# Uradni list C 197/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 197 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6213. junij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 197

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6213. junij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 197/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2019/C 197/02 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. junija 2019 o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (ZGO)) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. julija 2019(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 )) | 20 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2019/C 197/04 | Obvestilo o razpisnem postopku za izdajo dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v Dinarskem gorstvu | 21 |
| 2019/C 197/05 | Podatki, ki jih je treba predložiti na podlagi člena 5(2) – Ustanovitev evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (Uredba (EU) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 ( UL L 210, 31.7.2006, str. 19 )) | 23 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2019/C 197/06 | Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča o vprašanjih državne pomoči | 25 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 197/01

Menjalni tečaji eura

1

2019/C 197/02

Izvedbeni sklep Komisije z dne 4. junija 2019 o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (ZGO))

Uradnem listu Evropske unije

2

2019/C 197/03

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. julija 2019(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 ))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 ))

20

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2019/C 197/04

Obvestilo o razpisnem postopku za izdajo dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v Dinarskem gorstvu

21

2019/C 197/05

Podatki, ki jih je treba predložiti na podlagi člena 5(2) – Ustanovitev evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (Uredba (EU) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 ( UL L 210, 31.7.2006, str. 19 ))

(Uredba (EU) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 ( UL L 210, 31.7.2006, str. 19 ))

23

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2019/C 197/06

Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča o vprašanjih državne pomoči

25

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče Efte |
| 2019/C 197/07 | Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 24. januarja 2019 vložilo sodišče Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein v zadevi D in E (Zadeva E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Tožba Nettbuss AS proti Konkurrenten.no AS, vložena 26. februarja 2019 (Zadeva E-1/17 STROŠKI) | 36 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

2019/C 197/07

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 24. januarja 2019 vložilo sodišče Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein v zadevi D in E (Zadeva E-2/19)

35

2019/C 197/08

Tožba Nettbuss AS proti Konkurrenten.no AS, vložena 26. februarja 2019 (Zadeva E-1/17 STROŠKI)

36

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. junija 2019

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1323 |
| JPY | japonski jen | 122,72 |
| DKK | danska krona | 7,4678 |
| GBP | funt šterling | 0,88805 |
| SEK | švedska krona | 10,6800 |
| CHF | švicarski frank | 1,1252 |
| ISK | islandska krona | 141,50 |
| NOK | norveška krona | 9,7820 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,614 |
| HUF | madžarski forint | 321,43 |
| PLN | poljski zlot | 4,2608 |
| RON | romunski leu | 4,7250 |
| TRY | turška lira | 6,5550 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6292 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5059 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8570 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7206 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5445 |
| KRW | južnokorejski won | 1 337,81 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,7129 |
| CNY | kitajski juan | 7,8346 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4130 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 125,56 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7075 |
| PHP | filipinski peso | 58,815 |
| RUB | ruski rubelj | 73,3013 |
| THB | tajski bat | 35,379 |
| BRL | brazilski real | 4,3661 |
| MXN | mehiški peso | 21,6615 |
| INR | indijska rupija | 78,4910 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1323

JPY

japonski jen

122,72

DKK

danska krona

7,4678

GBP

funt šterling

0,88805

SEK

švedska krona

10,6800

CHF

švicarski frank

1,1252

ISK

islandska krona

141,50

NOK

norveška krona

9,7820

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,614

HUF

madžarski forint

321,43

PLN

poljski zlot

4,2608

RON

romunski leu

4,7250

TRY

turška lira

6,5550

AUD

avstralski dolar

1,6292

CAD

kanadski dolar

1,5059

HKD

hongkonški dolar

8,8570

NZD

novozelandski dolar

1,7206

SGD

singapurski dolar

1,5445

KRW

južnokorejski won

1 337,81

ZAR

južnoafriški rand

16,7129

CNY

kitajski juan

7,8346

HRK

hrvaška kuna

7,4130

IDR

indonezijska rupija

16 125,56

MYR

malezijski ringit

4,7075

PHP

filipinski peso

58,815

RUB

ruski rubelj

73,3013

THB

tajski bat

35,379

BRL

brazilski real

4,3661

MXN

mehiški peso

21,6615

INR

indijska rupija

78,4910

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/2

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 4. junija 2019

o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

(Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten (ZGO))

(2019/C 197/02)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Italija je v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 vložila vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“. |
| --- | --- |

(1)

Italija je v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 vložila vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“.

| (2) | Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni.

| (3) | Da se omogoči predložitev izjav o ugovoru v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči predložitev izjav o ugovoru v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Vloga za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Vigneti delle Dolomiti“/„Weinberg Dolomiten“ (ZG) v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo specifikacije proizvoda iz prvega odstavka tega člena v dveh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. junija 2019

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

---

PRILOGA

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„VIGNETI DELLE DOLOMITI“/„WEINBERG DOLOMITEN“

PGI-IT-A0755-AM02

Datum vloge: 14. april 2015

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   Dodajanje novih kategorij penečih vin

Sprememba se nanaša na dodajanje naslednjih kategorij penečega vina:

| — | belega „penečega vina“ in „penečega vina“ rosé, |
| --- | --- |

—

belega „penečega vina“ in „penečega vina“ rosé,

| — | belega „kakovostnega penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“ rosé, |
| --- | --- |

—

belega „kakovostnega penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“ rosé,

| — | belega „kakovostnega aromatičnega penečega vina“. |
| --- | --- |

—

belega „kakovostnega aromatičnega penečega vina“.

Razlogi: že več kot stoletje se v pokrajini Trento z metodo sekundarnega vrenja v steklenici proizvajajo številna vodilna peneča vina; v času, bližjem nam, so v petdesetih in šestdesetih letih 20. stoletja začeli proizvajati veliko splošnih in sortnih penečih vin z metodo sekundarnega vrenja v velikih posodah (postopek charmat). Samo v pokrajini Trento ta proizvodnja trenutno znaša približno 3,5 milijona steklenic, velik delež teh pa je upravičen do uporabe zadevne zaščitene geografske označbe (ZGO), če ima zahtevane lastnosti.

S to vlogo za spremembo se predlaga, da se navedeni segment z vključitvijo v specifikacijo proizvoda za ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ zaščiti na višji ravni in tesneje poveže z območjem porekla, s čimer bodo zanj začela veljati enaka pravila, ki se že dolgo uporabljajo za mirna in biser vina.

Majhno število podjetij proizvaja večino penečih vin po postopku charmat. Kjer je obseg proizvodnje na kmetijskih gospodarstvih majhen, se pridelava vse pogosteje izvaja v njihovem imenu v obratih tretjih oseb zaradi visokih stroškov naložb v opremo in tehnologijo za to vrsto proizvodnje na kmetijskih gospodarstvih. Zato želi vse več kmetijskih gospodarstev svoja vina dodatno izboljšati s pridelavo v peneče vino s sekundarnim vrenjem v avtoklavih.

Zato se predlaga, da kmetijska gospodarstva, ki lahko dokažejo tradicijo pridelave vina in/ali biser vina z ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ v zadnjih petih letinah, lahko pridelujejo peneče vino kjer koli v deželah Benečija in Lombardija.

Možnost označevanja teh proizvodov z ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ naj bi poleg seznanjenja potrošnikov z natančnim podatkom o geografskem poreklu proizvoda tudi upravičila večjo vrednost proizvoda na cenovni lestvici, saj bi se prilagodila cena na steklenico in posledično tudi tržna vrednost uporabljenega grozdja.

Poleg tega bi razlikovanje z imenom ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ omogočilo, da bi lokalna proizvodnja izstopala iz množice brezimnih splošnih ali sortnih penečih vin in bi se ognila cenovnim prisilam zaradi vsesplošne ponudbe takšnih proizvodov na trgu.

Ta sprememba se nanaša na člene 2, 6 in 8 specifikacije proizvoda ter naslednje oddelke enotnega dokumenta: točke 2.3 Kategorije proizvodov vinske trte, 2.4 Opis vin, 2.5.1 Posebni enološki postopki in 2.8 Povezava z geografskim območjem.

2.2   Vključitev novih sort v trsni izbor

Sprememba se nanaša na vključitev naslednjih sort, ki so bile nedavno uvedene v zadevnih pokrajinah na območju pridelave ZGO „Vigneti delle Dolomiti“, v trsni izbor:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano in Trento), |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano in Trento),

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano), |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano),

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano), |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano),

| — | HELIOS (B)/(Trento), |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trento),

| — | JOHANNITER (B)/(Trento), |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trento),

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano in Trento), |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano in Trento),

| — | TURCA (N)/(Trento). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trento).

Nove sorte vinske trte se zato dodajo tistim, ki so že dovoljene za zadevne pokrajine.

Predlagana sprememba je posebej pomembna, ker so taki medvrstni križanci med vrsto Vitis Vinifera in drugimi vrstami iz rodu Vitis naravno odporni proti glavnim patogenim organizmom vinske trte (peronospora in oidij), zato jih ni treba obdelati s kemikalijami; ta posebna lastnost pomeni, da se gojijo predvsem v bližini „občutljivih“ območij, kot so šole, pozidana območja, športni objekti, kolesarske poti itd.

Zato je zaradi teh okoljskih lastnosti, povečanja površine, zasajene z zadevnimi sortami, in ugodnih rezultatov pri pridelavi teh inovativnih sort namen te spremembe tudi ta, da se takim proizvodom dasta potrebna raven prepoznavnosti in zaščite.

Možnost, da se vina z ZGO dajo na trg z etiketami, na katerih so navedena imena takšnih sort, bi povečala njihovo vrednost.

Možnost navedbe teh sort na etiketi skupaj z geografsko označbo „Vigneti delle Dolomiti“ bi povečala vrednost posameznih proizvodov. Upoštevati je treba, da potrošniki včasih teh sort ne poznajo dobro ali jih ne cenijo, ker jih do zdaj ni bilo mogoče navesti na etiketah zadevnih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in oddelek 2 enotnega dokumenta, in sicer točko 2.7 Glavne sorte vinske trte.

2.3   Proizvodnja vin, ki imajo na etiketi navedeno ime sorte vinske trte „bianchetta trevigiana“ ali „pavana“

V kategoriji „vino“ in „biser vino“ je treba dodati vrste vina, ki imajo na etiketah navedeni imeni naslednjih sort vinske trte:

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B), |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B),

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Razlogi: predlagana sprememba omogoča proizvodnjo vin iz sort „bianchetta trevigiana“ in „pavana“ ter njuno navedbo na etiketi po ustreznih pravilih Evropske unije.

Razlog za to je, da sta bili zadevni sorti že vključeni v trsni izbor iz specifikacije proizvoda za ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ za proizvodnjo belega oziroma rdečega vina/vina rosé; zato je namen te spremembe, da se v interesu proizvajalcev omogoči, da se imeni teh sort navedeta na etiketah zadevnih vin.

Natančneje, v zadevnem oddelku enotnega dokumenta navedeni sorti vinske trte nista navedeni na seznamu vinskih sort, ki se ne smejo navesti pri označevanju.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda in oddelek 2 enotnega dokumenta, in sicer točko 2.9 Dodatni pogoji.

2.4   Odstopanja za pridelavo penečega in biser vina v sosednjih deželah

Specifikacija proizvoda že dovoljuje izvajanje običajnih postopkov pridelave mirnega vina v sosednjih deželah (po vsej Benečiji in Lombardiji), če lahko zadevna kmetijska gospodarstva dokažejo nepretrgano tradicijo pridelave vin z ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ v zadnjih petih letinah.

Namen te spremembe je omogočiti pridelavo biser in penečega vina na istem območju, na katerem je to dovoljeno za mirna vina.

Razlogi: možnost pridelave penečega in biser vina v sosednjih deželah je upravičena in skladna s tem, da se lahko v teh deželah izvajajo običajni postopki pridelave vina (kot je že določeno v specifikaciji). Upoštevati je treba, da se taki postopki ne obravnavajo kot faze po vinifikaciji, temveč kot sestavni del pridelave vina, in se lahko kot taki izvajajo samo na opredeljenem območju proizvodnje.

Kjer kmetijska gospodarstva pridelajo malo biser in penečih vin, se pridelava vse pogosteje izvaja v njihovem imenu v obratih tretjih oseb zaradi visokih stroškov naložb v opremo in tehnologijo za to vrsto proizvodnje na kmetijskih gospodarstvih. Običajna praksa lokalnih izvajalcev je, da izvajanje te pridelave naročijo podjetjem v sosednjih deželah Benečiji in Lombardiji, zlasti če imajo majhen obseg proizvodnje.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 2 enotnega dokumenta, in sicer točko 2.9 Dodatni pogoji.

2.5   Enološki postopek rezanju vin in grozdnega mošta

Odstavek o enološkem postopku rezanja vin in grozdnega mošta, vključno s proizvodi s poreklom zunaj zadevnega območja (do največ 15 %), se preoblikuje, tako da se izključi možnost uporabe – tudi le delne – vin iz sort vinske trte, ki niso v trsnem izboru pokrajin Trento, Bolzano in Belluno.

Razlogi: namen spremembe je, da se izvajalcem sporočijo natančnejše informacije o možnostih uporabe tradicionalnega postopka rezanja, čeprav je v primerjavi s prejšnjo specifikacijo bolj omejevalna. Njen cilj je zlasti preprečiti, da bi praksa rezanja z uporabo sort vinske trte, ki niso v trsnem izboru na območju, škodljivo vplivala na opis lastnosti in značilne lastnosti zadevnih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 2 enotnega dokumenta, in sicer točko 2.5.1 Posebni enološki postopki.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

4.   Opis vin

Bela vina Vigneti delle Dolomiti iz kategorij „vino“ in „biser vino“ z navedbo ene ali dveh sort vinske trte ali brez nje

Ta bela vina različnih vrst so različnih barv, in sicer od slamnato do zlato rumene, včasih z nadihom bledo zelene ali bakrene, kot npr. pri vinu pinot grigio.

Za vonj vina je značilna prefinjenost s sadnimi notami, ki na splošno odražajo glavno sorto vinske trte, uporabljeno v vinu, pa tudi značilno „osebnost“ proizvodov z gorskega območja.

Okus vin, ki je lahko suh do sladek, je harmoničen, dobro strukturiran in poln ter dobro uravnotežen po vsebnosti alkohola in kislin.

Ogljikov dioksid v belem biser vinu povečuje njegovo svežino in živahnost.

Ob sprostitvi v porabo imajo bela vina, na katerih so navedena imena ene ali dveh sort vinske trte, poleg navedenih značilnosti organoleptične lastnosti sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vina rosé Vigneti delle Dolomiti iz kategorij „vino“ in „biser vino“ z navedbo ene ali dveh sort vinske trte ali brez nje

Ta vina rosé so skupina proizvodov, pripravljenih za pitje ter pridelanih predvsem iz sort vinske trte schiava, merlot in teroldego.

So različno intenzivne rožnate barve, odvisno od postopka pridelave vina in trajanja stika s tropinami.

Vonj je fin in nežen s prijetnim sadnim pridihom.

Okus je svež in harmoničen, ima uravnotežene kisline, lahko je suh do sladek.

Pri biser vinu prisotnost ogljikovega dioksida povečuje njegovo svežino in živahnost.

Ob sprostitvi v porabo imajo vina rosé, na katerih so navedena imena ene ali dveh sort vinske trte, poleg navedenih značilnosti organoleptične lastnosti sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeča vina Vigneti delle Dolomiti iz kategorij „vino“ in „biser vino“ z navedbo ene ali dveh sort vinske trte ali brez nje

Ta vina so različno intenzivne rubinasto rdeče barve, včasih z nadihom oranžne, če so starana. Njihov vonj je vinski, včasih eteričen ali saden; odvisno od sorte vinske trte, iz katere so pridelana, imajo lahko različno intenziven sadni vonj, ki je dobro razvit, če je vino starano.

Okus je harmoničen, polnega telesa, včasih grenkast in strog ter je lahko suh do sladek.

Vonj in okus rdečega vina vrste „novello“ sta povezana s posebno tehniko ogljikove maceracije grozdja za pridelavo vina, ki okrepi vinski profil vina in značilne note sorte vinske trte.

Pri biser vinu ogljikov dioksid poudarja njegovo živahnost.

Ob sprostitvi v porabo imajo rdeča vina, na katerih so navedena imena ene ali dveh sort vinske trte, poleg navedenih značilnosti organoleptične lastnosti sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola:

| — | 11 % pri vrsti vina „vino novello“, |
| --- | --- |

—

11 % pri vrsti vina „vino novello“,

| — | 10 % pri drugih vrstah vina. |
| --- | --- |

—

10 % pri drugih vrstah vina.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Bela vina Vigneti delle Dolomiti iz kategorij (15) in (16), vključno s tradicionalnima izrazoma „passito“ ali „vino passito“, brez navedbe sorte vinske trte

Ta vina imajo odlično osebnost in značaj. So od zlato rumene do jantarne barve.

Vonj je nežen, fin in razpoznaven z notami sušenega grozdja in včasih začimb.

Okus je poln in harmoničen, spominja na vino iz rozin in je včasih alkoholen; lahko je suh do sladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %.

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 9,0 % (vino iz sušenega grozdja) in 12,0 % (vino iz prezrelega grozdja).

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vina rosé Vigneti delle Dolomiti iz kategorij (15) in (16), vključno s tradicionalnima izrazoma „passito“ ali „vino passito“, brez navedbe sorte vinske trte

Ta vina imajo odlično osebnost in značaj. So različno intenzivne rožnate barve, občasno z oranžnimi toni.

Vonj je nežen, fin in razpoznaven z notami sušenega grozdja in včasih začimb.

Okus je poln in harmoničen, spominja na vino iz rozin in je včasih alkoholen; lahko je suh do sladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %.

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 9,0 % (vino iz sušenega grozdja) in 12,0 % (vino iz prezrelega grozdja).

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Rdeča vina Vigneti delle Dolomiti iz kategorij (15) in (16), vključno s tradicionalnim izrazom „passito“ ali „vino passito“, brez navedbe sorte vinske trte

Ta vina imajo odlično osebnost in značaj. So granatno rdeče barve, občasno z oranžnimi toni.

Vonj je nežen, fin in razpoznaven z notami sušenega grozdja in včasih začimb.

Okus je poln in harmoničen, spominja na vino iz rozin in je včasih alkoholen; lahko je suh do sladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16 %.

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 9,0 % (vino iz sušenega grozdja) in 12,0 % (vino iz prezrelega grozdja).

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Bela vina Vigneti delle Dolomiti iz kategorij (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino in (6) kakovostno aromatično peneče vino z navedbo ene ali dveh sort vinske trte ali brez nje

Za peneče vino sta značilna živahna in obstojna pena ter razpon barv od slamnato do zlato rumene z nadihom bledo zelene. Odlikujeta ga posebni lastnosti prefinjenosti in elegance. Ima razpoznaven, fin in nežen vonj s pridihom kvasa; kakovostno aromatično peneče vino ima značilni vonj sorte vinske trte moscato giallo. Okus je fin, živahen in značilen za sorto vinske trte; po vsebnosti sladkorja, je lahko okus od suh do sladek, kar pomeni, da imajo vina na etiketi izraz od „popolnoma suho“ do „sladko“. Ob sprostitvi v porabo imajo peneča in kakovostna peneča bela vina, na katerih so navedena imena ene ali dveh sort vinske trte, poleg navedenih značilnosti organoleptične lastnosti sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino. Kakovostno aromatično peneče vino z navedbo sorte vinske trte ali brez nje mora imeti organoleptične lastnosti sorte vinske trte moscato giallo, iz katere mora biti v celoti pridobljeno. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,0 %.

Najmanjši volumenski delež dejanskega alkohola: 10,5 % (peneče vino in kakovostno peneče vino) in 6,0 % (kakovostno aromatično peneče vino).

Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 g/l, izraženega kot vinska kislina (peneče vino in kakovostno peneče vino); 5,0 g/l, izraženega kot vinska kislina (kakovostno aromatično peneče vino).

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

Vina rosé Vigneti delle Dolomiti iz kategorij (4) peneče vino in (5) kakovostno peneče vino z navedbo ene ali dveh sort vinske trte ali brez nje

Za peneče vino sta značilna živahna in obstojna pena ter različno intenzivna rožnata barva. Odlikujeta ga posebni lastnosti prefinjenosti in elegance.

Ima razpoznaven, fin in nežen vonj s pridihom kvasa.

Okus je fin, živahen in značilen za sorto vinske trte; po vsebnosti sladkorja, je lahko okus od suh do sladek, kar pomeni, da imajo vina na etiketi izraz od „popolnoma suho“ do „sladko“.

Ob sprostitvi v porabo imajo peneča in kakovostna peneča vina rosé, če so na njih navedena imena ene ali dveh sort vinske trte, poleg navedenih značilnosti organoleptične lastnosti sorte ali sort vinske trte, iz katerih je bilo pridobljeno vino.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji razpredelnici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Enološki postopek rezanja grozdnega mošta in vin

Ustrezne omejitve enoloških postopkov

Specifikacija proizvoda po zadevni zakonodaji Evropske unije omogoča rezanje grozdnega mošta in vina do 15 % deleža, vključno z mošti in vini iz drugih italijanskih vinorodnih območij, če so bili pridobljeni iz nearomatičnih sort vinske trte, ki se pridelujejo v pokrajinah Belluno, Bolzano in Trento ter so razvrščene v skupini „primerno za gojenje“ ali „se opazuje“.

Enološki postopek pridelave penečega vina z metodo sekundarnega vrenja v avtoklavih

Zadevne omejitve enoloških postopkov

Vino se lahko v peneče vino predeluje izključno z metodo sekundarnega vrenja v velikih posodah (avtoklavih).

(b)   Največji donosi

Bele, rosé in rdeče vrste vina Vigneti delle Dolomiti brez navedbe sorte vinske trte

23 000 kilogramov grozdja na hektar

Vrste vina Vigneti delle Dolomiti, pridobljene iz sorte vinske trte moscato rosa

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Vrste vina Vigneti delle Dolomiti z navedbo drugih dovoljenih sort vinske trte

19 500 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja, ki se uporablja za proizvodnjo vin „Vigneti delle Dolomiti“, obsega celotno ozemlje avtonomnih pokrajin Trento in Bolzano ter ozemlje pokrajine Belluno v deželi Benečija, ki so del vinorodnega območja C I (B) EU.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Cabernet franc N. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc N. – cabernet

| | Cabernet sauvignon N. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon N. – cabernet

| | Carmenère N. – cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. – cabernet

| | Carmenère N. – cabernet italiano |
| --- | --- |

Carmenère N. – cabernet italiano

| | Carmenère N. – cabernet nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. – cabernet nostrano

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Groppello di revò N. – groppello |
| --- | --- |

Groppello di revò N. – groppello

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Lambrusco a foglia frastagliata N. – enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a foglia frastagliata N. – enantio N.

| | Lambrusco a foglia frastagliata N. – lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a foglia frastagliata N. – lambrusco

| | Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni bianco B. – incrocio manzoni 6.0.13 B.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Moscato giallo B. – goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato giallo B. – goldmuskateller

| | Moscato giallo B. – moscato |
| --- | --- |

Moscato giallo B. – moscato

| | Moscato giallo B. – moscatellone |
| --- | --- |

Moscato giallo B. – moscatellone

| | Moscato rosa Rs. – moscato delle rose |
| --- | --- |

Moscato rosa Rs. – moscato delle rose

| | Moscato rosa Rs. – rosen muskateller |
| --- | --- |

Moscato rosa Rs. – rosen muskateller

| | Müller-thurgau B. – riesling x sylvaner |
| --- | --- |

Müller-thurgau B. – riesling x sylvaner

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Petit verdot N. |
| --- | --- |

Petit verdot N.

| | Pinot bianco B. – pinot |
| --- | --- |

Pinot bianco B. – pinot

| | Pinot bianco B. – pinot blanc |
| --- | --- |

Pinot bianco B. – pinot blanc

| | Pinot bianco B. – weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot bianco B. – weissburgunder

| | Pinot bianco B. – weiß burgunder |
| --- | --- |

Pinot bianco B. – weiß burgunder

| | Pinot bianco B. – weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot bianco B. – weißburgunder

| | Pinot grigio – grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot grigio – grauburgunder

| | Pinot grigio – grauer burgunder |
| --- | --- |

Pinot grigio – grauer burgunder

| | Pinot grigio – pinot |
| --- | --- |

Pinot grigio – pinot

| | Pinot grigio – pinot gris |
| --- | --- |

Pinot grigio – pinot gris

| | Pinot grigio – ruländer |
| --- | --- |

Pinot grigio – ruländer

| | Pinot nero N. – blauer spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot nero N. – blauer spätburgunder

| | Pinot nero N. – pinot |
| --- | --- |

Pinot nero N. – pinot

| | Pinot nero N. – pinot noir |
| --- | --- |

Pinot nero N. – pinot noir

| | Pinot nero N. – spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot nero N. – spätburgunder

| | Pinot nero N. – blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot nero N. – blauburgunder

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Saint laurent N. |
| --- | --- |

Saint laurent N.

| | Sauvignon B. – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. – sauvignon blanc

| | Schiava gentile N. – kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile N. – kleinvernatsch

| | Schiava gentile N. – mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile N. – mittervernatsch

| | Schiava gentile N. – schiava |
| --- | --- |

Schiava gentile N. – schiava

| | Schiava gentile N. – vernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile N. – vernatsch

| | Schiava N. |
| --- | --- |

Schiava N.

| | Schiava grigia N. – grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava grigia N. – grauvernatsch

| | Schiava grigia N. – schiava |
| --- | --- |

Schiava grigia N. – schiava

| | Schiava grigia N. – vernatsch |
| --- | --- |

Schiava grigia N. – vernatsch

| | Schiava grossa N. – edelvernatsch Gr |
| --- | --- |

Schiava grossa N. – edelvernatsch Gr

| | Schiava grossa N. – großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava grossa N. – großvernatsch

| | Schiava grossa N. – schiava |
| --- | --- |

Schiava grossa N. – schiava

| | Schiava grossa N. – vernatsch |
| --- | --- |

Schiava grossa N. – vernatsch

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Sylvaner verde B. – grüner sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde B. – grüner sylvaner

| | Sylvaner verde B. – silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde B. – silvaner

| | Sylvaner verde B. – sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde B. – sylvaner

| | Syrah N. – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. – shiraz

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Turca N. – serbina N. |
| --- | --- |

Turca N. – serbina N.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Marzemino N. – berzamino |
| --- | --- |

Marzemino N. – berzamino

| | Marzemino N. – berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. – berzemino

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

| | Riesling italico B. – riesling |
| --- | --- |

Riesling italico B. – riesling

| | Riesling italico B. – welschriesling |
| --- | --- |

Riesling italico B. – welschriesling

| | Riesling renano B. – rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling renano B. – rheinrieseling

| | Riesling renano B. – riesling |
| --- | --- |

Riesling renano B. – riesling

| | Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer aromatico Rs. – gewürztraminer

| | Trebbiano toscano B. – procanico |
| --- | --- |

Trebbiano toscano B. – procanico

| | Trebbiano toscano B. – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano toscano B. – trebbiano

| | Trebbiano toscano B. – ugni blanc |
| --- | --- |

Trebbiano toscano B. – ugni blanc

| | Veltliner B. – gruner veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. – gruner veltliner

| | Moscato giallo B. – moscatello |
| --- | --- |

Moscato giallo B. – moscatello

| | Moscato giallo B. – muscat |
| --- | --- |

Moscato giallo B. – muscat

| | Moscato giallo B. – muskateller |
| --- | --- |

Moscato giallo B. – muskateller

| | Malvasia nera lunga N. – malvasia |
| --- | --- |

Malvasia nera lunga N. – malvasia

| | Malvasia N. – malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – malvasier

| | Malvasia N. – roter malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. – roter malvasier

| | Petit manseng B. |
| --- | --- |

Petit manseng B.

| | Portoghese N. – blauer portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – blauer portugieser

| | Portoghese N. – portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. – portugieser

| | Tannat N. |
| --- | --- |

Tannat N.

| | Tempranillo N. |
| --- | --- |

Tempranillo N.

| | Viogner B. |
| --- | --- |

Viogner B.

| | Zweigelt N. |
| --- | --- |

Zweigelt N.

| | Diolinoir N. |
| --- | --- |

Diolinoir N.

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Bianchetta trevigiana B. – bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta trevigiana B. – bianchetta

| | Malvasia istriana B. – malvasia |
| --- | --- |

Malvasia istriana B. – malvasia

| | Marzemina grossa N. – marzemina bastarda |
| --- | --- |

Marzemina grossa N. – marzemina bastarda

| | Marzemina bianca B. – marzemina |
| --- | --- |

Marzemina bianca B. – marzemina

| | Moscato bianco B. – gelber muskateller |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – gelber muskateller

| | Moscato bianco B. – moscatello |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – moscatello

| | Moscato bianco B. – moscatello |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – moscatello

| | Moscato bianco B. – moscatellone |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – moscatellone

| | Moscato bianco B. – moscato |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – moscato

| | Moscato bianco B. – muscat |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – muscat

| | Moscato bianco B. – muskateller |
| --- | --- |

Moscato bianco B. – muskateller

| | Glera B. – serprino |
| --- | --- |

Glera B. – serprino

| | Glera lunga B. – glera |
| --- | --- |

Glera lunga B. – glera

| | Glera lunga B. – serprino |
| --- | --- |

Glera lunga B. – serprino

| | Tocai friulano B. – tai |
| --- | --- |

Tocai friulano B. – tai

| | Trevisana nera N. |
| --- | --- |

Trevisana nera N.

8.   Opis povezav

Vigneti delle Dolomiti, vse kategorije (1, 4, 5, 6, 8, 15 in 16)

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo:

Območje zajema deželo Trentinsko - Zgornje Poadižje in pokrajino Belluno v Benečiji ter leži v Dolomitih, ki so izjemno gorovje in so vključeni na Unescov seznam svetovne dediščine. Območje je večinoma gorsko ali gričevnato, geološko pa je raznoliko, saj vključuje gore različnega geološkega izvora; Dolomiti pokrivajo največji del tega območja.

Podnebje je prehodno od polcelinskega do alpskega; najhladnejši so zimski meseci, najtoplejša pa julij in avgust. Povprečna količina padavin znaša 1 000 mm/leto, porazdelitev padavin pa je značilno sredozemska, največ padavin je spomladi in jeseni. Ustrezna količina padavin in odlična zmogljivost zadrževanja vode zaradi številnih gora in talečega se snega pomeni, da tla vsebujejo dovolj vode. Posebne geografske značilnosti Dolomitov, skupaj s prehodnim podnebjem, od sredozemskega do alpskega, na območju pridelave grozdja z nacionalno označbo IGT „Vigneti delle Dolomiti“ ustvarja edinstveno okolje in tam proizvedenih vin daje razpoznavne lastnosti.

S pedološkega vidika so tla sestavljena predvsem iz apnenčastega grušča in vsebujejo veliko kamenja, zato sta prepustnost tal za vodo in njihova zračnost dobri. Ta tla običajno najdemo na apnenčastem grušču na srednje visokih do visokih območjih aluvialnih pahljač. Tla na spodnjih delih pobočij vsebujejo manj kamenja. Na nekaterih nižinskih območjih so plasti nakopičenega koluvija in tla na morenskih nanosih ali fluvialnem produ. Nekatera tla so različnega geološkega izvora, kot so doline Valle di Cembra (porfirna), Val d’Isarco (metamorfna kristalinična) in osrednja Vallagarina (bazaltna).

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo:

Vinska trta in vino sta že od nekdaj del kulturne dediščine območja, kar dokazujejo številne arheološke najdbe in zgodovinski dokumentarni dokazi v razdobju od bronaste dobe do danes. Celotno območje je bilo več stoletij sestavni del avstro-ogrskega cesarstva, nekatere upravne in kulturne lastnosti cesarstva pa so se jasno ohranile do danes. V zadnjem tisočletju sta se gojenje vinske trte in človeška zgodovina prepletala, zato so se med njima razvile neločljive povezave, ki se kažejo ne le v lokalni kulturi ter tradicionalnih kmetijskih praksah in enoloških postopkih, ampak tudi na širših in bolj posrednih kulturnih področjih, kot sta umetnost in gastronomija. Ustanovitev kmetijskega inštituta San Michele all’Adige leta 1874 je odločilno in neizbrisno vplivala na vinogradništvo in splošno vinsko kulturo na tem območju, saj je bila izjemen vir znanja, spoznanj in izobraževanja v tej panogi. Usposabljanje in razširjanje novih vinogradniških in enoloških tehnik, ki ju ta inštitut izvaja skupaj s šolo v Coneglianu, sta namreč veliko prispevali k sodobnemu vinogradništvu. K njemu so bistveno prispevali tudi vinogradniki s tega območja, ki so uvedli postopke in metodologije upravljanja vinogradov, ki združujejo okoljsko in gospodarsko trajnost ter inovativne vinarske tehnologije.

Vigneti delle Dolomiti, kategorija: vino

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna zveza z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju.

Bela vina različnih vrst so različnih barv od slamnato do zlato rumene, včasih z nadihom bledo zelene ali bakrene, kot npr. pri vinu pinot grigio. Za njihov fini vonj so značilne prefinjenost in sadne note, ki na splošno odražajo glavno sorto vinske trte, uporabljeno za proizvodnjo vina, zlasti pri aromatičnih ali polaromatičnih sortah, kot sta müller-thurgau in sauvignon. Okus vin, ki je lahko suh do sladek, je harmoničen, dobro strukturiran, svež in poln.

Vina rosé, zlasti tista, ki se pridobivajo iz sort schiava, merlot in teroldego, so različno intenzivne rožnate barve, ki je rezultat postopka pridelave vina. Okus je svež in harmoničen, lahko je suh do sladek in ima uravnotežene kisline.

Rdeča vina so različno intenzivne rubinasto rdeče barve, pri staranih vinih občasno z nadihom oranžne. Njihov vonj je vinski, včasih eteričen ali saden; odvisno od sorte vinske trte, iz katere so pridelana, imajo lahko različno intenziven sadni vonj, ki je dobro razvit, če je vino starano. Okus je harmoničen in dobro strukturiran ter je lahko suh do sladek.

Vonj in okus rdečega vina vrste „novello“ sta povezana s posebno tehniko ogljikove maceracije grozdja za pridelavo vina, ki okrepi vinski profil vina in značilne note sorte vinske trte.

Širok nabor gojenih sort vinske trte omogoča najboljšo izkoriščenost različnih vrst zemljišč. Vinogradi so običajno na območjih z najugodnejšo izpostavljenostjo soncu. Na hribovitih območjih se gojijo predvsem bele sorte vinske trte, iz rdečih sort, ki se gojijo v globljih tleh na dnu doline, pa se lahko proizvajajo tanična vina polnega telesa in okusa z dobro razvitimi notami zrelega sadja.

Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, značilne za to območje, zlasti pri belem grozdju povzročajo precejšnje kopičenje aromatičnih predhodnih sestavin, ki dajejo vinom posebne organoleptične lastnosti. Raznovrstni nakloni in nadmorske višine ustvarjajo širok razpon različnih razmer, kar omogoča določitev najprimernejše lege za različna vina.

Značilnosti in lastnosti vin z nacionalno označbo IGT „Vigneti delle Dolomiti“ so tudi posledica človeških dejavnikov, zlasti strokovnosti proizvajalcev vina. Površina zemljišča kmetijskega gospodarstva, zasajenega z vinsko trto, je skromna in znaša približno 1,3 hektarja. Zaradi oblikovitosti zemljišč je za obdelovanje enega hektarja vinograda potrebnih veliko delovnih ur (več kot 600). Ta čas se večinoma porabi za dejavnosti za optimizacijo rasti rastlin in zorenje grozdja, spodbujanje naravne odpornosti proti patogenim organizmom in zmanjševanje uporabe fitosanitarnih ukrepov. Pri tem je treba poudariti, da se skoraj celotna površina, zasajena z vinsko trto, obdeluje po načelih integriranega in vse pogosteje ekološkega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi. Grozdje se trga izključno ročno.

Vzajemno delovanje naravnih dejavnikov (podnebje, stanje tal in oblikovitost zemljišč), izkušenj, ki so jih pridobili lokalni izvajalci, ter sodobnih tehnik gojenja in pridelave vina omogoča proizvodnjo kakovostnih vin, katerih značilnosti in ugled so povezani z območjem proizvodnje in sortami vinske trte, iz katerih se pridobijo.

Vigneti delle Dolomiti, kategorije (4) peneče vino, (5) kakovostno peneče vino, (6) kakovostno aromatično peneče vino, (8) biser vino

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna zveza z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju.

Peneče vino, ki se ponaša z večstoletno tradicijo, velja za kronski dragulj lokalnega vinarstva. Zaradi posebne skrbnosti med gojenjem vinske trte, trgatvijo grozdja in njegovo pridelavo v osnovno vino ter med nadaljnjim obdobjem sekundarnega vrenja peneče vino izstopa zaradi svojih posebnih lastnosti, tj. prefinjenosti in elegance.

Kakovost penečih vin je odvisna od razpoložljivosti surovin z gorskih vinorodnih območij, kjer imajo grozdje in vina kakovostne značilnosti, idealne za proizvodnjo te vrste vina. Te značilnosti vključujejo zlasti to, da grozdje ohranja dobro ravnotežje med vsebnostjo sladkorja in kislin, h kateremu prispevajo temperaturne razlike med dnevom in nočjo, ki se z večanjem nadmorske višine vinogradov postopoma povečujejo.

Poleg tega so značilnosti proizvoda odvisne od omejenega nabora sort vinske trte, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo penečih vin.

Pri „kakovostnem aromatičnem penečem vinu“, je vzročna medsebojna povezava tudi posledica izbire sorte vinske trte, tj. avtohtone sorte „moscato giallo“, ki se goji na tem območju in katere fini vonj postane izrazitejši s postopkom staranja, ki ni preveč intenziven, k njemu pa prispeva tudi podalpsko podnebje.

Za peneče vino sta značilna živahna in obstojna pena ter razpon barv od slamnato do zlato rumene z nadihom bledo zelene. Ima razpoznaven in fin vonj s pridihom kvasa. Okus je fin, živahen in značilen za sorto vinske trte.

Za peneče vino rosé, ki se pridobiva v glavnem iz sorte vinske trte pinot nero, je značilna živahna in obstojna pena ter različno intenzivna rožnata barva. Ima razpoznaven in fin vonj s pridihom kvasa. Okus je fin, živahen in razpoznaven.

Po vsebnosti sladkorja je lahko okus belih penečih vin in penečih vin rosé suh do sladek, kar pomeni, da imajo ta vina na etiketi izraz od „popolnoma suho“ do „sladko“.

Biser vina, bodisi bela, rosé ali rdeča, odlikujejo svežina in živahnost, ki sta povezani z zmernim sproščanjem ogljikovega dioksida.

Poleg tega je raven specializacije, ki so jo nekatera kmetijska gospodarstva dosegla pri proizvodnji biser vin, omogočila izboljšanje tehnik pridelave vina in tehnoloških vidikov pri sekundarnem vrenju, ki poteka v velikih posodah (avtoklavih), kar prispeva k doseganju višjih standardov kakovosti biser vin.

Specializacija postopka proizvodnje je namreč omogočila opredelitev vrst sort, najprimernejših za pridelavo biser vina, in izvajanje sekundarnega vrenja z najnaprednejšo opremo; ti dejavniki so prispevali k povečanju kakovosti končnega proizvoda.

Okoljska raznovrstnost tal in podnebja omogoča najboljše izkoriščanje potenciala sort, primernih za pridelavo penečega vina. Vinogradi so običajno na območjih z najugodnejšo izpostavljenostjo soncu. Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, značilne za to območje, zlasti pri belem grozdju povzročajo precejšnje kopičenje aromatičnih predhodnih sestavin, ki dajejo vinom posebne organoleptične lastnosti. Raznovrstni nakloni in nadmorske višine ustvarjajo širok razpon različnih razmer, kar omogoča določitev najprimernejše lege za različne sorte vinske trte.

Značilnosti in lastnosti vin z nacionalno označbo IGT „Vigneti delle Dolomiti“ so tudi posledica človeških dejavnikov, zlasti strokovnosti proizvajalcev vina. Površina zemljišča kmetijskega gospodarstva, zasajenega z vinsko trto, je skromna in znaša približno 1,3 hektarja. Zaradi oblikovitosti zemljišč je za obdelovanje enega hektarja vinograda potrebnih veliko delovnih ur (več kot 600). Ta čas se večinoma porabi za dejavnosti za optimizacijo rasti rastlin in zorenje grozdja, spodbujanje naravne odpornosti proti patogenim organizmom in zmanjševanje uporabe fitosanitarnih ukrepov. Pri tem je treba poudariti, da se skoraj celotna površina, zasajena z vinsko trto, obdeluje po načelih integriranega in vse pogosteje ekološkega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi. Grozdje se trga izključno ročno.

Vzajemno delovanje naravnih dejavnikov (sorta vinske trte, podnebje, tla), izkušenj, ki so jih pridobili lokalni izvajalci, ter sodobnih tehnik gojenja in pridelave vina omogoča proizvodnjo kakovostnih vin, katerih značilnosti in ugled so povezani z območjem proizvodnje in sortami vinske trte, iz katerih se pridobijo.

Vigneti delle Dolomiti, kategoriji (15) vino iz sušenega grozdja in (16) vino iz prezrelega grozdja

Informacije o posebni kakovosti proizvodov, ki jo je mogoče pripisati geografskemu poreklu, ter vzročna zveza z naravnimi in človeškimi dejavniki na geografskem območju. Bela vina so od zlato rumene do jantarne barve, druga pa od rožnate do granatno rdeče barve, odvisno od uporabljene sorte. Vonj je nežen in razpoznaven z notami sušenega grozdja in včasih začimb ter spominja na med in zrelo sadje. Okus je poln in harmoničen, spominja na vino iz rozin in je lahko suh do sladek, vendar prevladujejo vrste vina z višjo vsebnostjo sladkorja.

Čeprav se proizvodnja vin „passito“ pravzaprav nanaša na vse bele in rdeče sorte vinske trte, se pri njej najpogosteje uporabljajo aromatične (moscato giallo, moscato rosa, traminer aromatico) in polaromatične sorte (goldtraminer, nosiola, riesling renano, sauvignon itd.).

Sušenje poteka na rastlini (vino iz prezrelega grozdja) ali v sušilnicah (vino iz sušenega grozdja). Obdobja prezorenja ali sušenja so različno dolga in odvisna od intenzivnosti lastnosti, ki jih želi vinar s to tehniko doseči v končnem proizvodu.

Proizvajalec grozdje, ki se bo uporabilo za proizvodnjo vin „passito“, določi na podlagi posebnih fizikalnih in kakovostnih značilnosti grozda.

Grozdi z ohlapno strukturo, tj. z veliko prostora med jagodami, so primerni zlasti za sušenje in se ob trgatvi izberejo v vinogradu.

Za sušenje so ugodne velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, ki so posebno izrazite pozno poleti in jeseni, ter severni vetrovi v deželi, ki pihajo čez Alpe.

Poleg tega z Gardskega jezera čez velik del območja proizvodnje vsak dan piha blažilni veter Òra del Garda, ki bistveno prispeva k optimalnim razmeram za sušenje grozdja, tj. skoraj stalno naravno prezračuje ob vlažnosti, ki preprečuje, da bi se grozdje prehitro posušilo.

Vina „passito“, ki se sicer na splošno proizvajajo v majhnih količinah, proizvajajo skoraj vse družbe za polnjenje in pogosto predstavljajo „vodilni“ proizvod podjetja.

Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda je predvsem posledica treh dejavnikov:

| — | razpoložljivosti sort (kot navedene), katerih grozdje je zlasti primerno za postopek sušenja, potreben za pridelavo te vrste vina, |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti sort (kot navedene), katerih grozdje je zlasti primerno za postopek sušenja, potreben za pridelavo te vrste vina,

| — | temperaturnih nihanj in občasnih lokalnih vetrov (Òra del Garda), ki so ugodni za ohranjanje lastnosti grozdja med sušenjem na rastlini ali v sušilnicah, |
| --- | --- |

—

temperaturnih nihanj in občasnih lokalnih vetrov (Òra del Garda), ki so ugodni za ohranjanje lastnosti grozdja med sušenjem na rastlini ali v sušilnicah,

| — | starodavne tradicije pridelave vin „passito“, ki se še vedno pridelujejo s tehnikami, ki so se skozi stoletja prenašale iz roda v rod. |
| --- | --- |

—

starodavne tradicije pridelave vin „passito“, ki se še vedno pridelujejo s tehnikami, ki so se skozi stoletja prenašale iz roda v rod.

Okoljska raznovrstnost tal in podnebja omogoča najboljše izkoriščanje potenciala sort grozdja, najprimernejših za postopek sušenja. Vinogradi so običajno na območjih z najugodnejšo izpostavljenostjo soncu. Razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, značilne za to območje, zlasti pri belem grozdju povzročajo precejšnje kopičenje aromatičnih predhodnih sestavin, ki dajejo vinom posebne organoleptične lastnosti. Raznovrstni nakloni in nadmorske višine ustvarjajo širok razpon različnih razmer, kar omogoča določitev najprimernejše lege za različne sorte vinske trte.

Značilnosti in lastnosti vin z nacionalno označbo IGT „Vigneti delle Dolomiti“ so tudi posledica človeških dejavnikov, zlasti strokovnosti proizvajalcev vina. Površina zemljišča kmetijskega gospodarstva, zasajenega z vinsko trto, je skromna in znaša približno 1,3 hektarja. Zaradi oblikovitosti zemljišč je za obdelovanje enega hektarja vinograda potrebnih veliko delovnih ur (več kot 600). Ta čas se večinoma porabi za dejavnosti za optimizacijo rasti rastlin in zorenje grozdja, spodbujanje naravne odpornosti proti patogenim organizmom in zmanjševanje uporabe fitosanitarnih ukrepov. Pri tem je treba poudariti, da se skoraj celotna površina, zasajena z vinsko trto, obdeluje po načelih integriranega in vse pogosteje ekološkega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi. Grozdje se trga izključno ročno.

Vzajemno delovanje naravnih dejavnikov (sorta vinske trte, podnebje, tla), izkušenj, ki so jih pridobili lokalni izvajalci, ter sodobnih tehnik gojenja in pridelave vina omogoča proizvodnjo kakovostnih vin, katerih značilnosti in ugled so povezani z območjem proizvodnje in sortami vinske trte, iz katerih se pridobijo.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Odstopanja pri območju proizvodnje vina in pridelavi biser in penečega vina

Pravni okvir: zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja: odstopanje v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem geografskem območju

Opis pogoja:

v skladu z veljavno zakonodajo EU se lahko vino v biser in peneče vino prideluje ter predeluje tudi v sosednjih deželah Benečiji in Lombardiji, če lahko zadevna kmetijska gospodarstva dokažejo nepretrgano tradicijo pridelave vin z ZGO „Vigneti delle Dolomiti“ v zadnjih petih letinah.

Možnost pridelave penečega in biser vina v sosednjih deželah je upravičena in skladna s tem, da se lahko v teh deželah izvajajo običajni postopki pridelave vina. Ti postopki se ne obravnavajo kot faze po vinifikaciji, temveč kot sestavni del pridelave vina, in se lahko kot taki izvajajo samo na opredeljenem vinorodnem območju.

To odstopanje temelji na uveljavljeni tradiciji in zadevnim proizvajalcem omogoča, da uporabljajo tudi predelovalne obrate v navedenih upravnih enotah, ki mejijo na območje proizvodnje.

Navedba imena sorte vinske trte na etiketi

Pravni okvir: zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja: dodatne zahteve za označevanje

Opis pogoja:

Na etiketah vin v kategorijah „vino“ in „biser vino“ s PGI „Vigneti delle Dolomiti“ je lahko navedeno ime ene ali dveh sort vinske trte, iz katerih so vina proizvedena.

Vendar pa je v skladu z veljavno zakonodajo EU uporaba imena sorte ali sort vinske trte pri označevanju in predstavitvi prepovedana v naslednjih primerih:

| (a) | za kategoriji vina „vino iz sušenega grozdja“ in „vino iz prezrelega grozdja“, vključno s kategorijami, opisanimi kot „vino passito“ ali „passito“; |
| --- | --- |

(a)

za kategoriji vina „vino iz sušenega grozdja“ in „vino iz prezrelega grozdja“, vključno s kategorijami, opisanimi kot „vino passito“ ali „passito“;

| (b) | za kategoriji „vino“ in „biser vino“, pri katerih je prepoved omejena na naslednje sorte: – za vina iz pokrajine Bolzano: lagrein, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico in veltliner; – za vina iz pokrajine Trento: lagrein, marzemino, meunier, negrara, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico, trebbiano toscano in veltliner. |
| --- | --- |

(b)

za kategoriji „vino“ in „biser vino“, pri katerih je prepoved omejena na naslednje sorte: – za vina iz pokrajine Bolzano: lagrein, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico in veltliner; – za vina iz pokrajine Trento: lagrein, marzemino, meunier, negrara, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico, trebbiano toscano in veltliner.

Poleg tega se lahko na etiketah vin iz kategorij „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“ navede sklic na eno ali dve sorti, kar pa je omejeno na naslednje sorte: chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero in müller-thurgau; pri kategoriji „kakovostno aromatično peneče vino“ se lahko na etiketi navede le ime moscato giallo.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/20

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. julija 2019

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(2019/C 197/03)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 158 z dne 10.5.2019, str. 12.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019 | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019 | 30.6.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019 | 31.5.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019 | 30.4.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019 | 31.3.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019 | 28.2.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019 | 31.1.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019

30.6.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019

31.5.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019

30.4.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019

31.3.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019

28.2.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019

31.1.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/21

---

Obvestilo o razpisnem postopku za izdajo dovoljenj za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v Dinarskem gorstvu

(2019/C 197/04)

Vlada Republike Hrvaške vabi vse zainteresirane strani, naj predložijo ponudbe za pridobitev dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v zvezi z razpoložljivimi raziskovalnimi območji v Dinarskem gorstvu.

Razpisna dokumentacija ter vse informacije in obvestila v zvezi s postopkom se objavijo na uradnih spletiščih Ministrstva za zaščito okolja in energetiko (www.mzoe.hr) in hrvaške Agencije za ogljikovodike (www.azu.hr).

1.   OSNOVNE INFORMACIJE O DOVOLJENJIH

Dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov se izdajo za raziskovalna območja v Dinarskem gorstvu. Dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov zagotovijo vlagateljem pravico do izvajanja raziskovanja ogljikovodikov na določenem raziskovalnem območju in do sklepanja pogodb o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov ter neposredno podelitev dovoljenja za izkoriščanje ogljikovodikov, pod pogojem da izpolnjujejo vse pogoje iz Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov.

Dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov se bodo uspešnim ponudnikom izdala za najdaljše obdobje trideset (30) let, ki vključuje tako obdobje raziskovanja kot obdobje izkoriščanja in se začne na dan začetka veljavnosti pogodbe.

Vlagatelji v skladu s pogoji iz dovoljenja z Vlado Republike Hrvaške v šestih (6) mesecih od datuma izdaje dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov sklenejo pogodbo o raziskovanju in razdelitvi izkoriščanja ogljikovodikov.

2.   INFORMACIJE O RAZISKOVALNIH OBMOČJIH

Razpisni postopek za dovoljenja za raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov v Dinarskem gorstvu bo izveden za štiri raziskovalna območja:

| 1. | Raziskovalno območje Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Raziskovalno območje Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Raziskovalno območje Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Raziskovalno območje Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Raziskovalno območje Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Raziskovalno območje Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Raziskovalno območje Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Raziskovalno območje Dinaridi-16 (DI-16)

Zemljevidi in koordinate raziskovalnih območij so na voljo v razpisni dokumentaciji.

3.   OKVIRNI DATUM/ROK ZA IZDAJO DOVOLJENJ

Ponudbe je treba predložiti do 10. septembra 2019. Okvirni rok za izdajo dovoljenj je december 2019.

4.   MERILA ZA IZBIRO PONUDNIKOV

V skladu s členom 2(2) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (UL L 164 30.6.1994, str. 3) v zvezi z nacionalno varnostjo ter v skladu s členom 19 Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov se pri izbiri najprimernejšega ponudnika upoštevajo naslednja merila:

| 1. | tehnična, finančna in strokovna usposobljenost ponudnika; |
| --- | --- |

1.

tehnična, finančna in strokovna usposobljenost ponudnika;

| 2. | način, na katerega namerava ponudnik izvesti dejavnosti, za katere se izda dovoljenje za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov; |
| --- | --- |

2.

način, na katerega namerava ponudnik izvesti dejavnosti, za katere se izda dovoljenje za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov;

| 3. | splošna kakovost predložene ponudbe; |
| --- | --- |

3.

splošna kakovost predložene ponudbe;

| 4. | finančni pogoji, ki jih ponudnik nudi v zameno za dovoljenje za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov, in |
| --- | --- |

4.

finančni pogoji, ki jih ponudnik nudi v zameno za dovoljenje za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov, in

| 5. | kakršno koli pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti, ki ga je ponudnik v kateri koli obliki izkazal v drugih državah in pri prejšnjih dejavnostih, za katere se izda dovoljenje za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov. |
| --- | --- |

5.

kakršno koli pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti, ki ga je ponudnik v kateri koli obliki izkazal v drugih državah in pri prejšnjih dejavnostih, za katere se izda dovoljenje za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov.

Merilo za izbiro ponudnika je tudi pristojbina za sklenitev pogodbe za iskanje in raziskovanje ogljikovodikov, katere najmanjši znesek je določen z odlokom iz člena 51 Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov.

Če sta ob upoštevanju meril iz Zakona o raziskovanju in izkoriščanju ogljikovodikov dve ponudbi enako ustrezni ali je več ponudb enako ustreznih, se bodo za končno odločitev upoštevala druga ustrezna nepristranska in nediskriminacijska merila.

---

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/23

---

Podatki, ki jih je treba predložiti na podlagi člena 5(2)

Ustanovitev evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS)

(Uredba (EU) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 19))

(2019/C 197/05)

I.1)   Ime, naslov in kontaktni podatki

Registrirano ime: EVTZ Euregio Maas-Rhein

Registrirani sedež:

Kontaktna oseba: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

Spletni naslov združenja: www.euregio-mr.eu

I.2)   Trajanje združenja

Trajanje združenja: nedoločen čas

Datum registracije:

Datum objave:

II.   CILJI

| 1. | Osnovna naloga EZTS Euregio Maas-Rhein (evroregija Maas-Ren) je olajšati in okrepiti sodelovanje med partnerskimi regijami, da bi dosegli uravnotežen in trajnostni razvoj območja brez notranjih meja in olajšali vsakdanje življenje njegovih prebivalcev v vseh življenjskih okoliščinah.
  EZTS Euregio Maas-Rhein je platforma za združevanje nalog in spodbujevalec ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ne da bi pri tem skušal nadomestiti obstoječe pristojne organe. |
| --- | --- |

1.

EZTS Euregio Maas-Rhein je platforma za združevanje nalog in spodbujevalec ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ne da bi pri tem skušal nadomestiti obstoječe pristojne organe.

| 2. | EZTS Euregio Maas-Rhein lahko razvija dejavnosti ter pripravlja in izvaja programe in projekte ter zaprosi za sredstva. |
| --- | --- |

2.

III.   DODATNE PODROBNOSTI O IMENU ZDRUŽENJA

Ime v angleščini: EGTC Euregio Maas-Rhein

Ime v francoščini: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   ČLANI

IV.1)   Skupno število članov združenja: 5

IV.2)   Države članov združenja: Belgija, Nizozemska, Nemčija

IV.3)   Podatki o članih (1)

Uradno ime: provinca Limburg

Poštni naslov:

Spletni naslov: http://www.limburg.be/

Vrsta člana: regionalni organ

Uradno ime: provinca Liège

Poštni naslov:

Spletni naslov: https://www.provincedeliege.be/

Vrsta člana: regionalni organ

Uradno ime: Nemško govoreča skupnost v Belgiji

Poštni naslov:

Spletni naslov: http://www.ostbelgienlive.be

Vrsta člana: regionalni organ

Uradno ime: regija Aachen-Zweckverband

Poštni naslov:

Spletni naslov: www.regionaachen.de

Vrsta člana: regionalni organ

Uradno ime: provinca Limburg

Poštni naslov:

Spletni naslov: https://www.limburg.nl/

Vrsta člana: regionalni organ

---

(1)  Navedite za vsakega člana.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/25

---

Poziv k predložitvi pripomb v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča o vprašanjih državne pomoči

(2019/C 197/06)

Z zgoraj navedeno odločbo, objavljeno v verodostojnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Nadzorni organ Efte norveške organe obvestil o svoji odločitvi, da bo začel postopek v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu v enem mesecu od datuma objave na naslednji naslov:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pripombe se bodo posredovale norveškim organom. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

Postopek

| 1. | Nadzorni organ je 11. maja 2017 prejel pritožbo podjetja „Nelfo“. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Po poizvedbi je nato od norveških organov prejel informacije z dopisoma z dne 27. junija 2017 in 5. julija 2017 ter z elektronskimi sporočili z dne 8. septembra 2017, 12. septembra 2017 in 28. februarja 2018. |
| --- | --- |

2.

Opis ukrepov

| 3. | Domnevni upravičenec do pomoči je podjetje BKK, ki deluje prek različnih odvisnih podjetij, ki so v celoti v njegovi lasti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Leta 1996 je bilo lastništvo uličnih svetilk v Bergnu preneseno s podjetja, ki je bilo v celoti v lasti občine Bergen, na podjetje BKK. Dve leti pozneje se je podjetje BKK preoblikovalo v družbo z omejeno odgovornostjo. Trenutno je podjetje BKK v lasti občine Bergen (37,75 %), drugih občin v regiji Bergen (12,35 %) in podjetja v državni lasti Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odvisna podjetja BKK, ki so skozi leta imela v lasti ulične svetilke, so BKK Nett AS (1996 – januar 2016), EnoTek AS (januar 2016 – maj 2017) in Veilys AS (maj 2017 do danes). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Odločba se nanaša na tri ukrepe, ki jih je sprejela občina Bergen v zvezi z uličnimi svetilkami v občini, in sicer (a) sporazum o upravljanju in vzdrževanju, (b) financiranje 12 000 svetilk LED in (c) nadomestilo za naložbo v infrastrukturo poulične razsvetljave. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Po navedbah pritožnika ukrepa iz točk (a) in (b) pomenita neprekinjeno kršenje pravil o državni pomoči od 1. januarja 2016. Pri teh dveh ukrepih je uradni postopek preiskave omejen na to časovno obdobje. |
| --- | --- |

7.

Ocena ukrepov

| 8. | Nadzorni organ dvomi, da so navedeni trije ukrepi v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Financiranje 12 000 svetilk LED in nadomestilo za naložbo v infrastrukturo poulične razsvetljave bi lahko pomenilo subvencioniranje stroškov, ki bi se morali načeloma kriti iz proračuna podjetja BKK kot lastnika uličnih svetilk. Norveški organi niso predložili informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da ima družba BKK obveznost opravljanja javne storitve, zato se zdi, da pravila, ki se nanašajo na storitve splošnega gospodarskega pomena, niso relevantna za zadevne ukrepe. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tudi če občina Bergen kupuje storitve upravljanja in vzdrževanja v korist svojih občanov, nadzorni organ dvomi, da se lahko dejavnost BKK, zasebnega subjekta, ki ponuja storitve za plačilo, opredeli kot negospodarska. |
| --- | --- |

9.

| 10. | In končno se zdi, da so trg za upravljanje in vzdrževanje ter drugi trgi, na katerih so udeležena zadevna odvisna podjetja BKK, odprti za trgovino znotraj EGP. Vendar pa nadzorni organ trenutno nima dovolj podrobnih informacij, da bi lahko v zvezi s tem sprejel sklep. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Če ukrepi pomenijo državno pomoč, se obveznost iz člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, da se pomoč, preden se zagotovi, priglasi nadzornemu organu, ni spoštovala. Taka državna pomoč bi bila nezakonita. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Norveški organi niso predložili argumentov, ki bi utemeljevali, da bi se lahko ukrepi, kolikor pomenijo državno pomoč, šteli za združljive s Sporazumom EGP. Nadzorni organ ima zato pomisleke glede združljivosti vseh treh ukrepov. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče Efte

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/35

---

Zahtevek za svetovalno mnenje Sodišča Efte, ki ga je 24. januarja 2019 vložilo sodišče Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein v zadevi D in E

(Zadeva E-2/19)

(2019/C 197/07)

Pri Sodišču Efte je bil z dopisom z dne 24. januarja 2019, ki ga je poslalo sodišče Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (upravno sodišče Kneževine Lihtenštajn) in ga je tajništvo Sodišča Efte prejelo 29. januarja 2019, vložen zahtevek za svetovalno mnenje v zadevi D in E glede naslednjega vprašanja:

Ali je treba Direktivo 2004/38, zlasti člen 3(1) v povezavi s členom 7(1)(d) Direktive, in prvi stavek točke III Sklepa [Skupnega odbora EGP] št. 191/1999 razlagati tako, da ima družinski član državljana države članice EU pravico pridobiti dovoljenje z enako veljavnostjo, kakršno ima dovoljenje osebe, ki ga vzdržuje, tudi če je oseba, ki ga vzdržuje, pravico do prebivanja v Lihtenštajnu pridobila zgolj na podlagi nacionalne zakonodaje in ne na podlagi prava EGP?

---

| 13.6.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 197/36

---

Tožba Nettbuss AS proti Konkurrenten.no AS, vložena 26. februarja 2019

(Zadeva E-1/17 STROŠKI)

(2019/C 197/08)

Podjetje Nettbuss AS, ki ga zastopa Camilla Borna Fossem iz odvetniške pisarne Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norveška, je 26. februarja 2019 pri Sodišču Efte vložilo tožbo proti podjetju Konkurrenten.no AS.

Tožeča stranka Sodišču predlaga, naj sklene:

| 1. | Podjetje Konkurrenten.no podjetju Nettbuss plača znesek v višini 442 125 NOK (ali protivrednost v eurih) poleg ustrezne obrestne mere zamudnih obresti. |
| --- | --- |

1.

Podjetje Konkurrenten.no podjetju Nettbuss plača znesek v višini 442 125 NOK (ali protivrednost v eurih) poleg ustrezne obrestne mere zamudnih obresti.

Pravna podlaga in dejansko stanje ter navedeni tožbeni razlogi:

| — | Podjetje Konkurrenten.no AS je pred Sodiščem Efte 11. januarja 2017 vložilo tožbo zoper Odločbo Nadzornega organa Efte št. 179/15/COL iz maja 2015. Odločba Nadzornega organa Efte je neposredno vplivala na tožečo stranko, ki je vložila predlog za intervencijo v zadevi E-1/17, Konkurrenten.no AS proti Nadzornemu organu Efte. Predlogu tožeče stranke za intervencijo je bilo ugodeno s sklepom predsednika Sodišča z dne 12. julija 2017. |
| --- | --- |

—

Podjetje Konkurrenten.no AS je pred Sodiščem Efte 11. januarja 2017 vložilo tožbo zoper Odločbo Nadzornega organa Efte št. 179/15/COL iz maja 2015. Odločba Nadzornega organa Efte je neposredno vplivala na tožečo stranko, ki je vložila predlog za intervencijo v zadevi E-1/17, Konkurrenten.no AS proti Nadzornemu organu Efte. Predlogu tožeče stranke za intervencijo je bilo ugodeno s sklepom predsednika Sodišča z dne 12. julija 2017.

| — | Člen 70(1) Poslovnika Sodišča Efte določa:

  „Če nastane spor glede stroškov, ki se lahko povrnejo, Sodišče na predlog zadevne stranke in po opredelitvi nasprotne stranke odloči s sklepom.“ |
| --- | --- |

—

Člen 70(1) Poslovnika Sodišča Efte določa:

„Če nastane spor glede stroškov, ki se lahko povrnejo, Sodišče na predlog zadevne stranke in po opredelitvi nasprotne stranke odloči s sklepom.“

| — | Sodišče Efte je s sklepom v zadevi E-1/17 naložilo podjetju Konkurrenten.no AS plačilo stroškov, ki so nastali tožeči stranki. |
| --- | --- |

—

Sodišče Efte je s sklepom v zadevi E-1/17 naložilo podjetju Konkurrenten.no AS plačilo stroškov, ki so nastali tožeči stranki.

---