# Úřední věstník C 228/2019

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 228 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 625. července 2019 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 228

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 625. července 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2019/C 228/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální gramotnost v oblasti zdraví – zdravotní péče přizpůsobená potřebám evropských občanů v době demokratických změn (stanovisko z vlastní iniciativy) | 1 |
| | STANOVISKA |
| 2019/C 228/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní osoby (stanovisko z vlastní iniciativy) | 7 |
| 2019/C 228/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpůrné systémy vzdělávání k zamezení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi – jakého přechodu je zapotřebí? (stanovisko z vlastní iniciativy) | 16 |
| 2019/C 228/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Odolná demokracie díky silné a různorodé občanské společnosti  (stanovisko z vlastní iniciativy) | 24 |
| 2019/C 228/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Stezka bílé holubice – návrh globální strategie budování míru pod vedením EU  (stanovisko z vlastní iniciativy) | 31 |
| 2019/C 228/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále) | 37 |
| 2019/C 228/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost politiky soudržnosti v období po roce 2020  (průzkumné stanovisko) | 50 |
| 2019/C 228/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost EU: přínos pro občany a respektování evropských hodnot  (průzkumné stanovisko na žádost rumunského předsednictví Rady Evropské unie) | 57 |
| 2019/C 228/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vzdělávání o Evropské unii (průzkumné stanovisko na žádost rumunského předsednictví) | 68 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

2019/C 228/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální gramotnost v oblasti zdraví – zdravotní péče přizpůsobená potřebám evropských občanů v době demokratických změn (stanovisko z vlastní iniciativy)

1

STANOVISKA

2019/C 228/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní osoby (stanovisko z vlastní iniciativy)

7

2019/C 228/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpůrné systémy vzdělávání k zamezení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi – jakého přechodu je zapotřebí? (stanovisko z vlastní iniciativy)

16

2019/C 228/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Odolná demokracie díky silné a různorodé občanské společnosti  (stanovisko z vlastní iniciativy)

24

2019/C 228/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Stezka bílé holubice – návrh globální strategie budování míru pod vedením EU  (stanovisko z vlastní iniciativy)

31

2019/C 228/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále)

37

2019/C 228/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost politiky soudržnosti v období po roce 2020  (průzkumné stanovisko)

50

2019/C 228/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost EU: přínos pro občany a respektování evropských hodnot  (průzkumné stanovisko na žádost rumunského předsednictví Rady Evropské unie)

57

2019/C 228/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vzdělávání o Evropské unii (průzkumné stanovisko na žádost rumunského předsednictví)

68

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2019/C 228/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2019  [COM(2018) 686 final] | 74 |
| 2019/C 228/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru Harmonizované normy: zvýšení transparentnosti a právní jistoty pro plně fungující jednotný trh  [COM(2018) 764 final] | 78 |
| 2019/C 228/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vytváření uceleného rámce EU pro endokrinní disruptory [COM(2018) 734 final] | 83 |
| 2019/C 228/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke společnému sdělení Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán proti dezinformacím [JOIN(2018) 36 final] | 89 |
| 2019/C 228/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke společnému sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU  [JOIN(2018) 31 final] | 95 |
| 2019/C 228/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o zdroje na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí  [COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)] | 103 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

Evropský hospodářský a sociální výbor

2019/C 228/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2019  [COM(2018) 686 final]

[COM(2018) 686 final]

74

2019/C 228/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru Harmonizované normy: zvýšení transparentnosti a právní jistoty pro plně fungující jednotný trh  [COM(2018) 764 final]

[COM(2018) 764 final]

78

2019/C 228/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vytváření uceleného rámce EU pro endokrinní disruptory [COM(2018) 734 final]

[COM(2018) 734 final]

83

2019/C 228/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke společnému sdělení Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán proti dezinformacím [JOIN(2018) 36 final]

[JOIN(2018) 36 final]

89

2019/C 228/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke společnému sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU  [JOIN(2018) 31 final]

[JOIN(2018) 31 final]

95

2019/C 228/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o zdroje na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí  [COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)]

[COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)]

103

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Digitální gramotnost v oblasti zdraví – zdravotní péče přizpůsobená potřebám evropských občanů v době demokratických změn

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 228/01)

Zpravodajka: Renate HEINISCH

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.9.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ čl. 32 odst. 2 jednacího řádu | Rule 32(2) of the Rules of Procedure
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba | Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 7.3.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 21.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 153/0/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.9.2018

Právní základ čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

Rule 32(2) of the Rules of Procedure

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba

Odpovědná specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

7.3.2019

Přijato na plenárním zasedání

21.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

153/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje snahy Evropské komise, aby se digitální gramotnost v oblasti zdraví stala zásadní prioritou programu elektronického zdravotnictví. EHSV doporučuje vypracovat zastřešující strategii EU, v jejímž rámci by byly jasně a pozorně sledovány cíle týkající se gramotnosti v oblasti zdraví s cílem podpořit lidská práva v oblasti zdraví a zabránit nerovnostem způsobeným využíváním digitálních zařízení. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje výsledky projektu IC-Health (1), zejména doporučení aktivně do těchto snah zapojit občany. EHSV proto doporučuje v provádění projektu IC-Health pokračovat s cílem navázat na on-line výukové programy, které již probíhají. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdůrazňuje, že různé generace potřebují různé přístupy k zlepšování digitální gramotnosti v oblasti zdraví, v závislosti na tom, jak v každodenním životě využívají digitální nástroje. Na vývoji digitálních zdrojů informací se musí podílet občané všech věkových skupin, příslušníci různých kultur, osoby se zdravotním postižením i migranti. Důraz by měl být kladen na starší generace, od nichž se stále častěji očekává, že se budou starat o své vlastní duševní i tělesné zdraví. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV doporučuje rozšířit úsilí i na digitální informace o léčivých přípravcích a zdravotnických prostředcích a zapojit všechny organizace, které by v tomto ohledu mohly přispět. EHSV doporučuje propojit práci Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA), ředitelů agentur pro léčivé přípravky a Evropské komise. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje názor, že by elektronické zdravotnictví mělo být v systémech zdravotní péče využíváno, jelikož je nákladově efektivním nástrojem. Atraktivní digitální nástroje by mohly zvýšit otevřenost lidí vůči digitálním médiím. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV však zdůrazňuje, že výhody digitálních služeb lze naplno využívat pouze tehdy, budou-li mít lidé přístup k veškerým poskytovaným informacím a budou-li jim patřičně rozumět. Klíčovými předpoklady pro gramotnost v oblasti zdraví jsou porozumění psanému textu a základní znalost matematiky, jichž musí být dosaženo během školního vzdělávání, aby lidé měli větší možnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdůrazňuje, že akční plán pro elektronické zdravotnictví musí podnítit rozsáhlou spolupráci a pokrývat celou délku lidského života. Na místní úrovni jsou výchozím bodem digitální gramotnosti v oblasti zdraví mateřské a základní školy. Vychovatelé, učitelé, rodiče a prarodiče by měli ve spolupráci s příslušným zdravotnickým personálem (např. lékaři, porodní asistentky, zdravotní sestry, lékárníci a pečovatelé) rozvíjet iniciativy zaměřené na zlepšování digitální gramotnosti v oblasti zdraví. Gramotnost pacientů v oblasti zdraví může pomoci zlepšit zejména úzká spolupráce mezi lékaři (praktickými lékaři) a lékárníky. Tyto zkušenosti je třeba při dalším rozpracování akčního plánu zohlednit. Akční plány zvyšování digitální gramotnosti v oblasti zdraví musí vypracovat a provádět členské státy. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Úvod

| 2.1. | Digitální informace hrají ve společnosti čím dál větší roli. Digitální gramotnost občanů v oblasti zdraví je klíčovým prvkem pro úspěšné zavádění elektronického zdravotnictví. Gramotnost v oblasti zdraví znamená schopnost hledat informace týkající se zdravotní péče, prevence nebo podpory zdraví, porozumět jim, vyhodnotit je a použít. Na jedné straně to vyžaduje osobní dovednosti a na straně druhé příznivé rámcové podmínky, např. poskytování informací ve srozumitelném jazyce. To jsou základní předpoklady. Používání internetu k těmto účelům vyžaduje dodatečné dovednosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aspekty digitální gramotnosti v oblasti zdraví lze popsat zcela jednoduše: nejde tolik o to informace o zdraví nalézt, jako spíše o to vědět, kde je hledat, zda konzultované zdroje informací poskytují odpovídající a užitečná sdělení a zda jsou tyto zdroje informací o zdraví spolehlivé (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Digitálními nástroji v oblasti zdraví“ se rozumí digitální služby poskytující uživatelům obecné informace o zdraví, zdravotnické aplikace (návazná léčba a monitorování léčby), prostředky přispívající k tomu, aby lidé mohli zůstat ve svých domovech (sledování starších osob na dálku), sdílených zdravotních složek, digitální nástroje pro zdravotnické pracovníky (služba bezpečného zasílání zpráv, telemedicína, odborné posuzování na dálku) a obecné digitální informace o zdraví. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Evropská komise zveřejnila v roce 2012 akční plán, v němž byly určeny překážky bránící plnému využívání digitálních řešení v evropských systémech zdravotní péče. Tento plán jen nyní prováděn pod názvem Akční plán pro elektronické zdravotnictví na období 2012–2020 – inovativní zdravotní péče pro 21. století (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cíle tohoto akčního plánu pro elektronické zdravotnictví doplnilo v dubnu 2018 sdělení o usnadnění digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče na jednotném digitálním trhu; posílení postavení občanů a budování zdravější společnosti (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V tomto sdělení se odkazuje na zprávu o zdravotní situaci v EU (5), z níž vyplývá, že musíme zásadním způsobem přehodnotit naše systémy zdravotnictví a péče, abychom zajistili, že budou nadále plnit svůj účel. Jedním z pilířů je zavádění digitálních řešení pro zdravotní a jinou péči. Tyto digitální nástroje mohou využít vědecké poznatky a pomoci občanům udržovat se v dobrém zdravotním stavu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Z finančních prostředků EU je podporován výzkum a inovace v oblasti digitálního zdravotnictví a péče prostřednictvím programu Horizont 2020 (6) a partnerství veřejného a soukromého sektoru. Komise ve svém přezkumu v polovině období provádění strategie pro jednotný digitální trh (7) uvedla svůj záměr přijmout další opatření ve třech oblastech:






  — | bezpečný přístup občanů k vlastním údajům a bezpečné přeshraniční sdílení zdravotních údajů, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

bezpečný přístup občanů k vlastním údajům a bezpečné přeshraniční sdílení zdravotních údajů,

| — | lepší údaje v zájmu vědeckého pokroku, prevence nemocí a individualizované zdravotní péče, |
| --- | --- |

—

lepší údaje v zájmu vědeckého pokroku, prevence nemocí a individualizované zdravotní péče,

| — | digitální nástroje pro aktivní účast občanů a péče zaměřená na pacienty. |
| --- | --- |

—

digitální nástroje pro aktivní účast občanů a péče zaměřená na pacienty.

Členské státy musí být navíc vybízeny k tomu, aby vytvořily mechanismy umožňující zjistit a pokud možno i odstranit internetové stránky obsahující mylné informace, nebo mechanismy umožňující řadit při vyhledávání internetové stránky tak, aby byly důvěryhodné internetové stránky zobrazeny jako první.

| 2.8. | Evropská kancelář WHO zveřejnila ve své shrnující zprávě o síti zdravotní dokumentace (Health Evidence Network Synthesis Report 57) (8) velmi podrobný přehled probíhajících projektů a jejich výsledků. Autoři této zprávy v závěrech konstatují, že pro gramotnost v oblasti zdraví je klíčový rozvoj dovedností v průběhu celého života, mj. předškolních aktivit, formálního vzdělávání ve školách a vzdělávání dospělých. Doporučují politická opatření, která by podpořila rozvoj ucelených politik týkajících se gramotnosti v oblasti zdraví v členských státech a rozvoj, provádění a důsledné hodnocení činností souvisejících s těmito politikami s cílem objasnit výhody politik týkajících se gramotnosti v oblasti zdraví občanům a společnosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Evropská komise zahrnula programy zvyšování digitální gramotnosti v oblasti zdraví do svých výzkumných strategií a začala rovněž v rámci sedmého rámcového programu a programu Horizont 2020 (9) financovat významné projekty. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lidé vyššího věku nebo s nižším vzděláním mají prokazatelně nižší úroveň digitální gramotnosti v oblasti zdraví. To má vliv na jejich zapojení do péče o vlastní zdraví a schopnost získat přístup k informacím o něm. Řešení pro starší generace přináší projekt IROHLA (10). EHSV (11) se již zabýval mnoha aspekty začlenění do informační společnosti (v souladu s prohlášením z Rigy (12)). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Projekt IC-Health (13) nabízí velké množství analýz a zdrojů týkajících se digitální gramotnosti v oblasti zdraví. Jeho cílem je vytvářet hromadné otevřené on-line kurzy (MOOC), které pomáhají zlepšovat digitální gramotnost evropských občanů v oblasti zdraví a propagují povědomí o digitální gramotnosti v oblasti zdraví a to, jak ji lze využít ke zlepšení zdraví. V současné době se pracuje na přehledu výsledků tohoto projektu. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Otázka podpory gramotnosti a dovedností je vzhledem k prokázané společenské výzvě, jíž jsou demografické změny, stále důležitější. V zájmu zachování udržitelnosti systémů v oblasti zdraví a zdravotní péče vyžaduje naše rychle stárnoucí společnost dodatečnou odbornou přípravu zdravotnického a pečovatelského personálu, tak aby jejich dovednosti odpovídaly novým potřebám, a optimální řízení výdajů na zdravotní péči a také zlepšení digitální gramotnosti obyvatel obecně. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV podporuje opatření Evropské komise prosazující posílení postavení občanů a zaměřená na transformaci systému zdravotnictví. Je však toho názoru, že občané musí mít zároveň možnost tyto digitální nástroje využívat. Členské státy proto musí provést akční plán, aby se zlepšila nejen gramotnost v oblasti zdraví obecně, ale i digitální gramotnost. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Některé evropské země, jež byly znepokojeny výsledky srovnávací studie OECD (14), provedly studie vlastní. Francie (2004–2005) dospěla k závěru, že přibližně 3,1 milionu dospělých je klasifikováno jako funkčně negramotných (9 % obyvatelstva v produktivním věku). Studie provedená v roce 2011 ve Spojeném království shledala, že funkčně negramotných britských občanů je 14,9 % (přes 5 milionů). A studie provedená v Německu ukázala, že 4,5 % německé společnosti ve věkové skupině od 18 do 64 let jsou zcela negramotná (nulová gramotnost). Funkční negramotností je postiženo 10 % lidí v této věkové skupině. Celkový počet zcela negramotných a funkčně negramotných obyvatel činí 7,5 milionu (15). Tuto skutečnost je třeba vzít při diskusích o digitální gramotnosti v oblasti zdraví v úvahu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdůrazňuje, že všechny profese v oblasti vzdělávání, výzkumu a zdraví musí spolupracovat. Členové EHSV by tuto spolupráci měli podporovat prostřednictvím svých organizací. Cílem veškerého úsilí musí být větší, informované a náležité využívání digitálních nástrojů ve všech skupinách společnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV doporučuje, aby se při dalším naplňování priorit Komise v oblasti elektronického zdravotnictví, zveřejněných v jejím sdělení z dubna 2018 (16), zohledňovaly výsledky projektu IC-Health, a zvýšilo se tak povědomí o elektronickém zdravotnictví. Program Horizont 2020 Evropa (17) by měl navázat na činnosti a závěry vyvozené z projektu a využívat zkušeností s hromadnými otevřenými on-line kurzy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je důležité zapojit do veškerých procesů týkajících se digitální gramotnosti v oblasti zdraví občany všech věkových skupin, příslušníky různých kultur a osoby se zdravotním postižením. EHSV doporučuje, aby byli do vývoje nových digitálních nástrojů zapojeni i zdravotničtí pracovníci a pracovníci v domácnostech a aby tak i oni akceptovali změny ve svém pracovním prostředí a byly zohledněny jejich potřeby. To se týká i odborné přípravy a dalšího vzdělávání zdravotních sester. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV oceňuje iniciativu Friends of Europe zaměřenou na přehodnocení systému zdravotnictví v Evropě a rozvíjení nových nápadů týkajících se provádění nebo stažení investic do zdravotnictví (18). Cílem je určit a zastavit neúčinná opatření v systémech zdravotní péče, a tudíž zajistit, aby se mimořádné dostupné finanční prostředky použily na zlepšení zdraví. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV podporuje návrh organizace Friends of Europe zřídit s ohledem na doporučení Rady z roku 2018 ohledně klíčových kompetencích pro celoživotní učení (19) nezávislou pracovní skupinu pro zdravé občany všech věkových skupin. Lidé musí mít povědomí o „složkách zdravé mysli, těla a životního stylu“. To je dobrý základ pro motivaci a zapojení občanů. Členské státy by to měly považovat za horizontální prioritu svých politik v oblasti vzdělávání, zdravotnictví, sociálních věcí a zaměstnanosti a za klíčový mechanismus ke snížení nákladů na zdravotní péči a zlepšení zdraví. Například uzavření nemocnice vždy vzbudí vlnu odporu, ale může být někdy i nezbytné, pokud již instituce není nákladově efektivní nebo není s to zajistit smluvenou péči. Automatizace může organizování péče zefektivnit. Při nedávném pilotním projektu ve třech nemocnicích ve Spojeném království se například ukázalo, že virtuální asistenti ovládaní umělou inteligencí jsou při vyřizování běžných doporučení k vyšetření a zpracování výsledků testů osmkrát produktivnější než administrativní pracovníci. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Informovaní občané se o zlepšení svého zdraví snaží sami. To vede k rozhodnutí vést zdravější životní styl, vyšší očkovanosti, zdravému stárnutí, častějšímu dokončování léčby a větší účasti na programech prevence rizikového chování. Digitální nástroje by proto mohly být užitečné v oblasti terapeutického vzdělávání o léčbě, jelikož by lidé s chronickými onemocněními získali větší povědomí o léčbě, kterou podstupují. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV (20) již vyzdvihl význam digitální gramotnosti v oblasti zdraví v souvislosti s očkováním, aby byl umožněn přístup k digitálním informacím o vakcínách a tyto informace bylo možné zpracovat. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Digitální služby mohou pomoci zejména lidem s nízkou kvalifikací (kteří mají např. problémy se čtením a jsou negramotní) a také osobám se zrakovým postižením, jsou-li informace poskytovány prostřednictvím videí nebo podcastů. Touto cestou by mohly být podporovány i programy pro migranty s omezenými jazykovými znalostmi hostitelské země. Je třeba naplánovat vhodná opatření a vhodné možnosti, které těmto skupinám umožní přístup k digitálním nástrojům v oblasti zdraví. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Lidem – bez ohledu na jejich věk a zdravotní stav – musí být umožněno využívat digitální zdroje (internetové stránky, aplikace) k hledání odpovědí na jejich otázky a ke správě jejich vlastních zdravotních údajů (např. recepty kontrolované zdravotnickými pracovníky, digitální zdravotní údaje, digitální údaje o lécích atd.). Zdravotní pojišťovny by například měly systematicky vzdělávat své pojištěnce. Dalším opatřením týkajícím se zdravotního pojištění se věnuje stanovisko EHSV z vlastní iniciativy (21). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pro účely podpory dialogu mezi generacemi by měly být rovněž využívány školní programy a další vzdělávací iniciativy pro děti a dospívající. V rámci příslušné diskuse by měly být projednány také projekty, které provádí např. německá nadace Stiftung Lesen (22). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV doporučuje diskutovat o tom, zda by obecné informace o zdraví mohly být šířeny prostřednictvím zaměstnavatelů. Lidé v práci často používají digitální nástroje. Školení o předcházení úrazům na pracovišti se stala běžnou praxí. To by se mohlo rozšířit i na informace o zdraví. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV opakuje svůj názor, že je velmi důležité pacienty proškolit v tom, jak přistupovat k vlastním údajům, které jsou v současné době často uloženy ve zdravotnických informačních systémech, jak je stanoveno i v obecném nařízení o ochraně osobních údajů (23), a že je důležité zařadit znalosti týkající se elektronického zdravotnictví do učebních osnov pro vzdělávání zdravotníků (24). |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrétní připomínky

4.1.   Infrastruktura

| 4.1.1. | Evropská komise zahájila několik programů za účelem posílení technické infrastruktury a umožnění přeshraniční interakce. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Výsledky průzkumu provedeného v rámci projektu IC-Health například v některých případech ukázaly, že mladí lidé s nižší gramotností i další osoby s nižší gramotností mohou upřednostňovat mobilní zařízení před internetovými zdroji na počítači. EHSV navrhuje, aby byly tyto aspekty dále prozkoumány a zohledněny v budoucích programech. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Evropská komise, Evropská agentura pro léčivé přípravky a ředitelé evropských agentur pro léčivé přípravky se začali zabývat stanovením hlavních zásad pro elektronické informace týkající se léčivých přípravků (25). V mnoha členských státech již existují databáze elektronických informací o produktech, srozumitelných pro pacienty a schválených regulačním orgánem. Význam spolehlivých elektronických informací týkajících se léčivých přípravků již EHSV podrobně popsal ve stanovisku Směrem k digitálnímu zdraví – elektronické informace pro bezpečné užívání léčivých přípravků (26). Tento přístup a upřednostnění spolehlivosti digitálních informací by se měly týkat i zdravotnických prostředků. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se domnívá, že tyto informace lze – vedle jiných dosud uvedených zdrojů – použít ke zlepšení gramotnosti v oblasti zdraví. Měly by být vzaty v úvahu například informace o léčivých přípravcích schválené regulačním orgánem. Tyto informace jsou zapotřebí k zajištění průběžného poskytování aktuálních údajů o léčivých přípravcích a léčbě. Podle EHSV tak lze zajistit bezpečné a účinné užívání léčivých přípravků a častější dokončování léčby a optimalizovat její výsledky. |
| --- | --- |

4.3.

4.4.   Potřeba dalšího výzkumu

4.4.1.   Technický výzkum a vývoj

| 4.4.1.1. | EHSV doporučuje prozkoumat synergie, které mohou vzniknout vytvářením dalších partnerství veřejného a soukromého sektoru a do nichž budou zapojeni lidé všech věkových skupin a z různých prostředí, s cílem vytvářet atraktivní digitální zdroje informací a další digitální nástroje, které budou schopny konkurovat komerčním digitálním zdrojům informací, sociálním médiím a zdrojům digitální zábavy a jež bude možné využít např. při provádění opatření navržených Evropskou komisí. Tato partnerství musí fungovat v souladu s listinou spolehlivosti údajů a nesmí při nich docházet ke střetům zájmů. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

4.4.2.   Aspekty vzdělávání

| 4.4.2.1. | Využívání internetu se v různých společenských a věkových skupinách značně liší. Mnozí využívají sociální sítě, dostupné informace však nikoli. Malá skupina internet nepoužívá vůbec. V souladu s dřívějšími stanovisky EHSV z vlastní iniciativy (27) by měl být zahájen průzkum s cílem zodpovědět následující otázky:






  — | Jak lze podpořit nepřetržité aktivní učení, jednak co se týče získávání přístupu k informacím, jednak ohledně toho, jak rozlišovat mezi spolehlivými a nespolehlivými digitálními zdroji, např. prostřednictvím hromadných otevřených on-line kurzů projektu IC-Health? K řešení tohoto problému je zapotřebí hromadné podpory a vzdělávacích opatření, jelikož 47 % pracovní síly EU nemá dostatečné digitální dovednosti (28). |
| --- | --- | --- |

4.4.2.1.

—

Jak lze podpořit nepřetržité aktivní učení, jednak co se týče získávání přístupu k informacím, jednak ohledně toho, jak rozlišovat mezi spolehlivými a nespolehlivými digitálními zdroji, např. prostřednictvím hromadných otevřených on-line kurzů projektu IC-Health? K řešení tohoto problému je zapotřebí hromadné podpory a vzdělávacích opatření, jelikož 47 % pracovní síly EU nemá dostatečné digitální dovednosti (28).

| — | Jak lze zpřístupnit možnosti (např. nabídky zábavy), které vzbudí zájem lidí o využívání spolehlivých digitálních zdrojů informací? |
| --- | --- |

—

Jak lze zpřístupnit možnosti (např. nabídky zábavy), které vzbudí zájem lidí o využívání spolehlivých digitálních zdrojů informací?

| — | Jak lze podpořit přenos úspěšných programů? Viz například Sophia (29), francouzský inovativní nástroj zdravotního pojištění pro pacienty s cukrovkou nebo chronickou obstruktivní plicní nemocí (CHOPN) založený na instruktážích v oblasti zdraví. Program Sophia byl vytvořen po vzoru zahraničních systémů zvládání nemocí testovaných v USA, Německu a Spojeném království (30). |
| --- | --- |

—

Jak lze podpořit přenos úspěšných programů? Viz například Sophia (29), francouzský inovativní nástroj zdravotního pojištění pro pacienty s cukrovkou nebo chronickou obstruktivní plicní nemocí (CHOPN) založený na instruktážích v oblasti zdraví. Program Sophia byl vytvořen po vzoru zahraničních systémů zvládání nemocí testovaných v USA, Německu a Spojeném království (30).

| — | Jakou úlohu mohou hrát různá vzdělávací zařízení (vysoké školy, zařízení pro vzdělávání dospělých atd.) při zvyšování nejrůznějších relevantních dovedností, např. při zacházení s novými technologiemi, při společensky prospěšné činnosti a péči nebo při předávání sociálních a technických znalostí? |
| --- | --- |

—

Jakou úlohu mohou hrát různá vzdělávací zařízení (vysoké školy, zařízení pro vzdělávání dospělých atd.) při zvyšování nejrůznějších relevantních dovedností, např. při zacházení s novými technologiemi, při společensky prospěšné činnosti a péči nebo při předávání sociálních a technických znalostí?

| — | Jak lze využít existující materiály (např. informace o léčivých přípravcích schválené regulačním orgánem)? |
| --- | --- |

—

Jak lze využít existující materiály (např. informace o léčivých přípravcích schválené regulačním orgánem)?

| — | Jak lze podpořit výměnu znalostí a zkušeností týkajících se gramotnosti v oblasti zdraví a digitálních dovedností mezi generacemi? |
| --- | --- |

—

Jak lze podpořit výměnu znalostí a zkušeností týkajících se gramotnosti v oblasti zdraví a digitálních dovedností mezi generacemi?

| 4.4.2.2. | Projekt IC-Health ukázal nový přístup k učení, tzv. učení formou zábavy, neboť aby bylo možné porozumět procesu změny postojů a chování, je zjevně nezbytné provádět více řízených experimentů s cílem zjistit, které kognitivní nebo afektivní faktory vyvolávají efekt učení formou zábavy, a určit podmínky, za nichž učení formou zábavy může nebo naopak nemůže fungovat. |
| --- | --- |

4.4.2.2.

| 4.4.3. | Nutnost rozsáhlejší strategie gramotnosti v oblasti zdraví:






  — | Gramotnost v oblasti zdraví závisí na okolnostech a obsahu. Doporučuje se vypracovat strategii gramotnosti v oblasti zdraví v Evropě, s cílem podpořit práva občanů v oblasti zdraví, včetně zaměření na digitální gramotnost v oblasti zdraví po celou dobu lidského života. |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

—

Gramotnost v oblasti zdraví závisí na okolnostech a obsahu. Doporučuje se vypracovat strategii gramotnosti v oblasti zdraví v Evropě, s cílem podpořit práva občanů v oblasti zdraví, včetně zaměření na digitální gramotnost v oblasti zdraví po celou dobu lidského života.

| — | Digitální gramotnost v oblasti zdraví je spojením digitálních dovedností a zdraví. Oba aspekty vyžadují zvláštní vzdělání a odbornou přípravu. |
| --- | --- |

—

Digitální gramotnost v oblasti zdraví je spojením digitálních dovedností a zdraví. Oba aspekty vyžadují zvláštní vzdělání a odbornou přípravu.

| — | Je zapotřebí strategie a plán provádění. |
| --- | --- |

—

Je zapotřebí strategie a plán provádění.

| 4.4.4. | Nutnost rovného přístupu k internetu:






  — | Digitální svět je přístupný pouze těm, kteří mají přístup k internetu. Jak lze překonat propastné rozdíly, které panují v Evropě v digitální oblasti a kvůli nimž regiony, ostrovy a venkovské oblasti nemají přístup k internetu, což znamená, že budou lidé v budoucnosti vyloučeni z přístupu k digitalizované zdravotní péči? Evropa a členské státy musí činit značné investice do zajištění přístupu k internetu pro každého, mají-li z tohoto vývoje mít prospěch všichni. |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

—

Digitální svět je přístupný pouze těm, kteří mají přístup k internetu. Jak lze překonat propastné rozdíly, které panují v Evropě v digitální oblasti a kvůli nimž regiony, ostrovy a venkovské oblasti nemají přístup k internetu, což znamená, že budou lidé v budoucnosti vyloučeni z přístupu k digitalizované zdravotní péči? Evropa a členské státy musí činit značné investice do zajištění přístupu k internetu pro každého, mají-li z tohoto vývoje mít prospěch všichni.

| — | Řada veřejných služeb je poskytována online a k jejich využívání jsou nezbytné specifické dovednosti a prostředky. Digitální propast může vést ke zvýšení nerovností v evropských sociálních státech. |
| --- | --- |

—

Řada veřejných služeb je poskytována online a k jejich využívání jsou nezbytné specifické dovednosti a prostředky. Digitální propast může vést ke zvýšení nerovností v evropských sociálních státech.

| — | Vhodné prostředí, nastavení, komunity a města mohou přispět k usnadnění volného a bezplatného přístupu občanů k internetu, tak aby se mohli aktivně zapojit do společnosti. |
| --- | --- |

—

Vhodné prostředí, nastavení, komunity a města mohou přispět k usnadnění volného a bezplatného přístupu občanů k internetu, tak aby se mohli aktivně zapojit do společnosti.

| — | Partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou podpořit poskytování volný přístup k internetu pro všechny občany v Evropě. |
| --- | --- |

—

Partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou podpořit poskytování volný přístup k internetu pro všechny občany v Evropě.

| — | Vzhledem k tomu, že vlády tak silně spoléhají na digitální služby, je přístup k internetu lidským právem. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k tomu, že vlády tak silně spoléhají na digitální služby, je přístup k internetu lidským právem.

V Bruselu dne 21. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Uvedený projekt získal finanční podporu z programu Evropské unie Horizont 2020 pro výzkum a inovace v rámci grantové dohody č. 727 474.

1

(2)  https://ichealth.eu/wp-content/uploads/2018/10/ICH-FC_Final-Presentation_allDay.pdf.

2

(3)  COM(2012) 736 final.

3

(4)  COM(2018) 233 final.

4

(5)  State of Health in the EU (Zdravotní situace v EU): průvodní zpráva za rok 2017, https://ec.europa.eu/health/state/summary_cs.

5

State of Health in the EU (Zdravotní situace v EU): průvodní zpráva za rok 2017

(6)  COM(2011) 808 final.

6

(7)  COM(2017) 228 final.

7

(8)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0006/373614/Health-evidence-network-synthesis-WHO-HEN-Report-57.pdf?ua=1.

8

(9)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104.

9

(10)  https://www.age-platform.eu/project/irohla.

10

(11)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 9.

11

(12)  EU, ministerské prohlášení „Informační a komunikační technologie a společnost podporující začlenění“, Riga, Lotyšsko, 11. června 2006, s. 4.

12

(13)  https://ichealth.eu/.

13

(14)  http://www.oecd.org/skills/piaac/newcountryspecificmaterial.htm.

14

(15)  https://ec.europa.eu/epale/cs/node/40675.

15

(16)  COM(2018) 233 final.

16

(17)  COM(2018) 435 final.

17

(18)  https://www.friendsofeurope.org/event/smart-disinvestment-choices-healthcare.

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018H0604(01)&rid=7.

19

(20)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 150.

20

(21)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 1.

21

(22)  https://www.stiftunglesen.de/.

22

(23)  Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1.

23

(24)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 122.

24

(25)  https://www.ema.europa.eu/CS/events/european-medicines-agency-ema-heads-medicines-agencies-hma-european-commission-ec-workshop.

25

(26)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 14.

26

(27)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 14.

27

(28)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 161.

28

(29)  Název služby pro dohled nad společným zdravotním pojištěním.

29

(30)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/innovations/page/sophia.htm.

30

---

STANOVISKA

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/7

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní osoby

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 228/02)

Zpravodaj: José CUSTÓDIO LEIRIÃO (Pt-III)

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato ve specializované sekci | 13.2.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 99/20/6 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

15.2.2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato ve specializované sekci

13.2.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

99/20/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV konstatuje, že stále existuje podstatná část obyvatelstva, která nepracuje a není zahrnuta do statistik o nezaměstnanosti, avšak má velký potenciál najít si zaměstnání a vytvářet bohatství, a vyzývá Komisi a členské státy, aby jako prioritu politické agendy stanovily strategii řešící významný počet osob, jež jsou ekonomicky neaktivní. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vzhledem k tomu, že hospodářské oživení v Evropě nabývá na intenzitě, považuje EHSV za důležité, aby Komise a členské státy rovněž zaměřily svou činnost na reaktivační politiky a politiky vytváření pracovních příležitostí pro všechny, a zejména pro osoby, které jsou nejvíce vyloučeny z trhu práce a jež chtějí a jsou schopny pracovat. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jelikož obecné doporučení o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce bylo vydáno v roce 2008 (1) a za účelem předejití neucelenému přístupu doporučuje EHSV Komisi, aby zhodnotila dosažený pokrok a v případě potřeby přijala novou, komplexní strategii doplněnou o akční plány a cíle, kterých mají členské státy dosáhnout v případě jednotlivých podskupin ekonomicky neaktivních osob. Tato strategie by měla zahrnovat více sociálních inovací, konkrétnější politiky potřebné k dosažení výsledků a více úsilí o začleňování obyvatelstva, které chce pracovat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV doporučuje Komisi, aby pobízela členské státy k zefektivnění jejich aktivních politik na trhu práce a k zajištění toho, aby jejich úřady práce byly schopny poskytovat cílenější pomoc lidem, kteří si přejí zapojit se do trhu práce, tím, že zohlední jejich schopnosti a přání. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Za účelem zajištění politik založených na důkazech EHSV rovněž členským státům, aby shromažďovaly a analyzovaly informace o této skupině obyvatel, včetně různých charakteristických rysů jejích podskupin, motivace těchto osob pracovat, povahy práce, kterou by rády vykonávaly, a jejich schopností, aby se tak mohla lépe sladit nabídka a poptávka a mohla se naplnit přání jednotlivých podskupin ekonomicky neaktivního obyvatelstva, jež chce pracovat. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Co se týče podskupiny osob se zdravotním postižením a sociální situace a zaměstnanosti těchto osob, jejich znevýhodnění i přes určité zlepšení zaznamenané v letech 2011 až 2016 stále trvá a i nadále existují významné nedostatky v oblasti zaměstnání a kvality života. EHSV se domnívá, že je nutné vyvíjet společné úsilí zejména v oblasti přístupu k vysokoškolskému vzdělávání a zvláštních podmínek zdravotních služeb s cílem podpořit vznik pracovních příležitostí pro osoby se zdravotním postižením s nízkou úrovní vzdělání. Mimoto vyzývá EHSV členské státy EU, aby zavedly systém kvót pro zaměstnávání osob se zdravotním postižením, který bude muset být uplatňován ve veřejných institucích či podnicích a v podnicích soukromého sektoru, a to na základě počtu jejich zaměstnanců a jejich obratu z prodeje. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Velká různorodost neaktivního obyvatelstva a různé překážky, kterým tyto osoby čelí, znamenají, že jejich (opětovné) začlenění do trhu práce představuje výzvu, které se musí postavit všechny členské státy. EHSV považuje za zásadní, aby tvůrci politik v jednotlivých členských státech znali při vypracovávání veřejných politik nebo jiných iniciativ tyto překážky a specifika jednotlivých podskupin, dobře jim rozuměli a vzali v úvahu genderovou vyváženost, a mohli tak účinně a úspěšně tyto výzvy řešit (například rozšířit veřejnou nabídku mateřských škol, což je klíčové pro to, aby byly tyto osoby osvobozené od péče o rodinné příslušníky a zaujaly své místo na trhu práce). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV se dále domnívá, že je rozhodující, aby členské státy zlepšily vzájemné propojení mezi místními úřady práce, obecními úřady a službami sociálního zabezpečení s cílem zlepšit možnosti úspěšného oslovení těchto osob a jejich motivace a stimulace k začlenění do trhu práce. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV doporučuje, aby členské státy v případě potřeby vytvořily v rámci místní veřejné služby (obecních úřadů) specifické činnosti, které budou vhodné ke zlepšení a aktualizaci dovedností a způsobilostí ekonomicky neaktivního obyvatelstva a dalších vyloučených osob, tak aby se zohlednily jejich schopnosti a tito lidé se zapojili do trhu práce. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vzhledem k tomu, že je mezi ekonomicky neaktivním obyvatelstvem mnoho osob, které mají potenciál začlenit se do trhu práce běžným způsobem, vyzývá EHSV Komisi a členské státy, aby vytvořily specifické a příznivé pobídky k tomu, aby podniky zaměstnávaly tyto ekonomicky neaktivní osoby. Lze toho dosáhnout prostřednictvím právních předpisů a nelegislativních opatření, které zajistí, že Evropský sociální fond uhradí v plné výši náklady na odbornou přípravu těchto osob, a umožní tak podnikům, aby je zaměstnaly. Současně je klíčové, aby Evropská unie podněcovala členské státy k tomu, aby prosazovaly atraktivní pracovní podmínky, důstojné platy a systémy sociálního zabezpečení, aby se neaktivní obyvatelstvo motivovalo k účasti na trhu práce a na vytváření bohatství a dobrých hospodářských, sociálních a environmentálních podmínek. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Důvěra v Evropskou unii a pocit sounáležitosti s ní rovněž závisejí na schopnosti orgánů EU účinně podporovat začlenění a blahobyt všech občanů a zároveň respektovat jejich rozmanitost. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že politiky v oblasti průmyslu 4.0 a rozvoj nových technologií budou respektovat změny ve světě práce a budou přínosem pro pracovníky i podniky. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV navrhuje omezit individuální týdenní pracovní dobu, počínaje veřejnými službami, čímž se vytvoří ještě více pracovních příležitostí pro všechny. |
| --- | --- |

1.13

2.   Úvod

| 2.1 | V souladu s definicí Mezinárodní organizace práce (MOP) se osoby považují za ekonomicky neaktivní, pokud: nepracují, nehledají práci a/nebo nemají možnost pracovat. Cílem tohoto stanoviska je upozornit Komisi a členské státy na specifické potřeby těchto osob, které jsou marginalizovány, vyloučeny a na něž tvůrci politik při tvorbě aktivních politik zaměstnanosti zapomínají, přičemž by tyto osoby chtěly být začleněny do společnosti prostřednictvím své činnosti a práce, a přispívat tak k vytváření bohatství a k dobrým hospodářským, sociálním a environmentálním podmínkám. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mimo jiné státy, podniky, sdružení zaměstnavatelů, odborové svazy a vzdělávací instituce vyvíjejí úsilí o rozvoj partnerství s cílem vytvořit inkluzivní trh práce a přizpůsobit úroveň dovedností technologickým změnám. Toto úsilí však ještě nesplnilo kýžené cíle, jelikož stále existují tisíce nabídek volných pracovních míst, která jsou důsledkem nesouladu mezi nabídkou a poptávkou, což způsobuje velkou nerovnováhu na trhu práce. Tato nerovnováha má negativní dopad na produktivitu, konkurenceschopnost a potenciální růst. Současně docházelo ke vzniku překážek v přístupu k zaměstnání, které vedly k vyloučení tisíců občanů, a tak např. k prohloubení dlouhodobé nezaměstnanosti mladých lidí a rovněž ke zvýšení počtu osob všech věkových kategorií se slabou vazbou na trh práce, což přispělo k podstatnému zvýšení počtu ekonomicky neaktivního obyvatelstva včetně NEET (osoby, jež nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Více než jedna čtvrtina lidí ve věku 15–64 let je v Evropě klasifikována jako „neaktivní“ (2). Tyto osoby nejsou zahrnuty do oficiálních statistik týkajících se zaměstnanosti a jsou velmi často ekonomicky a sociálně marginalizovány, a nemají tak zdroje a příležitosti, které by jim umožnily plně se zapojit do společnosti. Je tomu tak navzdory skutečnosti, že velká většina z nich chce pracovat (3). |
| --- | --- |

2.3

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Zvýšení míry zaměstnanosti a vytváření většího počtu lepších pracovních míst je i nadále hlavním cílem EU. Všechny členské státy podporují evropskou strategii zaměstnanosti, která se provádí prostřednictvím evropského semestru, tj. každoročního procesu prosazujícího úzkou koordinaci politik mezi členskými státy EU a orgány EU (4). Tvůrci politik kladli zcela odůvodněně důraz na osoby, které přišly o zaměstnání v důsledku finanční krize, a snažili se nalézt jasné cesty k vytvoření pracovních míst. Komise kladla zvláštní důraz na iniciativy zaměřené na mladé lidi, jako jsou například záruky pro mladé lidi (2013) (5), Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí (2015) (6), Nová strategie EU pro mládež 2019–2027 (2018) (7). Další smělá iniciativa vedla k doporučení Rady ze dne 15. února 2016 o začleňování dlouhodobě nezaměstnaných osob na trh práce (8). EHSV podporuje a vítá tyto iniciativy, jež jsou v souladu s evropským pilířem sociálních práv. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zatímco nabídka práce a poptávka po ní a zaměstnané či dočasně nezaměstnané osoby jsou často zkoumány a jsou předmětem různých úvah a strategií týkajících se aktivních politik zaměstnanosti, neaktivní obyvatelstvo je předmětem studií a výzkumů jen málokdy. Jedním z prvních dokumentů Komise, ve kterém je existence osob v této situaci výslovně uznána, bylo doporučení Komise členským státům 2008/867/ES o 
  aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce
  , v němž se doporučuje několik typů strategií zaměřených na tyto osoby s cílem usnadnit jejich začleňování do trhu práce. V dubnu 2017 zveřejnila Komise pracovní dokument útvarů Komise (9), v němž je zhodnoceno, do jaké míry jednotlivé členské státy rozvinuly integrovanější přístup k aktivním politikám začleňování. Dospěla k závěru, že členské státy dosahují při provádění doporučení různého pokroku, vnitrostátní strategie se výrazně liší a výsledky jejich provádění jsou velmi slabé. Od roku 2008 není známa žádná další iniciativa Komise zaměřená na toto konkrétní obyvatelstvo. EHSV doporučuje Komisi, aby vydala novou, komplexní strategii doplněnou o akční plány a cíle, kterých mají členské státy dosáhnout v případě jednotlivých podskupin ekonomicky neaktivních osob. |
| --- | --- |

3.2

3.3   Charakteristika neaktivního obyvatelstva

| 3.3.1 | Neaktivní osoby tvoří početnou skupinu, což znamená, že ve většině členských států EU existuje významná část obyvatelstva, která nepracuje a jež není zahrnuta do statistik týkajících se nezaměstnanosti, ale ve skutečnosti má potenciál pracovat. Ačkoliv se aktivní politiky zaměstnanosti v EU obvykle zaměřují především na dočasně nezaměstnané osoby, EHSV se domnívá, že je potřeba vyvinout další úsilí s cílem vytvořit politiky zaměstnanosti výslovně zaměřené na výše uvedené obyvatelstvo. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Neaktivní obyvatelstvo je heterogenní. Nadace Eurofound (10) se blíže zabývala zejména čtyřmi hlavními podskupinami: lidé, kteří uvádějí, že se vzdělávají (např. mladí lidé), osoby v domácnosti, důchodci a zdravotně postižení. Tyto marginalizované podskupiny se značně liší, co se týče charakteristických rysů a překážek, jimž čelí. Jde například o zdraví, osobní život, stupeň vzdělání a odborné přípravy, potřebu poradenství při volbě povolání a odborné stáže. Nedostatek pracovních zkušeností představuje rys, který je častější u mladých lidí a osob pracujících v domácnosti a méně častý u osob se zdravotním postižením a u důchodců v produktivním věku. Na druhé straně osoby se zdravotním postižením a důchodci mívají častěji zdravotní problémy a vykazují rovněž vyšší míru vyloučení (podobně jako dlouhodobě nezaměstnaní). Neaktivní osoby obecně čelí v přístupu k zaměstnání vícero překážkám. Mnoho neaktivních osob by rádo nějakým způsobem pracovalo: přibližně čtyři pětiny z nich uvádějí, že by rády pracovaly alespoň několik hodin týdně, a přibližně polovina z nich by ráda pracovala 32 nebo více hodin týdně (11). Tento ukazatel nás vede k domněnce, že ekonomicky neaktivní osoby hledají spíše přesný a relevantní typ práce než jen určitý (nízký) počet hodin práce týdně, což může poukazovat také na případy obtížné finanční situace. EHSV se domnívá, že vůle pracovat by měla podnítit tvůrce politik k tomu, aby vypracovali politiky a iniciativy, které by efektivně reagovaly na charakteristické rysy jednotlivých podskupin. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Stejně tak je třeba objasnit situaci neaktivních osob, pokud využijí své právo na mobilitu. Podle údajů Evropské komise (2014) tvoří ekonomicky neaktivní osoby zhruba 3,7 milionu ze 14,3 milionu evropských obyvatel uplatňujících právo na mobilitu v EU. Přibližně 80 % ekonomicky neaktivních obyvatel využívá práva (pobytu) a dalších výhod coby rodinní příslušníci ekonomicky aktivních osob žijící s těmito osobami v hostitelském členském státě a má právo na to, aby s nimi bylo zacházeno jako s rodinnými příslušníky tuzemských pracovníků. Zbývajících 20 % případů je však nejasných a nedostatečně transparentních, co se týče jejich práva požadovat některé sociální výhody v hostitelském členském státě. EHSV vyzývá Komisi, aby bezodkladně posoudila tento nedostatek v sociální pomoci a vypracovala právní předpisy s cílem tuto skutečnost napravit. |
| --- | --- |

3.3.3

4.   Souvislosti

| 4.1 | Zpráva Eurofoundu nazvaná Opětovné zapojení do ekonomické činnosti: Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní občany (12) upozorňuje na některé z hlavních překážek, kterým čtyři zkoumané podskupiny neaktivního obyvatelstva (lidé, kteří uvádějí, že se vzdělávají, např. mladí lidé, osoby v domácnosti, důchodci v produktivním věku a osoby se zdravotním postižením) čelí. Nedostatek pracovních zkušeností je nejčastějším důvodem u osob v podskupině mladých lidí a osob pracujících v domácnosti a je menším problémem pro osoby se zdravotním postižením a důchodce v produktivním věku, jež obecně uvádějí zdravotní problémy. Přibližně polovina podskupiny osob se zdravotním postižením uvádí vysoký stupeň sociálního vyloučení, což je časté v několika členských státech, kde vyšší počet ekonomicky neaktivních osob čelí na trhu práce vícerým překážkám, což znamená, že aktivní politiky zaměstnanosti jsou komplikovanější a komplexnější. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Na druhé straně není jisté, zda jsou ekonomicky neaktivní osoby evidovány na místních úřadech práce, což těmto úřadům značně ztěžuje možnost tyto osoby lokalizovat a nabídnout jim pracovní příležitosti. EHSV podporuje veškeré iniciativy, které podnítí evidenci osob na místních úřadech práce. Doporučuje vytvořit v rámci veřejných služeb specifický útvar odpovědný za koordinaci a podporu monitorování neaktivních osob a jejich registraci na místních úřadech práce, který by navrhoval opatření a atraktivní programy odpovídající specifickým potřebám těchto osob. Je jasné, že výzvy, kterým čelí místní úřady práce, jsou velmi složité také z důvodu složitosti trhů práce, na nichž je stále málo pracovních příležitostí pro osoby, které jsou mimo trh práce již delší dobu. Celá tato situace představuje pro místní úřady práce vyšší pracovní zátěž a stres. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tvůrci politik v členských státech musí rovněž uznat výzvy, kterým čelí místní úřady práce, pokud jde o oslovení ekonomicky neaktivních osob, řešení jejich složitých potřeb a pochopení jejich zranitelnosti z vícerých důvodů. Je zapotřebí vytvořit pro jednotlivé podskupiny strategii a odpovídající akční plány, aby se účinným a úspěšným způsobem zaručila pracovní místa pro lidi, kteří si hledají práci a chtějí pracovat a přispívat k vytváření bohatství, blahobytu společnosti a ke kvalitě životního prostředí. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Mezi hlavní výzvy, kterými je třeba se zabývat, patří například:
  nedostatek veřejných služeb zajišťujících péči o děti a závislé osoby, aby byl osobám vykonávajícím práci v domácnosti (především ženám) usnadněn přístup na trh práce;






  a) | osoby, které jsou ekonomicky neaktivní, by měly mít přístup k další odborné přípravě a rekvalifikačním projektům za současného pobírání podpory v nezaměstnanosti; |
| --- | --- | --- |

4.4

nedostatek veřejných služeb zajišťujících péči o děti a závislé osoby, aby byl osobám vykonávajícím práci v domácnosti (především ženám) usnadněn přístup na trh práce;

a)

osoby, které jsou ekonomicky neaktivní, by měly mít přístup k další odborné přípravě a rekvalifikačním projektům za současného pobírání podpory v nezaměstnanosti;

| b) | umožnit, podpořit a prosazovat specifická a účinná opatření sloužící k integraci osob se zdravotním postižením, které vyžadují specifičtější plány zaměstnanosti a podporu; |
| --- | --- |

b)

umožnit, podpořit a prosazovat specifická a účinná opatření sloužící k integraci osob se zdravotním postižením, které vyžadují specifičtější plány zaměstnanosti a podporu;

| c) | věnovat zvláštní pozornost i dalším zranitelným skupinám, jako jsou migranti a osoby, jichž se týká program ROMA; |
| --- | --- |

c)

věnovat zvláštní pozornost i dalším zranitelným skupinám, jako jsou migranti a osoby, jichž se týká program ROMA;

| d) | je jasné, že mnoho osob se z různých příčin vzdá a nejde se zaevidovat na úřad práce, a proto je třeba, aby si tyto úřady vytvořily s těmito osobami nezbytné vazby, a obnovily tak jejich možnosti nalezení práce; |
| --- | --- |

d)

je jasné, že mnoho osob se z různých příčin vzdá a nejde se zaevidovat na úřad práce, a proto je třeba, aby si tyto úřady vytvořily s těmito osobami nezbytné vazby, a obnovily tak jejich možnosti nalezení práce;

| e) | je zřejmé, že na úrovni úřadů práce v členských státech je nezbytné pracovat více a lépe, ale jde očividně o úlohu, pro niž řada místních úřadů práce nemá v současnosti kapacity, a proto je zapotřebí přijmout úředníky s odpovídajícími dovednostmi s cílem dosáhnout úspěchu, to znamená poskytnout práci těm, kteří ji hledají a kteří chtějí pracovat; |
| --- | --- |

e)

je zřejmé, že na úrovni úřadů práce v členských státech je nezbytné pracovat více a lépe, ale jde očividně o úlohu, pro niž řada místních úřadů práce nemá v současnosti kapacity, a proto je zapotřebí přijmout úředníky s odpovídajícími dovednostmi s cílem dosáhnout úspěchu, to znamená poskytnout práci těm, kteří ji hledají a kteří chtějí pracovat;

| f) | na úrovni Evropské unie budou samozřejmě v některých členských státech existovat osvědčené postupy řešení těchto obtíží, které by se měly v celé Evropské unii napodobit; |
| --- | --- |

f)

na úrovni Evropské unie budou samozřejmě v některých členských státech existovat osvědčené postupy řešení těchto obtíží, které by se měly v celé Evropské unii napodobit;

| g) | rovněž je nezbytné zvýšit v EU mzdy na důstojnou úroveň. |
| --- | --- |

g)

rovněž je nezbytné zvýšit v EU mzdy na důstojnou úroveň.

| 4.5 | Trhy práce se mění, jejich strukturální reformy vedly k velké diverzitě a novým formám práce. Atypičtí pracovníci pracují na pracovních místech nižší kvality a čelí vyššímu riziku chudoby pracujících (13). V roce 2017 vykonávalo 13,7 % pracovníků v EU samostatnou výdělečnou činnost (14), 11,3 % tvořili dočasní zaměstnanci (15) a 18,7 % pracovníci na částečný pracovní úvazek (16). Členské státy musí s podporou Evropské unie prostřednictvím vhodných programů podpory zvýšit své investice do vzdělávání, jež představují kvalitní investice s multiplikačním účinkem v hospodářství, přičemž musí zintenzivnit výuku věd, inženýrství, technologií a matematiky založenou na evropských hodnotách a základních právech, jež znovu zavedl pilíř sociálních práv. Ekonomicky neaktivní obyvatelstvo je třeba začlenit, podporovat a chránit v souladu se zvláštními potřebami jednotlivých podskupin s cílem úspěšně čelit těmto změnám a integrovat je. EHSV doporučuje vytvořit trh práce, který bude skutečně inkluzivnější. |
| --- | --- |

4.5

4.6   Překážky přístupu k zaměstnání, kterým čelí ekonomicky neaktivní obyvatelstvo

| 4.6.1 | Osoby v produktivním věku (15–64 let) s žádnou nebo slabou vazbou na trh práce čelí různým překážkám v přístupu k zaměstnání, které jim brání plně se věnovat pracovním činnostem. Přesné a důkladné pochopení těchto překážek je předpokladem pro vypracování a provedení náležitých politik v oblasti zásahů na trhu práce, aby byly správně zaměřeny a náležitě přizpůsobeny okolnostem různých svých příjemců. Níže uvádíme některé problémy spojené s určením překážek v přístupu k zaměstnání, protože k pochopení těchto překážek jsou nezbytné přesné a správné informace a analýzy, ale v současnosti je to prakticky nemožné, neboť:







  a) | současné souhrnné ukazatele trhu práce obsahují málo relevantních informací, které nemají jasnou souvislost s ekonomicky neaktivním obyvatelstvem a s problémy, které by se měly řešit, a jsou v drtivé většině případů založené na jednotlivcích, a nikoli na rodinných souvislostech; |
| --- | --- | --- |

4.6.1

a)

současné souhrnné ukazatele trhu práce obsahují málo relevantních informací, které nemají jasnou souvislost s ekonomicky neaktivním obyvatelstvem a s problémy, které by se měly řešit, a jsou v drtivé většině případů založené na jednotlivcích, a nikoli na rodinných souvislostech;

| b) | hlavní pozornost je upřena jen na registrované nezaměstnané; |
| --- | --- |

b)

hlavní pozornost je upřena jen na registrované nezaměstnané;

| c) | máme jen velmi omezené informace, pokud jde o zdravotní problémy, odpovědnost za péči o rodinné příslušníky nebo pobídky. |
| --- | --- |

c)

máme jen velmi omezené informace, pokud jde o zdravotní problémy, odpovědnost za péči o rodinné příslušníky nebo pobídky.

| 4.6.2 | Nejčastějšími druhy překážek jsou:






  a) | nedostatek nových pracovních zkušeností; |
| --- | --- | --- |

4.6.2

a)

nedostatek nových pracovních zkušeností;

| b) | nízká úroveň vzdělání a dovedností; |
| --- | --- |

b)

nízká úroveň vzdělání a dovedností;

| c) | omezené nebo žádné pracovní zkušenosti; |
| --- | --- |

c)

omezené nebo žádné pracovní zkušenosti;

| d) | omezení vyplývající ze zdravotního stavu; |
| --- | --- |

d)

omezení vyplývající ze zdravotního stavu;

| e) | povinnost pečovat o rodinné příslušníky; |
| --- | --- |

e)

povinnost pečovat o rodinné příslušníky;

| f) | nedostatek pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

f)

nedostatek pracovních příležitostí;

| g) | osoba nikdy neměla placenou práci; |
| --- | --- |

g)

osoba nikdy neměla placenou práci;

| h) | existující diskriminace na základě věku, pohlaví, zdravotního postižení atd. a přístup k lidským zdrojům v některých podnicích. |
| --- | --- |

h)

existující diskriminace na základě věku, pohlaví, zdravotního postižení atd. a přístup k lidským zdrojům v některých podnicích.

| 4.6.3 | Je zapotřebí přijmout nástroje pro zviditelnění a lepší motivování osob hledajících zaměstnání, aby při hledání rychleji uspěly, například:






  a) | poradenství při výběru povolání; |
| --- | --- | --- |

4.6.3

a)

poradenství při výběru povolání;

| b) | internetový portál, na kterém se zveřejňují volná pracovní místa a pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

b)

internetový portál, na kterém se zveřejňují volná pracovní místa a pracovní příležitosti;

| c) | odkazy a upozornění přímo pro zájemce; |
| --- | --- |

c)

odkazy a upozornění přímo pro zájemce;

| d) | opatření podporující mobilitu; |
| --- | --- |

d)

opatření podporující mobilitu;

| e) | programy odborné přípravy; |
| --- | --- |

e)

programy odborné přípravy;

| f) | možné příspěvky pro zaměstnavatele. |
| --- | --- |

f)

možné příspěvky pro zaměstnavatele.

| 4.7 | Členské státy se často snaží vysvětlit jednotlivé situace a obtíže na trhu práce pomocí mocných statistických nástrojů, které uvádějí profil jednotlivých žadatelů s využitím administrativních informací. Tyto nástroje jsou užitečné za účelem individuálního přizpůsobení a nabídnutí programů zaměstnanosti osobám evidovaným na úřadech práce. Spoléhají se na kvalitu administrativních informací, jež mají určité výhody, ale většinou se týkají jen určité podskupiny nepracujícího obyvatelstva, například evidovaných nezaměstnaných. Výsledkem je to, že sofistikované nástroje sloužící k tvorbě profilů založených na těchto informacích většinou nelze využít k vytvoření obecnějšího pohledu na překážky přístupu k zaměstnání u osob, které nemají žádné nebo mají jen slabé vazby na trh práce. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Pochopení překážek přístupu k zaměstnání má význam nejen pro propojení služeb poskytovaných různými institucemi, ale je zásadní rovněž pro identifikaci skupin, jež mohou mít prospěch z programů zaměstnanosti, nebo dávek pro tyto skupiny, které se běžně nepovažují za „příjemce“pracovních nabídek nebo dávek ze strany institucí, jež tato opatření poskytují. EHSV proto naléhavě vyzývá Komisi, aby (společně s OECD nebo sama) vytvořila statistické modely, které by vyhovovaly specifickým rysům ekonomicky neaktivního obyvatelstva, aby bylo možné jej úspěšně začlenit do aktivních politik zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.8

5.   Společná evropská strategie pro vyrovnání se s technologickými změnami a posílení inkluzivnější společnosti, jež zahrne všechny evropské občany včetně ekonomicky neaktivních osob

| 5.1 | Komise a členské státy by měly směřovat všechna opatření k dosažení lepšího začlenění všech podskupin ekonomicky neaktivních (17) osob do trhu práce, nejen opatření související s odbornou přípravou a dovednostmi, například:






  a) | rozvoj kvalitních veřejných služeb sociální pomoci vyhovujících potřebám péče (zejména o děti a seniory) s cílem umožnit osobám, které chtějí pracovat (především ženám), aby mohly pracovat bez starostí, což nyní není vzhledem k jejich rodinným povinnostem možné (18); |
| --- | --- | --- |

5.1

a)

rozvoj kvalitních veřejných služeb sociální pomoci vyhovujících potřebám péče (zejména o děti a seniory) s cílem umožnit osobám, které chtějí pracovat (především ženám), aby mohly pracovat bez starostí, což nyní není vzhledem k jejich rodinným povinnostem možné (18);

| b) | účinné monitorování a posuzování vlivu veřejných reaktivačních politik zaměřených na ekonomicky neaktivní obyvatelstvo, například:






  1. | účinné podklady (určení překážek a mapování stávajících politik); |
| --- | --- | --- |

b)

účinné monitorování a posuzování vlivu veřejných reaktivačních politik zaměřených na ekonomicky neaktivní obyvatelstvo, například:

1.

účinné podklady (určení překážek a mapování stávajících politik);

| 2. | provádění (řešení výzev souvisejících s prováděním, usnadnění koordinace a spolupráce mezi zúčastněnými stranami); |
| --- | --- |

2.

provádění (řešení výzev souvisejících s prováděním, usnadnění koordinace a spolupráce mezi zúčastněnými stranami);

| 3. | politika monitorování a hodnocení (odhad krátkodobého a dlouhodobého vlivu, analýza výsledků, a to nejen pravděpodobnosti nalezení zaměstnání, ale i se zohledněním kvality pracovního místa; určení toho, co funguje a pro koho); |
| --- | --- |

3.

politika monitorování a hodnocení (odhad krátkodobého a dlouhodobého vlivu, analýza výsledků, a to nejen pravděpodobnosti nalezení zaměstnání, ale i se zohledněním kvality pracovního místa; určení toho, co funguje a pro koho);

| c) | zintenzivnění inkluzivního růstu a zvýšení blahobytu prostřednictvím těchto oblastí fungování trhu práce: větší počet lepších pracovních míst, začlenění, odolnost a přizpůsobivost; |
| --- | --- |

c)

zintenzivnění inkluzivního růstu a zvýšení blahobytu prostřednictvím těchto oblastí fungování trhu práce: větší počet lepších pracovních míst, začlenění, odolnost a přizpůsobivost;

| d) | Komise a členské státy musí přijmout tyto 3 politické principy (3P):






  1. | podporovat prostředí, v němž se mohou rozvíjet kvalitní pracovní místa; |
| --- | --- | --- |

d)

Komise a členské státy musí přijmout tyto 3 politické principy (3P):

1.

podporovat prostředí, v němž se mohou rozvíjet kvalitní pracovní místa;

| 2. | zamezovat vyloučení z trhu práce a chránit jednotlivce před riziky trhu práce; |
| --- | --- |

2.

zamezovat vyloučení z trhu práce a chránit jednotlivce před riziky trhu práce;

| 3. | připravit se na budoucí rizika a příležitosti, které se mohou na trhu práce objevit; |
| --- | --- |

3.

připravit se na budoucí rizika a příležitosti, které se mohou na trhu práce objevit;

| e) | tvorba pracovních míst v obcích, a sice takových míst, která budou vhodná pro kvalifikace ekonomicky neaktivních pracovníků, kteří v nich žijí, tj. tvorba pracovních míst v souladu s dovednostmi ekonomicky neaktivních osob a zlepšování výkonu prostřednictvím kurzů vhodné odborné přípravy; |
| --- | --- |

e)

tvorba pracovních míst v obcích, a sice takových míst, která budou vhodná pro kvalifikace ekonomicky neaktivních pracovníků, kteří v nich žijí, tj. tvorba pracovních míst v souladu s dovednostmi ekonomicky neaktivních osob a zlepšování výkonu prostřednictvím kurzů vhodné odborné přípravy;

| f) | vytvoření příznivého prostředí pro posílení sociálního dialogu (se sociálními partnery) na všech příslušných úrovních při respektování autonomie sociálních partnerů a kolektivního vyjednávání a také dialogu s jinými příslušnými organizacemi občanské společnosti (19). |
| --- | --- |

f)

vytvoření příznivého prostředí pro posílení sociálního dialogu (se sociálními partnery) na všech příslušných úrovních při respektování autonomie sociálních partnerů a kolektivního vyjednávání a také dialogu s jinými příslušnými organizacemi občanské společnosti (19).

| 5.2 | Strategie nesmí být prospěšná jen pro osoby, které již zaměstnání mají, zvláštní pozornost je třeba věnovat mladým lidem NEET a všem dalším ekonomicky neaktivním lidem, protože představují dvojí hrozbu, tj. představují sociální problém a situaci, která prohlubuje nedostatek kvalifikovaných pracovníků, neboť tím, že nepracují, nemají možnost získat praktické zkušenosti, a pokud ani nestudují, nemohou získat vhodnější akademickou kvalifikaci, a proto jim hrozí, že budou zcela vyřazeni z trhu práce. Je paradoxní, že historicky nejkvalifikovanější generace nejsou zcela nezbytně těmi nejlépe připravenými pro potřeby soudobého trhu práce. Evropská unie a členské státy nesmějí na tuto nejkvalifikovanější generaci všech dob zapomínat. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Zaměstnavatelé opakovaně uvádějí, že je pro ně obtížné nalézt kvalifikované pracovníky, což představuje překážku pro potenciální růst a nové investice do průmyslu, a evropské podniky z toho důvodu dále ztrácejí konkurenceschopnost a stále více zaostávají (20): nedostatek kvalifikované pracovní síly, která by pokryla současnou poptávku, může vést k nedostatečné poptávce po mladých kvalifikovaných pracovnících v budoucnosti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Je třeba vytvořit most, který by zlepšil propojení mezi vzděláváním a odbornou přípravou, získáváním dovedností (21) a současnou a budoucí situací, pokud jde o potřeby trhu práce, s cílem odstranit současnou strukturální propast. To znamená:






  a) | vsadit na kvalifikace, které jsou přenosné, |
| --- | --- | --- |

5.4

a)

vsadit na kvalifikace, které jsou přenosné,

| b) | zlepšit propojení mezi vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy, zaměstnavateli a odborovými svazy, |
| --- | --- |

b)

zlepšit propojení mezi vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy, zaměstnavateli a odborovými svazy,

| c) | informovat mladé lidi a další nezaměstnané, kterých se týká nedostatek práce, o pracovních příležitostech a příslušných požadavcích, |
| --- | --- |

c)

informovat mladé lidi a další nezaměstnané, kterých se týká nedostatek práce, o pracovních příležitostech a příslušných požadavcích,

| d) | podporovat partnerství mezi vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy, podniky, zaměstnavateli, veřejným sektorem, odborovými svazy a samotnými osobami NEET a dalšími skupinami ekonomicky neaktivních osob (včetně migrantů (22)), |
| --- | --- |

d)

podporovat partnerství mezi vzdělávacími institucemi a institucemi odborné přípravy, podniky, zaměstnavateli, veřejným sektorem, odborovými svazy a samotnými osobami NEET a dalšími skupinami ekonomicky neaktivních osob (včetně migrantů (22)),

| e) | vypracovat zvláštní akční program pro každou podskupinu ekonomicky neaktivního obyvatelstva, sledovat a hodnotit provádění těchto programů a napravit případné nedostatky, |
| --- | --- |

e)

vypracovat zvláštní akční program pro každou podskupinu ekonomicky neaktivního obyvatelstva, sledovat a hodnotit provádění těchto programů a napravit případné nedostatky,

| f) | zkrátit týdenní pracovní dobu, počínaje veřejnými službami, a vytvořit pracovní příležitosti pro všechny. |
| --- | --- |

f)

zkrátit týdenní pracovní dobu, počínaje veřejnými službami, a vytvořit pracovní příležitosti pro všechny.

| 5.5 | Čtvrtá průmyslová revoluce a digitalizace jsou pro Evropskou unii, možná poslední příležitostí jak dohnat hlavní konkurenty, a to prostřednictvím vhodných investic, strategií a akčních plánů, a jak definitivně přejít na znalostní ekonomiku a plnou zaměstnanost, jak se předpokládá v Lisabonské strategii (z roku 2000). Pokud se to nepodaří, mohli bychom se ocitnout v situaci úpadku, který by se týkal vícerých úrovní společnosti a evropské výrobní infrastruktury, jakož i základních hodnot, jež zajisté chceme všichni zachovat. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Abychom tohoto cíle dosáhli, potřebujeme závazek, určitý druh spolupráce, která by zahrnovala všechny orgány EU, členské státy, vlády na celostátní a místní úrovni, odborové svazy, sdružení zaměstnavatelů a podniky a jiné organizace občanské společnosti, přičemž by všichni přijali svou odpovědnost a stali se hnací silou, jež zajistí, že budou mít všichni občané příležitost pracovat a podílet se na vytváření bohatství a dobrých hospodářských, sociálních a environmentálních podmínek. Stručně řečeno, EHSV naléhavě vyzývá všechny instituce (evropské, celostátní, veřejné, vlády, obce a soukromé instituce), aby prováděly veřejné politiky, které budou inkluzivní, a ne restriktivní, jako tomu bylo v posledních dvaceti letech, což vedlo k vyloučení mnoha milionů ekonomicky neaktivních osob, přispělo ke vzniku odstupu mezi občanskou společností a evropskými institucemi a ohrozilo budoucnost Evropy. |
| --- | --- |

5.6

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Doporučení Komise 2008/867/ES ze dne 3. října 2008 o aktivním začleňování osob vyloučených z trhu práce (Úř. věst. L 307, 18.11.2008, s. 11).

1

(2)  Podle údajů Eurostatu z ledna 2019 bylo ve třetím čtvrtletí roku 2018 neaktivních 26 % obyvatel EU-28 ve věku 15–64 let.

2

(3)  Eurofound (2017). Opětovné zapojení do ekonomické činnosti: Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní občany, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

3

(4)  Viz internetová stránka Komise týkající se evropské strategie zaměstnanosti.

4

(5)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 101.

5

(6)  Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 40.

6

(7)  COM(2018) 269 final, stanovisko Nová strategie EU pro mládež – Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 142.

7

(8)  Úř. věst. C 67, 20.2.2016, s. 1.

8

(9)  Commission staff working document on the implementation of the 2008 Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market (pracovní dokument útvarů Komise k provádění doporučení Komise z roku 2008 ohledně aktivního začlenění lidí vyloučených z trhu práce) (SWD(2017) 257 final).

9

(10)  Eurofound (2017). Opětovné zapojení do ekonomické činnosti: Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní občany, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

10

(11)  Eurofound (2017). Opětovné zapojení do ekonomické činnosti: Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní občany, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

11

(12)  Eurofound (2017). Opětovné zapojení do ekonomické činnosti: Pracovní příležitosti pro ekonomicky neaktivní občany, Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk.

12

(13)  Společná zpráva Komise a Rady o zaměstnanosti, která doprovází sdělení Komise o roční analýze růstu 2019 (COM(2018) 761 final).

13

(14)  Věk 15–64 let, zdroj: společná zpráva Komise a Rady o zaměstnanosti COM(2018) 761 final.

14

(15)  Věk 20–64 let, zdroj: Eurostat, únor 2019.

15

(16)  Věk 20–64 let, zdroj: Eurostat, únor 2019.

16

(17)  Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 1, Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10.

17

(18)  Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 44, stanovisko Rovnost žen a mužů na evropských trzích práce (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 26).

18

(19)  Stanovisko SOC/577 Sociální dialog pro inovace v digitální ekonomice (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) (Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10).

19

(20)  Studie Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi – překážka konkurenceschopnosti podniků EU.

20

(21)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10, stanovisko SOC/588 Balíček předpisů týkajících se vzdělávání (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 136), Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 167, Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 37, Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 45, Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 1.

21

(22)  Informační zpráva SOC/574 Náklady neexistence imigrace (a neprováděné integrace) (Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 19).

22

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrhy, které obdržely nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů, byly ve všeobecné rozpravě zamítnuty (čl. 59 odst. 3 jednacího řádu):

Odstavec 5.4

Vyškrtnout odrážku f):

| 5.4 A | „Je třeba vytvořit most, který by zlepšil propojení mezi vzděláváním a odbornou přípravou, získáváním dovedností (1)
  a současnou a budoucí situací, pokud jde o potřeby trhu práce, s cílem odstranit současnou strukturální propast. To znamená: |
| --- | --- |

5.4 A

(...)

f) zkrátit týdenní pracovní dobu, počínaje veřejnými službami, a vytvořit pracovní příležitosti pro všechny.
  “

Odůvodnění

Zkrácení týdenní pracovní doby není vhodným způsobem, jak vyřešit otázku pracovních příležitostí, ani do budoucna zaměřený přístup. Svět práce v 21. století se mění. Technologické změny a nové formy práce nabízejí nové příležitosti a způsoby zapojení neaktivních osob do trhu práce. Kromě toho z diskuse v rámci specializované sekce SOC vyplynulo, že v členských státech, ve kterých bylo takové opatření uplatněno, se projevily také negativní zkušenosti.

Výsledek hlasování:

hlasů pro: 42

hlasů proti: 63

zdrželo se hlasování: 5

Odstavec 1.4

Změnit:

| „1.4. | EHSV doporučuje Komisi, aby pobízela členské státy k zefektivnění jejich aktivních politik na trhu práce a k zajištění toho, aby jejich úřady práce byly schopny poskytovat cílenější pomoc lidem, kteří si přejí zapojit se do trhu práce, tím, že zohlední jejich schopnosti, a přání a stávající poptávku po pracovní síle.“ |
| --- | --- |

„1.4.

Odůvodnění

Smyslem cílené pomoci je hovořit s lidmi o jejich schopnostech a přáních, ale také objasnit jim situaci na trhu práce a upozornit je na nejlepší možnosti v oblasti odborné přípravy či rekvalifikace, které mají k dispozici.

Výsledek hlasování:

hlasů pro: 28

hlasů proti: 66

zdrželo se hlasování: 6

---

(1)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10, stanovisko Balíček předpisů týkajících se vzdělávání (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 136), Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 167, Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 37, Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 45, Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 1.

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/16

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpůrné systémy vzdělávání k zamezení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi – jakého přechodu je zapotřebí?

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 228/03)

Zpravodajka: Milena ANGELOVA

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato ve specializované sekci | 13.2.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 21.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 130/0/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

15.2.2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato ve specializované sekci

13.2.2019

Přijato na plenárním zasedání

21.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

130/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV oceňuje větší zaměření na vzdělávání, odbornou přípravu a rozvoj a využívání dovedností v EU, opakovaně zdůrazňované v iniciativách Evropské komise z poslední doby (1). Výbor sice konstatuje, že vzdělávání a odborná příprava spadají do klíčových pravomocí členských států, vyzdvihuje však strategický význam těchto oblastí pro budoucnost Evropy, co se týče hospodářské prosperity, lepší soudržnosti a demokracie, stejně jako snahu „pochopit očekávání občanů a reagovat na jejich obavy ohledně budoucnosti v rychle se proměňujícím světě“ (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je znepokojen významnými strukturálními problémy na trzích práce, jež způsobuje nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi; tento nesoulad je zčásti vyvolán technologickými a demografickými faktory. Vyzývá proto, aby byla okamžitě navržena a prováděna dobře zacílená politická opatření, která budou doplněna o pobídky a přehledy osvědčených postupů pro členské státy s cílem podpořit je při provádění úspěšného a nápomocného přizpůsobení jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy tam, kde to bude zapotřebí, aby se tak předešlo nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a plýtvání talenty. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v dnešní době i v budoucnu lze náležitě řešit udržitelným způsobem, pouze pokud Komise a členské státy vypracují cílené politiky a přijmou konkrétní opatření, aby tak zlepšily a vhodně přizpůsobily své systémy vzdělávání a odborné přípravy, jež se budou věnovat řízení talentů a také systémům správy holistických dovedností, Vyzývá je proto, aby tak učinily rychle a efektivně. Tyto systémy by měly být zaměřeny na podporu inkluzivního a trvalého přizpůsobování pracovních sil novému hospodářskému prostředí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby posílila šíření osvědčených postupů týkajících se kvalifikačních programů a odborného vzdělávání a přípravy. Měla by být také zajištěna správná skladba pobídek pro všechny účastníky procesu vzdělávání a odborné přípravy, aby bylo zabezpečeno právo na odpovídající odbornou přípravu pro všechny (3). EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky zdůrazňuje význam Evropského prostoru vzdělávání (4). EHSV má za to, že je třeba, aby se dále zvyšovala kvalifikace a neustále zlepšovaly dovednosti a schopnosti učitelů a školitelů na všech stupních vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV připouští, že některé prvky nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi budou vždy přetrvávat a vzdělávací systémy nikdy nemohou lidi dokonale připravit na všechny okolnosti. Současný vývoj je nicméně znepokojivý a vytváří překážky hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, čímž brání občanům, aby plně rozvinuli svůj tvůrčí potenciál, a podnikům, aby profitovaly z celé inovativní kapacity dovedností nabízených lidskými zdroji. Proto by vlády, sociální partneři i občanská společnost měly spojit síly, aby tento problém překonaly a zajistily lidem potřebné poradenství a pomoc, díky nimž se budou moci správně rozhodovat a trvale rozvíjet své znalosti a dovednosti ve prospěch společnosti. Jsou nutné komplexní a holistické přístupy, aby bylo možné lépe předvídat potřeby v oblasti dovedností a reagovat na ně (5). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Klíčem ke zmenšení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je bezpodmínečně spolehlivé předvídání nabídky dovedností a poptávky po nich a budoucí struktury trhu práce EU. Univerzity, vědecká střediska a další výzkumné instituce by se proto měly začít této otázce věnovat, a to v úzké spolupráci se sociálními partnery a příslušnými správními orgány v členských státech. Zkušenosti, které v posledních letech získalo Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop), budou velmi užitečné, ale je třeba je dále rozvíjet na vnitrostátní úrovni pomocí propracovanějších řešení pro jednotlivé členské státy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je třeba, aby vlády, podniky i pracovníci vnímali vzdělávání a odbornou přípravu jako investici. Daňové pobídky pro tyto investice by mohly podnítit zaměstnavatele a zaměstnance, aby investovali více. Některá práva a povinnosti zaměstnavatelů a zaměstnanců spojená se vzděláváním a odbornou přípravou mohou být uznána kolektivními smlouvami. Měly by se podporovat osvědčené postupy, pokud jde o rozšiřování dovedností a rekvalifikaci, aby se tak lidem napomohlo k opětovnému získání zaměstnání. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V neformálním a informálním prostředí, například v mládežnických organizacích a prostřednictvím vzájemného učení, probíhá hodně učení a velké množství dovedností využitelných na pracovišti nelze pomocí formálního vzdělávání ve školách získat (6). EHSV proto vyzývá členské státy, aby hledaly způsoby uznávání příslušných kvalifikací nabytých v těchto situacích. Toho lze dosáhnout dokončením a řádným využíváním jejich národních systémů kvalifikací, včetně prostřednictvím platforem poskytujících standardizované posouzení úrovně dovedností bez ohledu na to, jak lidé své dovednosti získali. Tento přístup vytvoří dodatečný kanál pro informování podniků o dovednostech jednotlivců, především vyzrálých jednotlivců, a upozornění na dovednosti, které nejsou z formálních dokladů o kvalifikaci zřejmé, ale přesto mohou být cenné. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Do oblasti sdílené odpovědnosti mezi státem, zaměstnavateli a zaměstnanci patří celoživotní učení, rozšiřování dovedností a rekvalifikace. Aby mohl každý člověk dosáhnout kariérního postupu, mělo by se mu dostávat aktivní podpory a rad – mimo jiné prostřednictvím odborného vedení, konzultací, poradenství, zaškolování a osobního vedení –, pokud jde o to, jak si informovaně zvolit odbornou přípravu a vzdělávání, jež jej vybaví dovednostmi a schopnostmi, které jsou poptávány na trhu práce. Aktivní úlohu by měli mít sociální partneři, a to při zvyšování informovanosti o příslušných problémech a navrhování možných řešení. Lidé musí dříve, než věnují svůj čas a finanční prostředky odborné přípravě, vědět, které dovednosti jsou užitečné a jakým způsobem programy pro vzdělávání a odbornou přípravu ovlivní jejich profesní dráhu. Budou tak rovněž ochotni získat kvalifikaci nebo osvědčení, které budou ostatní uznávat. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi dnes a zítra

| 2.1. | Budoucnost začíná již dnes – stává se skutečností rychleji, než ji dokážeme sledovat a předvídat. Představuje velkou výzvu pro podniky i orgány veřejné správy, neboť vznikají nové obchodní modely, stejně jako pro pracovníky, jelikož vyžaduje nové dovednosti a schopnosti, z nichž většinu je obtížné v současnosti předvídat, a tím tlačí celou společnost, aby se dostatečně rychle přizpůsobovala překotným změnám. Chceme-li, aby byl tento přechod úspěšný, musíme zůstat jednotní, být připraveni k okamžité reakci, spojit síly, abychom dokázali předvídat, co přijde, a aktivně řídit současnou revoluční změnu vztahů mezi lidmi, roboty, umělou inteligencí a digitalizací ve prospěch naší společnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je jednou z největších výzev, které v současné době ohrožují růst a brání vytváření udržitelných pracovních míst v EU. V některých studiích (7) se odhaduje, že náklady na tento jev dosáhnou 2 % HDP EU. Podle Evropské komise nemá 70 milionů Evropanů odpovídající znalosti čtení a psaní a ještě více je těch, kteří mají nedostatečné digitální dovednosti a matematickou gramotnost. V nedávné studii (8) se uvádí, že podíl pracovníků majících jiné než požadované dovednosti zůstává v EU v průměru na 40 %, což je v souladu s celkovým hodnocením Cedefop. Zaměstnanci s odpovídajícími dovednostmi jsou klíčovým faktorem pro konkurenceschopnost podniků. Proto je nesmírně důležité, aby současná i budoucí pracovní síla disponovala dovednostmi a kompetencemi, které odpovídají měnícím se potřebám moderní ekonomiky a trhu práce. Nikdo by neměl být opomenut (9) a mělo by se zabránit plýtvání talenty. K dosažení těchto cílů je zapotřebí vysoce kvalifikovaných učitelů a poskytovatelů odborné přípravy a také vhodné podpory pro zapojení do celoživotního vzdělávání. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV ve svých předchozích stanoviscích (10) poukazoval na účinky digitalizace, robotizace, nových ekonomických modelů, jako je průmysl 4.0, oběhového hospodářství a ekonomiky sdílení na požadavky ohledně nových dovedností. Rovněž vyjádřil názor, že v oblasti vzdělávání a rozvoje dovedností je nutné zavést inovativnější řešení, neboť Evropa potřebuje skutečnou změnu paradigmatu, pokud jde o cíle a fungování odvětví vzdělávání a chápání jeho místa a úlohy ve společnosti (11). Z odhadů střediska Cedefop (12) vyplývá, že stávající dovednosti pracovní síly EU přibližně o pětinu zaostávají za mírou, kterou pracovníci potřebují k tomu, aby mohli svou práci vykonávat na nejvyšší úrovni produktivity. To si žádá koordinovaný postup, jenž podnítí další vzdělávání dospělých v Evropě. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Obnova evropské ekonomiky v kombinaci s měnícími se potřebami dovedností vystupňovaly poptávku po pracovní síle a nedostatek talentovaných pracovníků na nejvyšší úroveň za poslední desetiletí. Zatímco míra nezaměstnanosti v EU klesá (z 10,11 % v roce 2014 na 7,3 % v roce 2018), míra volných pracovních míst se zdvojnásobila (z 1,1 % v roce 2009 na 2,2 % v roce 2018). (13) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | S tímto problémem se potýkají všechny členské státy, byť s různou intenzitou a z různých důvodů. Globální průzkum (14) odhalil, že v mnoha členských státech je podíl zaměstnavatelů, kteří mají problémy s náborem zaměstnanců, znepokojivě vysoký. Celkem 10 členských států přesahuje celosvětový průměr ve výši 45 %, přičemž nejhůře na tom je Rumunsko (81 %), Bulharsko (68 %) a Řecko (61 %). Na druhé straně stojí státy, které se potýkají s menšími, ale přesto významnými problémy. Jsou jimi Irsko (18 %), Spojené království (19 %) a Nizozemsko (24 %). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | V případě přibližně třetiny zaměstnavatelů je hlavním důvodem, proč nedokážou zaplnit volná pracovní místa, nedostatek žadatelů. Dalších 20 % tvrdí, že uchazeči nemají potřebné zkušenosti. Vzhledem k digitalizaci, automatizaci a transformaci podniků je nalezení uchazečů se správnou kombinací technických a sociálních dovedností důležitější než kdy dříve, a přesto podle 27 % zaměstnavatelů uchazeči potřebné dovednosti postrádají. V celosvětovém měřítku více než polovina (56 %) zaměstnavatelů tvrdí, že nejcennějšími dovednostmi jsou komunikační dovednosti, a to v psaném i mluveném projevu, po nichž následuje schopnost spolupracovat a řešit problémy. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Výsledky Programu pro mezinárodní hodnocení kompetencí dospělých (PIAAC), evropského přehledu dovedností a pracovních míst a akademického výzkumu (15) ukazují, že nesoulad je z velké části způsoben tzv. překvalifikovaností/převzdělaností. Až 4 z 10 zaměstnanců se domnívají, že jejich dovednosti jsou nedostatečně využívány, a téměř třetina absolventů terciárního vzdělávání je pro svou práci příliš kvalifikovaná. To je důsledkem neefektivního přidělování zdrojů (které vedlo k nedostatečnému využívání stávajícího objemu dovedností) i všeobecné nevyváženosti mezi dovednostmi pracovní síly a poptávkou trhu práce (16). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi má nepříznivý dopad na ekonomiku i na celou společnost. Tento nesoulad:






  — | nedovoluje občanům, aby byli spokojeni se svým povoláním a svou profesní dráhou, snižuje jimi vnímanou míru ocenění a rovněž může být příčinou pomalého růstu mezd, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

nedovoluje občanům, aby byli spokojeni se svým povoláním a svou profesní dráhou, snižuje jimi vnímanou míru ocenění a rovněž může být příčinou pomalého růstu mezd,

| — | brání osobnímu růstu a rozvoji a využití schopností a potenciálu jednotlivce, |
| --- | --- |

—

brání osobnímu růstu a rozvoji a využití schopností a potenciálu jednotlivce,

| — | vede k nižší produktivitě práce – podle některých odhadů ztráta produktivity (17) způsobená nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v EU činí přibližně 0,8 eura za každou odpracovanou hodinu (18), |
| --- | --- |

—

vede k nižší produktivitě práce – podle některých odhadů ztráta produktivity (17) způsobená nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi v EU činí přibližně 0,8 eura za každou odpracovanou hodinu (18),

| — | snižuje konkurenceschopnost podniků, neboť zpomaluje a zdražuje proces náboru nových pracovníků a je příčinou dodatečných výdajů na odbornou přípravu. |
| --- | --- |

—

snižuje konkurenceschopnost podniků, neboť zpomaluje a zdražuje proces náboru nových pracovníků a je příčinou dodatečných výdajů na odbornou přípravu.

| 2.7. | Nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi čelí kvůli rychlým změnám jak vysoce, tak nízko kvalifikovaná pracovní síla a rovněž profese, které obvykle vyžadují vysokou úroveň vzdělání a znalostí. Mezi profese, po nichž je ze strany zaměstnavatelů v současné době největší poptávka, patří elektrikáři, mechanici, svářeči, technici, řidiči, odborníci na IT, odborníci v oblasti sociálních služeb a obchodní zástupci. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dovednosti v oblasti STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika) a digitální dovednosti mají čím dál tím zásadnější význam z hlediska konkurenceschopnosti podniků a pro využití produktivity pracovníků. Důležitost dovedností v oblasti STEM rovněž přesahuje obsah samotných učebních plánů přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky a usnadňuje žákům a studentům osvojení širšího spektra dovedností a schopností, jako je systémové a kritické myšlení. Spolu s tímto souborem dovedností je rovněž naprosto zásadní, aby lidé měli dobré základy, pokud jde o základní a podnikatelské dovednosti. Dovednosti v oblasti STEM lze získat v rámci odborného vzdělávání a přípravy a obecného vzdělávání. Ke studiu předmětů STEM je zvlášť potřebné povzbudit více žen a je také nutné přiměřeně řešit genderovou nerovnost v oblasti digitálních dovedností (19). Měly by být nalezeny různé způsoby popularizace přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky, zejména v regionech, protože tyto předměty jsou obvykle soustředěny ve velkých městech (20). Užitečným nástrojem, který propojí mladé lidi s lidmi, kteří budou jejich vzorem nebo mentorem, aby se tak dozvěděli více o dovednostech požadovaných pro konkrétní pracovní místo, je radar strategických digitálních kompetencí (21). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | K tomu, aby se zabránilo dalšímu narůstání problémů s nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, je zapotřebí přijmout dobře navržená politická opatření. Obchodní modely, očekávání zákazníků a povaha práce se v důsledku revolučních změn technologií často mění nebývalým a téměř nepředvídatelným způsobem. Jak již EHSV upozornil (22), téměř polovinu existujících pracovních míst bude možné automatizovat, automatizace a roboti tedy budou mít významný dopad na budoucnost práce. V důsledku toho se v budoucnosti může zvětšovat mezera mezi potřebami podniků a kvalifikacemi, dovednostmi a schopnostmi pracovníků, což pro poskytovatele vzdělávání a odborné přípravy představuje výzvu. Rovněž to podtrhuje rostoucí význam sociálních a průřezových dovedností a dalších dovedností, často nabytých prostřednictvím informálního učení, a v souvislosti s tím vyvstávají otázky spojené s uznáváním a potvrzováním informálního vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EU by měla členské státy povzbuzovat a pomáhat jim při urychleném řešení tohoto strukturálního problému na trhu práce a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, které vytvářejí překážky pro růst, se zvláštním zaměřením na dovednosti v oblasti STEM a digitální dovednosti. Sociální partneři mají významnou úlohu při určování a pokud možno předvídání dovedností, schopností a kvalifikací, jež budou nezbytné v nových a vznikajících povoláních (23), aby vzdělávání a odborná příprava lépe odpovídaly potřebám podniků a pracovníků. Digitalizace je příležitostí pro všechny, ale pouze za předpokladu, že bude provedena správně a dosáhne se nového chápání práce a pracovních sil (24). Rovněž je důležité, aby se sociální partneři zapojili do interpretace údajů shromažďovaných statistickými a vládními agenturami, jelikož zaměstnavatelé a odbory mohou přinést zásadní poznatky, které by jinak nemusely být zohledněny. Při podpoře iniciativ hraje nezastupitelnou roli Evropský sociální fond (ESF), mimo jiné prostřednictvím společných akcí sociálních partnerů. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Akademický výzkum v oblasti nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi odhalil, že jednotlivé typy tohoto nesouladu se významně liší co do svých příčin, rozsahu, následků a ekonomických nákladů. Univerzální politiky tedy patrně nebudou účinné, jelikož členské státy se většinou potýkají s různými podobami tohoto problému. Je však jasné, že vypracování relevantních politických opatření zaměřených na zmenšení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi může vést ke značnému zvýšení účinnosti. Za tímto účelem EHSV zdůrazňuje důležitost holistického studia, které respektuje a obohacuje kulturní rozmanitost a pocit příslušnosti (25). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Důležitou úlohu při prezentování kvalifikací, dovedností a kompetencí jednotlivce způsobem, jenž usnadní lepší přiřazení schopností jedince k profilu pracovní pozice, může mít Evropský znalostní pas. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Výzvy, jimž čelí systémy vzdělávání a odborné přípravy

3.1.   Obecné připomínky

| 3.1.1. | Chce-li EU svým občanům poskytnout ty nejlepší příležitosti k úspěchu a zachovat a zvýšit svou konkurenceschopnost, musí členské státy podněcovat k tomu, aby podporovaly takové politické prostředí, které nabízí počáteční vzdělávání a odbornou přípravu zaměřené na kariéru a i nadále poskytuje příležitosti k celoživotnímu učení v průběhu celého pracovního života. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Systémy vzdělávání a odborné přípravy v mnoha členských státech se zaměřují na dlouhou dobu formálního vzdělávání následovaného pracovní kariérou. Vazba mezi vzděláváním a vyděláváním peněz se obvykle řídí jednoduchým vztahem: čím vyšší formální vzdělání, tím vyšší odpovídající příjem. Podle ekonomických studií je každý další rok vzdělávání spojen s příjmem vyšším průměrně o 8 až 13 %. Je rovněž pravda, že vysokoškolské vzdělání nelze nadále považovat za záruku práce po ukončení studia. Zaměstnavatelé dnes zkoumají nejen úroveň kvalifikace daného jedince, ale také dovednosti a kompetence, které získal během svého vzdělávání, a míru, do jaké jsou na trhu práce relevantní. Vzhledem k novým výzvám však již tento model není žádoucí. Budoucí vzdělávací systémy by měly novými způsoby spojovat vzdělávání a zaměstnání, a to tím, že usnadní vstup na pracovní trh a umožní lidem, aby flexibilně získávali nové dovednosti v průběhu celé profesní dráhy. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Požadovat pouze více vzdělávání a odborné přípravy není správná odpověď, protože více nutně nemusí znamenat lépe. Aby dokázaly správně reagovat, musí se systémy vzdělávání a odborné přípravy zaměřit na skutečné potřeby společnosti a hospodářství, musí být schopny zamezit nevhodnému přidělování zdrojů a poskytovat lidem příležitosti k cílenému celoživotnímu učení. V zájmu podpory zásady rovného a inkluzivního zaměstnávání je pomocí příslušných opatření nutné řešit rozdíly v odměňování žen a mužů. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Internet odstranil potřebu znát a pamatovat si důležitá fakta a podrobnosti, neboť umožňuje okamžitý přístup ke znalostem za pomoci pouhého kliknutí. V důsledku toho se mění základní principy humanitních věd, mizí nutnost, aby studenti uchovávali všechny informace ve své hlavě, a místo toho je třeba je naučit, jak se učit a vybavit se základní, konceptuální představou o dotyčných tématech, díky níž poté budou schopni najít a zpracovat potřebné informace a úspěšně vykonat zadaný úkol nebo vyřešit daný problém. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Technologické změny jsou tak rychlé, že se obsah některých oborů stává zastaralým, a to i v průběhu jediného cyklu vysokoškolského vzdělávání. To je výzvou pro tradiční učební osnovy, zejména hovoříme-li o takzvané „základní“ části, a tím roste význam vzdělávání v oblasti STEM a rozvoje sociálních dovedností, jako jsou kritické myšlení, schopnost řešit problémy, společné učení a spolupráce. Stejně tak je důležité řešit problémy spojené s interakcí mezi lidmi a stroji. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Vývoj nových technologií rovněž vážně zpochybňuje praktickou součást vzdělávání a odborné přípravy, neboť ve většině členských států trvá dlouho, než jsou programy vytvořeny a oficiálně schváleny, což je činí nepružnými a brání jejich rychlému přizpůsobení vývoji v praxi. K vyřešení tohoto problému je zapotřebí větší provázanost všech úrovní vzdělávání a potřeb trhu práce. Hlavním problémem se stává včasná aktualizace učebních osnov, což posiluje úlohu pohotově reagujícího odborného vzdělávání a přípravy a učňovské přípravy. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | V každém zaměstnání je nezbytné, aby lidé měli určité technické a specifické dovednosti založené na znalostech a zkušenostech v příslušném odvětví. Je však čím dál důležitější, aby měli i základní dovednosti, jako jsou kreativita a schopnost řešit problémy a rovněž sociální dovednosti a empatie. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Vzhledem ke stále se zvyšujícímu tempu zastarávání zavedených dovedností je nutné získávat nové dovednosti rychleji a také vzrůstají požadavky na novou kombinaci dovedností v reakci na takzvané „hybridní profese“, které spojují různé druhy úkolů. Například programátorské schopnosti jsou nyní vyžadovány v řadě oblastí mimo technologické odvětví a je prokázáno, že určité programátorské dovednosti vyžaduje třetina až polovina pracovních míst s nejvyšší mzdou. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Nedávné rychlé změny ve skladbě nových pracovních míst vyžadují rostoucí důraz na učení coby samostatnou dovednost. Nejlepším řešením problému nepředvídatelně se měnících technologií a hybridizace profesí je schopnost rychle získávat nové dovednosti a stále se učit. Tomuto aspektu by měla být věnována patřičná pozornost, aby se zajistilo, že znevýhodněné skupiny, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, pracovníci s velmi nízkou kvalifikací, zdravotně postižení lidé a menšiny, nebudou od trhu práce příliš izolovány. V tomto ohledu je důležité posílit spolupráci mezi sociálními partnery a tvůrci aktivních politik trhu práce. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | K dosažení výše uvedeného cíle je důležité, aby členské státy našly způsoby, jak motivovat mladé lidi, aby předčasně neukončovali studium, neboť osoby předčasně odcházející ze vzdělávání se obvykle nalézají mezi lidmi s nízkou kvalifikací a nízkými platy. Zvláštní pozornost z hlediska odborné přípravy v zájmu toho, aby se jejich dovednosti neustále přizpůsobovaly rychlým změnám v jednotlivých povoláních, je třeba věnovat také matkám s malými dětmi. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | EHSV důrazně doporučuje rozsáhlejší propagaci a využívání modulárního a on-line vzdělávání, např. otevřených vzdělávacích zdrojů a hromadných otevřených on-line kurzů (MOOC) (26). |
| --- | --- |

3.1.11.

3.2.   Sekundární vzdělávání

| 3.2.1. | Aby sekundární vzdělávání dokázalo vybavit studenty základními dovednostmi pro budoucnost, jimiž jsou například zvídavost, vyhledávání spolehlivých informací, schopnost nepřetržitého vzdělávání, kreativita, řešení problémů a týmová práce, musí přestat požadovat pouze učení se nazpaměť a opakování a zaujmout přístup založený na projektech a řešení problémů. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Duální odborné vzdělávání a příprava, při níž účastníci vzdělávání tráví část času v učebnách a část v podnicích, zejména učňovská příprava, je mocným nástrojem, který studentům poskytuje specifické pracovní a průřezové (sociální) dovednosti a také podporuje úspěšný přechod ze školy do práce. Proto by jeho využívání mělo být v členských státech aktivněji prosazováno, a to po vzoru osvědčených postupů ve státech stojících v čele, kde třetina až polovina obyvatel, kteří se účastní sekundárního vzdělávání, absolvuje právě tento druh vzdělávání. Důležitou úlohu mají také stáže, které mladým lidem pomáhají při získávání praktických pracovních zkušeností. Stáže probíhají především jako součást vzdělávání a odborné přípravy. Může se také jednat o stáže v rámci volného trhu, které probíhají poté, co příslušný jedinec ukončí své vzdělávání nebo odbornou přípravu. Pravidla, jimiž se stáže řídí, a podmínky, za jakých probíhají, jsou určovány na vnitrostátní úrovni a zohledňují stávající předpisy, pracovněprávní vztahy a vzdělávací postupy. Tato pravidla by si mohla vzít za příklad doporučení Rady o rámci pro kvalitu stáží (27). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Duální odborné vzdělávání a přípravu je však zapotřebí přizpůsobit novým skutečnostem, a to mimo jiné prostřednictvím včasné aktualizace učebních osnov a vytvořením podpůrného vzdělávacího prostředí, v němž lze rozvíjet a zdokonalovat své dovednosti v průběhu celoživotní profesní dráhy. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Schopnosti a kompetence učitelů jsou pro vysoce kvalitní duální odborné vzdělávání a přípravu klíčové a mají zásadní význam pro spojení praktických zkušeností a teoretických poznatků. Proto je důležité, aby členské státy měly systém pro průběžnou odbornou přípravu učitelů a školitelů a společně se sociálními partnery se snažily hledat způsoby, jak je motivovat. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Vysokoškolské vzdělávání

| 3.3.1. | EHSV vnímá jako hlavní problém související s vysokoškolským vzděláváním v mnoha členských státech potřebu posílit složky učebních osnov zaměřené na odbornou přípravu v místě zaměstnání, aby studenti získali průřezové dovednosti a praktické dovednosti související s konkrétními oblastmi, které zaměstnavatelé hledají. Je proto nezbytné lépe zapojit sociální partnery do koncipování a poskytování vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Je třeba mít neustále na paměti, že vysokoškolské vzdělání není cílem samo o sobě. Všechna pracovní místa jsou důležitá, protože každé povolání a zaměstnání lidem umožňuje přispívat k hospodářskému a sociálnímu rozvoji společnosti. Vysokoškolské vzdělávání by mělo nadále být jednou z možností, nikoli však povinností nebo známkou kvality člověka. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Vysokoškolský diplom na začátku profesní dráhy neznamená, že už nebude třeba neustále získávat nové dovednosti, zejména když má profesní dráha tendenci se prodlužovat. Vysoké školy by měly uznat nový sociální cíl, jímž je poskytování celoživotního vzdělávání za použití flexibilních forem učení (dálkové studium, večerní kurzy atd.), a měly by v souladu s tím uzpůsobit svou strukturu a své plány. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | V celé řadě zaměstnání roste význam sociálních dovedností, a to díky roli, již hrají ve vztazích na pracovišti, při rozdělování a řízení úkolů a při vytváření a udržování efektivního a produktivního prostředí. Bylo by proto žádoucí, aby vysoké školy doplnily své tradiční učební osnovy ve specializovaných oborech o další kurzy zaměřené na management, komunikaci atd. Kromě toho je zapotřebí, aby vysoké školy bořily hranice mezi jednotlivými obory vzdělávání a aby kladly důraz na interdisciplinární přístup. Budoucnost práce pro profese vyžadující vysokou úroveň vzdělání bude nevyhnutelně souviset s potřebou interdisciplinárních dovedností. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Informace o efektivních vzdělávacích strategiích mohou být také individualizované. Je snazší lidi povzbudit k efektivnějšímu učení a k dosahování lepších výsledků, jestliže si lépe uvědomují vlastní myšlenkové procesy. Vzhledem k nedávnému nárůstu online vzdělávání lépe rozumíme mechanismu učení, a díky tomu bychom mohli získat lepší představu o tom, jaké způsoby individuálního učení jsou nejlepší. Pokud budou tyto přístupy uplatňovány, studenti budou ve svém pozdějším životě s větší pravděpodobností schopni získávat nové dovednosti, a individuální obsah by rovněž mohl být poskytován studentům dálkové formy studia. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Vzhledem k vysokým nákladům vysokoškolského vzdělávání a dostupným důkazům o tom, že v této oblasti dochází k neefektivnímu přidělování zdrojů, by členské státy měly být podporovány při zavádění systémů sledování, které by přinášely informace o aktuální situaci na trhu práce podle doporučení Rady o sledování uplatnění absolventů (28). |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Systém odborného vzdělávání a přípravy

| 3.4.1. | EHSV přivítal cíl uvedený v Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, podle něhož by se nejméně polovina učňovské přípravy měla odehrávat na pracovišti. S ohledem na různorodost vnitrostátních systémů je cílem postupně směřovat k tomu, aby většina učňovské přípravy byla prováděna formou praktické výuky na pracovišti (29). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV vítá cíl Komise učinit z odborného vzdělávání a přípravy hlavní volbu pro účastníky vzdělávání. Zdůrazňuje, že je důležité podporovat prostupnost mezi odborným vzděláváním a přípravou a vysokoškolským vzděláváním, aby se otevřely možnosti a napomohlo se odstranění stigmatu obklopujícího odborné vzdělávání a přípravu (30). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | V učňovské přípravě zastávají jednoznačnou úlohu zaměstnavatelé, kteří zajišťují součást odborné přípravy související s prací a mohou tedy tuto součást přizpůsobit trendům na trhu práce a požadovaným dovednostem. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Počáteční i další odborná příprava mimo systémy sekundárního a vysokoškolského vzdělávání také hraje roli při řešení nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Ve světě neustálých rekvalifikací a narůstající samostatně výdělečné činnosti budou lidé potřebovat pomoc při přechodu z jednoho zaměstnání do druhého (31). Je proto třeba rozvíjet různé formy zajišťování poradenství, které budou poskytovat informace o profesních drahách, průměrných finančních podmínkách různých zaměstnání a pracovních pozic, době trvání užitečnosti konkrétních dovedností atd (32). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Nové technologie, jako je virtuální a rozšířená realita, učení usnadňují a zefektivňují a mohou odbornou přípravu výrazně zlepšit, zatímco techniky založené na datech velkého objemu nabízejí příležitosti k individuálnímu školení. Aby bylo možné těchto příležitostí využít, je žádoucí vytvářet vhodné platformy, které budou poskytovat levné a okamžité připojení, a zakládat knihovny s kurzy na vyžádání. Mimo všechny ostatní výhody tyto platformy řeší rovněž problém velkých vzdáleností pro lidi v odlehlých oblastech. Tento aspekt odborného vzdělávání a přípravy je v současné době ve srovnání s vysokoškolským vzděláváním nedostatečně rozvinutý a musí být posílen. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Interní školení v podnicích jsou další možností, jak zlepšovat dovednosti a přispět k lepší produktivitě pracovníků a jejich profesnímu rozvoji, k vyšší celkové výkonnosti podniku a lepším podmínkám zaměstnanců v práci. Kromě toho pracovníky motivují a umožňují jim postupovat v profesní dráze a dosáhnout vyššího příjmu. Školení zaměstnanců je proto společným zájmem a zaměstnavatelé a zaměstnanci společně odpovídají za to, aby přispívali k prohlubování dovedností a k rekvalifikaci, což v důsledku znamená úspěšné podniky a pracovní sílu s odpovídající kvalifikací. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Existuje mnoho různých vnitrostátních právních předpisů, pravidel a postupů, které se týkají uspořádání a poskytování školení zaměstnancům. Některé členské státy mají v právních předpisech stanoveny rozsáhlé a robustní politiky týkající se odborné přípravy, zatímco v jiných státech její poskytování na různých úrovních stanovují kolektivní smlouvy nebo je zajišťováno na základě dohody mezi zaměstnavateli a zaměstnanci přímo na pracovišti. Možnosti přístupu ke školení mohou záviset i na velikosti podniku či pracoviště. Je třeba usnadnit přístup k účinnému školení zaměstnanců a současně respektovat rozmanitost a flexibilitu systémů, které se liší v závislosti na různých postupech v oblasti pracovněprávních vztahů. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Členské státy a sociální partneři by měli spolupracovat a plně využívat potenciál trojstranných a dvoustranných jednání s cílem zlepšit přístup ke školení zaměstnanců a účast na něm. Toho je třeba dosáhnout způsobem, který bude přínosný pro všechny pracovníky a podniky či pracoviště, a to coby součást celoživotního učení, jež čerpá z potenciálu a aktuálních potřeb rozmanité pracovní síly ve veřejném i soukromém sektoru a v malých, středních a velkých podnicích a na malých, středních a velkých pracovištích. |
| --- | --- |

3.4.8.

| 3.4.9. | Způsob organizace a provádění školení na pracovišti musí být společně sjednán zaměstnavateli a zaměstnanci prostřednictvím kombinace kolektivních a individuálních dohod. To zahrnuje konání školení pokud možno během pracovní doby nebo případně mimo pracovní dobu (zejména u školení, která nejsou spojena s daným podnikem). Zaměstnavatelé by měli ke školení zaměstnanců zaujmout kladný postoj. Požádá-li však pracovník o školení, nebo má-li na něj nárok, zaměstnavatel by měl mít právo o jeho žádosti diskutovat, aby zajistil, že školení podpoří zaměstnatelnost pracovníka způsobem, který je i v zájmu podniku. |
| --- | --- |

3.4.9.

| 3.4.10. | Odborná příprava není určena pouze pro zaměstnance. Velké společnosti obvykle poskytují svým pracovníkům na vyšších vedoucích pozicích specializovaná školení. To však neplatí pro malé a střední podniky, zejména pro ty malé tradiční a rodinné. Prosperita těchto podniků téměř zcela závisí na vlastnících/vedoucích pracovnících. Výkonnost těchto podniků by mohly zvýšit krátké vzdělávací kurzy a přístup k poradenským a konzultačním službám a k videokurzům, jež jsou zaměřeny na právní požadavky, předpisy, ochranu spotřebitele, technické normy atd. |
| --- | --- |

3.4.10.

| 3.4.11. | Evropská komise by měla povzbuzovat členské státy, aby prozkoumaly pozitivní zkušenosti ze zemí EU s dobře rozvinutými systémy odborného vzdělávání a přípravy, a zvážit možnost vypracování programů s cílem tuto výměnu usnadnit. |
| --- | --- |

3.4.11.

V Bruselu dne 21. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nová agenda dovedností pro Evropu, 2016, Evropský prostor vzdělávání, 2018. Vítá také projekt GŘ GROW s názvem „plán pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností“, ačkoli je jeho rozsah velmi omezený, a rovněž různé projekty Výkonné agentury pro malé a střední podniky (EASME) a Programu pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků (COSME) – např. 2017/001, 004, 007 a 2016/033 a 034.

1

(2)  COM(2018) 268 final.

2

(3)  Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 8.

3

(4)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 136.

4

(5)  To uznalo GŘ EMPL Evropské komise, přičemž Komise finančně i jinak podporuje projekty v rámci národní strategie zvyšování kvalifikace jednotlivých států pod vedením OECD v některých členských státech včetně Portugalska, Itálie, Španělska, Slovinska a belgických Flander. Také Cedefop v uplynulých letech prováděl specifické programy podporující členské státy (Řecko, Bulharsko, Slovensko, Estonsko, Malta) při zlepšování jejich infrastruktury pro předvídání dovedností a sladění nabízených a požadovaných dovedností: https://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching.

5

(6)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 49.

6

(7)  https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

7

(8)  „Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi – překážka konkurenceschopnosti podniků EU“, EHSV.

8

(9)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 136.

9

(10)  Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 8, Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 15.

10

(11)  Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 45. 40 % dospělých zaměstnanců má pocit, že jejich dovednosti nejsou plně využity (https://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3075).

11

(12)  „Insights into skill shortages and skill mismatches. Learning from Cedefop’s European skills and jobs survey“ (Podrobný pohled na nedostatky v dovednostech a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi. Průzkum střediska Cedefop věnovaný evropským dovednostem a pracovním místům), Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop), 2018. Také Přehled dovedností a Europass.

12

(13)  Statistika nezaměstnanosti, statistika volných pracovních míst, Eurostat.

13

(14)  Řešení nedostatku talentovaných pracovníků, ManpowerGroup, Index trhu práce, 2018. Někteří odborníci zpochybňují spolehlivost této studie, např. Cappelli (2014): https://www.nber.org/papers/w20382.

14

(15)  „Skills Mismatches – An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses“ (Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi – oslabení konkurenceschopnosti podniků EU), studie provedená Institutem pro tržní hospodářství na žádost skupiny Zaměstnavatelé v EHSV.

15

(16)  Tamtéž.

16

(17)  Za jinak stejných podmínek.

17

(18)  Tamtéž.

18

(19)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 37.

19

(20)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 37 a příklady osvědčených postupů lze najít v Německu, kde jsou dovednosti v oblasti STEM posíleny za pomoci „Haus der kleinen Forscher“ (Centrum malých badatelů): https://www.bertelsmann-stiftung.de/en/publications/publication/did/leitfaden-berufsorientierung-1/.

20

(21)  Zjištění BMW Foundation European Table.

21

(22)  Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 15.

22

(23)  https://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/big-data-analysis-online-vancancies. Viz také „Overview of the national strategies on work 4.0 – a coherent analysis of the role of social partners“ (Přehled národních strategií koncepce Práce 4.0: komplexní analýza úlohy sociálních partnerů): https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/publications-other-work/publications/overview-national-strategies-work-40-coherent-analysis-role-social-partners-study.

23

(24)  https://twentythirty.com/how-digitization-will-affect-the-world-of-work.

24

(25)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 136.

25

(26)  Tyto nástroje mohou zpřístupnit studium v plném rozsahu, kratší kurzy a obory a rovněž nanodiplomy, zajistit flexibilní uspořádání rozdělením programů na moduly a modulů na kurzy nebo ještě menší jednotky, umožnit starším pracovníkům studium v pozdějších fázích jejich profesní dráhy, snížit náklady na vzdělávání a zkrátit jeho trvání a nabízet lepší rovnováhu mezi prací, studiem a rodinným životem, rychleji a pružněji reagovat na rostoucí požadavky trhu práce a poskytovat lidem požadované kvalifikace a dovednosti, budovat důvěru a pomáhat zaměstnavatelům při získávání informací o potenciálních zaměstnancích, budou-li je poskytovat respektované vzdělávací instituce.

26

(27)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013PC0857&from=CS.

27

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:32017H1209(01).

28

(29)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 41.

29

(30)  https://www.ceemet.org/positionpaper/10-point-plan-competitive-industry.

30

(31)  Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 36.

31

(32)  https://www.bertelsmann-stiftung.de/en/publications/publication/did/leitfaden-berufsorientierung-1/.

32

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/24

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Odolná demokracie díky silné a různorodé občanské společnosti

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 228/04)

Zpravodaj: Christian MOOS

| Konzultace | 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato ve specializované sekci | 6.3.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 145/5/2 |

Konzultace

12.7.2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato ve specializované sekci

6.3.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

145/5/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Značné politické síly v Evropě, zejména (ale ne výhradně) pravicová extremistická hnutí a strany, z nichž některé jsou již ve vládách, podkopávají liberální demokracii a chtějí zničit Evropskou unii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pluralitní občanská společnost jako jeden z charakteristických znaků liberální demokracie závisí na občanských svobodách, které jsou ohroženy autoritářskými tendencemi. Hraje klíčovou úlohu v zachování liberální demokracie v Evropě. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Liberální demokracie vyžaduje mj. zaručení základních práv, nezávislé soudnictví, fungující systém brzd a protivah, veřejnou službu bez korupce a s dobře spravovanými službami obecného zájmu a dynamickou občanskou společnost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nezávislá občanská společnost je klíčovým demokratickým subjektem dohledu a školou demokracie. Posiluje sociální soudržnost. Může vykonávat tyto funkce pouze v případě, že to umožňuje sociální, politický a právní rámec. Snahy zabránit financování z nestátních zdrojů omezují svobodu sdružování a fungování demokracie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Občanská společnost a demokracie jsou ohroženy v mnoha oblastech. Pravicoví populisté zpochybňují úspěchy hnutí za práva žen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Polarizace společnosti se odráží také ve vzniku „neobčanské společnosti“. Populistické způsoby myšlení ve stále větší míře přebírají zavedení aktéři ve vnitrostátních a nadnárodních institucích. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Autoritářské skupiny, včetně těch z třetích zemí, podporují tento trend směrem k „neliberální demokracii“, jež vede k menší svobodě sdělovacích prostředků a větší korupci v Evropě. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EU stále chybí vhodný mechanismus k zajištění účinného zachování demokracie a právního státu v členských státech. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vyzývá všechny členské státy, aby se zdržely všech pokusů o nastolení „neliberální demokracie“. Pokud některé členské státy podlehnou autoritářství, musí EU plně použít Smlouvu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Strany, které se obrátí proti liberální demokracii, by měly být vyloučeny ze svých politických stran na evropské úrovni a politických skupin v Evropském parlamentu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV opakuje svou výzvu ohledně semestru pro demokracii, jehož součástí by byl evropský kontrolní mechanismus právního státu a základních práv a srovnávací přehled o demokracii. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV se domnívá, že by se měla zvážit nápravná ekonomická opatření za nedodržení článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pokud jde o ochranu rozpočtu EU před nedostatky v oblasti právního státu, nesmí být škrty na úkor příjemců podpory občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV navrhuje, aby byla v novém VFR zajištěna dostatečná flexibilita, která umožní zvýšit podporu pro organizace občanské společnosti, pokud národní vlády sníží nebo ukončí jejich financování z politických důvodů. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV zdůrazňuje, že organizace a iniciativy občanské společnosti, které budou dostávat finanční prostředky EU v rámci nového VFR, se musí jasně zavázat k evropským hodnotám. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV vyzývá zákonodárce EU, aby dále snížili administrativní zátěž, zejména v případě malých iniciativ a organizací. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV vyzývá Komisi, aby více investovala do budování kapacit občanské společnosti, posílila sítě přeshraniční spolupráce a poskytovala lepší informace o stávajících nástrojích podpory. Komise by měla předložit návrhy na minimální normy pro kombinování profesní činnosti a dobrovolnictví v rámci činností občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV podporuje výzvu Parlamentu k předložení návrhu na vytvoření evropského statutu pro vzájemné pojišťovny, sdružení a nadace nebo jako první krok navrhuje zavést alternativní systém formálního interinstitucionálního uznání. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Podle EHSV by bylo vhodné provést analýzu toho, proč tento spis nebyl dokončen, a zároveň navrhnout interinstitucionální dohodu – jakousi značku pro nevládní organizace. EHSV by měl tuto možnost prošetřit. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV vyzývá členské státy, aby zavedly opatření na podporu organizací občanské společnosti, aniž by to narušilo poskytování veřejných služeb a spravedlivé zdanění. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV vyzývá orgány EU, aby dále posilovaly participativní demokracii. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EHSV očekává, že všechny zúčastněné subjekty budou usilovat o to, aby evropské politiky dosáhly konkrétních zlepšení v životech lidí. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Tvůrci politik na vnitrostátní a evropské úrovni se musí zabývat palčivými sociálními otázkami a zajistit sociální udržitelnost prostřednictvím inkluzivních vzdělávacích systémů, růstu podporujícího začlenění, konkurenceschopného a inovativního průmyslu, dobře fungujících trhů práce, spravedlivých a přiměřených daní a účinných veřejných služeb a systémů sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | K obraně stěžejních evropských hodnot jsou zapotřebí silní sociální partneři a občanská společnost v celé své rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.24.

2.   Definice

| 2.1. | „Liberální demokracie“jsou systémy správy spojující demokracii s ústavním liberalismem, který omezuje moc vládnoucí většiny tím, že zaručuje individuální politické svobody. Jsou to zastupitelské demokracie se systémy založenými na pluralitě politických stran a s pluralitními občanskými společnostmi, v nichž systémy brzd a protivah, včetně nezávislého soudnictví, vykonávají dohled nad vládními orgány a je zaručena svoboda sdělovacích prostředků. Na každou fyzickou a právnickou osobu se stejným způsobem vztahuje právní stát. Liberální demokracie respektují a chrání menšiny, zaručují občanská práva (zejména právo volit a kandidovat ve volbách), občanské svobody (např. svobodu sdružování), lidská práva a základní svobody. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dobře fungující liberální demokracie je politický systém, v němž je možné neustále pohánět veřejné orgány k zodpovědnosti, systém, který v celém občanském prostoru podporuje vyjadřování a účast občanů a zprostředkujících subjektů, do nichž se občané zapojují. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Participativní demokracie“, která doplňuje zastupitelskou demokracii, potřebuje zprostředkující subjekty (odborové svazy, nevládní organizace, profesní sítě, sdružení pro určité otázky atd.) k zapojení občanů a podpoře lidové a občanské odpovědnosti za evropské záležitosti a budování spravedlivější, solidárnější a inkluzivnější Evropy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „Neliberální demokracie“jsou politické systémy, v nichž se konají volby, ale není zaveden ústavní liberalismus. Demokraticky zvolení představitelé omezují občanská práva, občanské svobody a ochranu menšin. Systém brzd a protivah, nezávislé soudnictví a nezávislé sdělovací prostředky jsou oslabovány, aby se absolutní svrchovanost vládnoucí většiny osvobodila od ústavních omezení a kontrol. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Klíčovým prvkem liberálních demokracií je pluralitní „občanská společnost“dodržující zásady demokracie a ústavního liberalismu. Jednotliví občané, kteří se veřejně zapojují do organizací občanské společnosti nebo neformálních typů účasti, tvoří občanskou společnost, která funguje jako prostředník mezi státem a lidmi. Kromě formulování zájmů občanů, poskytování odborných znalostí v průběhu legislativních procesů a pohánění činitelů s rozhodovacími pravomocemi k zodpovědnosti přispívá občanská společnost k budování komunit a má integrační funkci tím, že posiluje sociální soudržnost a vytváří identitu. Kromě toho se široká škála organizací občanské společnosti, zejména sociální partneři, věnuje praktickým nekomerčním činnostem a slouží charitativním nebo jiným cílům obecného zájmu, včetně forem vzájemné svépomoci. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dynamická občanská společnost je klíčová pro fungování liberálních demokracií, ale její odpůrci se rovněž politicky angažují ve formálních organizacích nebo neformálních typech účasti. Tato „neobčanská společnost“nedodržuje zásady demokracie a ústavního liberalismu, ale prosazuje koncepci „neliberální demokracie“. Využívá práv na politickou účast za účelem odstranění zavedeného systému brzd a protivah, právního státu a nezávislého soudnictví a omezení svobody sdělovacích prostředků. Má v úmyslu omezit občanská práva, občanské svobody a ochranu menšin. Namísto toho, aby sjednocovala společnost a posilovala sociální soudržnost, podporuje neobčanská společnost vylučující nacionalistické chápání společnosti, které vylučuje mnoho občanů, zejména menšin. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „Populismus“je slabá ideologie, která tvrdí, že existuje homogenní obyvatelstvo s ucelenou vůlí. Populisté tvrdí, že jsou jedinými a skutečnými zástupci této vůle. Populismus nemá jasnou definici tohoto obyvatelstva, ale vytváří jeho nepřátele a oponenty, např. elity, a tvrdí, že stojí v cestě skutečné vůli lidí. Populisté vnášejí do politických debat emoce s cílem vytvořit strach. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Souvislosti

| 3.1. | Demokracie je ohrožována populismem, který v současnosti pochází převážně od krajně pravicových stran a hnutí. Podrývají liberální demokracii, základní práva a právní stát, včetně ochrany menšin, vzájemné brzdy a protiváhy a jasná omezení politické moci. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V některých členských státech jsou tyto skupiny nyní ve vládě. Všude se tvrdí, že reprezentují „skutečnou vůli obyvatelstva proti elitám“. Činí falešné sliby, popírají politické výzvy, jako je změna klimatu, a chtějí zničit evropský projekt a jeho úspěchy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poukazuje na to, že někteří občané se uchylují k populistům a extremistům z rozčarování. Nemusejí nutně plně podporovat politické programy populistů. Rostoucí nerovnost v bohatství a příjmech a rovněž chudoba poskytují živnou půdu pravicovým skupinám, které podporují nacionalismus jako reakci na globalizaci. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | I přes autoritářské a ekonomické výzvy, jako je nerovnost, je Evropa stále lídrem liberální demokracie na světě a mnozí lidé žijící v autokratických systémech ji obdivují. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pluralitní občanská společnost je jedním z charakteristických znaků liberální demokracie a je základem jakéhokoliv ústavní uspořádání založeného na občanských svobodách a právním státu. EHSV zřídil skupinu Základní práva a právní stát, aby tyto zásady hájila, neboť se domnívá, že otevřená občanská společnost a občanské svobody jsou v současné době ohrožovány autoritářskými tendencemi. Je tomu tak, protože svoboda a otevřená občanská společnost jsou neslučitelné s myšlenkou „neliberální či řízené demokracie“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV se domnívá, že klíčovou úlohu v zachování liberální demokracie v Evropě hraje občanská společnost. Pouze silná a rozmanitá občanská společnost může bránit demokracii a svobodu a chránit Evropu před pokušeními autoritářství. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Silná a pluralitní nezávislá občanská společnost je ve všech demokraciích hodnotou sama o sobě. Organizace občanské společnosti hrají zásadní úlohu při prosazování evropských hodnot, pomoci komunitám organizovat se a mobilizaci občanů za veřejné blaho. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV zaznamenává klesající tendenci v důvěře v EU na celém kontinentu, s níž jsou spojeny stupňující se rozpory s menšinami, xenofobie, rostoucí míra korupce, nepotismus a slabé demokratické instituce v některých zemích. V této situaci jsou nevládní organizace často jedinou obrannou linií, která hájí a prosazuje klíčové hodnoty evropského projektu, jako je dodržování lidských práv, svoboda, tolerance a solidarita. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Článek 11 Smlouvy o EU vyzývá evropské orgány, aby udržovaly vztahy s aktéry občanské společnosti, zejména se sdruženími. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Hustota soustavy sdružení a jejich význam v občanském dialogu jsou ukazateli kvality demokratického života v každé zemi. Sociální a občanské funkce sdružení jsou nezbytné pro plně funkční demokracii, zejména v tomto období rozčarování. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV zdůrazňuje, že formy občanské angažovanosti, které zneužívají práva na politickou účast s cílem odstranit demokracii, záruky právního státu a nezávislé soudnictví, nejsou součástí občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Příspěvek občanské společnosti k demokracii

| 4.1. | Občané EU mohou uplatňovat své právo na demokratickou účast nejen prostřednictvím svých aktivních a pasivních volebních práv, ale také prostřednictvím činností občanské společnosti. Jejich hlavními zastupitelskými fóry na úrovni EU jsou zprostředkovatelské organizace EHSV a evropské sítě organizací občanské společnosti, jako je Civil Society Europe. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Základem pro pluralitní demokracii a individuální politickou účast mohou být pouze záruky individuálních svobod, zejména svobody projevu, informací, shromažďování a sdružování. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zárukou právního státu, základních a lidských práv a práva na politickou účast je nezávislé soudnictví. V některých částech Evropy je však nezávislost soudnictví ohrožena. V současnosti se podnikají právní kroky proti Polsku a Maďarsku kvůli porušování právního státu (1). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nezávislé soudnictví je součástí brzd a protivah, které brání tomu, aby byla jakákoliv část společnosti trvale ovládána nějakou politickou skupinou. Zejména pravidla politického rozhodování nesmí být měněna takovým způsobem, aby byli jacíkoliv jedinci trvale vyloučeni z rozhodovacích procesů. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Stejně tak je civilní služba bez korupce a s dobře spravovanými službami obecného zájmu, která dodržuje základní práva a je s nimi v souladu a v níž mají úředníci právo napadnout protiprávní pokyny, klíčová pro jakékoliv ústavní uspořádání založené na svobodě a právním státu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Fungující liberální demokracie také potřebuje občany, kteří svým občanským zapojením přispívají ke společnosti založené na toleranci, nediskriminaci, spravedlnosti a solidaritě. To vyžaduje dynamickou občanskou společnost, v níž se občané dobrovolně zapojují do občanské činnosti. Jejich dobrovolná činnost je založena na právech stanovených v Listině základních práv Evropské unie. Zároveň jsou garanty hodnot vyjádřených v Listině. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V liberálních demokraciích je nezávislá občanská společnost klíčová v dohledu nad politickými institucemi, v jejich pohánění k odpovědnosti a pro zajištění toho, aby političtí aktéři uváděli ke svým rozhodnutím přiměřená odůvodnění. Občanská společnost kriticky monitoruje rozhodovací procesy a hodnotí provádění politických rozhodnutí a veřejné politiky obecně, a vytváří tak transparentnost a přispívá svými odbornými znalostmi k lepší správě. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Občanská společnost je školou demokracie, která umožňuje politickou účast a občanskou výchovu, jež doplňuje veřejné vzdělávání. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Veřejné vzdělávání hraje zároveň klíčovou úlohu ve výuce demokratických hodnot a občanské výchovy, jež mladým občanům umožňuje zapojit se do občanské společnosti a využívat svá občanská práva a občanské svobody. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Občanská společnost má sjednocující funkci v podobě budování komunit, jelikož posiluje sociální soudržnost a vytváří identitu. Zejména musí umožnit občanům využívat jejich práva, a přispět tak k evropskému společenství občanů. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV zdůrazňuje, že organizace a iniciativy občanské společnosti mohou vykonávat tyto funkce pouze v případě, že to umožňuje sociální, politický a právní rámec. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Současné hrozby

| 5.1. | EHSV se domnívá, že extremistické politické skupiny v současné době ohrožují evropskou občanskou společnost v mnoha oblastech. Výsledky voleb v prakticky všech členských státech jasně ukazují na rostoucí podporu těchto skupin a na skutečnost, že někteří občané ztrácejí důvěru v demokratické instituce. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Na nejzazším okraji pravé strany politického spektra nabývají na síle populistické a extremistické skupiny, které se snaží učinit rasismus a xenofobii v Evropě přijatelnými a zničit sociální soudržnost a jsou v tom stále úspěšnější. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pravicoví populisté a extremisté zpochybňují úspěchy hnutí za práva žen tím, že se odvolávají na zpátečnický obraz rodiny. Staví se proti rovnosti žen a mužů a podporují homofobii. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Polarizace společnosti se odráží také ve vzniku „neobčanské společnosti“. Roste počet nevládních organizací a forem občanského zapojení občanů, které podporují vyloučení některých částí společnosti. Nesdílejí evropské hodnoty zakotvené v článku 2 SEU, především lidská práva a právní stát, a namísto toho prosazují alternativní, nedemokratický politický řád. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kultura politické a společenské debaty se za podpory anonymity internetu a sociálních médií a s pomocí dezinformačních kampaní mění: je stále hrubější, agresivnější a polarizovanější. Za této situace byly snahy proevropských aktérů o informování veřejnosti o evropských hodnotách víceméně neúspěšné v nápravě krize v komunikaci o evropském projektu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Jak ukázal brexit, přijímají umírnění politici stále častěji populistické způsoby myšlení. Zástupci „neliberální demokracie“získávají stále častěji přístup do národních a nadnárodních institucí. To jim poskytuje platformu pro ještě rozsáhlejší šíření jejich myšlenek. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Autoritářské vlády třetích zemí podporují prostřednictvím financování a cílených dezinformací zaměřených na oslabení stability EU rozvoj populistických a extremistických aktérů v Evropě a podněcují změnu debatní kultury v tradičních sdělovacích prostředcích a na internetu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV je hluboce znepokojen tím, že v Evropě začala transformace politických systémů s tendencí k „neliberální demokracii“. Reformy v některých členských státech mají bránit skutečné účasti všech občanů na politických rozhodnutích a dochází k narušení právně zaručených rámcových podmínek pro občanskou společnost. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Má-li občanská společnost plnit svou funkci dozorčího orgánu pro politické instituce, musí mít k dispozici potřebné zdroje. Snahy zabránit financování z nestátních zdrojů omezují svobodu sdružování a fungování demokracie. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Obzvláště znepokojivý je negativní trend směřující k menší svobodě sdělovacích prostředků, který byl v Evropě zaznamenán v posledních pěti letech. Slabá ekonomická základna nezávislých sdělovacích prostředků, zrušení institucionální autonomie provozovatelů veřejnoprávního vysílání nebo umožnění vytvoření monopolů soukromých sdělovacích prostředků, zejména těch, které jsou ovládány vládními politiky, ohrozily „čtvrtou složku moci“. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Prolínání politických a obchodních zájmů zejména zvyšuje riziko, jež pro demokracii představuje korupce. Malý pokrok v boji proti korupci v Evropě je třeba vnímat kriticky. Situaci ještě zhoršuje výrazný úpadek v některých členských státech. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Význam EU pro liberální demokracii je nepopiratelný. Ve sjednocené Evropě nahradil právní stát zásadu, že síla znamená právo. EU stále chybí vhodný mechanismus k zajištění účinného zachování demokracie a právního státu v členských státech. I přes tuto slabinu, nebo právě kvůli ní, představuje EU první obrannou linii liberální demokracie v Evropě. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Doporučená opatření k posílení odolné občanské společnosti v Evropě

EHSV vyzývá všechny členské státy, aby respektovaly hodnoty EU, stanovené v článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU), a zdržely se všech pokusů o nastolení „neliberální demokracie“. Pluralitní a odolná občanská společnost může existovat a plnit svou úlohu v ochraně demokracie pouze v případě, že zapojení do politiky nevystavuje občany nebezpečí. Pokud však členské státy podlehnou autoritářství, musí EU v plné míře uplatnit stávající právní nástroje, jako jsou řízení o porušení Smlouvy a postup pro posílení právního státu z roku 2014.

| 6.1. | Členským státům se musí jasně sdělit, že opuštění demokracie a právního státu je v EU nepřijatelné. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV upozorňuje na postup podle článku 7 SEU, který Radě umožňuje, aby v případě vážného porušení hodnot uvedených v článku 2 SEU některým členským státem odebrala tomuto státu hlasovací práva v Radě. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV opakuje svou výzvu, kterou vyslovil společně s Evropským parlamentem, a sice ohledně semestru pro demokracii a evropského kontrolního mechanismu právního státu a základních práv (2). EHSV navrhuje vytvořit srovnávací přehled o demokracii, který by mimo jiné zachycoval rámcové podmínky pro činnost občanské společnosti a vedl ke konkrétním doporučením k reformě. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Strany, které se obrátí proti demokracii, by měly být vyloučeny ze své politické strany na evropské úrovni a politické skupiny v Evropském parlamentu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV se domnívá, že by se měl zvážit mechanismus, podle něhož by se v případě neprovedení doporučení k reformám mohla zavést nápravná ekonomická opatření. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV vítá návrh Komise „posílit ochranu rozpočtu EU před finančními riziky spojenými s všeobecnými nedostatky, pokud jde o dodržování zásady právního státu v členských státech“, což je krok správným směrem (3). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Finanční prostředky zadržené v rámci nového mechanismu nesmí být na úkor příjemců podpory z řad občanské společnosti, kteří by měli získat přímou podporu od úrovně EU. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EHSV se nicméně staví kriticky k výhradnímu zaměření tohoto mechanismu na řádné finanční řízení. Výbor požaduje ustanovení, která umožní zahájit řízení v případě slabin v demokracii a právním státu, které přímo nesouvisejí s řádným finančním řízením. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | EHSV vítá návrh Evropské komise vytvořit v příštím VFR nový klastr s názvem Investice do lidí, sociální soudržnosti a hodnot, který má přispět k posílení odolnosti evropské občanské společnosti. Vítá zejména vytvoření nového Fondu pro spravedlnost, práva a hodnoty, k němuž vydal stanovisko (4). |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | EHSV rovněž navrhuje, aby byla v novém VFR zajištěna dostatečná flexibilita, která Komisi umožní zvýšit podporu pro organizace občanské společnosti, pokud národní vlády sníží nebo ukončí jejich financování z politických důvodů. Toto dodatečné financování by nemělo znamenat dlouhodobé nahrazení vnitrostátního financování, ale mělo by být pokud možno doprovázeno kompenzačním snížením podpory dotčenému členskému státu v jiných oblastech. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | EHSV rovněž zdůrazňuje, že organizace a iniciativy občanské společnosti, které dostávají finanční prostředky EU v rámci nového VFR, se musí jasně zavázat k evropským hodnotám, stanoveným v článku 2 SEU. Organizace obhajující zrušení demokracie nebo právního státu, rasismus nebo xenofobii by měly být z podpory vyloučeny. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | S ohledem na měnící se chování občanů, pokud jde o účast, a na rostoucí počet neformálních a spontánních iniciativ, vyzývá EHSV legislativní orgány EU, aby dále snížily administrativní zátěž spojenou s uplatňováním, prováděním a vyúčtováním projektů podporovaných Evropskou unií a aby zavedly zvláštní nástroje podpory pro malé iniciativy a organizace. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby poskytla lepší informace o stávajících nástrojích podpory občanské společnosti. Měly by být zaměřeny zejména na zúčastněné strany v odlehlých regionech členských států. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby za účelem zlepšení dodržování podmínek způsobilosti k podpoře a zásad řádného finančního řízení subjekty občanské společnosti zvýšila investice do budování kapacit občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | EHSV navrhuje, aby byly vytvořeny nebo posíleny nástroje přeshraničního vytváření sítí občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | EHSV vyzývá členské státy, aby zavedly opatření na podporu organizací občanské společnosti, aniž by to narušilo poskytování veřejných služeb a spravedlivé zdanění. Například by se s přihlédnutím ke schopnosti nevládních organizací platit daně dalo zvážit zavedení omezené možnosti odečítat z daní členské a podpůrné příspěvky. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | EHSV vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na lepší provádění směrnice o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob (5), aby došlo k ocenění dobrovolné činnosti a občanské angažovanosti v profesním životě. |
| --- | --- |

6.17.

| 6.18. | EHSV podporuje výzvu Parlamentu Komisi, aby předložila návrh na vytvoření evropských stanov pro sdružení, vzájemné pojišťovny a nadace (6). Doplňkový evropský právní statut nebo alternativní systém formálního interinstitucionálního uznání by jako první krok pomohl organizacím občanské společnosti, které již ve svém členském státě nemají dostatečnou právní ochranu. |
| --- | --- |

6.18.

| 6.19. | Podle EHSV by bylo vhodné provést analýzu toho, proč tento spis nebyl dokončen, a zároveň navrhnout interinstitucionální dohodu – jakousi značku pro nevládní organizace. EHSV by měl tuto možnost prošetřit. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | EHSV vyzývá orgány EU, aby provedly ustanovení článku 11 SEU a dále posílily participativní demokracii na úrovni Unie prostřednictvím zapojení reprezentativních sdružení a občanské společnosti, a přešly tak od konzultací ke skutečnému dialogu. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Máme-li zabránit tomu, aby občané ztratili důvěru v evropské instituce, je důležité, aby evropská politika dosáhla konkrétních zlepšení v každodenním životě lidí a aby to lidé věděli. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Odolná občanská společnost potřebuje zdravé sociální prostředí. Tvůrci politik na vnitrostátní a evropské úrovni se tím musí zabývat a zajistit sociální udržitelnost prostřednictvím inkluzivních vzdělávacích systémů, růstu podporujícího začlenění, konkurenceschopného a inovativního průmyslu, dobře fungujících trhů práce, spravedlivých a přiměřených daní a účinných veřejných služeb a systémů sociálního zabezpečení. Jinak občanské nepokoje a neúčast ve volbách nebo rostoucí extremismus podkopou základy liberální demokracie. Sociální a hospodářská práva jsou neoddělitelná od občanských a politických práv. |
| --- | --- |

6.22.

| 6.23. | Silní sociální partneři mají jakožto pilíře, o něž se opírá občanská společnost, zásadní význam při stabilizaci evropských demokracií. K obraně stěžejních evropských hodnot je však zapotřebí občanská společnost v celé své rozmanitosti. |
| --- | --- |

6.23.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Např. Věc C-619/18 – Komise proti Polsku, věc C-78/18 – Komise proti Maďarsku (probíhá).

1

(2)  Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 8.

2

(3)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 173.

3

(4)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 178.

4

(5)  COM (2017) 253, Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 44.

5

(6)  Prohlášení EP ze dne 10. března 2011.

6

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/31

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Stezka bílé holubice – návrh globální strategie budování míru pod vedením EU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2019/C 228/05)

Zpravodajka: Jane MORRICE

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná specializovaná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato ve specializované sekci | 15.1.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 160/3/2 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

15.2.2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná specializovaná sekce

Vnější vztahy

Přijato ve specializované sekci

15.1.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

160/3/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropská unie byla založena na mírové misi. Získala Nobelovu cenu za mír, ale nemůže si dovolit usnout na vavřínech. Místo toho by se měl největší mírový projekt v moderních dějinách stát celosvětovým lídrem a vzorem pro budování míru v Evropě i ve světě. Vzhledem k závažným existenčním problémům, kterým Evropa v současné době čelí, ke komplexní obměně v orgánech EU a k tomu, že uplynulo sto let od konce 1. světové války, se jedná o nejlepší možný okamžik v historii evropské integrace, kdy může EU zaujmout vedoucí postavení a vytyčit nový směr pro budování míru na celém světě. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Stezka bílé holubice je metaforickým i skutečným plánem, který ukazuje cestu vpřed. Nabízí novou dynamickou globální strategii budování míru pod vedením EU, která se zaměřuje na předcházení konfliktům, zapojení občanské společnosti a účinnou komunikaci prostřednictvím vzdělávání a poskytování informací. Její součástí je evropská stezka míru vedoucí ze Severního Irska do Nikósie, jejímž cílem je fyzicky zapojit občany do unijního procesu budování míru a umožnit jim jeho naplnění. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV proto žádá, aby bylo v novém rozpočtu EU vyčleněno mnohem více prostředků na předcházení konfliktům ve všech mírových programech v rámci vnějších vztahů EU a aby byla posílena soudržnost a provázanost mezi politikami v oblastech vnitřního a vnějšího obchodu, pomoci, rozvoje a bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV důrazně doporučuje větší zapojení občanské společnosti do rozhodovacího procesu, jako tomu je v případě iniciativ EU zaměřených na budování míru po celém světě (např. program EU PEACE v Severním Irsku), jež využívají aktivního přínosu obchodu a zapojení odborových svazů a neziskového sektoru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S ohledem na úspěch programu Erasmus vyzývá EHSV k intenzivnější komunikaci zaměřené na prosazování úlohy vzdělávání a informování o budování míru Evropskou unií, na usnadňování vzájemné výměny zkušeností mezi vnitřními a vnějšími nevládními organizacemi a na označování mírových projektů EU heslem „BÍLÁ HOLUBICE“ s cílem zvýšit jejich viditelnost doma i za hranicemi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V zájmu aktivního zapojení občanů navrhuje EHSV stezku míru ze Severního Irska do Nikósie, která propojí dva rozdělené ostrovy na obou stranách Evropy. Jak dokládá úspěch kulturních tras, jako je cesta do Santiaga de Compostela, lidé vykonávají takové cesty jako pouť nebo se chtějí dozvědět více o různých kulturách prostřednictvím interakce s lidmi. Na Stezce bílé holubice se rovněž seznámí s mírovým odkazem, na jehož základě vznikla Evropská unie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | „Bílá holubice“ je anglickým překladem jména sv. Kolumbána, což byl irský poutník, který je označován za patrona evropské jednoty. Je také patronem motocyklistů. Stezka bílé holubice povede ve stopách jeho původní cesty z Irska do Francie, Švýcarska, Rakouska a Itálie přes místa minulých válek a konfliktů, jako je západní fronta, Jižní Tyrolsko a Balkán. Rovněž půjde o „virtuální“ stezku nabízející vysoce technologickou dějepisnou knihu o cestě EU od války k míru a podporující způsob života a učení, který ztělesňují evropské hodnoty respektu, tolerance a vzájemného porozumění. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV naléhavě žádá EU, aby vytvořila novou globální strategii budování míru, která bude zahrnovat tři složky: |
| --- | --- |

1.8.

Složka 1 – Předcházení konfliktům, občanská společnost, soudržnost

| — | zdvojnásobení finančních prostředků na budování míru ve všech souvisejících politikách EU se zaměřením na předcházení konfliktům, usmíření a mezikulturní dialog, který bude prosazovat toleranci a respekt doma i za hranicemi; |
| --- | --- |

—

zdvojnásobení finančních prostředků na budování míru ve všech souvisejících politikách EU se zaměřením na předcházení konfliktům, usmíření a mezikulturní dialog, který bude prosazovat toleranci a respekt doma i za hranicemi;

| — | strukturované zapojení občanské společnosti na všech úrovních rozhodovacího procesu v politikách EU týkajících se vnějších vztahů a v programech zaměřených na budování míru; |
| --- | --- |

—

strukturované zapojení občanské společnosti na všech úrovních rozhodovacího procesu v politikách EU týkajících se vnějších vztahů a v programech zaměřených na budování míru;

| — | větší soudržnost a jednota mezi unijními strategiemi v oblasti obrany, pomoci, obchodu a řešení konfliktů ve všech zemích světa, kde EU působí; |
| --- | --- |

—

větší soudržnost a jednota mezi unijními strategiemi v oblasti obrany, pomoci, obchodu a řešení konfliktů ve všech zemích světa, kde EU působí;

| — | programy pro mladé lidi, jako je Erasmus a Evropský sbor solidarity, které budou zahrnovat aspekty týkající se budování míru, evropského občanství, vzájemného respektu a tolerance; |
| --- | --- |

—

programy pro mladé lidi, jako je Erasmus a Evropský sbor solidarity, které budou zahrnovat aspekty týkající se budování míru, evropského občanství, vzájemného respektu a tolerance;

| — | lepší koordinace na meziagenturní a mezistátní úrovni a výměna zkušeností s občanskými státními i nestátními organizacemi na místní, vnitrostátní a mezinárodní úrovni zaměřenými na budování míru. |
| --- | --- |

—

lepší koordinace na meziagenturní a mezistátní úrovni a výměna zkušeností s občanskými státními i nestátními organizacemi na místní, vnitrostátní a mezinárodní úrovni zaměřenými na budování míru.

Složka 2 – Informovanost, komunikace, vzdělávání

| — | odborná příprava v oblasti mediace, vyjednávání a dialogu mezi místními, vnitrostátními a mezinárodními nevládními organizacemi zaměřenými na budování míru; |
| --- | --- |

—

odborná příprava v oblasti mediace, vyjednávání a dialogu mezi místními, vnitrostátními a mezinárodními nevládními organizacemi zaměřenými na budování míru;

| — | pobídky motivující k učení a výuce o evropské integraci, budování míru a občanské angažovanosti na úrovni vysokých, středních a základních škol v celé EU; |
| --- | --- |

—

pobídky motivující k učení a výuce o evropské integraci, budování míru a občanské angažovanosti na úrovni vysokých, středních a základních škol v celé EU;

| — | vytvoření evropských středisek pro budování míru v Belfastu a Nikósii a výukových center spojujících strategická místa na Stezce bílé holubice; |
| --- | --- |

—

vytvoření evropských středisek pro budování míru v Belfastu a Nikósii a výukových center spojujících strategická místa na Stezce bílé holubice;

| — | oficiální uznání symbolu bílé holubice ze strany EU jako „značky“ pro všechny mírové projekty EU a rozšířené povinnosti projektů ohledně zveřejňování podpory EU; |
| --- | --- |

—

oficiální uznání symbolu bílé holubice ze strany EU jako „značky“ pro všechny mírové projekty EU a rozšířené povinnosti projektů ohledně zveřejňování podpory EU;

| — | větší úsilí na úrovni Evropské komise o propagaci mírových projektů s použitím „značky“ bílé holubice. |
| --- | --- |

—

větší úsilí na úrovni Evropské komise o propagaci mírových projektů s použitím „značky“ bílé holubice.

Složka 3 – Evropská stezka míru

Vytvoření pracovní skupiny EU pro Stezku bílé holubice, která bude iniciovat a podporovat:

| — | konzultace místních zastupitelstev, regionálních orgánů, dalších zavedených tras, jako je Western Front Way (Cesta západní fronty), muzeí a kulturních lokalit, jež spojuje Stezka bílé holubice; |
| --- | --- |

—

konzultace místních zastupitelstev, regionálních orgánů, dalších zavedených tras, jako je Western Front Way (Cesta západní fronty), muzeí a kulturních lokalit, jež spojuje Stezka bílé holubice;

| — | užší spolupráce s mezinárodními organizacemi, jako jsou OSN, UNESCO, OBSE a Rada Evropy; |
| --- | --- |

—

užší spolupráce s mezinárodními organizacemi, jako jsou OSN, UNESCO, OBSE a Rada Evropy;

| — | vytváření sítí s občanskými iniciativami pořádajícími maratony, pěší pochody, cyklistické a motocyklové výlety a další; |
| --- | --- |

—

vytváření sítí s občanskými iniciativami pořádajícími maratony, pěší pochody, cyklistické a motocyklové výlety a další;

| — | podpora žádosti o oficiální uznání Stezky bílé holubice jakožto evropské kulturní trasy, kterou předložili Přátelé sv. Kolumbána Radě Evropy; |
| --- | --- |

—

podpora žádosti o oficiální uznání Stezky bílé holubice jakožto evropské kulturní trasy, kterou předložili Přátelé sv. Kolumbána Radě Evropy;

| — | příprava logistiky za účelem vybudování stezky spojující Irsko a Kypr přes bývalé oblasti konfliktu s „odbočkami“ na místa, která významně přispěla k budování míru, jako jsou skandinávské země a střední a východní Evropa; |
| --- | --- |

—

příprava logistiky za účelem vybudování stezky spojující Irsko a Kypr přes bývalé oblasti konfliktu s „odbočkami“ na místa, která významně přispěla k budování míru, jako jsou skandinávské země a střední a východní Evropa;

| — | finanční a technickou podpora pro „virtuální“ Stezku bílé holubice, která bude využívána ve školách a univerzitách po celé Evropě jako vysoce technologická dějepisná učebnice budoucnosti; |
| --- | --- |

—

finanční a technickou podpora pro „virtuální“ Stezku bílé holubice, která bude využívána ve školách a univerzitách po celé Evropě jako vysoce technologická dějepisná učebnice budoucnosti;

| — | podpora interaktivní elektronické verze Stezky bílé holubice, která bude propojovat místa a střediska budování míru a bude obsahovat namluvené příběhy pro ty, kteří nemohou cestu podniknout fyzicky. |
| --- | --- |

—

podpora interaktivní elektronické verze Stezky bílé holubice, která bude propojovat místa a střediska budování míru a bude obsahovat namluvené příběhy pro ty, kteří nemohou cestu podniknout fyzicky.

2.   Důvody pro předložení stanoviska z vlastní iniciativy

| 2.1. | Závažné výzvy, kterým dnešní EU čelí, ohrožují samotné jádro evropského ideálu. Nárůst počtu uprchlíků a imigrantů, finanční propad, úsporná opatření, extremismus, bezpečnostní rizika, nárůst politické polarizace a dopad brexitu otřásly samotnými základy Evropské unie. Pokud má pokračovat nejdelší období míru v Evropě, nemůže si EU již dovolit na tyto výzvy náležitě nereagovat. Vzhledem k velmi nestabilní situaci musí EU reagovat pomocí pozitivních, ambiciózních, tvůrčích a konstruktivních opatření a předložit vizi, která bude odrážet hlavní poslání evropského projektu, tedy prosazování a udržování míru. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Úspěch evropského mírového projektu má za následek to, že nové generace Evropanů jsou velmi vzdálené válečné realitě. Tím, že EU bude občanům připomínat svůj původ, opětovně vytvoří společný ideál, který posílí důvěryhodnost EU a jejího poslání. Má-li být tohoto cíle dosaženo, EU musí zintenzivnit své úsilí při budování míru nejen ve světě, ale i v samotné Evropě. Sdílením příběhů o řešení konfliktů na místní úrovni, kompromisech a konsenzu mezi různými kulturami, komunitami a zeměmi, může EU posilovat a prosazovat své základní hodnoty svobody, spravedlnosti, rovnosti, tolerance, solidarity a demokracie jak doma, tak za hranicemi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vnější svět by měl EU vnímat jako celosvětový vzor míru, demokracie a lidských práv. Konflikty v Sýrii, Afghánistánu, Jemenu a dalších zemích nás nicméně nutí, abychom pohlíželi kriticky na způsob, jakým EU a členské státy reagují na humanitární krize, k nimž dochází v důsledku vojenských akcí. Pokud má EU dostát svým vytčeným cílům a zásadám, je její morální povinností převažující nad veškerými geopolitickými či hospodářskými zájmy chránit životy nevinných obětí, zejména dětí, jež se ocitly uprostřed konfliktů. Fondy EU mohou významným způsobem přispět ke zlepšování života lidí v těchto oblastech, avšak výsledky jsou omezené. Tím, že se EU zaměří na předcházení konfliktům v oblastech, kde jsou mír a bezpečnost ohroženy, a že bude úzce spolupracovat s občanskou společností, může zajistit větší zapojení na místní úrovni a zvýší pravděpodobnost dosažení trvalého míru. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Na základě předpokladu, že každé euro investované do zachování míru ušetří 7 eur na obranu, EHSV důrazně vyzývá EU, aby ve svých návrzích na nový rozpočet EU (VFR 2021–27) budování míru upřednostnila. Nový „evropský mírový nástroj“ s rozpočtem 10 miliard EUR, který navrhla Komise, by měl skutečně zahrnovat složku zaměřenou na budování míru za aktivní účasti subjektů občanské společnosti na místní i mezinárodní úrovni, vzájemnou výměnu mezi tvůrci politik, střediska pro předávání znalostí a strategii pro šíření poselství EU po celém světě. EHSV rovněž požaduje plné provádění globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky EU z roku 2016, která je určena k předcházení konfliktům, podpoře lidské bezpečnosti, řešení základních příčin nestability a budování bezpečnějšího světa. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Souvislosti – připomínat, oslavovat, komunikovat

| 3.1. | V roce, kdy jsme si připomínali 100. výročí konce 1. světové války, občané EU nejen vzpomínali na oběti, ale také uvažovali o ceně konfliktu. Tím, že tvůrci politik pochopí cestu, která vedla k míru, poučí se z historie a získají poznatky o počátcích mírového procesu. Vzpomínka na tyto klíčové momenty míru nám připomene odkaz války a ducha solidarity, který následně převládl. V příštích letech si budeme připomínat tyto klíčové události: 30 let od pádu Berlínské zdi a od míru v Libanonu (2019) a 25 let od uzavření Daytonské mírové dohody (2020). V roce 2018 jsme si rovněž připomínali 20. výročí od uzavření Velkopáteční/Belfastské dohody a druhé výročí od uzavření kolumbijské mírové dohody. Důrazem na svou podporu těchto dohod EU vyzdvihuje hodnotu svého celosvětového úsilí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vzhledem k Evropskému roku kulturního dědictví by měly veškeré snahy o přechod od ponaučení se z konfliktů k prosazování vyššího zájmu zahrnovat nezbytné nové kulturní složky. Vysoká představitelka Evropské komise Federica Mogherini zdůrazňuje kulturní diplomacii jakožto klíčový nástroj pro mezinárodní diplomatické vztahy EU. Příklady, které sahají od ochrany památek kulturního dědictví až po podporu kulturních identit a jazyka, pomáhají vytvářet stabilní politiku, ve které se nejrůznější etnické, národnostní, náboženské nebo jazykové skupiny cítí bezpečné a jsou lépe připraveny na mírovou spolupráci. Výhody kulturní diplomacie pro vnější vztahy jsou uznávány, ale s ohledem na narůstající polarizaci uvnitř Evropy lze tento koncept stejně dobře uplatnit při řešení neshod i v rámci EU. Sv. Kolumbán (1), irský poutník z 6. století, který je označován za „patrona jednotné Evropy“, nám zanechal odkaz, příběh a kulturní propojení pro novou celosvětovou strategii EU, která má prosazovat společné porozumění a mírová opatření. Tato iniciativa si proto osvojila bílou holubici coby mezinárodní symbol míru ukrytý v jeho jméně. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Stezka bílé holubice

Spojením moderních metod sociální interakce se starobylými způsoby šíření slova vytyčuje Stezka bílé holubice pro EU nový směr, který propojuje její minulost, současnost a budoucnost.

4.1.   
  Vytyčení směru – EU v čele budování míru po celém světě

Tím, že EU podporuje vytváření stabilních, spravedlivých a prosperujících společností po celém světě, dosáhne víc než jen podpory míru. Ačkoli nejsou snahy EU vždy tak úspěšné, jak si přejeme, podpora hodnot EU povzbuzuje země, které se nacházejí ve víru konfliktů, aby upustily od násilí. Cenným příkladem je program EU PEACE v Severním Irsku a podpora mírového procesu v Kolumbii ze strany EU. Dalšími modely zapojení jsou strategie EU pro mládež z roku 2015, která zajišťuje, aby mladí lidé v EU nebyli odsouváni na okraj společnosti. Větší jednotností a soudržností mezi svými strategiemi v oblastech kultury, obrany, pomoci, obchodu a řešení konfliktů a mezinárodními agenturami by se EU mohla postavit do čela celosvětového budování míru.

4.2.   
  Jít příkladem – prostřednictvím informování, komunikace a vzdělávání

Pokud EU půjde příkladem a bude prosazovat své základní hodnoty, může se stát vzorem díky kreativnějšímu zapojení do strategií v oblasti šíření informací, komunikace a vzdělávání. Zcela zásadní je výměna zkušeností mezi místními aktéry budování míru v Evropě i mimo ni. Klíčový význam má zřízení evropských mírových center, která budou poskytovat odbornou přípravu v oblasti mediace, vyjednávání, dialogu a hledání shody, jak bylo navrženo v předchozích stanoviscích (2), a partnerská spolupráce s aktéry budování míru z řad občanské společnosti. Tím, že EU ukazuje příklady své práce prostřednictvím dobře finančně zajištěných a dobře zacílených vzdělávacích a informačních programů, zlepšuje porozumění svojí roli a zdůvodňuje své úsilí v očích občanů, neboť jim ukazuje hodnotu multikulturního zapojení a pomáhá jim obnovit víru v evropský projekt.

4.3.   
  Putování po stezce – kulturní trasa přístupná všem

| 4.3.1. | Tato trvalá stezka míru vedoucí ze Severního Irska do Nikósie zapojí lidi ze všech společenských vrstev, aby vyvinuli fyzické i duševní úsilí, navázali nová přátelství a setkali se s dalšími lidmi, kteří budou chtít sdílet jejich zkušenosti s konflikty. Tato kulturní trasa napříč Evropou, která na délce 5 000 km sleduje stopy sv. Kolumbána, bude sahat o něco dál než poutníkova původní cesta z Irska do Itálie a bude procházet místy, která byla v minulosti výrazně zasažena válkou a konflikty, jako například západní fronta, Jižní Tyrolsko a Balkán, a po cestě propojí národy i místa. Cestovatele seznámí s příběhy o trvalých následcích konfliktů, ale zejména s mechanismy budování míru. V rámci Stezky bílé holubice budou rovněž zřízena vzdělávací střediska a odbočky směrem do severní, východní, střední a jižní Evropy, aby si poutníci mohli zvolit trasu, která jim umožní navštívit tolik míst, kolik uznají za vhodné. Stezka bílé holubice by byla motivací, aby se tyto „odbočky“ rozšířily jak v rámci EU, tak i mimo ni, přičemž by byly uznávány nejen fyzické cesty, ale i kulturní vazby, např. na Skotsko a zejména Ionu, a podporovalo by se budování míru na místech, jako je Ukrajina a Blízký východ. Mohla by rovněž nalézt způsoby, jak se napojit na jiné již zavedené trasy, jako je Svatojakubská poutní cesta. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Bude také mít online portál, na němž bude vytvořen virtuální interaktivní archiv audiovizuálních dokumentů z jednotlivých míst a který bude obsahovat stejné ústně vyprávěné příběhy, s nimiž se bude možné seznámit na cestě, a to pro ty, kteří pouť po Stezce bílé holubice nezvládnou absolvovat fyzicky. Virtuální stezka by mohla být využívána jako vzdělávací nástroj pro školní výuku zaměřenou na budování míru a dále rozvíjet tvořivost a pochopení na základě důležitých místních historických událostí a potenciálních vazeb na stezku s cílem posílit pocit odpovědnosti v celé EU i mimo ni. Byla navržena pomocí stejné technologie, která se využívá při vojenském výcviku civilní obrany a předcházení konfliktům, a poskytuje virtuální zážitek konfliktu a budování míru. Takováto technologická učebnice splňuje vzdělávací požadavky digitální éry a doplňuje léty prověřené vyučovací metody, které se zaměřují více na podporovatele válek než na budovatele míru. |
| --- | --- |

4.3.2.

5.   Nový rozpočet EU (VFR), který má maximalizovat budování míru a začlenění občanské společnosti

| 5.1. | Hledání řešení v oblasti budování míru není jednoduché, je však možné určitým způsobem změnit strategie a priority, aby se zmírnily nejhorší důsledky konfliktu. Nový rozpočet EU pro to poskytuje velkou příležitost, a to nastolením „soudržnosti, koordinace a doplňkovosti“ mezi mírovými politikami EU a v rámci Evropské komise, kde složitost struktur komplikuje praktickou koordinaci mezi ESVČ a dalšími subjekty. Stejně tak je potřeba zajistit soudržnost mezi politikami EU v oblastech obchodu, pomoci, bezpečnosti a rozvoje a je nutné uznat, že je třeba propojit politiku a praxi v orgánech EU, členských státech a u dalších důležitých dárců. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Zaměření na předcházení konfliktům

Nový návrh rozpočtu EU na období 2021–2027 týkající se vnější činnosti musí přisoudit budování míru vyšší prioritu. Tyto návrhy zahrnují navýšení prostředků na bezpečnost o 40 %, tedy na 4,8 miliardy EUR, zřízení nového obranného fondu ve výši 13 miliard EUR, vyčlenění 6,5 miliardy EUR na „vojenskou mobilitu“ prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy a navýšení prostředků pro vnější činnost o 26 %, tedy na 120 miliard EUR. Jako zcela zásadní se jeví, že návrh Komise na zřízení mimorozpočtového „evropského mírového nástroje“ s finančními prostředky ve výši 10,5 miliardy EUR na společné úsilí v zemích mimo EU je ideální k zaručení toho, že činnost EU bude skutečně zaměřena na předcházení konfliktům. V roce 2017 přijala EU nařízení, jímž byla zřízena nová podpora v rámci nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru, který prosazuje budování kapacit vojenských subjektů – budování kapacity na podporu bezpečnosti a rozvoje (CBSD). Evropský mírový kontaktní úřad (EPLO) s ohledem na tuto skutečnost opakovaně vyjádřil obavy a zdůraznil potřebu většího zapojení občanské společnosti.

5.3.   
  Začlenění občanské společnosti – zaměření na ženy a mladé lidi

Je stále více uznáváno, že občanská společnost zastává klíčovou úlohu při zajišťování účinnosti a dlouhodobé udržitelnosti jakékoliv strategie budování míru. Spolupráce s aktéry na místní úrovni neslouží pouze ke zvýšení porozumění konfliktům zdola nahoru, ale i k tomu, aby se na tomto procesu zásadně podíleli místní občané tím, že podpoří budování míru, které je k danému konfliktu citlivější, a přístup pozitivního posílení. Rezoluce OSN č. 2419 zdůrazňuje úlohu mladých lidí při sjednávání a provádění mírových dohod, obdobně jako rezoluce OSN č. 1325 o úloze žen. Činnost odborových svazů a malých i velkých podniků je rovněž nezbytná pro mobilizaci občanské společnosti. Zranitelným skupinám, zejména obětem, musí být věnována odborná pozornost a rovněž je důležitý přístup založený na „dobrých sousedských vztazích“ v dané komunitě a na pracovišti. Strukturovaný dialog mezi EU a občanskou společností rovněž vytváří průlomové a trvalé vztahy, jak dokládá EHSV ve vztazích se sousedy EU v Africe, Asii i jinde.

5.4.   
  Zvyšování informovanosti o EU

Vzhledem k omezenému občanskému povědomí o budování míru Evropskou unií musí nový rozpočet klást větší důraz na strategie v oblasti informovanosti, komunikace a vzdělávání, a zejména na využívání tradičních a sociálních médií. Ačkoli obavy týkající se rizik používání sociálních sítí a potenciální ohrožení demokracie je vážné, skutečné využívání sociálních sítí za účelem dosažení pozitivních změn je nedostatečné. V novém rozpočtu EU by měly být navýšeny prostředky na mírové novinářství, kulturní diplomacii a mezikulturní dialog. Důležitou roli hraje i vzdělávání, které děti a mladé lidi učí nejen „tolerovat“, ale i respektovat rozdíly. To prokázal zvláštní programový orgán EU a Hnutí integrovaného vzdělávání v Severním Irsku.

5.5.   
  Sdílení osvědčených postupů

EU má rozsáhlé zkušenosti v oblastech, jako jsou jihovýchodní Asie, Blízký východ, Střední Amerika, Balkán a subsaharská Afrika. Některé z těchto činností byly mimořádně úspěšné, jiné méně. EU se musí poučit z dějin a ve svých krocích dodržovat a prosazovat etický přístup k zásahům, jak dokládá iniciativa v oblasti transparentnosti těžebního průmyslu (3), která pomáhá bojovat proti vykořisťování a korupci a prosazuje řádnou správu věcí veřejných prostřednictvím podpory plně participativních procesů zapojujících občanskou společnost. Politika se musí z těchto pozitivních i negativních zkušeností poučit. Univerzální řešení sice neexistuje, jsou zde však určité hlavní zásady, jež platí pro oblasti konfliktů a nelze je opomíjet. Takovéto sdílení zkušeností by mělo být lépe zavedeno, zvláště ve vztahu mezi vnitřní a vnější činností EU, kde dosud chybí systematický přístup k výměně poznatků. Je to promarněná příležitost a zásadní politická chyba, kterou je třeba řešit.

5.6.   
  Další postup

100. výročí, kdy si připomínáme válku a oslavujeme mír a kulturní dědictví, je tím správným okamžikem k tomu, aby EU obnovila svůj význam ve světě nejen jako hospodářská mocnost, ale i jako celosvětový lídr v oblasti budování, zajišťování a podpory míru. Co se týče otázky míru ve světle teroristických hrozeb doma i za hranicemi, může se EU v tom, čeho lze dosáhnout, řídit vlastní zkušeností, ačkoli je i nadále nutná podpora při prosazování mezikulturního dialogu, tolerance, solidarity a vzájemného respektu.

Tím, že Stezka bílé holubice vytvoří plán pro globální strategii budování míru pod vedením EU a rovněž virtuální i skutečnou stezku pro cestovatele, může sloužit jako zdroj inspirace pro to, jak žít, učit se a propojovat se v čím dál více globalizovaném světě. Mladí i staří lidé s různým socioekonomickým, generačním, náboženským, kulturním a komunitním zázemím z nejvzdálenějších koutů EU i ze třetích zemí se budou setkávat, aby se dozvěděli něco o jiných kulturách a tradicích a aby navázali nové kontakty na základě lepšího porozumění hodnotám EU.

Tím, že na stezce bude směr cesty vyznačen symbolem bílé holubice, bude Stezka bílé holubice symbolizovat nejen budování míru Evropskou unií po celém světě, ale rovněž novou vizi pro EU a bude předávat poselství o naději v čím dál náročnější době.

V politice budování míru platí, že stačí dobrá vůle a přiletí bílá holubice.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Irský poutník z 6. století, kterého zakladatel EU Robert Schuman označil za „patrona všech, kdo se snaží budovat jednotnou Evropu“.

1

(2)  Stanovisko EHSV Úloha EU v mírovém procesu v Severním Irsku, 23.10.2008 (Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 100).

2

Stanovisko EHSV Úloha Evropské unie při budování míru ve vnějších vztazích: osvědčené postupy a perspektivy, 19.1.2012 (Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 21).

(3)  Jak uvádí stanovisko EHSV Zajištění dovozu základních statků do EU prostřednictvím stávající obchodní politiky EU a souvisejících politik, 16.10.2013 (Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 47).

3

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/37

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále)

(2019/C 228/06)

Zpravodajové: Vladimíra DRBALOVÁ

Peter SCHMIDT

Yves SOMVILLE

| Rozhodnutí předsednictva | 16. 10. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 2 jednacího řádu |
| Přijato na plenárním zasedání | 20. 3. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 217/6/8 |

Rozhodnutí předsednictva

16. 10. 2018

Právní základ

čl. 29 odst. 2 jednacího řádu

Přijato na plenárním zasedání

20. 3. 2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

217/6/8

Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti

1.   Úvod

| 1.1 | Díky rozmanitosti svých členů je EHSV mostem mezi orgány EU a jejími občany a jako takový by rád předložil návrh ambiciózní vize pro budoucnost, v jejímž rámci by se Evropa v celosvětovém měřítku stala vedoucím představitelem v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Založení Evropské unie patří mezi nejúspěšnější mírové, společenské a hospodářské projekty v historii Evropy. Naše Evropa byla založena na hodnotách respektu k lidské důstojnosti, svobodě, nepřípustnosti diskriminace, toleranci, spravedlnosti, solidaritě a rovnosti žen a mužů, demokracii, právnímu státu a dodržování lidských práv včetně práv osob náležejících k menšinám (1). Tyto hodnoty musí zůstat jádrem budoucího rozvoje a budoucích politik EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sedm desetiletí míru a stability v Evropě je historickým a výjimečným úspěchem. Umožnil to evropský projekt a budování Evropské unie, jež vedly k vytvoření jednoty mezi evropskými národy a postupně evropské státy spojily prostřednictvím společného záměru. To vysvětluje, proč je EU pro kandidátské země a pro země zapojené do politiky sousedství EU stále atraktivním projektem. Evropa musí být ovšem připravena čelit novému geopolitickému vývoji. EHSV by se měl zapojit do šíření povědomí o skutečnosti, že mír nelze brát samozřejmost, která tu bude navždy. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jádro evropské integrace představuje jednotný trh se všemi svými hospodářskými, společenskými a environmentálními dimenzemi. Proto by měl být schopen vytvářet udržitelný růst a inovace, přitahovat investice a podporovat udržitelnou konkurenceschopnost svých společností na globalizovaných trzích. Je ovšem také důležité přiznat, že pozitivní dopad jednotného trhu není rozptýlen rovnoměrně a že ne všichni občané jsou v takovém postavení, aby mohli z jeho bohatství čerpat. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Udržitelný růst znamená, že růst by neměl vycházet pouze z množství, ale i – ve skutečnosti dokonce spíše – z kvality, což znamená i) zákaz zneužívání životního prostředí nebo práce, ii) spravedlivé podmínky pro život, iii) hospodářský růst měřený nejen ročním tokem, nýbrž i stavem bohatství a jeho rozdělením, iv) plnění potřeb všech v míře, v jaké to naše planeta umožňuje, v) rozvoj ekonomik, díky nimž se můžeme rozvíjet bez ohledu na to, zda tyto ekonomiky rostou, či nikoli a vi) uzavřený tok příjmů mezi domácnostmi, podniky, bankami, vládami a obchodem, který funguje sociálním a ekologickým způsobem. Energie, materiály, svět přírody, lidská společnost, moc a bohatství, které sdílíme, to vše v současném modelu chybí. Neplacená práce pečujících osob – především žen – je ignorována, přestože žádné hospodářství by bez nich nemohlo fungovat (2). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Udržitelná konkurenceschopnost je naproti tomu model, který vyvažuje hospodářskou prosperitu, problémy životního prostředí a sociální začleňování. V této souvislosti je zapotřebí, aby index globální konkurenceschopnosti přizpůsobený pro potřeby udržitelnosti zohledňoval dva nové rozměry – environmentální a společenský (3). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Podstatou Evropy jsou čtyři svobody, konkrétně volný pohyb zboží, občanů, služeb a kapitálu, které společně umožňují obchod a hospodářský rozvoj, zaměstnanost, kreativitu a inovace, výměnu dovedností a rozvoj infrastruktury v odlehlých oblastech. Řádně fungující hospodářské svobody a pravidla hospodářské soutěže by měly být v souladu se základními sociálními právy, neměly by je však podrývat. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EU nicméně stále čelí výjimečným vnitřním i vnějším hospodářským, sociálním, environmentálním a politickým výzvám (4), které ohrožují její existenci: protekcionismu na jednotném trhu, sociálním nerovnostem, populismu, nacionalismu a extremismu (5), jakož i významným změnám na geopolitické scéně a zásadním technologickým změnám. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Další zásadní hrozbu pro obyvatelstvo, hospodářství a ekosystémy Evropy představují rychlejší změny klimatu, hroutící se biologická rozmanitost, další environmentální rizika a společný neúspěch, pokud jde o zavádění úspěšných politik. Proto potřebujeme silnou strategii EU na provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Společnosti s větší mírou rovnosti mají lepší výsledky v oblasti životního prostředí a lepší schopnost stát se stále udržitelnějšími. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Je jasné, že je třeba se zabývat poptávkou po kvalitních pracovních místech ze strany občanů v celé Evropě, zejména v regionech s vysokou mírou nezaměstnanosti, především nezaměstnanosti mladých lidí, nebo regionech, které se potýkají se strukturálními změnami. To zavazuje všechny – orgány, vlády, sociální partnery a jiné organizace občanské společnosti –, aby nově vymezili pojem udržitelné Evropy s cílem podpořit tvorbu kvalitních pracovních míst. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Je nezbytně zapotřebí posílit přístup na trhy práce prostřednictvím souvislosti mezi tvorbou kvalitních pracovních míst a lepším vzdělávacím systémem, který vytvoří vhodné soubory dovedností, např. pomocí duálního systému vzdělávání. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sociální a environmentální rozměr spolu souvisí a hospodářství musí umožnit sociální, hospodářskou a kulturní obnovu, nejen podporou a rozvojem klíčových dovedností a větší rozmanitosti. Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030 musí povzbudit soukromý sektor, aby přispíval k dosažení udržitelných hospodářských, sociálních a environmentálních cílů, a tím aby podpořil spravedlivý a udržitelný růst blahobytu pro všechny a ochranu sociálních, lidských a pracovních práv (6). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | I kulturní rozměr evropského projektu musí být ve všech politikách EU plně uznán v celé své rozmanitosti. To zahrnuje chápání a podporu kulturního dědictví, začlenění kulturního a kreativního rozměru do vzdělávání a podporu současné tvorby jakožto motivace pro soudržnost a rozvoj. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Udržitelnost je proces zaměřený na budoucnost, který musí být poháněn silným politickým odhodláním a připraveností formovat udržitelnou Evropskou unii posunem našich hospodářství směrem k odolné, nízkouhlíkové a sociálně inkluzivní budoucnosti účinně využívající zdroje a založené na spolupráci (7), přičemž chování, činnosti a rozhodnutí vlád, společností, pracovníků, občanů a spotřebitelů je poháněno odpovědným vnímáním hospodářských, environmentálních a sociálních dopadů jejich životů.






  — | EHSV vyzývá na prvním místě k vytvoření zastřešující strategie pro udržitelnost při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, již bude zaručovat ambiciózní rozpočet EU. |
| --- | --- | --- |

1.14

—

EHSV vyzývá na prvním místě k vytvoření zastřešující strategie pro udržitelnost při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, již bude zaručovat ambiciózní rozpočet EU.

| — | Konkurenceschopnost a udržitelnost si navzájem neodporují, pokud jsou do definice konkurenceschopnosti neoddělitelně zahrnuty sociální a environmentální aspekty. Konkurenceschopnost nesmíme definovat pouze prostřednictvím množství a tvorby cen, ale v ideálním případě musíme rovněž zohlednit evropské hodnoty, kvalitu a udržitelnost jakožto součást plně rozvinutého a dobře fungujícího vnitřního trhu. |
| --- | --- |

—

Konkurenceschopnost a udržitelnost si navzájem neodporují, pokud jsou do definice konkurenceschopnosti neoddělitelně zahrnuty sociální a environmentální aspekty. Konkurenceschopnost nesmíme definovat pouze prostřednictvím množství a tvorby cen, ale v ideálním případě musíme rovněž zohlednit evropské hodnoty, kvalitu a udržitelnost jakožto součást plně rozvinutého a dobře fungujícího vnitřního trhu.

| — | Evropa potřebuje nový model růstu, který se bude kvalitativně lišit od toho, s čím jsme se doposud setkávali, který bude více společensky inkluzivní a ekologicky udržitelný a dokáže podporovat a doprovázet sbližování digitálních a ekologických změn v našich zemích a společnostech. |
| --- | --- |

—

Evropa potřebuje nový model růstu, který se bude kvalitativně lišit od toho, s čím jsme se doposud setkávali, který bude více společensky inkluzivní a ekologicky udržitelný a dokáže podporovat a doprovázet sbližování digitálních a ekologických změn v našich zemích a společnostech.

| — | Udržitelné investice představují nezbytný nástroj pro povzbuzování a podporu procesu posilování vedoucí úlohy Evropy v úsilí o udržitelnou společnost. Musí stimulovat tvorbu vysoce kvalitních pracovních míst, výrobu energie z obnovitelných zdrojů, vzdělávací systémy, cenově dosažitelnou a dostupnou zelenou veřejnou dopravu, digitální technologie zohledňující ekologické hledisko, výzkum a inovace. |
| --- | --- |

—

Udržitelné investice představují nezbytný nástroj pro povzbuzování a podporu procesu posilování vedoucí úlohy Evropy v úsilí o udržitelnou společnost. Musí stimulovat tvorbu vysoce kvalitních pracovních míst, výrobu energie z obnovitelných zdrojů, vzdělávací systémy, cenově dosažitelnou a dostupnou zelenou veřejnou dopravu, digitální technologie zohledňující ekologické hledisko, výzkum a inovace.

| — | Pokud má být konkurenceschopnost a hospodářská udržitelnost evropského systému s ohledem na meze naší jediné planety nově vymezena, musí evropské společnosti plnit svou úlohu a své povinnosti a v očích zbytku světa se chovat jako lídři. |
| --- | --- |

—

Pokud má být konkurenceschopnost a hospodářská udržitelnost evropského systému s ohledem na meze naší jediné planety nově vymezena, musí evropské společnosti plnit svou úlohu a své povinnosti a v očích zbytku světa se chovat jako lídři.

2.   Evropa občanů

| 2.1 | Evropští občané vnímají Evropu jako čím dál tím méně účinné řešení a čím dál tím významnější problém. Hrozbami současnosti jsou nacionalismus a protekcionismus. Evropa, která čelí ztrátě identity a hodnot a která zanedbává kulturní rozměr evropského projektu, neumí nacházet odpovědi, které odpovídají problémům na místní a celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Je velmi důležité vzít na vědomí právoplatné obavy občanů, zvláště mladých lidí, a podpořit jejich demokratické zapojení. Na prvním místě je zlepšení a změna stávajících mechanismů EU pro účast a konzultačních postupů. Otázky týkající se mladých lidí jsou mimo jiné zahrnuty do evropského pilíře sociálních práv, Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje.






  — | Strukturovaný občanský dialog se musí stát skutečným nástrojem demokratické účasti, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 1 a 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) (8). |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Strukturovaný občanský dialog se musí stát skutečným nástrojem demokratické účasti, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 1 a 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) (8).

| — | EHSV jakožto zástupce organizované občanské společnosti na institucionální úrovni EU bude i nadále aktivním účastníkem tohoto procesu tvorby politik. |
| --- | --- |

—

EHSV jakožto zástupce organizované občanské společnosti na institucionální úrovni EU bude i nadále aktivním účastníkem tohoto procesu tvorby politik.

| — | Evropská občanská iniciativa stanovená v čl. 11 odst. 4 SEU, která je na světě prvním nadnárodním nástrojem účasti, rovněž potřebuje větší podporu a vylepšování. EHSV se ze své pozice zasazoval o jednodušší a pochopitelnější pravidla pro její provádění (9) a jedná také jako zprostředkovatel mezi Komisí a občany, zejména tím, že organizuje každoroční konference Den evropské občanské iniciativy a poskytuje organizátorům evropské občanské iniciativy pomoc a podporu. |
| --- | --- |

—

Evropská občanská iniciativa stanovená v čl. 11 odst. 4 SEU, která je na světě prvním nadnárodním nástrojem účasti, rovněž potřebuje větší podporu a vylepšování. EHSV se ze své pozice zasazoval o jednodušší a pochopitelnější pravidla pro její provádění (9) a jedná také jako zprostředkovatel mezi Komisí a občany, zejména tím, že organizuje každoroční konference Den evropské občanské iniciativy a poskytuje organizátorům evropské občanské iniciativy pomoc a podporu.

| — | Je třeba, aby se mladí lidé zapojili a účastnili se evropského politického procesu (10), a to pomocí širšího občanského zapojení, včetně hlasování ve volbách, dobrovolnické činnosti, zapojení do mládežnických organizací a účasti na demokratických postupech na pracovišti a sociálním dialogu (11). EHSV bude ve svých činnostech podporovat zapojení mládeže a organizovat akce zaměřené na mladé lidi, např. „Vaše Evropa, váš názor“nebo cenu pro mladé podnikatele. |
| --- | --- |

—

Je třeba, aby se mladí lidé zapojili a účastnili se evropského politického procesu (10), a to pomocí širšího občanského zapojení, včetně hlasování ve volbách, dobrovolnické činnosti, zapojení do mládežnických organizací a účasti na demokratických postupech na pracovišti a sociálním dialogu (11). EHSV bude ve svých činnostech podporovat zapojení mládeže a organizovat akce zaměřené na mladé lidi, např. „Vaše Evropa, váš názor“nebo cenu pro mladé podnikatele.

| — | Měla by být přijata opatření k zajištění vyšší odpovědnosti a transparentnosti rozhodovacího procesu orgánů EU a vnitrostátních parlamentů včetně zapojení regionální a místní úrovně s cílem získat podporu občanů, např. v podobě reformy pracovních postupů Rady, aby se zvýšila transparentnost a vyřešily se otázky zodpovědnosti a transparentnosti spojené s širokým využíváním uzavřených „trialogů“před přijímáním aktů v prvním a druhém čtení řádného legislativního postupu (12) (13). |
| --- | --- |

—

Měla by být přijata opatření k zajištění vyšší odpovědnosti a transparentnosti rozhodovacího procesu orgánů EU a vnitrostátních parlamentů včetně zapojení regionální a místní úrovně s cílem získat podporu občanů, např. v podobě reformy pracovních postupů Rady, aby se zvýšila transparentnost a vyřešily se otázky zodpovědnosti a transparentnosti spojené s širokým využíváním uzavřených „trialogů“před přijímáním aktů v prvním a druhém čtení řádného legislativního postupu (12) (13).

| — | Měly by být zavedeny institucionální mechanismy ke zvýšení dopadu stanovisek EHSV na tvorbu politiky a rozhodovací procesy v EU, např. prostřednictvím posíleného sledování činností navazujících na stanoviska Výboru a uzavřením dohody o spolupráci s Radou EU s cílem zajistit mimo jiné systematické poskytování informací pracovním skupinám Rady o stanoviscích Výboru. |
| --- | --- |

—

Měly by být zavedeny institucionální mechanismy ke zvýšení dopadu stanovisek EHSV na tvorbu politiky a rozhodovací procesy v EU, např. prostřednictvím posíleného sledování činností navazujících na stanoviska Výboru a uzavřením dohody o spolupráci s Radou EU s cílem zajistit mimo jiné systematické poskytování informací pracovním skupinám Rady o stanoviscích Výboru.

| — | Zásadní je získat veřejnou podporu pro provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 pro novou strategii sociální politiky. |
| --- | --- |

—

Zásadní je získat veřejnou podporu pro provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 pro novou strategii sociální politiky.

3.   Sociální Evropa

| 3.1 | Evropský sociální model by měl poskytovat solidní a spravedlivou ochranu pro všechny občany a zároveň zmírňovat chudobu a poskytovat každému příležitosti k rozvoji. Dostatečné příjmy by měly zúžit mezeru mezi bohatými a znevýhodněnými lidmi a zajistit kvalitní život. Každý by měl čerpat výhody z důstojných pracovních standardů, rovnoprávnosti, lepších životních podmínek a snížených rozdílů, pokud jde o zdraví, jak v rámci jednotlivých zemí, tak mezi zeměmi a napříč generacemi. Sociální začleňování a ochrana, vysoce kvalitní pracovní místa, rovnost žen a mužů, kvalitní, cenově dostupné a dosažitelné veřejné zdraví a zdravotnictví, přístup k cenově dostupnému a kvalitnímu bydlení, environmentální spravedlnost, vysoce kvalitní veřejné vzdělání a rovný přístup ke kultuře: toto musí být hlavní zásady, které pohání vnitrostátní a evropské politické agendy.






  — | Nepostradatelná je nová strategie sociální politiky, která všem občanům nabídne spravedlivější a rovnoprávnější společnost. Proto EHSV vyzývá k akčnímu programu sociální politiky, která přenese Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 na všechny úrovně. |
| --- | --- | --- |

3.1

—

Nepostradatelná je nová strategie sociální politiky, která všem občanům nabídne spravedlivější a rovnoprávnější společnost. Proto EHSV vyzývá k akčnímu programu sociální politiky, která přenese Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 na všechny úrovně.

| — | EHSV vyzývá k obecnému zlepšení vzdělávacích systémů a vyšším investicím do nich a podporuje všestranný nárok na celoživotní vzdělávání, který umožní lidem, aby získávali nové dovednosti a prohlubovali si ty stávající. Posílení investic do institucí, politik a strategií, které podpoří lidi při budoucích změnách zaměstnání, a provádění agendy pro rovnost žen a mužů, která umožní změny a jejíž výsledky budou měřitelné, to jsou všechno prvky, které by měly obdržet širokou podporu (14). |
| --- | --- |

—

EHSV vyzývá k obecnému zlepšení vzdělávacích systémů a vyšším investicím do nich a podporuje všestranný nárok na celoživotní vzdělávání, který umožní lidem, aby získávali nové dovednosti a prohlubovali si ty stávající. Posílení investic do institucí, politik a strategií, které podpoří lidi při budoucích změnách zaměstnání, a provádění agendy pro rovnost žen a mužů, která umožní změny a jejíž výsledky budou měřitelné, to jsou všechno prvky, které by měly obdržet širokou podporu (14).

| — | Veřejné politiky a legislativní opatření musí zajišťovat, aby všichni evropští občané a obyvatelé požívali stejnou úroveň ochrany a mohli uplatňovat svá základní práva a svobody. EU musí zlepšovat své politiky a činnosti tak, aby kromě zaručení toho, že všechny osoby potýkající se s kombinovanou diskriminací měly ve společnosti rovné příležitosti, zajistila rovnost žen a mužů. |
| --- | --- |

—

Veřejné politiky a legislativní opatření musí zajišťovat, aby všichni evropští občané a obyvatelé požívali stejnou úroveň ochrany a mohli uplatňovat svá základní práva a svobody. EU musí zlepšovat své politiky a činnosti tak, aby kromě zaručení toho, že všechny osoby potýkající se s kombinovanou diskriminací měly ve společnosti rovné příležitosti, zajistila rovnost žen a mužů.

| — | V souvislosti se vzrůstajícími obavami ohledně rozdílných pokroků členských států by mohla být důležitým prvkem sociální ochrany opatření, která zajistí minimální mzdu a minimální příjem, jako součást procesu sociálního sbližování v EU. To by přispělo k dosažení důstojné životní úrovně ve všech zemích a zároveň pomohlo podpořit růst a sbližování, případně zamezit vzniku rozdílů v rámci EU (15). |
| --- | --- |

—

V souvislosti se vzrůstajícími obavami ohledně rozdílných pokroků členských států by mohla být důležitým prvkem sociální ochrany opatření, která zajistí minimální mzdu a minimální příjem, jako součást procesu sociálního sbližování v EU. To by přispělo k dosažení důstojné životní úrovně ve všech zemích a zároveň pomohlo podpořit růst a sbližování, případně zamezit vzniku rozdílů v rámci EU (15).

| — | Udržitelný přechod vyžaduje investice do účinných a propojených systémů sociální ochrany nabízejících kvalitní služby (16). |
| --- | --- |

—

Udržitelný přechod vyžaduje investice do účinných a propojených systémů sociální ochrany nabízejících kvalitní služby (16).

| — | Jako klíčové nástroje pro předjímání a řízení přechodů a změn by měly převažovat sociální dialog a stabilní systémy kolektivního vyjednávání mezi sociálními partnery. |
| --- | --- |

—

Jako klíčové nástroje pro předjímání a řízení přechodů a změn by měly převažovat sociální dialog a stabilní systémy kolektivního vyjednávání mezi sociálními partnery.

| — | Výše uvedená opatření by měla pomoci vytvořit rovné podmínky s cílem usnadnit úplné provedení vnitřního trhu. |
| --- | --- |

—

Výše uvedená opatření by měla pomoci vytvořit rovné podmínky s cílem usnadnit úplné provedení vnitřního trhu.

4.   Udržitelnost životního prostředí

| 4.1 | Mezi výsledky každoročního celosvětového průzkumu vnímání rizik i nadále převažují hrozby v oblasti životního prostředí. Letos byly mezi pěti hlavními riziky z hlediska pravděpodobnosti tři environmentální hrozby a z hlediska dopadu čtyři. Největší hrozbou bylo extrémní počasí, účastníci průzkumu však mají čím dál větší obavy ze selhání politiky: poté, co se „selhání zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se jim“po Paříži propadlo, poskočilo letos zpět na druhé místo z hlediska dopadu (17). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Na mrtvé planetě nebude existovat ani život, ani zaměstnanost a ani podnikání. Ze zhroucení biologické rozmanitosti a změny klimatu tedy vyplývá, že je absolutně nezbytné, aby EU vytvářela vysoce kvalitní pracovní místa (18) a poskytovala řešení výhodná pro zaměstnavatele, pracovníky a jiné zástupce občanské společnosti. Oddalovat přizpůsobení či jen nečinně přihlížet by mohlo podstatně zvýšit celkové náklady změny klimatu (19) a její smrtící dopady na biologickou rozmanitost včetně lidstva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jednání o návrhu Evropského paktu o financování opatření v oblasti klimatu probíhají již několik let. Tento pakt by EU umožnil zachovat si svou vedoucí pozici v oblasti udržitelného rozvoje a v boji proti změně klimatu (20).






  — | Tato strategie musí zajistit, aby alespoň Pařížská dohoda byla plně a neprodleně prováděna a zohledňována prostřednictvím harmonizace cílů EU v oblasti snížení emisí pro roky 2030 a 2050 se závazkem omezit zvyšování teploty na max. 1 °C oproti úrovni před průmyslovou revolucí a prostřednictvím ambiciózních politik EU v oblasti klimatu, včetně rychlého ustoupení od používání všech fosilních paliv a přechodu od energetické účinnosti k absolutnímu snížení využívání energií. EU by měla urychlit spravedlivý a udržitelný přechod na co nejvyšší míru dodávek energií z obnovitelných zdrojů (21), které jsou čisté, cenově dostupné, podporují odpovědnost komunit a nezpůsobují ani energetickou chudobu, ani podrývání udržitelné konkurenceschopnosti evropských společností na celosvětové úrovni. |
| --- | --- | --- |

4.3

—

Tato strategie musí zajistit, aby alespoň Pařížská dohoda byla plně a neprodleně prováděna a zohledňována prostřednictvím harmonizace cílů EU v oblasti snížení emisí pro roky 2030 a 2050 se závazkem omezit zvyšování teploty na max. 1 °C oproti úrovni před průmyslovou revolucí a prostřednictvím ambiciózních politik EU v oblasti klimatu, včetně rychlého ustoupení od používání všech fosilních paliv a přechodu od energetické účinnosti k absolutnímu snížení využívání energií. EU by měla urychlit spravedlivý a udržitelný přechod na co nejvyšší míru dodávek energií z obnovitelných zdrojů (21), které jsou čisté, cenově dostupné, podporují odpovědnost komunit a nezpůsobují ani energetickou chudobu, ani podrývání udržitelné konkurenceschopnosti evropských společností na celosvětové úrovni.

| — | Pakt o financování opatření v oblasti klimatu musí obsahovat všechny aspekty politiky boje proti změně klimatu, např. spravedlivý přechod za účelem zmírnění účinků změny, odškodnění za škody a ztráty i skutečné politiky na přizpůsobení se změně klimatu. |
| --- | --- |

—

Pakt o financování opatření v oblasti klimatu musí obsahovat všechny aspekty politiky boje proti změně klimatu, např. spravedlivý přechod za účelem zmírnění účinků změny, odškodnění za škody a ztráty i skutečné politiky na přizpůsobení se změně klimatu.

| — | EHSV opakuje svou výzvu k vytvoření komplexní politiky EU v oblasti potravin (22), jejímž cílem by bylo zajistit zdravé stravování vycházející z udržitelných potravinových systémů a která by propojovala zemědělství s výživou a ekosystémovými službami a zajišťovala by dodavatelské řetězce, které by zabezpečovaly veřejné zdraví pro všechny vrstvy evropské společnosti. Nezbytná je spravedlivá distribuce přidané hodnoty v celém potravinovém řetězci. |
| --- | --- |

—

EHSV opakuje svou výzvu k vytvoření komplexní politiky EU v oblasti potravin (22), jejímž cílem by bylo zajistit zdravé stravování vycházející z udržitelných potravinových systémů a která by propojovala zemědělství s výživou a ekosystémovými službami a zajišťovala by dodavatelské řetězce, které by zabezpečovaly veřejné zdraví pro všechny vrstvy evropské společnosti. Nezbytná je spravedlivá distribuce přidané hodnoty v celém potravinovém řetězci.

| — | Zemědělství by mohlo být součástí řešení, pokud jde o zmírňování změny klimatu (oběhové hospodářství, ukládání CO2 atd.), neboť pokrývá velkou část evropského území. Kromě toho hraje udržitelné zemědělství důležitou úlohu v udržování sociálně ekonomické struktury ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

—

Zemědělství by mohlo být součástí řešení, pokud jde o zmírňování změny klimatu (oběhové hospodářství, ukládání CO2 atd.), neboť pokrývá velkou část evropského území. Kromě toho hraje udržitelné zemědělství důležitou úlohu v udržování sociálně ekonomické struktury ve venkovských oblastech.

| — | EU musí přeměnit lineární hospodářství na oběhové, bezuhlíkové hospodářství. Politiky oběhového hospodářství by měly zajistit, aby cykly byly dlouhotrvající, malé, místní a čisté. U některých konkrétních průmyslových činností mohou mít cykly tendenci být velké (23). |
| --- | --- |

—

EU musí přeměnit lineární hospodářství na oběhové, bezuhlíkové hospodářství. Politiky oběhového hospodářství by měly zajistit, aby cykly byly dlouhotrvající, malé, místní a čisté. U některých konkrétních průmyslových činností mohou mít cykly tendenci být velké (23).

| — | Měly by být zavedeny společné normy, jejichž dodržování by mělo být prosazováno, aby se zajistilo čisté ovzduší a čistá vodstva a aby byly chráněny naše oceány. Je třeba provádět ambiciózní opatření, aby se zastavilo odlesňování a ztráta biologické rozmanitosti v Evropě i ve zbytku světa a aby se ukončilo neudržitelné využívání přírodních zdrojů včetně globálního jihu. Měla by být přijata opatření, která uvede evropskou spotřebu do souladu s výrobními kapacitami Země, a to i prostřednictvím provádění strategií na zajištění dostatečnosti (24). |
| --- | --- |

—

Měly by být zavedeny společné normy, jejichž dodržování by mělo být prosazováno, aby se zajistilo čisté ovzduší a čistá vodstva a aby byly chráněny naše oceány. Je třeba provádět ambiciózní opatření, aby se zastavilo odlesňování a ztráta biologické rozmanitosti v Evropě i ve zbytku světa a aby se ukončilo neudržitelné využívání přírodních zdrojů včetně globálního jihu. Měla by být přijata opatření, která uvede evropskou spotřebu do souladu s výrobními kapacitami Země, a to i prostřednictvím provádění strategií na zajištění dostatečnosti (24).

5.   Silnější globální vedoucí úloha evropských podniků při úsilí o udržitelnost

| 5.1 | Podnikání umožňuje společenský a environmentální rozvoj a udržitelná konkurenceschopnost je nezbytným předpokladem pro to, aby společnosti mohly zastávat svou společenskou úlohu. Společnosti fungují podle svých vlastních konkrétních podmínek a zdrojů a na základě spolupráce se zúčastněnými stranami, a to v čím dál větší míře udržitelným způsobem a s cílem sledovat a hodnotit sociální ochranu, ochranu spotřebitele a ochranu životního prostředí a dopady na lidská práva svého podnikání a podávat o nich zprávy. Evropa proto musí zaujmout ve svých politikách přístup, který je v souladu s její ambicí stát se celosvětovým vedoucím představitelem v oblasti udržitelného rozvoje. Již nyní mezi evropskými společnostmi existují průkopníci, ti ale musí být ambicióznější a šířit ideály udržitelného rozvoje napříč hodnotovými řetězci a povzbuzovat především malé a střední podniky. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Řada nových modelů mění vztah mezi výrobci, dodavateli a spotřebiteli. Některé z těchto nových modelů (např. funkční hospodářství, sdílená ekonomika a odpovědné finance) usilují o řešení jiných klíčových problémů pro lidstvo a planetu, které jsou pro udržitelný rozvoj nezbytné, jako jsou např. sociální spravedlnost, participativní správa a řízení a ochrana zdrojů a přírodního kapitálu.






  — | Probíhající čtvrtá průmyslová revoluce zásadně mění celosvětové hospodářství, především výrobu a průmyslové služby. Evropa potřebuje skutečnou digitální přeměnu, aby znovu získala udržitelnou celosvětovou konkurenceschopnost a dosáhla udržitelného růstu a zajistila udržitelná pracovní místa. Aby se Evropa stala nejdynamičtějším digitálním regionem světa, musí projít všeobsahující změnou, která zohlední celosvětový charakter digitálního hospodářství a podnikatelské začlenění do globálních hodnotových řetězců. |
| --- | --- | --- |

5.2

—

Probíhající čtvrtá průmyslová revoluce zásadně mění celosvětové hospodářství, především výrobu a průmyslové služby. Evropa potřebuje skutečnou digitální přeměnu, aby znovu získala udržitelnou celosvětovou konkurenceschopnost a dosáhla udržitelného růstu a zajistila udržitelná pracovní místa. Aby se Evropa stala nejdynamičtějším digitálním regionem světa, musí projít všeobsahující změnou, která zohlední celosvětový charakter digitálního hospodářství a podnikatelské začlenění do globálních hodnotových řetězců.

| — | Pro Evropskou unii je podpora těchto inovativních modelů příležitostí k získání vedoucího postavení v oblasti inovačních a udržitelných hospodářských modelů, u nichž je hospodářská prosperita neoddělitelně spjata s kvalitní sociální ochranou a environmentální udržitelností a které definují „evropskou značku“. |
| --- | --- |

—

Pro Evropskou unii je podpora těchto inovativních modelů příležitostí k získání vedoucího postavení v oblasti inovačních a udržitelných hospodářských modelů, u nichž je hospodářská prosperita neoddělitelně spjata s kvalitní sociální ochranou a environmentální udržitelností a které definují „evropskou značku“.

| — | Evropské podniky musí i nadále být hnacími silami inovace a kreativity a dodržovat vysokou úroveň standardů napříč Evropou v oblasti práce, spotřebitelů a životního prostředí. Přestože tvorba inteligentních politik a řádná správa věcí veřejných musí hrát důležitou roli při rozhodování o odpovídajícím rámci, inovace a řešení potřeb společnosti poskytují podniky a jejich pracovníci v úzkém spojení s vědci a výzkumníky. |
| --- | --- |

—

Evropské podniky musí i nadále být hnacími silami inovace a kreativity a dodržovat vysokou úroveň standardů napříč Evropou v oblasti práce, spotřebitelů a životního prostředí. Přestože tvorba inteligentních politik a řádná správa věcí veřejných musí hrát důležitou roli při rozhodování o odpovídajícím rámci, inovace a řešení potřeb společnosti poskytují podniky a jejich pracovníci v úzkém spojení s vědci a výzkumníky.

| — | Podnikatelské prostředí, které napomáhá přípravě na budoucnost, je založeno na otevřených trzích a spravedlivé hospodářské soutěži, jehož definice zahrnuje i sociální a environmentální aspekty a který zajistí podmínky, jež budou podnikání umožňovat a podporovat. |
| --- | --- |

—

Podnikatelské prostředí, které napomáhá přípravě na budoucnost, je založeno na otevřených trzích a spravedlivé hospodářské soutěži, jehož definice zahrnuje i sociální a environmentální aspekty a který zajistí podmínky, jež budou podnikání umožňovat a podporovat.

| — | Dostupná musí být pomoc a podpora, aby všechny společnosti a zejména malé a střední podniky dokázaly díky osvětě, podpoře financování, podpoře výzkumu a vývoje a investicím do vhodných dovedností zvládnout digitalizaci a zvrátit zároveň nevhodné trendy v oblasti investic do technologií a inovací. |
| --- | --- |

—

Dostupná musí být pomoc a podpora, aby všechny společnosti a zejména malé a střední podniky dokázaly díky osvětě, podpoře financování, podpoře výzkumu a vývoje a investicím do vhodných dovedností zvládnout digitalizaci a zvrátit zároveň nevhodné trendy v oblasti investic do technologií a inovací.

6.   Svobodný a spravedlivý obchod

| 6.1 | Obchodní politika EU je klíčovým faktorem, který má dosah v celé EU a skutečně sjednocuje všechny její členské státy. Obchodní politika napomohla EU zvýšit její blahobyt pomocí obchodních výměn s celou řadou partnerů. V současnosti je EU vedoucím představitelem světového obchodu, kdy je s mezinárodním obchodem spojeno více než 30 miliónů pracovních míst (25), hraje významnou úlohu v obchodě se službami a má významné obchodní přebytky v oblasti zboží, např. s USA (více než 107,9 miliard EUR za prvních 11 měsíců v roce 2018). Zároveň EU skrze obchod představuje a podporuje hodnoty sociálního začleňování a ochrany životního prostředí, které jsou nezbytné pro formování udržitelné globalizace – tedy formou globalizace, která nebude přínosná pouze pro velké společnosti a investory, ale i pro obyčejné lidi, pracovníky, zemědělce, spotřebitele a malé a střední podniky. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EU usiluje na mnohostranné, dvoustranné i jednostranné úrovni o podporu vize obchodní politiky, která spojuje tradiční merkantilistický přístup k přístupu na trhu (celní i bezcelní režimy) s cíli udržitelného rozvoje v souladu s bojem proti změnám klimatu. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Obchodní politika EU díky příspěvkům domácích poradních skupin posílila úlohu občanské společnosti jak při jednáních, tak při provádění. EHSV podporuje profesionalizaci všech organizací, které umožňují občanům, aby mohli více ovlivňovat obsah obchodních dohod a aby měli větší kontrolu nad dodržováním „kvalitativních“závazků a standardů ze strany obchodních partnerů (26).






  — | Stejně jako diplomacie nebo politika sousedství musí i obchodní politika EU odrážet její vlastní vnitřní hodnoty coby vedoucího představitele na poli udržitelnosti a být s nimi v souladu. EU by měla dokázat zachovat svou konkurenceschopnost a řídit svá spojenectví s klíčovými partnery a zároveň udržovat, posilovat a zlepšovat svůj model vysoké úrovně norem v environmentální a sociální oblasti. |
| --- | --- | --- |

6.3

—

Stejně jako diplomacie nebo politika sousedství musí i obchodní politika EU odrážet její vlastní vnitřní hodnoty coby vedoucího představitele na poli udržitelnosti a být s nimi v souladu. EU by měla dokázat zachovat svou konkurenceschopnost a řídit svá spojenectví s klíčovými partnery a zároveň udržovat, posilovat a zlepšovat svůj model vysoké úrovně norem v environmentální a sociální oblasti.

| — | EHSV vyzývá zejména k ambiciózní agendě obchodní politiky na všech třech úrovních, jednostranné, dvoustranné a mnohostranné – takové politiky, která bude vytvářet růst a pracovní místa v EU a na celosvětové úrovni podporovat obchodní politiku založenou na pravidlech. |
| --- | --- |

—

EHSV vyzývá zejména k ambiciózní agendě obchodní politiky na všech třech úrovních, jednostranné, dvoustranné a mnohostranné – takové politiky, která bude vytvářet růst a pracovní místa v EU a na celosvětové úrovni podporovat obchodní politiku založenou na pravidlech.

| — | Na jednostranné úrovni by EU měla modernizovat a vylepšit všeobecný systém preferencí a iniciativu „Vše kromě zbraní“, aby podpořila rozvoj v nejméně rozvinutých a v rozvojových zemích. |
| --- | --- |

—

Na jednostranné úrovni by EU měla modernizovat a vylepšit všeobecný systém preferencí a iniciativu „Vše kromě zbraní“, aby podpořila rozvoj v nejméně rozvinutých a v rozvojových zemích.

| — | Na dvoustranné úrovni by EU měla pokračovat v otevírání nových trhů, zlepšování podnikatelských příležitostí a spokojenosti spotřebitelů s více partnery a zároveň zajišťovat vysokou úroveň sociálních a environmentálních norem v zemědělství, průmyslu a službách. |
| --- | --- |

—

Na dvoustranné úrovni by EU měla pokračovat v otevírání nových trhů, zlepšování podnikatelských příležitostí a spokojenosti spotřebitelů s více partnery a zároveň zajišťovat vysokou úroveň sociálních a environmentálních norem v zemědělství, průmyslu a službách.

| — | Na mnohostranné úrovni by EU měla hrát vedoucí úlohu při reformě Světové obchodní organizace (WTO), aby se zabránilo paralyzování Odvolacího orgánu spadajícího pod Orgán pro řešení sporů. EHSV nedávno přijal soubor ambiciózních a progresivních krátkodobých a střednědobých návrhů na tuto reformu (27). Jejich cílem je zajistit, aby WTO, jediný strážce mezinárodního obchodu, významnou měrou přispíval k dosažení cílů udržitelného rozvoje, zachovával jednotu mezi obchodními pravidly a mezinárodními pracovními normami a usnadňoval plnění závazků vyplývajících z Pařížské dohody. |
| --- | --- |

—

Na mnohostranné úrovni by EU měla hrát vedoucí úlohu při reformě Světové obchodní organizace (WTO), aby se zabránilo paralyzování Odvolacího orgánu spadajícího pod Orgán pro řešení sporů. EHSV nedávno přijal soubor ambiciózních a progresivních krátkodobých a střednědobých návrhů na tuto reformu (27). Jejich cílem je zajistit, aby WTO, jediný strážce mezinárodního obchodu, významnou měrou přispíval k dosažení cílů udržitelného rozvoje, zachovával jednotu mezi obchodními pravidly a mezinárodními pracovními normami a usnadňoval plnění závazků vyplývajících z Pařížské dohody.

| — | Otevřenost obchodu vyžaduje účinné nástroje na ochranu obchodu a funkční screeningový mechanismus pro přímé zahraniční investice do strategických odvětví EU. Účelem takových opatření je samozřejmě ochrana EU a jejích spotřebitelů, pracovníků a společností před nekalými a bezohlednými obchodními praktikami. |
| --- | --- |

—

Otevřenost obchodu vyžaduje účinné nástroje na ochranu obchodu a funkční screeningový mechanismus pro přímé zahraniční investice do strategických odvětví EU. Účelem takových opatření je samozřejmě ochrana EU a jejích spotřebitelů, pracovníků a společností před nekalými a bezohlednými obchodními praktikami.

| — | Je nezbytné prohloubit spolupráci na mezinárodní úrovni se všemi příslušnými organizacemi (OECD, Evropskou hospodářskou komisí OSN, MOP, WTO atd.), aby bylo možné účinně řešit celosvětové problémy včetně změny klimatu, chudoby, podvodů, daňových úniků a kybernetických útoků. |
| --- | --- |

—

Je nezbytné prohloubit spolupráci na mezinárodní úrovni se všemi příslušnými organizacemi (OECD, Evropskou hospodářskou komisí OSN, MOP, WTO atd.), aby bylo možné účinně řešit celosvětové problémy včetně změny klimatu, chudoby, podvodů, daňových úniků a kybernetických útoků.

7.   Veřejné statky a služby

| 7.1 | Jak uvádí zásada č. 20 evropského pilíře sociálních práv „každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně vody, hygienického zařízení, energie, dopravy, finančních služeb a digitálních komunikací“ (28). Tyto služby nemohou fungovat pouze na základě běžné hospodářské soutěže a tržních pravidel: je zapotřebí zvláštních pravidel, aby se zajistilo, že každý občan má k těmto službám, které se považují za nezbytné a jsou v Unii uznávány za společné hodnoty, cenově dostupný přístup (29).






  — | Veřejné orgány musí podporovat cíle udržitelného rozvoje v rámci smluv o veřejných zakázkách tím, že budou pro zadávání veřejných zakázek proaktivně uplatňovat environmentální a sociální kritéria stanovená v nových evropských právních předpisech o veřejných zakázkách. |
| --- | --- | --- |

7.1

—

Veřejné orgány musí podporovat cíle udržitelného rozvoje v rámci smluv o veřejných zakázkách tím, že budou pro zadávání veřejných zakázek proaktivně uplatňovat environmentální a sociální kritéria stanovená v nových evropských právních předpisech o veřejných zakázkách.

| — | Základní veřejné služby (30), např. vzdělávání, zdravotnictví, péče o děti, veřejná doprava, a veřejné statky, např. čistá pitná voda, čisté ovzduší, neznečištěná půda atd., musí být dostupné pro všechny za přijatelnou cenu. |
| --- | --- |

—

Základní veřejné služby (30), např. vzdělávání, zdravotnictví, péče o děti, veřejná doprava, a veřejné statky, např. čistá pitná voda, čisté ovzduší, neznečištěná půda atd., musí být dostupné pro všechny za přijatelnou cenu.

8.   Spravedlivé zdanění

| 8.1 | Daňová politika v EU má dvě složky: přímé zdanění, které je výlučně v odpovědnosti členských států, a nepřímé zdanění, které se vztahuje na volný pohyb zboží a svobodu poskytování služeb na jednotném trhu. Pokud jde o přímé zdanění, EU však zavedla jisté harmonizované normy pro zdanění podniků a fyzických osob, zatímco členské státy přijaly společná opatření za účelem předcházení vyhýbání se daňovým povinnostem a dvojímu zdanění. EU ale musí i nadále podporovat spravedlivý daňový systém, který vyžaduje, aby jednotlivci i právní subjekty přiměřeným způsobem platili daň z příjmu a zisku. Pokud jde o nepřímé zdanění, EU koordinuje a harmonizuje zákon o dani z přidané hodnoty (DPH) a spotřebních daních. Zajišťuje, aby hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nenarušovaly rozdíly v sazbách nepřímých daní a systémy, které podnikům v jedné zemi poskytují nespravedlivou výhodu oproti ostatním. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Nedostatečná transparentnost, diskriminace, narušení hospodářské soutěže a škodlivé daňové praktiky zvyšují ekonomické nerovnosti a snižují investice a zaměstnanost, což vede k sociální nespokojenosti, nedůvěře a k demokratickému deficitu. Z tohoto důvodu by v EU měla být zavedena spravedlivá politika zdanění, která by byla v souladu a nikoli v rozporu se zastřešující strategií udržitelnosti, a to s cílem podpořit hospodářskou a sociální konvergenci, sociální soudržnost a investice do udržitelného rozvoje.






  — | Nezbytná reforma HMU by měla zahrnovat větší daňovou koordinaci mezi jejími členy a jednotné zastoupení eura v mezinárodních organizacích. |
| --- | --- | --- |

8.2

—

Nezbytná reforma HMU by měla zahrnovat větší daňovou koordinaci mezi jejími členy a jednotné zastoupení eura v mezinárodních organizacích.

| — | EHSV podporuje spravedlivé zdanění a boj proti podvodům, daňovým únikům, praní peněz a finanční praxi daňových rájů. Společným cílem orgánů EU, vlád a podniků musí být spolupráce s cílem zavést účinné mechanismy, jako jsou obě směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem (31). |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje spravedlivé zdanění a boj proti podvodům, daňovým únikům, praní peněz a finanční praxi daňových rájů. Společným cílem orgánů EU, vlád a podniků musí být spolupráce s cílem zavést účinné mechanismy, jako jsou obě směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem (31).

| — | Koordinace v boji proti podvodům a daňovým únikům by měla zahrnovat opatření proti erozi základu daně a přesouvání zisku. Evropská komise odhaduje, že před zavedením opatření představovaly 50 až 70 miliard EUR ročně. Odhaduje se, že nevybraná DPH činí přibližně 150 miliard EUR ročně. |
| --- | --- |

—

Koordinace v boji proti podvodům a daňovým únikům by měla zahrnovat opatření proti erozi základu daně a přesouvání zisku. Evropská komise odhaduje, že před zavedením opatření představovaly 50 až 70 miliard EUR ročně. Odhaduje se, že nevybraná DPH činí přibližně 150 miliard EUR ročně.

| — | EU musí spolupracovat s ostatními hospodářskými regiony s cílem účinně bojovat proti korupci a daňovým únikům na celém světě a zajistit, aby byla mezinárodní pravidla pro daň z příjmu právnických osob jasná, transparentní, objektivní a předvídatelná. |
| --- | --- |

—

EU musí spolupracovat s ostatními hospodářskými regiony s cílem účinně bojovat proti korupci a daňovým únikům na celém světě a zajistit, aby byla mezinárodní pravidla pro daň z příjmu právnických osob jasná, transparentní, objektivní a předvídatelná.

| — | Veřejnost stále důrazněji žádá, aby se zdanění využívalo k zajištění sociální soudržnosti, k boji proti globálnímu oteplování a k podpoře udržitelného růstu. |
| --- | --- |

—

Veřejnost stále důrazněji žádá, aby se zdanění využívalo k zajištění sociální soudržnosti, k boji proti globálnímu oteplování a k podpoře udržitelného růstu.

| — | EHSV požaduje účinná a koordinovaná daňová opatření, která zajistí, aby všechny společnosti platily svůj spravedlivý podíl daní a přispívaly k vnitrostátním veřejným rozpočtům a k evropskému veřejnému rozpočtu, a umožnily tak vládám uplatňovat jejich sociální práva (32). EHSV podporuje návrh Komise na zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob (33). |
| --- | --- |

—

EHSV požaduje účinná a koordinovaná daňová opatření, která zajistí, aby všechny společnosti platily svůj spravedlivý podíl daní a přispívaly k vnitrostátním veřejným rozpočtům a k evropskému veřejnému rozpočtu, a umožnily tak vládám uplatňovat jejich sociální práva (32). EHSV podporuje návrh Komise na zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob (33).

| — | Nové podnikatelské modely, které využívají internetové platformy a další digitální nástroje, mají za následek to, že se společnosti méně spoléhají na fyzickou přítomnost v dané zemi. EHSV je přesvědčen, že je velmi důležité vypracovat nové zásady pro přisuzování zisku společností jednotlivým zemím EU a pro jeho zdanění, a to v rámci dialogu s obchodními partnery, a aktivně se zapojit do probíhajících jednání na úrovni OECD a G20 o globální dohodě o digitalizované ekonomice, aby se zamezilo jakékoli eskalaci obchodního a daňového napětí mezi významnými světovými hospodářskými aktéry (34). |
| --- | --- |

—

Nové podnikatelské modely, které využívají internetové platformy a další digitální nástroje, mají za následek to, že se společnosti méně spoléhají na fyzickou přítomnost v dané zemi. EHSV je přesvědčen, že je velmi důležité vypracovat nové zásady pro přisuzování zisku společností jednotlivým zemím EU a pro jeho zdanění, a to v rámci dialogu s obchodními partnery, a aktivně se zapojit do probíhajících jednání na úrovni OECD a G20 o globální dohodě o digitalizované ekonomice, aby se zamezilo jakékoli eskalaci obchodního a daňového napětí mezi významnými světovými hospodářskými aktéry (34).

9.   Správa a řízení

| 9.1 | Při formulování a provádění politik EU vyžaduje podpora přechodu na udržitelný rozvoj nový přístup ke správě a řízení a nová pravidla a nástroje. Udržitelný rozvoj vyžaduje holistický a průřezový přístup k politikám, který zajistí společné řešení ekonomických, sociálních a environmentálních výzev.






  — | EU musí zajistit, aby byly všechny její vnitřní i vnější politiky soudržné a harmonizované s cíli udržitelného rozvoje, a byly tak náležitě zohledněny zásady účinnosti, přiměřenosti a udržitelnosti. |
| --- | --- | --- |

9.1

—

EU musí zajistit, aby byly všechny její vnitřní i vnější politiky soudržné a harmonizované s cíli udržitelného rozvoje, a byly tak náležitě zohledněny zásady účinnosti, přiměřenosti a udržitelnosti.

| — | Jiným způsobem, jak zajistit další začlenění udržitelného rozvoje do evropských politik, je využití nástrojů Evropské komise pro zlepšování právní úpravy. Aby se aspekt udržitelnosti řádně zvažoval a začleňoval, musí všechna posouzení dopadu, která Komise provede, hodnotit environmentální, klimatické, sociální a hospodářské dopady. Všechny tři oblasti musí s použitím důsledně integrovaného přístupu analyzovat rovněž následné hodnocení. Zapotřebí jsou rovněž konzultace se sociálními partnery v souladu s ustanoveními Smlouvy, která požadují zvláštní konzultace ohledně práce a řízení v souvislosti s právními předpisy o sociálních otázkách (čl. 154 odst. 2), konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem, Evropským výborem regionů a vnitrostátními parlamenty z jiné složky nástrojů pro zlepšování právní úpravy s cílem splnit požadavek na začleňování, který je ústředním motivem Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. |
| --- | --- |

—

Jiným způsobem, jak zajistit další začlenění udržitelného rozvoje do evropských politik, je využití nástrojů Evropské komise pro zlepšování právní úpravy. Aby se aspekt udržitelnosti řádně zvažoval a začleňoval, musí všechna posouzení dopadu, která Komise provede, hodnotit environmentální, klimatické, sociální a hospodářské dopady. Všechny tři oblasti musí s použitím důsledně integrovaného přístupu analyzovat rovněž následné hodnocení. Zapotřebí jsou rovněž konzultace se sociálními partnery v souladu s ustanoveními Smlouvy, která požadují zvláštní konzultace ohledně práce a řízení v souvislosti s právními předpisy o sociálních otázkách (čl. 154 odst. 2), konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem, Evropským výborem regionů a vnitrostátními parlamenty z jiné složky nástrojů pro zlepšování právní úpravy s cílem splnit požadavek na začleňování, který je ústředním motivem Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

| — | Zohlednění cílů udržitelného rozvoje, platformy REFIT a posouzení a hodnocení dopadů musí pomoci zajistit, aby byly právní předpisy pro podnikání a občany příznivé. Tyto nástroje by v budoucnu měly i nadále využívat všechny dostupné zdroje, včetně občanské společnosti, k posouzení toho, jak zlepšit účinnost a efektivitu právních předpisů EU s ohledem na jejich cíle. Tyto nástroje by měly přispívat k rozsáhlému zlepšení právní úpravy všech rozměrů udržitelného rozvoje a neměly by se zaměřovat pouze na zjednodušování a snižování zbytečné zátěže a na zajištění účinného dosažení legislativních cílů bez toho, aby byly tyto cíle sníženy, ale měly by také napomáhat přezkumům, ověřování, pozměňování, posilování nebo lepšímu prosazování stávajících právních předpisů. |
| --- | --- |

—

Zohlednění cílů udržitelného rozvoje, platformy REFIT a posouzení a hodnocení dopadů musí pomoci zajistit, aby byly právní předpisy pro podnikání a občany příznivé. Tyto nástroje by v budoucnu měly i nadále využívat všechny dostupné zdroje, včetně občanské společnosti, k posouzení toho, jak zlepšit účinnost a efektivitu právních předpisů EU s ohledem na jejich cíle. Tyto nástroje by měly přispívat k rozsáhlému zlepšení právní úpravy všech rozměrů udržitelného rozvoje a neměly by se zaměřovat pouze na zjednodušování a snižování zbytečné zátěže a na zajištění účinného dosažení legislativních cílů bez toho, aby byly tyto cíle sníženy, ale měly by také napomáhat přezkumům, ověřování, pozměňování, posilování nebo lepšímu prosazování stávajících právních předpisů.

| — | Na zaměstnanost a výkony v sociální oblasti se do určité míry zaměřuje evropský semestr jakožto rámec EU pro správu ekonomických záležitostí, nemá ovšem dostatečný dosah, pokud jde o nebezpečí, která představuje změna klimatu, a o pokrok EU v plnění cílů vyplývajících z Pařížské dohody, jak uvedla roční analýza růstu na rok 2019 (35). EHSV vyzývá k přijetí progresivní strategie pro udržitelný rozvoj začleněné do cyklu udržitelného rozvoje, a to na základě doplňujících se sociálních, hospodářských a environmentálních ukazatelů a cílů. |
| --- | --- |

—

Na zaměstnanost a výkony v sociální oblasti se do určité míry zaměřuje evropský semestr jakožto rámec EU pro správu ekonomických záležitostí, nemá ovšem dostatečný dosah, pokud jde o nebezpečí, která představuje změna klimatu, a o pokrok EU v plnění cílů vyplývajících z Pařížské dohody, jak uvedla roční analýza růstu na rok 2019 (35). EHSV vyzývá k přijetí progresivní strategie pro udržitelný rozvoj začleněné do cyklu udržitelného rozvoje, a to na základě doplňujících se sociálních, hospodářských a environmentálních ukazatelů a cílů.

| — | Sociální dialog musí být uznán jako nástroj pro provádění rozvojové agendy. Sociální dialog vyžaduje příznivé prostředí a účinný institucionální rámec. To začíná u respektování svobody sdružování a práva na kolektivní vyjednávání. EU by měla na podpoře řádných postupů pro vztahy v průmyslu a bezproblémové fungování správy služeb zaměstnanosti spolupracovat se sociálními partnery. |
| --- | --- |

—

Sociální dialog musí být uznán jako nástroj pro provádění rozvojové agendy. Sociální dialog vyžaduje příznivé prostředí a účinný institucionální rámec. To začíná u respektování svobody sdružování a práva na kolektivní vyjednávání. EU by měla na podpoře řádných postupů pro vztahy v průmyslu a bezproblémové fungování správy služeb zaměstnanosti spolupracovat se sociálními partnery.

| — | Evropská unie by měla posílit své vazby s členskými státy a měla by znovu nabýt důvěry občanů, a to pomocí řádně prováděného přístupu komunitně vedeného místního rozvoje, který umožní začleňující místní rozvoj a zapojení občanů a jejich organizací na místní úrovni. EHSV je přesvědčen, že by se komunitně vedený místní rozvoj mohl stát úspěšným evropským nástrojem místního rozvoje a jako takový mít mnoho výhod (36). |
| --- | --- |

—

Evropská unie by měla posílit své vazby s členskými státy a měla by znovu nabýt důvěry občanů, a to pomocí řádně prováděného přístupu komunitně vedeného místního rozvoje, který umožní začleňující místní rozvoj a zapojení občanů a jejich organizací na místní úrovni. EHSV je přesvědčen, že by se komunitně vedený místní rozvoj mohl stát úspěšným evropským nástrojem místního rozvoje a jako takový mít mnoho výhod (36).

10.   Komplexní přístup k migrační politice

| 10.1 | Debata o budoucnosti udržitelné Evropy nemůže ignorovat přístup Evropy k migraci. Demografický vývoj ukazuje, že Evropa bude migranty, jejich talent, dovednosti a podnikatelský potenciál potřebovat. Je nezbytně zapotřebí změnit diskurs a politiky v oblasti migrace na základě užší spolupráce se třetími zeměmi, aby se zajistila racionální debata vycházející ze skutečností. Uprchlíci a migranti by neměli být vnímáni jako hrozba, nýbrž jako příležitost pro evropský hospodářský a sociální model (37). Za tímto účelem potřebujeme pro oblast migrace komplexní přístup a strategii.






  — | EU by měla přijmout politiky a opatření, jež zajistí bezpečnou, řízenou a legální migraci a rovněž posílí začlenění a sociální soudržnost. EU by měla na koordinaci úžeji spolupracovat s MOP, a to v té míře, v jaké jsou dotčeny programy pracovní migrace a začleňování. |
| --- | --- | --- |

10.1

—

EU by měla přijmout politiky a opatření, jež zajistí bezpečnou, řízenou a legální migraci a rovněž posílí začlenění a sociální soudržnost. EU by měla na koordinaci úžeji spolupracovat s MOP, a to v té míře, v jaké jsou dotčeny programy pracovní migrace a začleňování.

| — | EHSV vyzývá k zajištění bezpečných, legálních cest pro uprchlíky pro jejich příchod do EU. Aby se dosáhlo více možností slučování rodin, relokace a znovuusídlení, je zapotřebí koordinovaný přístup všech členských států a evropských a vnitrostátních zúčastněných stran, který se bude zakládat na sdílení odpovědnosti, spravedlivém přerozdělování, sbližování a dodržování základních práv. |
| --- | --- |

—

EHSV vyzývá k zajištění bezpečných, legálních cest pro uprchlíky pro jejich příchod do EU. Aby se dosáhlo více možností slučování rodin, relokace a znovuusídlení, je zapotřebí koordinovaný přístup všech členských států a evropských a vnitrostátních zúčastněných stran, který se bude zakládat na sdílení odpovědnosti, spravedlivém přerozdělování, sbližování a dodržování základních práv.

| — | Neprováděná integrace přináší hospodářská, sociálně-kulturní a politická rizika a náklady. Investice do integrace migrantů je proto nejlepší pojistkou proti případným budoucím nákladům, problémům a napětím. |
| --- | --- |

—

Neprováděná integrace přináší hospodářská, sociálně-kulturní a politická rizika a náklady. Investice do integrace migrantů je proto nejlepší pojistkou proti případným budoucím nákladům, problémům a napětím.

| — | Integrace je oboustranný proces a hostitelská komunita i migranti mají práva a povinnosti, a proto je třeba, aby nesly odpovědnost obě skupiny. Není spravedlivé ani udržitelné očekávat, že se nově příchozí integrují bez pomoci tváří v tvář značným sociálním, kulturním a ekonomickým překážkám. Aby byl tento proces usnadněn, měly by veřejné politiky řešit strach, obavy a pochybnosti různých skupin obyvatel ve společnosti v EU, a zabránit tak protiunijním a xenofobním projevům. Součástí příslušných politik by proto měl být jasný, jednotný a odůvodněný soubor povinností i důsledné odmítnutí protimigrační rétoriky a chování. |
| --- | --- |

—

Integrace je oboustranný proces a hostitelská komunita i migranti mají práva a povinnosti, a proto je třeba, aby nesly odpovědnost obě skupiny. Není spravedlivé ani udržitelné očekávat, že se nově příchozí integrují bez pomoci tváří v tvář značným sociálním, kulturním a ekonomickým překážkám. Aby byl tento proces usnadněn, měly by veřejné politiky řešit strach, obavy a pochybnosti různých skupin obyvatel ve společnosti v EU, a zabránit tak protiunijním a xenofobním projevům. Součástí příslušných politik by proto měl být jasný, jednotný a odůvodněný soubor povinností i důsledné odmítnutí protimigrační rétoriky a chování.

| — | Války, změna klimatu a chybějící vyhlídky v třetích zemích mohou vést ke vzniku nepřetržitého a ještě silnějšího přílivu uprchlíků a migrantů. Omezování příčinných faktorů migrace obecně je celosvětovou výzvou. Kvůli rozrůstajícímu se fenoménu vysídlených osob dojde k nárůstu všech typů migrace (včetně klimatických uprchlíků). EU proto musí být lépe připravena na koordinaci jejich rozmístění napříč členskými státy. EHSV již zdůraznil, jak mohou nevyvážené hospodářské procesy v tomto ohledu destabilizaci prohloubit. EHSV proto podporuje postoj, že Lisabonská smlouva poskytuje dostatečně rozsáhlý mandát k přezkumu imigrační politiky s cílem upravovat status „osob vysídlených z environmentálních důvodů“. |
| --- | --- |

—

Války, změna klimatu a chybějící vyhlídky v třetích zemích mohou vést ke vzniku nepřetržitého a ještě silnějšího přílivu uprchlíků a migrantů. Omezování příčinných faktorů migrace obecně je celosvětovou výzvou. Kvůli rozrůstajícímu se fenoménu vysídlených osob dojde k nárůstu všech typů migrace (včetně klimatických uprchlíků). EU proto musí být lépe připravena na koordinaci jejich rozmístění napříč členskými státy. EHSV již zdůraznil, jak mohou nevyvážené hospodářské procesy v tomto ohledu destabilizaci prohloubit. EHSV proto podporuje postoj, že Lisabonská smlouva poskytuje dostatečně rozsáhlý mandát k přezkumu imigrační politiky s cílem upravovat status „osob vysídlených z environmentálních důvodů“.

11.   Rozpočet EU

| 11.1 | EHSV uznává vysokou evropskou přidanou hodnotu programů, k nimž se vztahují nejdůležitější navýšení výdajů v návrzích Komise na víceletý finanční rámec (VFR) na období 2021–2027 (výzkum, vývoj a inovace, Erasmus+). Výbor se ovšem pozastavuje nad tím, že kvůli snahám o snížení rozpočtu EU, který se ze současného rozpočtu EU-27 snižuje o 1,16 % hrubého národního důchodu (HND) na pouze 1,11 % ve VFR po roce 2020, bylo těchto navýšení dosaženo za cenu výrazných škrtů v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky (SZP). |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | EHSV se pozastavuje nad navrhovanými škrty v plánovaných závazcích pro SZP. Kvůli těmto škrtům bude nemožné provést model udržitelného rozvoje venkova, realizovat celkový cíl nové reformy SZP a další cíle obsažené v nedávném sdělení Komise o budoucnosti potravinářství a zemědělství. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | Bohužel se zdá, že se návrh Komise příliš orientuje na přístup, který má zachovat status quo. EHSV s politováním konstatuje, že dochází k nevhodnému spojení povahy a rozsahu nových výzev, jež má EU před sebou, a jejích ambicí a dostupných zdrojů k jejich uskutečnění. |
| --- | --- |

11.3

| 11.4 | Nedůvěra občanů vůči vnitrostátním a evropským demokratickým institucím vede k nárůstu politických hnutí, která zpochybňují demokratické hodnoty a zásady a samu EU. Některá z těchto politických hnutí jsou nyní ve vládách některých členských států EU.






  — | Aby EU dokázala plnit své nové i stávající hospodářské, sociální a environmentální priority, potřebuje v této politicky kritické době silný rozpočet EU. Návrh Komise na víceletý finanční rámec (VFR) na období 2021–2027 je umírněný a neambiciózní. Stejně jako Evropský parlament a Evropský výbor regionů také EHSV vyzývá, aby zdroje činily 1,3 % HND a aby příjmy pocházely především z vlastních zdrojů EU, což by vedlo k tomu, že by se daňové výnosy pohybovaly na úrovni navrhované Skupinou na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, které předsedal Mario Monti (38). |
| --- | --- | --- |

11.4

—

Aby EU dokázala plnit své nové i stávající hospodářské, sociální a environmentální priority, potřebuje v této politicky kritické době silný rozpočet EU. Návrh Komise na víceletý finanční rámec (VFR) na období 2021–2027 je umírněný a neambiciózní. Stejně jako Evropský parlament a Evropský výbor regionů také EHSV vyzývá, aby zdroje činily 1,3 % HND a aby příjmy pocházely především z vlastních zdrojů EU, což by vedlo k tomu, že by se daňové výnosy pohybovaly na úrovni navrhované Skupinou na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, které předsedal Mario Monti (38).

| — | EHSV se domnívá, že zdroje by členským státům měly být převáděny v souladu s kritérii iustitia distributiva, aby se znovunastolila cesta hospodářského a sociálního sbližování, která byla přerušena krizí (39). |
| --- | --- |

—

EHSV se domnívá, že zdroje by členským státům měly být převáděny v souladu s kritérii iustitia distributiva, aby se znovunastolila cesta hospodářského a sociálního sbližování, která byla přerušena krizí (39).

| — | EHSV se domnívá, že pro příští VFR je nezbytné navýšit financování, aby se umožnilo i) provádění Göteborského prohlášení o evropském pilíři sociálních práv členskými státy s cílem povzbudit tvorbu kvalitních pracovních míst v souvislosti s udržitelným rozvojem, ii) uskutečňování Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a iii) provádění Pařížské dohody, které podpoří spravedlivý přechod na ekologickou a digitalizovanou společnost. |
| --- | --- |

—

EHSV se domnívá, že pro příští VFR je nezbytné navýšit financování, aby se umožnilo i) provádění Göteborského prohlášení o evropském pilíři sociálních práv členskými státy s cílem povzbudit tvorbu kvalitních pracovních míst v souvislosti s udržitelným rozvojem, ii) uskutečňování Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a iii) provádění Pařížské dohody, které podpoří spravedlivý přechod na ekologickou a digitalizovanou společnost.

| — | EU potřebuje ambiciózní rozpočty, které budou nástrojem politik rozvíjejících zřetelnou strategii pro posílení Unie s větším důrazem na integraci, demokracii, silnější podporu organizací občanské společnosti v EU i mimo ni, silnější podporu podniků při řešení výzev v oblasti životního prostředí a digitálních technologií, silnější sociální rozměr a větší podporu života na venkově. Pouze takto může EU omezit a překonat vnitřní odstředivé síly a zabývat se vnějšími geopolitickými riziky. |
| --- | --- |

—

EU potřebuje ambiciózní rozpočty, které budou nástrojem politik rozvíjejících zřetelnou strategii pro posílení Unie s větším důrazem na integraci, demokracii, silnější podporu organizací občanské společnosti v EU i mimo ni, silnější podporu podniků při řešení výzev v oblasti životního prostředí a digitálních technologií, silnější sociální rozměr a větší podporu života na venkově. Pouze takto může EU omezit a překonat vnitřní odstředivé síly a zabývat se vnějšími geopolitickými riziky.

| — | EHSV podporuje návrh podmiňující přijímání finančních prostředků z EU členskými státy dodržováním zásady právního státu, která je podle článku 2 SEU základním pilířem hodnot Unie. |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje návrh podmiňující přijímání finančních prostředků z EU členskými státy dodržováním zásady právního státu, která je podle článku 2 SEU základním pilířem hodnot Unie.

12.   Komunikace

| 12.1 | I ty nejambicióznější politické koncepty a programy na úrovni EU nepřispějí k překlenutí stávající propasti mezi Unií a jejími občany, pokud se o nich nebude dostatečně komunikovat. |
| --- | --- |

12.1

| 12.2 | Tento nesoulad mezi iniciativami, činnostmi a rozhodnutími na úrovni EU a jejich vnímání občany způsobuje začarovaný kruh neinformovanosti nebo špatné informovanosti občanů, což vede k tomu, že populismus je ve většině členských států na vzestupu. Zároveň se v některých vrstvách obyvatelstva objevují protievropské nálady, které podrývají neustále probíhající práci na budování evropského projektu. |
| --- | --- |

12.2

| 12.3 | Z těchto důvodů je nezbytně zapotřebí komplexní společná komunikační strategie pro všechny orgány EU na všech úrovních, včetně všech subjektů občanské společnosti, abychom mohli potírat tuto nedostatečnou informovanost i záměrně zavádějící informace. |
| --- | --- |

12.3

| 12.4 | Účinná komunikační politika musí mít podobu skutečného dialogu mezi poskytovateli a příjemci informací, aby se zabránilo přístupu shora dolů. |
| --- | --- |

12.4

| 12.5 | Významné, důvěryhodné a živé informace o evropských tématech napomáhají osvětě a dávají vzniknout zájmu o evropské otázky. |
| --- | --- |

12.5

| 12.6 | EHSV, který prostřednictvím svých 350 členů propojuje EU s jejími občany, by měl pro taková koordinovaná opatření sloužit jako prostředník. Rozmanitost členů EHSV je hlavní výhodou, pokud jde o navázání kontaktu s co největším počtem občanů kdekoli v Evropě. Větší pozornost je třeba věnovat především mladým lidem.






  — | EU musí lépe uznávat a podporovat stěžejní úlohu, kterou EHSV hraje při překlenování propasti mezi Evropou a občany. |
| --- | --- | --- |

12.6

—

EU musí lépe uznávat a podporovat stěžejní úlohu, kterou EHSV hraje při překlenování propasti mezi Evropou a občany.

| — | EU musí také decentralizovat dialogy s občany, aby obce a regiony mohly začít rozvíjet společný evropský záměr a identitu. |
| --- | --- |

—

EU musí také decentralizovat dialogy s občany, aby obce a regiony mohly začít rozvíjet společný evropský záměr a identitu.

| — | Politiky EU by měly v mnohem větší míře reagovat na návrhy občanů, komunit a organizací občanské společnosti, aby pro ně existoval důvod se zapojit. |
| --- | --- |

—

Politiky EU by měly v mnohem větší míře reagovat na návrhy občanů, komunit a organizací občanské společnosti, aby pro ně existoval důvod se zapojit.

| — | EHSV by měl každý rok na základě politických cílů uvedených v tomto stanovisku vyhodnocovat provádění politik EU v členských státech, aby občané získávali konkrétní odpovědi ohledně dopadu členství v EU na jejich každodenní životy. |
| --- | --- |

—

EHSV by měl každý rok na základě politických cílů uvedených v tomto stanovisku vyhodnocovat provádění politik EU v členských státech, aby občané získávali konkrétní odpovědi ohledně dopadu členství v EU na jejich každodenní životy.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Smlouva o Evropské unii, článek 2.

1

(2)  Autorkou této definice udržitelného růstu je Kate Raworthová z Oxford University‘s Environmental Change Institute, která ji uvádí ve svém konceptu „koblihového hospodářství“(doughnut economics), přelomové alternativě k růstovému hospodářství, a novém modelu udržitelného hospodářství pro 21. století, který by mohl přispět k ukončení nerovností – https://www.kateraworth.com/doughnut/.

2

(3)  Tato definice vychází z práce Stena Thora a Ruzanny Tarverdaynové o udržitelné hospodářské soutěži: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.

3

(4)  Stanovisko EHSV ze dne 18. října 2017 k tématu Přechod k udržitelnější budoucnosti Evropy (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 44).

4

(5)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. října 2018 o nárůstu neofašistického násilí v Evropě.

5

(6)  Stanovisko EHSV ze dne 7. prosince 2017 k tématu Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 27).

6

(7)  Stanovisko EHSV ze dne 21. září 2016 k tématu Udržitelný rozvoj – mapování vnitřních a vnějších politik EU (Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 41).

7

(8)  Stanovisko EHSV ze dne 14. listopadu 2012 k tématu Zásady, postupy a opatření pro provádění čl. 11 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 Lisabonské smlouvy (Úř. věst C 11, 15.1.2013, s. 8).

8

(9)  Stanovisko EHSV ze dne 13. července 2016 k tématu Evropská občanská iniciativa (přezkum) (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 35).

9

(10)  Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu Evropské unie v oblasti mládeže na období let 2016–2018.

10

Strategie organizace Eurochild na zapojení dětí ze dne 5. dubna 2017.

Program OSN pro mladé lidi – Zapojení mladých lidí do rozvoje – shrnutí pokynů pro rozvojové partnery.

(11)  Stanovisko EHSV ke sdělení Komise ze dne 18. října 2018 k tématu Zapojovat, propojovat a posilovat mladé lidi: nová strategie EU pro mládež (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 142).

11

(12)  Stanovisko EHSV ze dne 17. září 2015 k tématu Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 183).

12

(13)  Usnesení EHSV ze dne 5. července 2017 Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy a další záležitosti (Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 11).

13

(14)  Celosvětová komise MOP pro budoucnost práce – Práce pro lepší budoucnost ze dne 22. ledna 2019.

14

(15)  Stanovisko EHSV ze dne 20. února 2019 ke sdělení Komise Roční analýza růstu na rok 2019: Pro silnější Evropu tváří v tvář celosvětové nejistotě (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 24).

15

Roční analýza růstu na rok 2019: Pro silnější Evropu tváří v tvář celosvětové nejistotě

(16)  Diskusní dokument Evropské komise Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 ze dne 30. ledna 2019.

16

(17)  Zpráva o celosvětových hrozbách pro rok 2019 pro světové ekonomické fórum – shrnutí.

17

(18)  Stanovisko EHSV ze dne 25. ledna 2017 k tématu Evropský pilíř sociálních práv (Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10).

18

(19)  OECD – Zpráva o ekonomických dopadech změny klimatu ze dne 2. září 2016.

19

(20)  Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 k tématu Evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu (
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 8
  ).

20

Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 8

(21)  Stanovisko EHSV ze dne 2. července 2015 k tématu Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020 (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 74).

21

(22)  Stanovisko EHSV ze dne 6. prosince 2017 k tématu Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 18).

22

(23)  Stanovisko EHSV ze dne 27. dubna 2016 k tématu Balíček týkající se oběhového hospodářství (Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98).

23

(24)  Manifest udržitelné Evropy pro její občany ze dne 28. září 2018.

24

(25)  Sdělení Komise ze dne 14. října 2015 Obchod pro všechny.

25

(26)  Stanovisko EHSV ze dne 23. ledna 2019 k tématu Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 28).

26

Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu

(27)  Stanovisko EHSV ze dne 23. ledna 2019 k tématu Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15).

27

Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu

(28)  Tyto služby, které Komise označuje jako „základní služby“a jejichž vyčerpávající seznam 20. zásada neuvádí, spadají do „služeb obecného zájmu“, které podléhají závazkům veřejné služby. Pojem „základních služeb“v právních předpisech EU neexistuje, ty se věnují pouze veřejným službám (dopravě) a službám obecného zájmu (hospodářským, jiným než hospodářským).

28

(29)  EHSV v současné době v rámci svých příspěvků k vrcholnému setkání v Sibiu a dalším záležitostem pracuje na stanovisku z vlastní iniciativy k tématu Úsilí o lepší provádění sociálního pilíře a podpora základních služeb.

29

Úsilí o lepší provádění sociálního pilíře a podpora základních služeb

(30)  Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165).

30

(31)  Stanovisko EHSV ze dne 20. září 2017 k tématu Příznivý daňový systém pro spravedlivou hospodářskou soutěž a hospodářský růst (Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 18).

31

(32)  Viz poznámka pod čarou č. 31.

32

(33)  Stanovisko EHSV ze dne 20. září 2017 k tématu Společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob (Úř. věst C 434, 15.12.2017, s. 58).

33

(34)  Stanovisko EHSV ze dne 12. července 2018 k tématu Zdanění zisků nadnárodních společností plynoucích z digitální ekonomiky (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 73).

34

(35)  Viz poznámka pod čarou č. 22.

35

(36)  Stanovisko EHSV ze dne 7. prosince 2017 k tématu Výhody komunitně vedeného místního rozvoje (CLLD) pro integrovaný místní rozvoj a integrovaný rozvoj (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 36).

36

(37)  Stanovisko EHSV ze dne 12. prosince 2018 k tématu Náklady neexistence imigrace a neprováděné integrace (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 1).

37

(38)  Závěrečná zpráva a doporučení Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje o budoucím financování EU– prosinec 2016.

38

(39)  Stanovisko EHSV ze dne 19. září 2018 k tématu Víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106).

39

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu jednání zamítnuty, získaly však alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů (čl. 59. odst. 4 jednacího řádu):

a)   Odstavec 1.5

Změnit:

Udržitelný růst znamená, že růst by neměl vycházet pouze z množství, ale i – ve skutečnosti dokonce spíše – z kvality, což znamená i) zákaz zneužívání životního prostředí nebo práce, ii) spravedlivé podmínky pro život, iii) hospodářský růst měřený nejen ročním tokem, nýbrž i stavem bohatství a jeho rozdělením, iv) plnění potřeb všech v míře, v jaké to naše planeta umožňuje, v) rozvoj ekonomik, díky nimž se můžeme rozvíjet bez ohledu na to, zda tyto ekonomiky rostou, či nikoli a vi) uzavřený tok příjmů mezi domácnostmi, podniky, bankami, vládami a obchodem, který funguje sociálním a ekologickým způsobem. Energie, materiály, svět přírody, lidská společnost, moc a bohatství, které sdílíme, to vše v současném modelu chybí. Neplacená práce pečujících osob – především žen – je ignorována, přestože žádné hospodářství by bez nich nemohlo fungovat.


  Koncept udržitelného růstu odkazuje k růstu, který uznává nejen ekonomické, ale také sociální a environmentální aspekty. V posledních letech byly představeny různé koncepty hospodářských modelů, například tzv. „koblihové hospodářství“ (doughnut economics), které si klade za cíl plnit potřeby všech (založené na 12 „sociálních zásadách“) v mezích možností naší planety (definovaných 9 „planetárními mezemi“). Proto byly předloženy návrhy na měření růstu pomocí ukazatelů, jež jdou „nad rámec HDP“.

Odůvodnění

Cílem je objasnit skutečnost, že vypuštěný text není obecně přijímanou definicí udržitelného růstu, ale odkazuje na hospodářský model, který prezentuje Kate Raworthová, jak je uvedeno v poznámce pod čarou. Text ve skutečnosti nepopisuje základní myšlenku tohoto „koblihového“ modelu, ale mísí předpoklady, vlastnosti, důsledky a aspekty měření, které s ním souvisejí.

Výsledek hlasování:

| Pro | : | 75 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 132 |
| Hlasování se zdrželo | : | 11 |

Pro

:

75

Proti

:

132

Hlasování se zdrželo

:

11

b)   Odstavec 1.6

Změnit:

Koncepce udržitelné konkurenceschopnosti
  Udržitelná konkurenceschopnost
  se naopak vztahuje na
  je naproti tomu model, který vyvažuje hospodářskou prosperitu, problémy životního prostředí a sociální začleňování. To mimo jiné odráží V této souvislosti je zapotřebí, aby index globální konkurenceschopnosti přizpůsobený pro potřeby udržitelnosti Světového ekonomického fórazohledňoval dva nové rozměry – environmentální a společenský
  .

Odůvodnění

Index konkurenceschopnosti přizpůsobený pro potřeby udržitelnosti konkrétně zohledňuje environmentální a sociální rozměr.

Výsledek hlasování:

| Pro | : | 64 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 147 |
| Hlasování se zdrželo | : | 13 |

Pro

:

64

Proti

:

147

Hlasování se zdrželo

:

13

c)   Rámeček 1 (za odstavcem 1.14), 2. odrážka

Změnit:

Konkurenceschopnost a udržitelnost si navzájem neodporují, pokud jsou do určování hodnoty výrobků a služeb na trzíchdefinice konkurenceschopnosti neoddělitelně zahrnuty sociální a environmentální aspekty. Konkurenceschopnost nesmíme definovat pouze prostřednictvím množství a tvorby cen, ale v ideálním případě musíme rovněž zohlednit evropské hodnoty, kvalitu a udržitelnost.

Odůvodnění

Konkurenceschopnost na trzích není vymezena definicemi.

Výsledek hlasování:

| Pro | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 148 |
| Hlasování se zdrželo | : | 9 |

Pro

:

66

Proti

:

148

Hlasování se zdrželo

:

9

d)   Rámeček 1 (za odstavcem 1.14), 5. odrážka

Změnit:

Pokud má být konkurenceschopnost a hospodářská udržitelnost evropského systému s ohledem na meze naší jediné planety nově vymezena,
  musí eEvropské společnosti, pracovníci, spotřebitelé a celá občanská společnost musí plnit svou úlohu a své povinnosti a v očích zbytku světa se chovat jako lídři, pokud jde o udržitelnost.

Odůvodnění

Všechny subjekty občanské společnosti musí plnit svou úlohu a své povinnosti. Platí to bez ohledu na vymezené definice.

Výsledek hlasování:

| Pro | : | 56 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 138 |
| Hlasování se zdrželo | : | 9 |

Pro

:

56

Proti

:

138

Hlasování se zdrželo

:

9

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/50

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost politiky soudržnosti v období po roce 2020

(průzkumné stanovisko)

(2019/C 228/07)

Zpravodaj: Stefano MALLIA

Spoluzpravodaj: Ioannis VARDAKASTANIS

| Konzultace | Rada – rumunské předsednictví, 20. 9. 2018
  dopis pana Victora NEGRESCA, rumunského ministra pověřeného evropskými záležitostmi |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 SFEU |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato ve specializované sekci | 8. 3. 2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20. 3. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 71/0/1 |

Konzultace

Rada – rumunské předsednictví, 20. 9. 2018

dopis pana Victora NEGRESCA, rumunského ministra pověřeného evropskými záležitostmi

Právní základ

Článek 304 SFEU

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato ve specializované sekci

8. 3. 2019

Přijato na plenárním zasedání

20. 3. 2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

71/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV považuje politiku soudržnosti za hlavní pilíř pro přiblížení EU jejím občanům a pro zmírnění rozdílů mezi regiony EU a nerovností mezi lidmi. EHSV je pevně přesvědčen, že návrh snížit rozpočet politiky soudržnosti na období 2021–2027 je nepřijatelný. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že je zapotřebí nová ambiciózní a jasná evropská strategie, která bude sladěna s Agendou OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejími cíli udržitelného rozvoje a jejíž součástí bude silný mechanismus koordinace, který zaručí stabilní kontinuitu mezi jednotlivými politickými cykly. Politika soudržnosti musí tvořit nedílnou součást této ambiciózní strategie, a proto musí být samotná tato politika vytvořena tak, aby měla nezbytné nástroje k řešení problémů budoucnosti, jako je změna klimatu, přičemž musí obsáhnout nové technologie, dosáhnout vyšší úrovně konkurenceschopnosti, zvládnout přechod k udržitelnému rozvoj a vytvářet kvalitní pracovní místa. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je důležité, abychom při vyvíjení tolik potřebného úsilí v zájmu toho, aby politika soudržnosti obstála i v budoucnosti, nezapomínali na dnešní výzvy, které mají nadále velký dopad na společnost. Myslíme tím konkrétně sociální výzvy, jako je marginalizace a diskriminace menšin a specifických etnických skupin nebo domácí násilí, ekonomické výzvy, jako je přístup k financím a rozšiřování dovedností, a environmentální výzvy, jako je snížení znečištění ovzduší a nakládání s odpady. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Politika soudržnosti EU musí mít výrazný územní přístup a musí být zaměřena na to, aby každý region vybavila nezbytnými nástroji k udržitelnému zvýšení konkurenceschopnosti. EHSV se domnívá, že všechny regiony musí být způsobilé k financování. Na druhé straně musí EHSV rozhodně vyjádřit své zklamání ohledně oslabení přeshraniční dynamiky v rámci politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokud se má Evropa posunout na další úroveň hospodářského rozvoje, musí politika soudržnosti stále více zaujímat regionálně rozrůzněný přístup, co se týče investic a politických reakcí. EHSV se domnívá, že by to mohlo přispět k přístupu, jenž bude individuálněji přizpůsoben z územního hlediska a který současně podpoří v rozvoji nejizolovanější a nejřidčeji osídlené oblasti (velmi nízká hustota obyvatelstva, ostrovy, hory atd.), jakož i „oblíbené“funkční městské oblasti, které přesto čelí problémům. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vítá pevnější spojení s evropským semestrem a požaduje také, aby byla začleněna doporučení pro jednotlivé země coby prostředek podpory strukturálních reforem. EHSV také očekává silnější vazbu mezi investiční strategií na evropské úrovni a investiční strategií na úrovni členských států. Je důležité, aby fondy nenahrazovaly úsilí členských států, nýbrž jej doplňovaly. Je rovněž zásadní, aby členské státy zvážily pokračování projektů, které se ukázaly být úspěšné. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV se domnívá, že regulační balíček by měl být mnohem jednodušší a měl by zamezit přehnaně detailnímu řízení fondů. Měly by se rozlišovat byrokratické postupy pro operační programy považované za poměrně malé oproti mnohem větším programům. EHSV vyzývá členské státy, aby podpořily možnost zjednodušeného postupu pro přístup k fondům v případě malých projektů, kterou nabízejí stávající právní předpisy, a zároveň také vybízí Komisi, aby prozkoumala další možnosti, jak usnadnit účast menších subjektů. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje využívání finančních nástrojů, avšak žádá Komisi, aby zajistila, aby se při navrhování těchto nástrojů provedla důkladná zkouška jejich vhodnosti s cílem zajistit, aby byly vhodné pro všechny členské státy a aby je mohly využívat malé a střední podniky a nevládní organizace. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Jedním z hlavních problémů týkajících se politiky soudržnosti je chybějící efektivní komunikace. EHSV vyzývá Komisi, aby i nadále prováděla přezkum současných závazků v oblasti propagace a výrazně je aktualizovala, a to s přihlédnutí k moderním kanálům digitální komunikace. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Je nejvyšší čas, aby Komise a členské státy přestaly o aspektu partnerství pouze hovořit a aby skutečně přistoupily k zajištění silné a smysluplné účasti občanské společnosti ve všech fázích návrhu a provádění politiky soudržnosti. Mělo by se toho dosáhnout tím, že se bude vycházet ze zkušeností získaných na místní úrovni v rámci úspěšných partnerství. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV poukazuje na to, že na úrovni EU neexistuje strukturované zapojení organizací občanské společnosti do procesu monitorování provádění politiky soudržnosti. Důrazně tedy doporučuje, aby Komise zřídila fórum soudržnosti evropské občanské společnosti se zapojením sociálních partnerů, organizací občanské společnosti a dalších zúčastněných stran. Prostřednictvím tohoto fóra může vést Komise během jednotlivých programových cyklů každoročně konzultace se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti o stavu provádění politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | Úkolem politiky soudržnosti EU, jak je stanoveno v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) (1), je posilovat hospodářskou a sociální soudržnost tím, že se sníží rozdíly mezi úrovní rozvoje různých regionů. Tento obecný cíl musí zůstat ústředním bodem všech opatření přijatých v rámci politiky soudržnosti a musí jej posílit Komise s orgány členských států odpovědnými za provádění této politiky. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nadcházející změny, které společnost začíná zažívat v důsledku globalizace a nových a budoucích technologií, vyžadují proces přizpůsobení, kterým se jen málo zemí začalo podrobně zabývat. Je důležité, aby se nám podařilo přejít k novým hospodářským modelům, jež budou z těchto nových a budoucích technologií vycházet. EHSV se domnívá, že politika soudržnosti má prostředky, které pomohou řešit nově se objevující výzvy, a považuje ji za jeden z hlavních pilířů pro přiblížení EU jejím občanům a pro zmírnění rozdílů mezi regiony EU a nerovností mezi lidmi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rozpočet EU je jen malou částí celkových veřejných výdajů EU, jelikož představuje méně než 1 % příjmů a jen asi 2 % veřejných výdajů 28 členských států EU. Během období 2014–2020 dosahoval rozpočet EU 0,98 % hrubého národního důchodu EU. Podíl politiky soudržnosti v rámci celkového rozpočtu EU byl v tomto období přibližně 35 % (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV je pevně přesvědčen, že návrh snížit rozpočet politiky soudržnosti na období 2021–2027 je nepřijatelný. Politika soudržnosti je jednou z nejkonkrétnějších politik EU a politikou, jež může mít významný přímý dopad na životy občanů. Nemůžeme žádat občany, aby více podporovali Evropu, a zároveň snížit rozpočet na takto významnou politiku. Je však nanejvýš důležité, aby tyto investice nenahrazovaly úsilí členských států, nýbrž je doplňovaly, a to jak na celostátní, tak i regionální úrovni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V souladu s podobnými požadavky ze strany Evropského parlamentu vyzývá EHSV Komisi, aby předložila a prosadila program pro silnou a účinnou politiku soudržnosti po roce 2020 (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV současně vyzývá členské státy, aby usilovaly o dohodu ohledně obecnějšího systému vlastních zdrojů EU s cílem zajistit pro rozpočet EU náležité zdroje, které mu v budoucnosti umožní řešit obecnější výzvy. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ačkoli má politika soudržnosti celkově poměrně malý rozpočet, ukázalo se, že přináší jasnou přidanou hodnotu. V období 2014–2020 mobilizovala politika soudržnosti investice v hodnotě převyšující 480 miliard EUR, díky nimž by například více než 1 milion podniků měl získat podporu, 42 milionů občanů by mělo získat přístup k lepším zdravotnickým službám, 25 milionů občanů bude čerpat výhody protipovodňové a protipožární ochrany, téměř 17 milionů dalších občanů EU bude připojeno k čističkám odpadních vod, 15 milionů domácností získá širokopásmové připojení k internetu a bude vytvořeno více než 420 000 nových pracovních míst. Dále bude 5 milionů Evropanů moci využívat programů odborné přípravy a celoživotního učení a 6,6 milionu dětí získá přístup do nových a moderních škol a zařízení péče o děti. EHSV se domnívá, že politika soudržnosti musí stavět na těch místních příkladech, kde bylo zapojení občanů považováno za úspěšné. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kromě toho se v několika členských státech politika soudržnosti ukázala být hlavním zdrojem veřejných investic (4). Nepřímé dopady politiky soudržnosti, které vyplývají ze zlepšení vytvořených za účelem splnění jejích požadavků (například z hlediska transparentnosti, odpovědnosti nebo rovnosti příležitostí), byly pro Evropany rovněž značným přínosem. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ačkoli však Evropa dosáhla velkého pokroku z hlediska vytváření a sledování opatření k posílení své hospodářské, sociální a územní soudržnosti, jak je stanoveno ve SFEU, stále má před sebou dlouhou cestu k dosažení celkového vyváženého rozvoje. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Po hospodářské krizi se Evropě podařilo zažít opět hospodářský růst, zejména v zemích s nízkým příjmem, a regionální rozdíly se z hlediska HDP na obyvatele konečně zmenšují (5). Rozdíly mezi regiony jsou nicméně nadále velké, a v některých případech se dokonce zvětšují. Produktivita je vyšší v nejrozvinutějších zemích a jejich odolnost a kapacita soutěžit v globalizovaném světě zdaleka přesahují možnosti méně rozvinutých členských států. To vede k rozdílům v sociální situaci obyvatelstva, jako je mimo jiné vyšší míra chudoby, počet a situace osob ohrožených vyloučením nebo přístup k sociálnímu zabezpečení a vzdělávání a jejich kvalita. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | Aby se dále snížily hospodářské a sociální nerovnosti, musí tudíž politika soudržnosti podle EHSV nadále investovat do inovací, zaměstnanosti, sociálního začleňování, životního prostředí, inkluzivního vzdělávání, programů a infrastruktury v oblasti zdraví, špičkových a dostupných technologií, účinných dopravních sítí a infrastruktury. Cílem je zlepšit přístup na trh práce pro všechny a vytvořit jednotný trh, který oživí růst, produktivitu a specializaci v oblastech komparativních výhod ve všech regionech. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | V globalizovaném světě musí podniky soupeřit se společnostmi z míst s nízkými náklady a s vysoce inovativními společnostmi. EU musí podporovat reformy prosazující prostředí vstřícné vůči investicím, ve kterém mohou podniky prosperovat a občané budou profitovat z lepších pracovních podmínek. Finanční prostředky určené na soudržnost by se měly využít k zajištění lepšího rámce pro začínající podniky, podnikatele a inovativní malé a střední podniky a k účinnější podpoře rodinných podniků (6), jakož i k prosazování rozmanitosti (z hlediska pohlaví, osob se zdravotním postižením, etnických menšin atd.), aby se staly konkurenceschopnější a zvýšil se jejich závazek týkající se sociální odpovědnosti. |
| --- | --- |

2.10.2.

| 2.11. | Stále existuje mnoho oblastí souvisejících s environmentálními cíli (používání menšího množství energie a čistší energie, rozvoj účinnějších infrastruktur, snížení znečištění atd.), přeshraniční bezpečností, vzděláváním, sociálním začleňováním, přístupností pro osoby se zdravotním postižením, dopravou, veřejnými službami a dalšími překážkami volného pohybu zboží, služeb, osob a kapitálu, pro něž by byla silnější územní soudržnost přínosem. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Z toho důvodu se EHSV domnívá, že musí být pro financování způsobilé všechny regiony. Politika soudržnosti EU musí být nedílnou součástí evropské investiční strategie, mít výrazný územní přístup a jejím cílem musí být vybavit každý region nezbytnými nástroji ke zvýšení konkurenceschopnosti. Musí vést k hospodářské a strukturální transformaci, která v každém regionu v závislosti na jeho silných stránkách zajistí odolnou základnu (7). |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.12. | Ústředním bodem budování společného evropského prostoru je evropská územní spolupráce (Interreg), která za přispění všech svých složek – přeshraničních, nadnárodních, meziregionálních a otevřených vůči sousedním zemím – je základem evropské integrace. Napomáhá tomu, aby se z hranic nestaly překážky, sbližuje Evropany, pomáhá řešit společné problémy, usnadňuje sdílení nápadů a předností a podporuje strategické iniciativy zaměřené na společné cíle (8). Z toho důvodu se EHSV domnívá, že je zásadní, aby členské státy nadále prováděly společná opatření a vyměňovaly si postupy a strategie. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | EHSV nicméně vyjadřuje politování nad tím (9), že politika soudržnosti stále nenabízí komplexní řešení pro řešení problémů, s nimiž se potýkají specifické oblasti se strukturálními a trvalými znevýhodněními (velmi nízká hustota obyvatel, ostrovy, horské regiony atd.) zmíněné v článku 174 SFEU. EHSV se domnívá, že by měl být vytvořen nový mechanismus, který těmto oblastem umožní účinně řešit jejich specifické a složité problémy. Tento úkol nemůže zůstat ve výlučné pravomoci vnitrostátních orgánů. EHSV je proto přesvědčen, že politika soudržnosti musí podpořit spolupráci mezi Komisí a členskými státy a jejich regionálními a místními zúčastněnými stranami tak, aby byla zohledněna jejich specifická území. |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.13. | Prioritou EU ve vztahu k řídce osídleným oblastem a nejvzdálenějším regionům musí být posílení vazeb spojujících tyto regiony s evropským kontinentem a pocitu jejich občanů, že jsou součástí projektu evropské integrace. Navzdory mimořádně napjaté rozpočtové situaci nesmí dojít ke snížení zvláštní podpory určené řídce osídleným nebo nejvzdálenějším regionům. Tyto regiony musejí mít k dispozici odpovídající finanční zdroje, aby mohly dosáhnout společných evropských cílů a kompenzovat svá znevýhodnění, zejména ta, která jsou spojena s odlehlostí (10) nebo výrazně nízkou hustotou obyvatelstva. Proto je při plánování požadavků na distribuci finančních prostředků („berlínská metoda“) a na tematické zaměření a míry spolufinancování (1 - nejrozvinutější regiony, 2 - přechodové regiony, 3 - méně rozvinuté regiony) a při rozhodování o nich nutné zohlednit demografické a zeměpisné faktory. Zohlednění těchto faktorů by mohlo odškodnit znevýhodněné řídce osídlené oblasti a nejvzdálenější regiony poskytnutím odpovídajícího množství finančních prostředků a flexibilním zaměřením investic. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Více než polovina světové populace nyní žije v městských oblastech a tento podíl se má do roku 2050 zvýšit na 70 % (11). Ačkoli je hospodářská činnost těchto oblastí velmi výrazná, je nezbytné, aby svým občanům nabídly udržitelné a kvalitní prostředí pro život. EHSV se tedy domnívá, že by jim měla být nadále věnována pozornost v rámci politiky soudržnosti, ale podporuje také jejich rozvoj v souvislosti s jejich reálným kontextem (polycentrický vývoj, propojení města a venkova atd.). |
| --- | --- |

2.14.

3.   Silnější vize v jasnějším, flexibilnějším a účinnějším rámci

| 3.1. | EHSV se domnívá, že je zapotřebí nová ambiciózní a jasná evropská strategie, která bude sladěna s Agendou OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejími cíli udržitelného rozvoje, jakož i dalšími globálními závazky EU, jako jsou mezinárodní dohody (např. Pařížská dohoda) a úmluvy OSN (např. Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením), a jejíž součástí bude silný mechanismus koordinace, který zaručí stabilní kontinuitu mezi jednotlivými politickými cykly. V tomto ohledu EHSV velmi vítá nový diskusní dokument Komise o udržitelnější Evropě do roku 2030, který otevírá diskusi tímto směrem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Politika soudržnosti musí tvořit nedílnou součást této ambiciózní strategie, a proto musí být samotná politika soudržnosti vytvořena tak, aby obstála i v budoucnosti, tj. aby měla nezbytné nástroje k řešení problémů budoucnosti, jako je změna klimatu, přičemž musí obsáhnout nové technologie, dosáhnout udržitelného rozvoje a vytvářet kvalitní pracovní místa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V souladu s úsilím o to, aby politika soudržnosti obstála i v budoucnosti, vyzývá EHSV Radu a Evropský parlament, aby vytrvaly ve snaze a nadále revidovaly systém přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti a zohlednily při tom obzvláště další kritéria (přesahující HDP). Tato kritéria by se měla týkat otázek, jako je nerovnost, migrace, nezaměstnanost, nezaměstnanost mladých lidí, konkurenceschopnost, změna klimatu, pracovní podmínky a demografie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je důležité, abychom při vyvíjení tolik potřebného úsilí v zájmu toho, aby politika soudržnosti obstála i v budoucnosti, nezapomínali na dnešní výzvy, které mají nadále velký dopad na společnost. Myslíme tím konkrétně sociální výzvy, jako je marginalizace a diskriminace menšin a specifických etnických skupin nebo domácí násilí, ekonomické výzvy, jako je přístup k financím a rozšiřování dovedností, a environmentální výzvy, jako je snížení znečištění ovzduší a nakládání s odpady. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Aby se posílilo strategické plánování a řízení Unie během vypracovávání výše uvedené strategie, EHSV rovněž vyzývá Komisi, aby začlenila různé strategické prvky, jimiž se zabývají územní agenda (12) a Lipská charta (13) a které v současnosti procházejí obnovou za koordinace budoucího německého předsednictví Rady EU. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Integrované a koordinované plnění

| 4.1. | EHSV se domnívá, že Evropa (nejen na úrovni Unie, ale také s členskými státy a v jejich rámci) musí usilovat o upřesnění a zjednodušení svých správních pravomocí, protože tímto způsobem lze účinněji určit povinnosti a navázat na ně. Poté, co bude tento úkol splněn, musí evropská správa posílit spolupráci a kapacitu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | V tomto smyslu vítá EHSV pevnější spojení s evropským semestrem (14) a požaduje také, aby byla začleněna doporučení pro jednotlivé země coby prostředek podpory strukturálních reforem. EHSV souhlasí s tím, že je rovněž důležité zajistit plnou doplňkovost a koordinaci s novým, posíleným programem na podporu reforem. EHSV trvá na tom, že je nezbytné zlepšit mechanismus správy, tak aby pojímal i regionální úroveň. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Evropa musí usilovat o vytvoření jednoduššího, flexibilnějšího a účinnějšího rámce pro provádění své politiky soudržnosti. Jedním z příštích cílů EU musí být řízení různých fondů politiky soudržnosti (zemědělského, sociálního, regionálního atd.) pomocí jediného souboru pravidel, který bude důrazně podporovat integrované investice poskytováním jednoduchých řešení. EHSV se rovněž vyslovuje pro větší součinnost s ostatními programy a nástroji financování i mezi nimi navzájem, jako je Horizont 2020, Nástroj pro propojení Evropy apod. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Integrované řešení různých aspektů některých z hlavních výzev (sociálních, environmentálních, hospodářských atd.) přesněji odráží potřeby reality. EHSV vybízí členské státy, aby připravily a realizovaly programy financované z více fondů. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV se domnívá, že je nezbytné přijmout přístup zaměřený na konkrétní území. EHSV také zdůrazňuje, že zapojení partnerů z místní úrovně za účelem stanovení jejího potenciálu a potřeb a zahájení opatření v partnerství mezi všemi místními subjekty s cílem splnit konkrétní stanovené potřeby je přístupem, který je třeba podpořit a posílit. Jak správně zdůraznila Komise, posunu na další úroveň hospodářského rozvoje nelze dosáhnout pomocí univerzální politiky, nýbrž budou zapotřebí regionálně rozrůzněné investice a politické reakce (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV vyzývá k tomu, aby byly při plánování požadavků na míry spolufinancování a na tematické zaměření nejrozvinutějších a přechodových regionů zohledněny sociální faktory (např. míra nerovnosti, chudoba, migrace, úrovně vzdělání atd.). Zohlednění těchto faktorů na úrovni projektů by umožnilo investovat do opatření zaměřených na nejzranitelnější osoby (jako jsou osoby se zdravotním postižením, migranti nebo nezletilé osoby bez doprovodu), jež jsou ve většině rozvinutých měst a regionů EU nepřiměřeně zastoupeny a jež nejsou způsobilé nebo se spoléhají na příliš vysoké míry spolufinancování. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV pokládá za zásadní, aby byly lépe propojeny různé iniciativy v rámci politiky soudržnosti (strategie a programy) na různých územních úrovních, a to horizontálně (např. makroregionální strategie s nadnárodními programy) a vertikálně (mezi různými územními úrovněmi). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokud máme pokračovat v provádění politiky soudržnosti především prostřednictvím různých projektů, musíme také zjednodušit přípravu právního prostředí, v jehož rámci budou provedeny. V souladu se závěry skupiny na vysoké úrovni pro zjednodušení pro období po roce 2020 (16) se EHSV domnívá, že by regulační balíček měl být mnohem jednodušší a zamezit přehnaně detailnímu řízení fondů. Ačkoli uznáváme, že může být lákavé zvyšovat účinnost pomocí centralizovanějšího řízení, EHSV vyzývá Komisi, aby tomuto pokušení odolala a zajistila nezbytné nástroje pro decentralizované řízení většího množství finančních prostředků. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Je třeba konstatovat, že by se během zahajovací fáze programových období mohla dostat pod velký tlak především administrativní kapacita menších členských států a regionů. EHSV považuje za nezbytné, aby byla podstatně omezena zbytečná administrativní zátěž příjemců (od žádosti o schválení projektu až po jeho konečnou fázi) a současně zachována vysoká úroveň záruky zákonnosti a správnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zkušenosti ukázaly, že malé projekty (do 100 000 EUR) mohou mít velmi často velký dopad na nejzranitelnější skupiny společnosti. Velmi často se však také stává, že tytéž skupiny narážejí na značné obtíže, pokud jde o přístup k těmto finančním prostředkům. S ohledem na to EHSV vyzývá členské státy, aby podpořily možnost zjednodušeného postupu pro přístup k fondům v případě malých projektů, kterou nabízejí stávající právní předpisy, a zároveň vybízí Komisi, aby prozkoumala další možnosti, jak usnadnit účast menších subjektů. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV odkazuje na rostoucí využívání finančních nástrojů coby prostředku provádění politiky soudržnosti. EHSV toto využívání podporuje, avšak žádá Komisi, aby zajistila, aby se při navrhování těchto nástrojů provedla důkladná zkouška vhodnosti s cílem zajistit, aby 1) byly vhodné pro všechny členské státy a 2) aby byly vhodné pro malé a střední podniky a nevládní organizace. Pokud se zjistí, že nejsou vhodné, je třeba zavést alternativní/kompenzační opatření s cílem zajistit, aby žádný členský stát nebo subjekt nebyl znevýhodněn. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Aby se zvýšila kvalita určitých aspektů provádění (jako je uvádění na trh, technické možnosti pro akce atd.), EHSV se domnívá, že veřejný sektor by měl konzultovat občanskou společnost a soukromý sektor s cílem využít jejich praktických zkušenosti během přípravy. Mohlo by být nesprávné očekávat, že běžní zaměstnanci veřejné správy budou chápat všechny aspekty zajišťování popularity i užitečnosti určitého „produktu“. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV se domnívá, že je třeba přijmout další opatření ohledně harmonizace ukazatelů v rámci celé Evropy. Je zásadní vytvořit systém sledování, který předloží komplexní výsledky způsobem, jenž je snadno přístupný pro osoby přijímající rozhodnutí i pro společnost v obecnějším smyslu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Budoucí politika soudržnosti by měla také podpořit nové způsoby integrace podnikání a pozitivních sociálních/environmentálních dopadů. V tomto ohledu je pro Evropskou unii zásadní posílení podpory rozvoje sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Účinnější celková komunikace

| 5.1. | Jedním z hlavních problémů týkajících se politiky soudržnosti je absence efektivní komunikace, která příliš často doprovází projekty financované touto politikou. Ačkoli uznáváme, že jsou k dispozici různé platné pokyny Komise v oblasti komunikace, je jasné, že tyto pokyny ani zdaleka nepostačují. Často se stává, že existuje jen malé povědomí o tom, že byly provedeny určité projekty a/nebo že jsou ve skutečnosti financovány ze strany EU, anebo se o tom neví vůbec. To vede k tomu, že politika soudržnosti není oceňována nebo je oceňována jen málo. EHSV vyzývá Komisi, aby i nadále vynakládala úsilí na přezkum současných závazků v oblasti propagace a výrazně je aktualizovala, a to s přihlédnutí k moderním kanálům digitální komunikace. Praktickým příkladem k podpoření častějšího a lepšího využívání fondů by mělo být intenzivnější uplatňování projektů založených na osvědčených postupech. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Je třeba zlepšit způsob měření dopadu politiky soudržnosti v určitých oblastech, jako je sociální začleňování, kvalita života, pracovní podmínky občanů, zvýšení konkurenceschopnosti společností nebo modernizace služeb veřejné správy. O dopadu je třeba informovat občany EU, aby si mohli uvědomit úspěchy a neúspěchy této politiky. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV vyzývá Komisi, aby v partnerství se všemi zainteresovanými partnery, včetně organizací zastupujících osoby se zdravotním postižením, vypracovala strategický komunikační plán. EHSV také zastává názor, že je třeba zajistit snazší přístup k informacím o osvědčených postupech. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Zajištění partnerství s organizacemi občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami

| 6.1. | EHSV připomíná význam víceúrovňové správy, která posiluje strukturální zapojení organizací občanské společnosti a dalších zúčastněných stran do procesu plánování, provádění, hodnocení a monitorování využívání fondů. Je nejvyšší čas, aby Komise a členské státy přestaly o tomto aspektu pouze hovořit a aby skutečně přistoupily k zajištění silné a smysluplné účasti občanské společnosti ve všech fázích návrhu a provádění politiky soudržnosti. To bude znamenat větší odpovědnost vnitrostátních orgánů a účinnější a smysluplnější využívání finančních prostředků. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pokud jde o evropský kodex chování pro partnerskou spolupráci, EHSV požaduje jeho revizi a aktualizaci v přímé konzultaci s organizacemi občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami. EHSV také žádá, aby byl kodex chování závazný. EHSV se domnívá, že evropský kodex chování pro partnerskou spolupráci by měl být plně dodržován na všech úrovních a měl by být posílen o pevné záruky a opatření zajišťující jeho plné provedení. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV je přesvědčen, že přístup komunitně vedeného místního rozvoje by mohl mít řadu výhod a mohl by být velmi úspěšný coby evropský nástroj, díky němuž je možné provádět integrovaný místní rozvoj a zapojit občany a jejich organizace na nejnižší úrovni (17). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Aby se posílily kompetence a účinnost partnerství, požaduje EHSV opatření v oblasti budování kapacit a technické pomoci pro městské a další veřejné orgány, hospodářské a sociální partnery, občanskou společnost, organizace a příslušné orgány, které ji zastupují, environmentální partnery a orgány odpovědné za prosazování sociálního začleňování, základních práv, práv osob se zdravotním postižením, práv osob s chronickým onemocněním, rovnosti žen a mužů a nediskriminace. EHSV by rovněž uvítal, kdyby byl zaveden mechanismus každoročních konzultací s příslušnými partnery. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Vzhledem k tomu, že pro malé podniky a mikropodniky a organizace občanské společnosti může být obtížné využívat příležitostí, které poskytují evropské fondy obecně, EHSV opětovně žádá, aby byla důsledně a výrazně podpořena opatření zaměřená na zlepšení jejich přístupu k informacím, zajištění poradenství a odborného vedení pro tyto subjekty a posílení jejich schopnosti intervence. To by mělo být provedeno také se zohledněním zvláštních potřeb nejzranitelnějších osob. |
| --- | --- |

6.5.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Článek 174 Smlouvy o fungování Evropské unie.

1

(2)  COM(2017) 358 final, Diskusní dokument o budoucnosti financí EU.

2

(3)  Viz zpráva Evropského parlamentu.

3

(4)  COM(2017) 358 final, Diskusní dokument o budoucnosti financí EU.

4

(5)  Můj region, má Evropa, naše budoucnost: sedmá zpráva o hospodářské, sociální a územní soudržnosti.

5

(6)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 1.

6

(7)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/position_papers/ecofin/2017-06-09_eu_cohesion_policy.pdf.

7

(8)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 116.

8

(9)  Úř. věst. C 209, 30.6.2017, s. 9.

9

(10)  Úř. věst. C 161, 6.6.2013, s. 52.

10

(11)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/world-urbanization-prospects-2014.html.

11

(12)  https://ec.europa.eu/regional_policy/cs/information/publications/communications/2011/territorial-agenda-of-the-european-union-2020.

12

(13)  https://ec.europa.eu/regional_policy/archive/themes/urban/leipzig_charter.pdf.

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-02-17-362-en-n.pdf a https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-01-14-110-en-c.pdf.

14

(15)  Evropská komise (2017), Konkurenceschopnost v regionech s nízkými příjmy a malým růstem – zpráva o zaostávajících regionech, pracovní dokument útvarů Komise, SWD(2017) 132 final, Brusel, 10.4.2017.

15

Konkurenceschopnost v regionech s nízkými příjmy a malým růstem – zpráva o zaostávajících regionech

(16)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/newsroom/pdf/simplification_proposals.pdf.

16

(17)  https://www.eesc.europa.eu/cs/node/56464.

17

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucnost EU: přínos pro občany a respektování evropských hodnot

(průzkumné stanovisko na žádost rumunského předsednictví Rady Evropské unie)

(2019/C 228/08)

Zpravodaj: Mihai IVAȘCU

Spoluzpravodaj: Stéphane BUFFETAUT

| Konzultace | rumunské předsednictví Rady, 20. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědný podvýbor | podvýbor Budoucnost EU: přínos pro občany a respektování evropských hodnot |
| Přijato na plenárním zasedání | 20. 3. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 147/6/9 |

Konzultace

rumunské předsednictví Rady, 20. 9. 2018

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědný podvýbor

podvýbor Budoucnost EU: přínos pro občany a respektování evropských hodnot

Přijato na plenárním zasedání

20. 3. 2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

147/6/9

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Více než 60 let od podpisu Římské smlouvy by mělo 28 členských států v květnu 2019 v Sibiu zaujmout politický postoj k budoucnosti EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Hodnotami, o něž se EU opírá, jsou lidská důstojnost a lidská práva, demokracie, svoboda, sociální spravedlnost, rovnost, dělba moci a právní stát. Musí zůstat nedotknutelné a představovat výchozí bod pro reformu EU a přijetí politického rozhodnutí v Sibiu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jedním z nejdůležitějších dokumentů, které zaručují práva našich občanů, je Listina základních práv Evropské unie. Významná politická rozhodnutí, například ohledně vylepšení Smluv, ji musí zohlednit a začlenit do nového znění. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Evropský projekt přinesl nejdelší období míru v historii našeho kontinentu, dal vzniknout regionu, který se těší nebývalému bohatství a společenskému rozvoji, usnadnil volný pohyb osob, zboží a služeb a vytvořil největší jednotný trh na světě. To vše zajišťuje evropským občanům ve srovnání s většinou jiných částí světa výrazně vyšší životní úroveň, sociální zabezpečení a lepší příležitosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tyto a další přínosy jsou někdy považovány za samozřejmost nebo jsou populistickými a euroskeptickými hnutími bagatelizovány. Nikdy by se nemělo zapomínat na to, za co všechno Evropské unii vděčíme:






  — | volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb; |
| --- | --- | --- |

1.5

—

volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb;

| — | největší jednotný trh na světě; |
| --- | --- |

—

největší jednotný trh na světě;

| — | užší hospodářské propojení a volný a bezproblémový obchod; |
| --- | --- |

—

užší hospodářské propojení a volný a bezproblémový obchod;

| — | společné obchodní dohody, vyjednané pro všechny členské státy ze silné pozice; |
| --- | --- |

—

společné obchodní dohody, vyjednané pro všechny členské státy ze silné pozice;

| — | vysoce kvalitní a lepší sociální zabezpečení po vzoru evropského pilíře sociálních práv; |
| --- | --- |

—

vysoce kvalitní a lepší sociální zabezpečení po vzoru evropského pilíře sociálních práv;

| — | evropský sociální model; |
| --- | --- |

—

evropský sociální model;

| — | užší spolupráce zpravodajských služeb a armád a prosazování práva; |
| --- | --- |

—

užší spolupráce zpravodajských služeb a armád a prosazování práva;

| — | vyšší normy v oblasti životního prostředí, kvality ovzduší a vody; |
| --- | --- |

—

vyšší normy v oblasti životního prostředí, kvality ovzduší a vody;

| — | ochrana základního práva občanů na soukromí v digitálním prostředí; |
| --- | --- |

—

ochrana základního práva občanů na soukromí v digitálním prostředí;

| — | vyšší zdravotní a bezpečnostní normy; |
| --- | --- |

—

vyšší zdravotní a bezpečnostní normy;

| — | systémy vzájemné zdravotní péče v celé Unii; |
| --- | --- |

—

systémy vzájemné zdravotní péče v celé Unii;

| — | předpisy a politiky proti diskriminaci, zejména pokud jde o menšiny a ženy; |
| --- | --- |

—

předpisy a politiky proti diskriminaci, zejména pokud jde o menšiny a ženy;

| — | mimořádné vzdělávací příležitosti díky výměnným programům, jako je Erasmus+; |
| --- | --- |

—

mimořádné vzdělávací příležitosti díky výměnným programům, jako je Erasmus+;

| — | atd. |
| --- | --- |

—

atd.

| 1.6 | Unie musí usilovat o větší sbližování svých regionů nebo členských států. Sbližování a současné zlepšování životních a pracovních podmínek vycházející z udržitelného růstu je rozhodující pro zlepšení fungování jednotného trhu a snížení nerovností, chudoby a sociálního vyloučení. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Občané EU musí opět nabýt pocit, že opatření na evropské úrovni neznamenají zřeknutí se vnitrostátních politik, a uznat, že některé projekty přinesly lepší výsledky, když se o nich rozhodovalo společně. Stejná pravidla a rovné příležitosti pro všechny členské státy a občany by měly být nedotknutelné. Evropský model zaručuje svobodu a svrchovanost v globalizovaném světě. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Přijetí eura by při budování EU mělo být prioritou a eurozóna může plně využít svůj potenciál pouze tehdy, když k ní přistoupí všechny členské státy. Modernizovaný Evropský mechanismus stability (ESM) může hrát spolu se silnou hospodářskou a měnovou unií významnější úlohu při dosahování politické odpovědnosti a větší fiskální odpovědnosti. Kromě toho musí členské státy EU přijmout okamžitá a rozhodná opatření zaměřená na zvýšení odolnosti EU pro případ, že by mělo dojít k další hospodářské a finanční krizi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV se domnívá, že významné investice do výzkumu a vývoje, nabídky dovedností a infrastruktury, pokud chce využít svých konkurenčních výhod. Evropa musí řešit svůj problém klesající a stárnoucí populace, neboť má dopad na nabídku pracovní síly. Migrační strategie však musí provázet solidní politika v oblasti přijímání a podpory začleňování, zaměřená na zamezení sociálním a společenským problémům. Má-li EU zůstat konkurenceschopná, musí řešit nedostatek pracovních sil i nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Evropa potřebuje řádně řízenou migrační politiku, aby připravila pracovní sílu na dovednosti, jež vyžadují nové technologie, a zároveň podpořila růst a rozvoj společností. Pro evropské pracovníky je třeba zajistit programy školení, rekvalifikace, rozšiřování dovedností a celoživotního učení, aby mohli požívat všech výhod plynoucích z technologických změn. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | V posledních letech se začaly objevovat protekcionistické tendence a hrozily obchodní války. EHSV se domnívá, že by EU měla i nadále prosazovat volný, spravedlivý a udržitelný mnohostranný obchodní systém a obchodní dohody, které respektují sociální práva, práva spotřebitelů a environmentální práva, přičemž musí pomáhat podnikům růst a vyvíjet se. Protekcionismus by občanům neprospíval. EU hraje rovněž důležitou úlohu v reformě Světové obchodní organizace. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Je třeba dosáhnout zdravého hospodářského růstu se stabilním sociálním aspektem. Jednou z hlavních hybných sil sociální soudržnosti je evropský pilíř sociálních práv. Mělo by být urychleno jeho provádění na vnitrostátní úrovni, do něhož by měly být zapojeny všechny příslušné organizace občanské společnosti. Sociální partneři a další organizace občanské společnosti jsou klíčovými aktéry evropského demokratického projektu. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV se domnívá, že by všem občanům EU měly být poskytnuty stejné příležitosti a stejné zacházení na trhu práce. Zároveň s podporou spravedlivé mobility by občané měli také mít přístup ke kvalitnímu zaměstnání a důstojné životní úrovni tam, kde žijí, aby se zabránilo odlivu mozků a sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Změna klimatu a problematika životního prostředí vyvolávají u občanů EU stále větší obavy. EHSV v několika svých stanoviscích ukázal, že Evropa může a musí splnit cíle udržitelnosti. Dále je nezbytné dodržovat závazky přijaté v rámci různých dohod o klimatu, biologické rozmanitosti a vodě. EU může být motorem ekologické transformace a při tom v rámci spravedlivého přechodu zachovat sociální soudržnost a začleňování všech. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EHSV se domnívá, že pro budoucnost Evropské unie jsou důležité aktivní programy, které by usnadnily vzdělávání mladých lidí a jejich začleňování do trhu práce. Je nutné podporovat programy jako Erasmus+, aby byli mladí lidé vybaveni znalostmi, dovednostmi a kompetencemi. EHSV se domnívá, že vedle těchto programů je zároveň zapotřebí ihned vypracovat další podobné programy na podporu osob s omezenějšími ekonomickými zdroji. Rozhodující význam má zvyšování povědomí občanů o těchto programech a neustálé prosazování přímých výhod plynoucích z členství v EU. Navíc by program Erasmus+ mohl a měl být využíván mj. k zajišťování kvality ve vysokoškolském vzdělávání v Africe, aby byli mladí lidé na obou kontinentech vybaveni znalostmi, dovednostmi a kompetencemi. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Problémy spojené s vnější bezpečností značně vzrostly, ale jednotlivé členské státy, které přidělují různé finanční prostředky a mají různé názory na použití vojenské síly, je vnímají různě. EHSV je přesvědčen, že EU musí reagovat společně a koordinovaně, a dokázat tak svým občanům, že dokáže úspěšně zajistit bezpečnost. Pro bezpečnost občanů mají stejný význam také opatření, která v novém digitálním prostředí předcházejí kybernetické kriminalitě. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Těžký úděl tisíců migrantů, kteří prchají před válkami a chudobou a riskují při tom při plavbě přes Středozemní moře svůj život, byl šokující. Politické důsledky vzbudily dojem, že EU neví, jak takovou krizi řešit. EHSV vítá záměr Komise vypracovat komplexní společnou migrační politiku, která Evropské unii pomůže využít příležitostí, jež migrace nabízí, a zároveň řešit problémy. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Evropští občané často považují pozitivní dopady členství v EU za samozřejmé nebo je přisuzují vnitrostátním vládám, zatímco mnohé problémy se dávají za vinu evropským orgánům a institucím. EHSV se domnívá, že je tomu tak kvůli nedostatečnému šíření informací o tom, co členství v EU jejím občanům nabízí, a EU a členské státy by proto měly vyvíjet podstatně větší úsilí o lepší informovanost o evropských politikách, záměrech a cílech. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Cesta vpřed vyžaduje poskytování většího množství prostředků na komunikaci při využívání všech dostupných kanálů: na evropské i vnitrostátní úrovni, ale i na úrovni sociálních partnerů a dalších subjektů zastupujících organizovanou občanskou společnost. Občané musí být vždy informováni o přínosech, které pro ně z členství EU vyplývají, a zároveň nesmí zapomenout, jaký byl život bez Unie, totiž plný válek, konfliktů a hospodářských problémů. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Má-li se EU přiblížit svým občanům, musí jim neustále naslouchat, pochopit hlavní očekávání Evropanů a snažit se podle toho jednat. EHSV se proto domnívá, že je třeba podporovat komunikaci, platformy pro spolupráci a veřejné konzultace, co nejčastěji je využívat a zapojit do nich všechny členské státy. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Další důležitou výzvou ve světě, kde nesprávné a zavádějící informace a dezinformace představují rostoucí trend, je boj proti falešným zprávám. EHSV proto požaduje přijmout společná a rozhodná opatření zaměřená na zvýšení analytických schopností občanů a zároveň zachovat svobodu projevu, předcházet šíření falešných zpráv a vytvářet nástroje k ověřování faktů. |
| --- | --- |

1.20

2.   Úvod

| 2.1 | Článek 3 Smlouvy o Evropské unii stanoví: „Cílem Unie je podporovat mír, své hodnoty a blahobyt svých obyvatel.“Evropská unie vznikla jako projekt, jehož cílem bylo zaručit mír a který se vyvinul v největší jednotný trh na světě s volným pohybem kapitálu, zboží a služeb a především volným pohybem občanů. Tento sen vyvstal z popela dvou světových válek, zajistil rozvoj na celém kontinentu a přinesl nejdelší období míru v historii. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nyní, v roce 2019, v roce voleb do Evropského parlamentu a zásadních změn v Unii, musí všichni evropští aktéři ukázat své odhodlání zajistit jednotu, prosperitu a blahobyt svých občanů, a to prostřednictvím ochrany demokracie, lidských práv, dělby moci, právního státu a evropského sociálního modelu (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V Listině základních práv Evropské unie (2) jsou zakotvena určitá politická, sociální a ekonomická práva občanů v celé EU. Listina byla ratifikována v roce 2000 a doplnila jeden důležitý prvek, který Smlouvy do té doby opomíjely: povinnost EU jednat a přijímat právní předpisy v souladu s právy a hodnotami zakotvenými v sedmi hlavách Listiny: důstojnost, svobody, rovnost, solidarita, občanská práva, soudnictví a obecná ustanovení. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Přestože jsou přínosy pro evropské občany zjevné, někteří o nich bohužel zřejmě neví, nebo je dokonce zpochybňují, a v posledních několika letech roste v jednotlivých členských státech napětí a na cestu vpřed panují různé názory. To samozřejmě vyvolává otázky jako: Jaká by měla být budoucnost Evropské unie? Měli bychom spolupracovat více, nebo méně? Jak by měla být nastavena vyváženost mezi různými projekty spolupráce, aby ji členské státy byly ochotny přijmout? Různé politické síly, v neposlední řadě i v zakládajících členských státech EU, zpochybňují směřování, řízení, ba dokonce i samotný princip evropské integrace. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tento politický mezník přichází ve stejné době, kdy znovu roste důvěra v EU (3), a to po dlouhodobé fázi nedůvěry ve způsob, jakým evropské orgány a instituce pracují. Nedávné problémy – ať už finanční krize nebo krize eurozóny, situace v oblasti migrace či brexit – ukázaly, jak zranitelné jsou orgány a instituce EU vůči přesouvání viny. Euroskeptická hnutí využila nedávné události k prosazování svých programů, bez ohledu na to, zda byla EU na vině či nikoli. Populistické politické strany, které se v několika členských státech dostaly k moci, zpochybňují přínosy EU nebo o Unii šíří nesprávné informace. |
| --- | --- |

2.5

3.   Přínosy pro evropské občany

| 3.1 | Hospodářská propojenost, větší spolupráce v oblasti sociálních věcí a na politické úrovni a volný pohyb vedly k tomu, že v Evropě je již válka v podstatě nemyslitelná a že zažíváme nejdelší období míru v historii kontinentu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Evropský jednotný trh umožnil volný a bezproblémový obchod mezi členskými státy, a přispívá tak k hospodářské prosperitě, blahobytu a jedné z nejvyšších životních úrovní na světě. Tím však nezmizely sociální ani územní nerovnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Evropa se jakožto jednotný hospodářský vyjednavač stala velmi vlivným hráčem na mezinárodní scéně a je schopna vyjednat strategické obchodní dohody a ovlivňovat hospodářskou politiku na celosvětové úrovni. Díky většímu propojení a nižším provozním nákladům pro podniky vznikají nová pracovní místa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Volný pohyb občanů v celé EU pomohl odstranit nedůvěru mezi národy a vytvořil nesčetné možnosti v oblasti vzdělávání a pracovní příležitosti. Občané mohou pracovat, žít nebo odejít do důchodu v kterémkoli členském státě. Není neobvyklé, aby například Rumun, který studoval ve Velké Británii, pracoval v Belgii, ale žil v Nizozemsku. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pro občany bylo přínosem také vytvoření společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva, neboť v evropských zemích existuje forma vzájemné ochrany. EU poskytuje takovou úroveň bezpečnosti, která místním zpravodajským službám a donucovacím orgánům umožňuje přístup k lepším prostředkům ke sdílení údajů a informačním zdrojům. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Od svého vzniku usiluje EU ve všech svých podobách o zlepšení životního prostředí. Díky koordinovanému úsilí a regulaci na úrovni Unie se například od padesátých let 20. století na celém kontinentu výrazně zlepšila kvalita ovzduší a vody. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | V digitálním věku se v EU důsledně chrání soukromí. V této souvislosti bylo nedávno přijato obecné nařízení o ochraně osobních údajů, které je jedním z nejrozsáhlejších právních předpisů upravujících ochranu údajů na světě a chrání základní právo občanů na soukromí. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU má také jeden z nejpřísnějších režimů v oblasti bezpečnosti výrobků a potravin na světě. Vnitrostátní orgány zasílají informace o nebezpečných výrobcích, které byly na trhu zjištěny, do systému rychlého varování pro nebezpečné nepotravinářské výrobky. EU se rovněž zavázala k odhalování nebezpečných výrobků před jejich prodejem spotřebitelům. V EU musí zaměstnavatelé zaručit zdraví a bezpečnost pracovníků ve všech aspektech jejich práce. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Občané EU požívají výhod vzájemné zdravotní péče v kterémkoli členském státě EU. Tato práva platí jak při krátkých cestách během dovolené nebo studijního pobytu v zahraničí, tak při trvalém pobytu v jiném členském státě EU nebo cestách do jiného členského státu EU výhradně za účelem lékařského ošetření. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Všichni občané EU mají právo volit a být voleni ve volbách do Evropského parlamentu nebo ve volbách do zastupitelstev obcí v členském státě EU, v němž mají bydliště, a to za stejných podmínek jako státní příslušníci dané země. Kromě toho mají občané EU právo být zaměstnáváni za stejných podmínek jako státní příslušníci země, v níž hledají práci, přičemž od nichž nelze požadovat, aby splňovali jakékoli další požadavky. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Občané EU mohou v jakémkoli členském státě EU, na Islandu, v Norsku nebo v Lichtenštejnsku rychle a snadno zakládat společnosti a pobočky stávajících společností se sídlem v EU. Dále existuje řada různých fondů a iniciativ EU na podporu nově zakládaných podniků a malých a středních podniků. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Evropský sociální model přispívá ke zlepšování životních a pracovních podmínek velké části obyvatelstva EU. Nedávné zavedení evropského pilíře sociálních práv by tomu mělo pomoci. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU je pionýrem v prosazování stejné ekonomické nezávislosti žen i mužů. Unie neustále vyvíjí značné úsilí o dosažení pokroku v rovnosti žen a mužů, odstranění rozdílů v odměňování a zavádění účinných předpisů a politik proti diskriminaci. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Proces přistoupení k EU a vyhlídka na členství v Unii podpořily v Evropě budování fungujících tržních hospodářství, zvýšily sociální standardy a vytvořily stabilní demokratické instituce. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Občané EU mají právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu kterékoli jiné země EU, pokud se nacházejí na území třetí země, kde členský stát, jehož je státním příslušníkem, nemá své zastoupení. Toto právo je zakotveno v článku 46 Listiny základních práv. Existují pouze tři země, v nichž mají diplomatické zastoupení všechny členské státy: Spojené státy americké, Čína a Rusko. V naléhavých případech musí členské státy EU pomoci občanům EU s evakuací tak, jako by se jednalo o jejich vlastní státní příslušníky. Tato ochrana se vztahuje i na běžné situace, jako je zcizení cestovního pasu, vážná nehoda nebo nemoc. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Evropská unie důrazně podporuje vzdělávání. Celosvětově známý výměnný program Erasmus+ umožňuje studentům a akademickým pracovníkům zvyšovat své dovednosti a šance na získání zaměstnání díky poznání akademického života v jiné zemi. Od roku 2014 využily této příležitosti více než 3 miliony lidí. Výměny názorů a kulturní výměny navíc lidi propojují a pomáhají utvářet evropskou identitu. |
| --- | --- |

3.16

4.   Evropské hodnoty a základní práva

| 4.1 | EHSV je přesvědčen, že v zájmu maximální ochrany zájmů našich občanů musí být Listina základních práv zohledněna při každé reformě smluv a žádný členský stát nesmí mít možnost ji neprosazovat. V současné době je Listina podle Lisabonské smlouvy nezávislým dokumentem a pro Spojené království a Polsko není závazná. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Evropa sice čelí řadě výzev a vždy je potřeba rozhodovat společně, ale o hodnotách, které jsou zakotveny ve smlouvách a na nichž byla EU postavena, nelze vyjednávat a musí představovat výchozí bod každé nové struktury EU: úcta k lidské důstojnosti a lidským právům, demokracie, svoboda, rovnost, dělba moci a právní stát. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Rovné zacházení a stejná pravidla pro občany EU by nikdy neměly být předmětem vyjednávání a EU v tomto směru učinila velké a zbytečné kompromisy: víza do USA jen pro některé členské státy, dvojí normy kvality potravin atd. EU musí usilovat o to, aby chránila zájmy všech svých občanů bez ohledu na jejich státní příslušnost. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV zastává názor, že opatření na evropské úrovni neznamenají zřeknutí se vnitrostátních zájmů, ani že na sebe evropské a vnitrostátní zájmy narážejí. Znamená to prostě, že některých věcí lze lépe dosáhnout společně. Ať už se Unie vydá jakýmkoli směrem, musí počítat s významnými reformami a jasnými pravidly správy Unie, a řešit tak stávající politické napětí a rostoucí rozmanitost. Evropský model zaručuje svobodu a svrchovanost v globalizovaném světě. Občané mají z členství v EU prospěch, protože jim poskytuje právní prostor k možnostem a stejná pravidla pro všechny, přičemž nekompromisně zakazuje jakoukoli diskriminaci na základě státní příslušnosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Těžký úděl tisíců migrantů, kteří prchají před válkami a chudobou a riskují při tom při plavbě přes Středozemní moře svůj život, byl šokující. Politické důsledky vzbudily mylný dojem, že EU neví, jak takovou krizi řešit. EHSV vítá záměr Komise vypracovat komplexní společnou migrační politiku, která Evropské unii pomůže využít příležitostí, jež migrace nabízí, a zároveň řešit problémy. Výbor zejména podporuje novou politiku Komise, jejímž cílem je zachovat v době demografického poklesu přitažlivost Evropy jakožto destinace pro migranty a zároveň snížit motivaci k nelegální migraci. To vyžaduje také solidní politiky v oblasti přijímání a podpory začleňování. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Největší výzvou pro EU je, aby byla i nadále Unií, která brání své občany a chrání a posiluje je. Proto musí nabízet řešení pro otázky, kterých se lidé skutečně obávají: „Výbor je i nadále přesvědčen, že je možné dosáhnout lepší budoucnosti a že silnější EU může pomoci lépe usměrňovat globalizaci a digitalizaci tak, aby zajistila dobré vyhlídky pro všechny občany.“ (4) |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zakladatelé evropského projektu uznali, že cesta k dosažení srovnatelné úrovně legitimity jako v zavedených demokraciích jednotlivých členských států je dlouhá. Kus této cesty již sice máme za sebou, ale každá nová smlouva musí zajistit větší transparentnost a demokratickou kontrolu, aby byla Unie v očích veřejnosti co nejlegitimnější. Kromě toho je třeba zajistit, aby členské státy více dodržovaly právní předpisy Evropské unie. |
| --- | --- |

4.7

5.   Udržitelný hospodářský rozvoj

| 5.1 | EU má největší jednotný trh na světě a druhou nejpoužívanější měnu. Je největší obchodní velmocí, jejíž podíl na světovém dovozu a vývozu činí 16,5 % (5), a největším dárcem rozvojové a humanitární pomoci. Mimo jiné díky Horizontu 2020, největšímu mezinárodnímu výzkumnému programu na světě, je Evropa na předním místě v oblasti inovací. Hospodářská soutěž se Spojenými státy a Asií se nicméně zdá být tvrdší než kdy jindy. Jedno je jasné: žádný členský stát nemůže hrát sám na světové scéně hlavní roli. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Euro existuje už téměř 20 let a jeho potenciál lze plně využít jen za předpokladu, že ho zavedou všechny členské státy a bude dokončena hospodářská a měnová unie. To by znamenalo přijetí jasných pravidel všemi a platných pro všechny, posílení úlohy Evropského mechanismu stability, aby byla stejně důležitá jako úloha MMF na mezinárodní úrovni, a také politickou odpovědnost a posílení fiskálních rad (6). Přijetí eura by při budování EU mělo být prioritou. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV v minulosti uvedl, že reakce EU na finanční krizi byla pomalá a že hospodářská a měnová unie vyžaduje reformy (7). Od té doby je vyvíjeno nepřetržité úsilí o reformy a o dokončení bankovní unie a unie kapitálových trhů. Stejně jako v minulosti (8) vítá EHSV další upevnění trhu, ale varuje před vytvářením funkcí, kdy se příliš velká rozhodovací pravomoc soustředí v rukou malé skupiny lidí. Dokončená HMU by pro podniky a občany Evropské unie měla znamenat započetí nové éry jednotné měny, výrazně snížit transakční náklady a odstranit měnová rizika, zvýšit transparentnost cen při obchodování a zároveň snížit investiční rizika. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | V neustále se měnícím světě se Evropa musí zaměřit na oblasti, jako jsou výzkum a vývoj, nabídka dovedností a infrastruktura, pokud chce využít svých konkurenčních výhod. Evropa musí řešit svůj problém klesající a stárnoucí populace, neboť má dopad na nabídku pracovní síly. Má-li EU zůstat konkurenceschopná, musí řešit nedostatek pracovních sil i nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Evropa potřebuje řádně řízenou migrační politiku a dlouhodobou perspektivu, aby mohla připravit pracovní síly na budoucí výzvy a pomáhat podnikům růst a vyvíjet se. Migrační strategie však musí provázet solidní politika zaměřená na zamezení sociálním a společenským problémům. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV také v několika svých stanoviscích požadoval větší investice do infrastruktury a veřejných služeb a do projektů, které by vytvářely růst a blahobyt pro občany. EHSV rovněž vyjádřil „příznivý názor na společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob (CCCTB) i na zdanění finančních transakcí, paliv a emisí oxidu uhličitého, které by v případě jejich výběru na evropské úrovni mohly jak určit základ daně na nadnárodní úrovni, tak bránit globálním dopadům na životní prostředí“ (9). Tím by se snížilo vyhýbání se daňovým povinnostem a byla by zajištěna jednotnost fiskální politiky. EHSV také podotknul: „Zdá se, že Evropa má silné postavení v oblasti rostoucích inovativních firem zabývajících se vyspělými technologiemi, ale když tyto společnosti potřebují významné kapitálové investice, obvykle dojde k jejich úpadku.“ (10) |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EU podepsala komplexní obchodní dohody, jejichž cílem je zvýšit obchod se zbožím a službami a zároveň chránit a posilovat práva pracovníků a zohlednit problémy v oblasti životního prostředí. V posledních několika letech se však objevily protekcionistické tendence a hrozily obchodní války. EU musí pokračovat ve své cestě podpory volného, spravedlivého a udržitelného mnohostranného obchodního systému a obchodních dohod, které respektují sociální práva, práva spotřebitelů a environmentální práva, přičemž musí pomáhat podnikům růst a vyvíjet se. Protekcionismus občanům neprospívá. Významnou úlohu bude v tomto ohledu hrát Světová obchodní organizace a je velmi důležité, aby se EU podílela na její reformě (11). Uzavírání hranic a blokování obchodu nemůže být za žádných okolností cestou vpřed. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV opakovaně doporučoval, aby se vzhledem k tomu, že celý svět je zasažen změnou klimatu, zlepšila ochrana biologické rozmanitosti a životně důležitých zdrojů, které jsou pro naši existenci nepostradatelné. EHSV upozorňuje na to, že ochrana biologické rozmanitosti je stejně důležitá jako předcházení změně klimatu. Požaduje větší politickou vůli a větší soudržnost právních předpisů upravujících tuto oblast, a proto doporučuje dát neprodleně k dispozici veškeré potřebné zdroje. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Podle EHSV musí být politika v oblasti změny klimatu založena na spravedlivém přechodu, který vyžaduje opatření ke zmírnění dopadů změny klimatu a také k náhradě škod a ztrát. Je třeba co nejvíce upřednostňovat model oběhového hospodářství a zdokonalit jeho právní rámec. Musí být prosazovány krátké dodavatelské řetězce, zejména v potravinářském odvětví, a je třeba dokončit přeformulování politik v oblasti mobility, aby byly účinnější a udržitelnější. Na konferenci o změně klimatu, které se konala v roce 2015 v Paříži, se EU jakožto jedna ze smluvních stran zavázala k plnění cílů v oblasti snižování globálního oteplování. EU již dosáhla značného pokroku a může přispět ke společnému úsilí o splnění závazků učiněných na konferenci COP 21 a řešit stávající potřeby. EHSV si nicméně všiml, že v řadě členských států existují studentská a mládežnická hnutí, která požadují přijetí více opatření na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

5.8

6.   Sociální pokrok a vzdělávání

| 6.1 | „V celosvětovém srovnání jsou evropské společnosti místem pro život vyznačujícím se prosperitou a blahobytem. Mají nejvyšší úroveň sociální ochrany na světě a v porovnání s ostatními zeměmi se řadí vysoko, pokud jde o blahobyt, lidský rozvoj a kvalitu života.“ (12) Přesto sociální soudržnost všude v Unii narušují rostoucí nerovnosti a nesmírné rozdíly a naším cílem je rozdíly mezi jednotlivými členskými státy zmírnit. Sbližování a současné zlepšování životních a pracovních podmínek díky udržitelnému růstu povede ke zlepšení sociálních podmínek a snížení nerovností a mělo by se stát hlavním cílem pro budoucnost Evropy. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Důležitou hybnou silou sociálního pokroku musí být evropský pilíř sociálních práv, což je iniciativa prováděná v rámci komplexní a zastřešující strategie uskutečňování Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, kterou EHSV důrazně podporuje. V zájmu zaručení úspěšné budoucnosti pro naše občany EHSV znovu zdůrazňuje své pevné odhodlání vynaložit veškeré úsilí na „zajištění „spravedlivého a skutečně celoevropského trhu práce“, vybudování „Evropy, která bude mít sociální rating AAA,“a obnovení sbližování v rámci eurozóny“ (13). Je zapotřebí urychlit provádění na vnitrostátní úrovni, které by mělo doprovázet povědomí o tom, že je třeba dosáhnout zdravého hospodářského růstu se stabilním sociálním aspektem. Důležitou úlohu hrají spolu s EU a členskými státy všechny příslušné organizace občanské společnosti. EHSV se domnívá, že pro blahobyt občanů EU je důležité, aby EU i nadále sledovala pokrok dosažený v rámci evropského semestru při provádění evropského pilíře sociálních práv, a to za plného zapojení sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Kromě toho EHSV opětovně zdůrazňuje, že by Evropská unie „měla v plném rozsahu využívat zkušeností a kapacit sociálních partnerů a dalších organizací občanské společnosti působících na místní, vnitrostátní a evropské úrovni tím, že je spolu s uživateli služeb a v souladu s jejich odlišnými rolemi zapojí do plánování, provádění, sledování a hodnocení financování ze strany EU. Sociální partneři a další organizace občanské společnosti jsou klíčovými aktéry evropského demokratického projektu.“ (14) EU by měla podporovat kolektivní vyjednávání a respektovat nezávislost sociálních partnerů. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Digitalizace, robotizace a umělá inteligence atd. vyžadují rychlou a udržitelnou reakci. Zároveň jsou naléhavě nutné rozsáhlé investice do kvalitního vzdělávání a výzkumu a vývoje, neboť EU na ně vynakládá podstatně nižší podíl HDP (15) než ostatní hospodářské velmoci, a hospodářství EU potřebuje pracovní síly, které budou mít správné dovednosti, aby obstály v měnícím se konkurenčním prostředí. To znamená, že odborná příprava, rekvalifikace, rozšiřování dovedností a programy celoživotního učení pro mladé lidi a dospělé jsou ve sdíleném zájmu a sdílené odpovědnosti nejen zaměstnavatelů a zaměstnanců, ale i EU, členských států, sociálních partnerů a dalších relevantních organizací občanské společnosti. Větší digitalizace hospodářství EU by měla probíhat v rámci spravedlivého přechodného rámce pro technologické změny, který zaručí, že povede k lepším životním a pracovním podmínkám, včetně vytváření kvalitních pracovních míst a spravedlivější společnosti. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Na základě zásad evropského pilíře sociálních práv musí být nevyhnutelně přijata opatření k řešení budoucích problémů na trhu práce. Využívání příležitostí, které nabízí technologický pokrok, by proto mělo jít ruku v ruce s řešením výzev spojených s průmyslovými změnami a s transformací trhu práce. Pokud tyto problémy řešeny nebudou, hrozí velký odpor ke změnám nebo to, že velká část obyvatelstva z vývoje nových technologií nebude mít prospěch. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EHSV již požadoval, aby proti narůstající nerovnosti, chudobě a sociálnímu vyloučení bojovaly všechny zainteresované strany na všech úrovních. EHSV se domnívá, že je za tímto účelem nutné vynaložit další úsilí na definování společných zásad, norem, politik a strategií na patřičných úrovních s cílem dosáhnout většího sblížení mezd a zavedení minimální mzdy nebo jejího zvýšení na přiměřenou úroveň, přičemž musí být plně respektována nezávislost sociálních partnerů. Kromě toho je důležité zaručit, že se na všechny občany bude vztahovat minimální příjem. EHSV zdůrazňuje, že k řešení budoucích problémů je třeba navýšit finanční prostředky na sociální soudržnost a sociální investice (16). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EHSV se domnívá, že by všem občanům EU měly být poskytnuty stejné příležitosti a stejné zacházení na trhu práce. Zároveň s podporou spravedlivé mobility by občané měli také mít přístup ke kvalitnímu zaměstnání a důstojné životní úrovni tam, kde žijí, aby se zabránilo odlivu mozků a sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Budoucnost EU závisí na aktivních programech, které by usnadnily vzdělávání mladých lidí a jejich začleňování do trhu práce. Programy jako Erasmus+ či jeho předchůdce Erasmus měly neuvěřitelný vliv na utváření evropské identity a zároveň mladé lidi vybavily znalostmi, dovednostmi a kompetencemi. Záměr Komise zdvojnásobit jejich financování je jasným krokem vpřed. EHSV však další navýšení prostředků požadoval již v říjnu 2018 (17). Takovýto druh programů musí pokračovat a být rozšířen na mladé lidi, kteří by jinak měli kvůli finančním potížím ztížený přístup ke kvalitnímu vzdělání a mezikulturnímu propojování. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Jak již EHSV uvedl ve svém předchozím stanovisku, domnívá se, že by strategie pro mládež „měla být více propojena se stávajícími programy EU, jako je Erasmus+, záruky pro mladé lidi a Evropský sbor solidarity“a měla by „prosazovat také širší občanskou angažovanost (včetně účasti ve volbách), dobrovolnictví, nevládní organizace vedené mladými lidmi, demokracii na pracovišti a sociální dialog“ (18). Je nesmírně důležité zvyšovat povědomí o těchto programech a neustálé připomínat skutečnost, že představují přímou výhodu plynoucí z členství v EU. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | EHSV zdůrazňuje význam subsidiarity a regionální správy při provádění politiky soudržnosti. Vzhledem k velkým rozdílům v blahobytu a v rozvoji mezi různými regiony, dokonce i v rámci jednotlivých členských států, je nanejvýš důležité, aby politiku prováděli ti, kdo nejlépe rozumí hlavním problémům, a jsou tudíž nejlépe připraveni jednat. Orgány a instituce EU musí i nadále poskytovat ochranu před všemi druhy diskriminace, rasismem, xenofobií a antisemitismem. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Evropský sociální model je ve světě jedinečný a je i nadále jedním z nejdůležitějších výdobytků pro evropské občany. EU musí spolu s členskými státy stavět na politických strategiích, které jej budou chránit, bránit a prosazovat a budou dále podporovat hospodářský pokrok a sociální soudržnost odporovat, přičemž je nutné mít na paměti, že základní práva musí jít ruku v ruce s právy sociálními. |
| --- | --- |

6.11

7.   Bezpečnost a obrana

| 7.1 | Evropa je pozoruhodně svobodným a stabilním místem ve světě plném sporů a konfliktů. 15 z 25 nejpokojnějších zemí se nachází v EU. Teroristické útoky, oblasti bez vlády a nestabilní oblasti ve Středomoří a v subsaharské Africe a znovuožívající nepřátelské síly na východě však ukázaly, že musíme podniknout rozhodné kroky, abychom si mír a bezpečnost udrželi. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Ačkoli problémy spojené s vnitřní i vnější bezpečností skutečně značně vzrostly, jednotlivé členské státy, které na vnější hrozby nahlížejí různě a přidělují na bezpečnost a obranu různé finanční prostředky a mají různé názory na použití vojenské síly, je vnímají různě. Vzhledem k tomu, že řada hrozeb, jimž čelíme, má nadnárodní rysy, se EHSV domnívá, že členské státy a EU musí spolupracovat co nejúžeji a směřovat ke společné a koordinované reakci, a dokázat tak našim spojencům, že dokážeme úspěšně zajistit bezpečnost. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Koordinované úsilí v oblasti obrany našim členským státům nejen zajišťuje věrohodnou tvrdou sílu, ale také pomáhá vytvářet pracovní místa v odvětvích vyspělých technologií a podporovat inovace a technologický rozvoj. EHSV vybízí členské státy a Evropskou komisi, aby podpořily společná opatření v této oblasti, zároveň však uznává, že určité kroky již byly podniknuty (19). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Kybernetické útoky stojí celosvětové hospodářství každý rok odhadem 400 miliard eur (20) a představují skutečnou hrozbu pro soukromí a bezpečnost občanů. EHSV se domnívá, že by se EU měla zaměřit na zintenzivnění boje proti kybernetické špionáži, kybernetickému terorismu a veškerým dalším formám kybernetické kriminality namířeným jak proti evropským občanům, tak i podnikům. |
| --- | --- |

7.4

8.   Komunikace s občany

| 8.1 | Evropští občané často považují pozitivní dopady členství v EU za samozřejmé nebo je přisuzují vnitrostátním vládám, zatímco mnohé problémy se dávají za vinu evropské byrokracii a jejímu přílišnému vměšování. Příčinou je především nedostatečná komunikace a odtrženost od běžných občanů. EU a členské státy by proto měly vyvíjet podstatně větší úsilí o lepší informovanost o evropských politikách, záměrech a cílech. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EU musí poskytnout větší množství prostředků na komunikaci a musí využívat všech dostupných kanálů: nejen prostřednictvím členských států, ale i sociálních partnerů a dalších subjektů zastupujících organizovanou občanskou společnost. EU se musí více zaměřit na to, aby vedoucí představitele i občany ujišťovala o jejich roli při zachování míru, stability a hospodářského a sociálního rozvoje, a používat k propagaci svých sdělení všechny úřední jazyky Evropské unie. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EHSV v roce 2012 zdůraznil, že „je pro zvýšení demokratické legitimity Evropské unie v očích jejích občanů mimořádně důležité plně provést článek 11. Větší transparentnost, větší smysl pro převzetí odpovědnosti a větší účast občanů a organizované občanské společnosti jak na národní, tak i evropské úrovni koneckonců Evropě umožní odstranit extremismus, hájit její demokratické hodnoty a vytvořit „osudové společenství“.“ (21) |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Pokud se chce EU přiblížit svým občanům (což se jí musí podařit, jinak jako celek selže), musí naslouchat a chápat, co občané skutečně chtějí, a snažit se podle toho jednat. Lidé chtějí ochranu, spravedlivá pravidla pro pracovníky a podniky, zdravé životní a pracovní podmínky a jasnou reakci na vnější výzvy. Aby toho Evropa dosáhla, musí být i nadále katalyzátorem hospodářského a sociálního rozvoje a demokratické stability a zajistit, aby si všichni byli vědomi svých závazků. |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Řada subjektů, včetně států, lobbistických skupin, sdělovacích prostředků a jednotlivců, stále častěji šíří nesprávné a zavádějící informace a dezinformace. Tyto praktiky jsou staré, ale rozvoj sociálních médií a jejich možnosti způsobil, že tento jev nalézá široké publikum. Nejlepším způsobem, jak se bránit falešným zprávám, je předkládat fakta a pomáhat lidem rozvíjet kritické myšlení. Vždy však musí být respektována svoboda názoru a projevu a musí být potírány lži. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | Měly by být podporovány platformy pro komunikaci a spolupráci, do nichž by se měly zapojit všechny členské státy. To, co funguje v jednom členském státě, může fungovat i v jiném, a výsledky výzkumu v jednom členském státě může jiný stát využít nebo zdokonalit. |
| --- | --- |

8.6

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

2

(3)  Tisková zpráva Evropského parlamentu, 23. května 2018.

3

(4)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 145.

4

(5)  EU podle oblastí – Obchod.

5

(6)  Nezávislé fiskální orgány.

6

(7)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 28.

8

(9)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 131.

9

(10)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 79.

10

(11)  )Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15.

11

(12)  Diskusní dokument o sociálním rozměru Evropy.

12

(13)  Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10.

13

(14)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165.

14

(15)  Údaje OECD, Gross domestic spending on R&D (Hrubé domácí výdaje na výzkum a vývoj).

15

(16)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 145.

16

(17)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 194.

17

(18)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 142.

18

(19)  Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 58.

19

(20)  Reforma v oblasti evropské kybernetické bezpečnosti.

20

(21)  Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 8.

21

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu diskuse zamítnuty, obdržely však nejméně jednu čtvrtinu hlasů pro:

Pozměňovací návrh 12

Odstavec 5.5

Změnit:

| 5.5 | EHSV také v několika svých stanoviscích požadoval větší investice do infrastruktury a veřejných služeb a do projektů, které by vytvářely růst a blahobyt pro občany. EHSV rovněž vyjádřil svoji podporu zavedení komplexních opatření s cílem zabránit erozi základu daně a přesouvání zisku ze strany nadnárodních podniků, včetně zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob (CCCTB), a boji proti podvodům v oblasti DPH pomocí užší každodenní spolupráce mezi členskými státy„příznivý názor na společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob (CCCTB) i na zdanění finančních transakcí, paliv a emisí oxidu uhličitého, které by v případě jejich výběru na evropské úrovni mohly jak určit základ daně na nadnárodní úrovni, tak bránit globálním dopadům na životní prostředí“ (1).
  Tím by se snížilo vyhýbání se daňovým povinnostem a byla by zajištěna jednotnost fiskální politiky. EHSV také podotknul: „Zdá se, že Evropa má silné postavení v oblasti rostoucích inovativních firem zabývajících se vyspělými technologiemi, ale když tyto společnosti potřebují významné kapitálové investice, obvykle dojde k jejich úpadku.“ (2) |
| --- | --- |

5.5

Odůvodnění

V zájmu zamezení nedorozuměním by znění mělo být obecné povahy. Výbor se zatím nezabýval ani zdaněním nadnárodních podniků jakožto zdrojem vlastních příjmů EU, ani společným evropským základem daně pro paliva a emise oxidu uhličitého resp. jejich zdaněním. Daň z finančních transakcí by vedla ke snížení důchodů pro pracovníky a již mnoho let probíhající činnost Rady prostřednictvím posílené spolupráce se zcela zastavila. Připomínky podobné tomuto pozměňovacímu návrhu byly vyjádřeny ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Diskusní dokument o budoucnosti financí EU (COM(2017) 358 final) (3).

Pozměňovací návrh byl zamítnut. Získal 76 hlasů pro, 98 hlasů bylo proti a 16 členů se zdrželo hlasování.

Pozměňovací návrh 11

Odstavec 5.6

Změnit:

| 5.6 | EU podepsala komplexní obchodní dohody, například s Japonskem, jejichž cílem je zvýšit obchod se zbožím a službami a zároveň chránit a posilovat práva pracovníků a zohlednit problémy v oblasti životního prostředí. V posledních několika letech se však objevily protekcionistické tendence a hrozily obchodní války. EU musí pokračovat ve své cestě podpory volného, spravedlivého a udržitelného mnohostranného obchodního systému a obchodních dohod, které respektují sociální práva, práva spotřebitelů a environmentální práva, přičemž musí pomáhat podnikům růst a vyvíjet se. Protekcionismus občanům neprospívá. Významnou úlohu bude v tomto ohledu hrát Světová obchodní organizace a je velmi důležité, aby se EHSV podílel na její reformě (4). Uzavírání hranic a blokování obchodu nemůže být za žádných okolností cestou vpřed. |
| --- | --- |

5.6

Odůvodnění

Zlepšení srozumitelnosti uvedením konkrétního příkladu dohody EU o volném obchodu – odkazem na dohodu o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem.

Jak známo, dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem vstoupila v platnost dne 1. února 2019 a pro obě strany jde o největší uzavřenou obchodní dohodu.

Týká se 640 milionů lidí v EU a v Japonsku, téměř třetiny světového HDP a 37 % světového obchodu.

Do Japonska vyváží 74 000 společností z EU a na vývoz z EU do Japonska je vázáno 600 000 pracovních míst. Dohoda přináší výhody i pro spotřebitele, protože budou mít větší výběr za nižší cenu. Kromě toho také vysílá jasný signál, že dvě ekonomiky, jež patří k největším na světě, důrazně podporují svobodný, spravedlivý obchod založený na pravidlech.

Pozměňovací návrh byl zamítnut. Získal 73 hlasů pro, 111 hlasů bylo proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

---

(1)  
  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 131
  .

(2)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 79.

(3)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 131.

(4)  Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15.

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/68

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vzdělávání o Evropské unii

(průzkumné stanovisko na žádost rumunského předsednictví)

(2019/C 228/09)

Zpravodajka: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Spoluzpravodaj: Pavel TRANTINA

| Žádost rumunského předsednictví Rady | dopis ze dne 20.9.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie
  průzkumné stanovisko |
| Rozhodnutí předsednictva | 16.10.2018 |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato ve specializované sekci | 6.3.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 21.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 164/2/1 |

Žádost rumunského předsednictví Rady

dopis ze dne 20.9.2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

průzkumné stanovisko

Rozhodnutí předsednictva

16.10.2018

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato ve specializované sekci

6.3.2019

Přijato na plenárním zasedání

21.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

164/2/1

1.   Závěry a doporučení

EHSV:

| 1.1. | je přesvědčen, že vitalita EU závisí do značné míry na silné evropské identitě a na schopnosti občanů ztotožnit se s EU a současně si zachovat vlastní národní identitu a že úspěch evropského projektu je založen na jeho hodnotách, toleranci a odhodlání zachovávat rozmanitost kultur, náboženství a dědictví. Proto je důležité prohlubovat znalosti a porozumění občanů, pokud jde o historii a kulturu EU, o její základní hodnoty a práva, klíčové zásady a rozhodnutí a rozhodovací procesy na úrovni EU. Rovněž je důležité prosazovat globální občanství a úlohu EU jakožto globálního aktéra; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | zdůrazňuje, že celostně pojímané vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení hrají zásadní roli při posilování identity EU, pocitu společenství a sounáležitosti a odpovědnosti občanů EU, přičemž podporují jejich aktivní účast při rozhodování o EU; zdůrazňuje, že přispívají k míru, bezpečnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, právnímu státu, solidaritě a vzájemnému respektu, udržitelnému hospodářskému růstu a sociálnímu začleňování a spravedlnosti při současném respektování a obohacování kulturní rozmanitosti. Cíle integrace EU, její výhody a nevýhody je třeba řešit odvážně a s jistotou na úrovni jak členských států, tak EU; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | zdůrazňuje, že učení probíhá neustále a všude, aktivně i pasivně. Vzdělávání o EU tedy není jen úkolem pro formální vzdělávání a netýká se pouze mladých lidí. Je třeba podporovat celoživotní učení ve všech oblastech života, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována starším generacím za pomoci prostředků pro poskytování informací přizpůsobených jejich způsobu učení. |
| --- | --- |

1.3.

Pokud jde o orgány a politiky na úrovni EU, EHSV:

| 1.4. | zdůrazňuje, že je třeba uplatňovat první zásadu evropského pilíře sociálních práv, jejímž cílem je zajistit, aby kvalitní a inkluzivní vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení byly právem pro všechny v Evropě; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | navrhuje klást větší důraz na vzdělávání o EU a identitě EU v celé její rozmanitosti coby součást základních dovedností a klíčových kompetencí, zejména gramotnosti ohledně EU, a definovat tak soubor společných výsledků učení v této oblasti (minimální znalosti, dovednosti a postoje ohledně EU). V tomto ohledu jsou zapotřebí lepší důkazy o současném stavu v členských státech – EHSV vyzývá EK, aby aktualizovala svou studii na toto téma; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | požaduje strategická politická opatření na vnitrostátní a unijní úrovni, která pomohou prosazovat učení o EU zaměřené na posílení pocitu identity a příslušnosti k EU a prokázat hmatatelné přínosy členství v EU pro občany. Je rovněž zcela zásadní, aby jednotlivé členské státy řádně provedly doporučení Rady o podpoře společných hodnot (1) a pařížské prohlášení z roku 2015 (2); |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | doporučuje, aby budoucí navýšený rozpočet programu Erasmus+ (2021–2027) prohloubil pocit příslušnosti k EU, a to tím, že zajistí mobilitu ve vzdělávání pro všechny, zejména pro lidi s různým sociálně-ekonomickým zázemím, a požaduje, aby všechny budoucí projekty kladly důraz na učení o EU, budování identity EU, podporu mezigeneračního učení o EU a jazykovou výuku pro všechny věkové skupiny a občanský dialog s dospělými; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | vítá 30 let existence činností programu Jean Monnet, které jsou součástí programu Erasmus+ a jsou zaměřeny na podporu excelence ve výuce a výzkumu v oblasti evropských studií v celosvětovém měřítku, a požaduje navýšení rozpočtu tohoto programu a jeho rozšíření na všechny oblasti vzdělávání, aby se zlepšilo vzdělávání o EU a posílilo demokratické občanství; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | vyzývá k lepšímu sdílení informací o EU s občany EU s využitím unijních a vnitrostátních strategií informovanosti, komunikace a vzdělávání. Poukazuje na to, že je třeba zřídit funkci komisaře pro komunikaci; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | domnívá se, že by evropské a vnitrostátní veřejnoprávní sdělovací prostředky včetně stanice Euronews měly zastávat strategickou úlohu při informování občanů o dosažených úspěších EU. Na podpoře procesů budování identity EU na vnitrostátní úrovni by se též měli aktivně podílet informační kanceláře EU, které sídlí v členských státech, a rovněž poslanci a další zástupci Evropského parlamentu, členové EHSV a další tvůrci politik činní v oblasti Evropské unie; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | doporučuje stanovit politickou strategii na úrovni EU při současném respektování vnitrostátních pravomocí v oblasti vzdělávání, jejímž cílem bude formulovat doporučení ohledně spolupráce (například prostřednictvím otevřené metody koordinace (OMK) nebo skupiny na vysoké úrovni) mezi členskými státy za účelem podpory iniciativ v oblasti vzdělávacích systémů a opatření na vnitrostátní a místní úrovni týkajících se vzdělávání o EU a budování identity EU, a to v úzké spolupráci se sociálními partnery a všemi příslušnými zúčastněnými stranami. Měly by ji podporovat aktuální studie prováděné za účelem zmapování situace v oblasti učení o EU; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | doporučuje začlenit vzdělávání o EU a budování identity EU do strategie EU 2030 a strategického rámce ET 2030 a do procesu evropského semestru (mezi příslušná doporučení pro jednotlivé země) za předpokladu, že jsou k dispozici přesné systematické údaje; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | žádá, aby byla vytvořena a podporována centralizovaná přístupná platforma, jež spojí různé současné iniciativy a portály a kde budou k dispozici výukové a vzdělávací materiály v různých jazycích EU pro vzdělávací instituce i samostatné studenty, které se budou týkat EU a budování identity EU a budou speciálně zaměřené na základní hodnoty EU, demokracii, účast na demokratickém rozhodování, toleranci a společné porozumění. |
| --- | --- |

1.13.

Pokud jde o iniciativy na úrovni členských států, EHSV:

| 1.14. | doporučuje stanovit vnitrostátní strategie zaměřené na zahrnutí vzdělávání o hodnotách, historii, výsledcích a současném vývoji EU do školních osnov všech oblastí vzdělávání, a současně uznat významnou úlohu informálního a neformálního učení v tomto ohledu; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | navrhuje, aby výuka o EU probíhala ve školách průřezově jako nedílná součást všech předmětů a aby se občanská výchova, dějepis, zeměpis a ekonomie zaměřovaly na občanství EU a jeho výhody; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | požaduje, aby počáteční a další odborné vzdělávání všech pedagogů zahrnovalo vzdělávání o EU, a vyzývá členské státy, aby podpořily kvalitní další profesní rozvoj učitelů na toto téma. Toto vzdělávání by mělo zahrnovat kompetence pro demokratickou kulturu určené Radou Evropy (3); |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | navrhuje vyvinout iniciativy, které podnítí a podpoří mezinárodní mobilitu a studium cizích jazyků všech pedagogů, a zavést evropskou cenu za vyučování o EU a budování identity EU, a to pro školy i jednotlivce; |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | doporučuje pobízet a účinně podporovat zúčastněné strany, mimo jiné odborové svazy, organizace zaměstnavatelů a podniky a jiné organizace občanské společnosti činné v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a dospělých, jako jsou skauti a další organizace mládeže a studentské organizace, sdružení učitelů a odborové svazy a organizace rodičů, aby posílily svoje činnosti týkající se učení a výuky ohledně EU; |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | vyzývá členské státy, aby podněcovaly partnerství mezi poskytovateli formálního a neformálního vzdělávání (tj. školami a organizacemi mládeže a/nebo univerzitami a komunitními organizacemi) za účelem zajištění učení o EU a výchovy k občanství obecně. V této souvislosti EHSV doporučuje zajistit, aby do postupu definování osnov a určování způsobů poskytování občanské výchovy byly zapojeny orgány z oblasti mládeže; |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | poukazuje na záměr, který 9. května 1950 vyjádřil Robert Schuman v Schumanově deklaraci, a sice že „Evropa se nevytvoří najednou, nebo podle jednoho plánu [, nýbrž] uskuteční se naplňováním konkrétních cílů, vytvářejíc nejprve [...] solidaritu“ (4). EHSV navrhuje, že by se měl v členských státech slavit Den Evropy (9. května) nebo dokonce samostatný den evropského vzdělávání a měl by sloužit jako výchozí bod pro plánování školních a místních aktivit týkajících se EU. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Obecné souvislosti

| 2.1. | Za politiky v oblasti vzdělávání a kultury jsou v první řadě odpovědné členské státy. V průběhu let však EU sehrála významnou doplňkovou úlohu a je ve společném zájmu všech členských států využít úplný potenciál vzdělávání a kultury coby hnací síly pro tvorbu pracovních míst, hospodářský růst a sociální spravedlnost a také coby prostředku, jak se seznámit s evropskou identitou v celé její rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV se domnívá, že je zcela zásadní přiblížit evropský projekt občanům skrze prohlubování jejich znalostí o historii, dosažených výsledcích a důležitosti EU na pozadí dějin Evropy a v souvislosti s pozitivními dopady, které má Evropská unie na každodenní život svých občanů. EHSV vyzdvihuje potřebu porozumění základním hodnotám EU a jejich podpory, jelikož jsou klíčem k vzájemnému porozumění, mírovému soužití, toleranci a solidaritě, ale i potřebu porozumění hlavním zásadám EU. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ani 60 let od uzavření Římské smlouvy občané EU stále ještě plně nevybudovali svou unijní identitu. V současné době se 93 % občanů EU cítí být svázáno se svou zemí, přičemž 57 % se cítí být velmi svázáno se svou zemí a 89 % se cítí být svázáno se svým „městem/vesnicí“. Avšak pouze 56 % respondentů uvádí, že se cítí být svázáno s EU, a pouze 14 % se s ní cítí být „velmi svázáno“ (5). Tyto údaje mají význam s ohledem na nadcházející volby do Evropského parlamentu a na diskuse o budoucnosti Evropy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V posledních volbách do Evropského parlamentu (2014) byla volební účast opět nejvyšší mezi voliči ve věku nad 55 let (51 %), zatímco ve věkové skupině od 18 do 24 let se zúčastnilo pouze 28 % voličů. Míra účasti je úzce spojena se sociálně-ekonomickým postavením (6). K nedůvěře v demokratické instituce a EU přispívá i nízká kritická mediální gramotnost a šíření dezinformací. Lepší znalosti o EU a demokratickém občanství by tedy v tomto ohledu mohly pomoci. To je výzvou nejen pro počáteční formální vzdělávání. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV připomíná, že studie (7) a výzkum (8) poukazují na významný rozdíl mezi politikou a praxí v oblasti výchovy k občanství a že téměř polovina členských států stále ještě nemá předpisy či doporučení týkající se občanské výchovy v rámci počátečního pedagogického vzdělávání. Ačkoli v dalším profesním rozvoji učitelů se občanství vyskytuje, není obsaženo v dalším profesním rozvoji ředitelů škol. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dalším důvodem k obavám je nepoměr v oblasti vyučování občanské výchovy v různých oblastech školství. Například v rámci počátečního odborného vzdělávání a přípravy na školách je ve srovnání s všeobecným vzděláváním občanské výchovy méně. Například osnovy pro výuku o občanství zde mají menší hodinové dotace, k dispozici je méně didaktického materiálu pro učitele a existuje i méně doporučení týkajících se účasti studentů ve školních radách či zastoupení rodičů ve správních radách škol. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Učení o EU by se mělo rovněž zaměřovat na výuku týkající se demokracie (včetně účasti, demokratické politiky a demokratické společnosti) a tolerance (včetně mezilidských vztahů, tolerance k jiným sociálním a kulturním skupinám a inkluzivní společnosti). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Výchova k občanství EU obecně by měla být dynamickým procesem učení (9), který bude přizpůsoben jednotlivým okolnostem a jednotlivým studentům, bude se řídit hodnotami a studentům – což jsou převážně mladí lidé – umožní získat znalosti a porozumění, dovednosti a postoje potřebné nejen k výkonu jejich práv, ale také k tomu, aby dokázali být prospěšní své komunitě a společnosti a jednat s empatií a péčí a s ohledem na budoucí generace. Nynější chápání občanského vzdělávání se pomalu, ale jistě posouvá od tradičního názoru, podle něhož má spočívat v pouhém sdělování „vědomostí o formálních institucích a procesech občanského života (jako je volební hlasování) a jejich porozumění“, k širšímu pojetí, které zahrnuje i angažovanost a zapojení do občanského a společenského života a nejrůznější způsoby, jak občané mohou svým jednáním působit ve svých komunitách (včetně škol) a ve společnosti a utvářet je. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nemá-li být občanství EU pojímáno jen v úzkém právním smyslu, jak je tomu v současnosti, a má-li vycházet z toho, co to znamená být Evropanem, a rozvíjet tuto myšlenku v celé Evropě, je nezbytné, aby náš přístup k občanskému vzdělávání získal jasný evropský rozměr. Může tak přispět k obsáhlejšímu, političtějšímu pojetí občanství EU, které bude mít zcela zásadní význam v případě, že EU bude usilovat o to, aby se občané více zapojovali a „brali ji za vlastní“a aby EU měla větší podporu nejen jako hospodářská, ale i jako sociální a politická unie. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Je nanejvýš důležité, aby se lidé seznamovali se svou rolí a svými možnostmi účasti na demokratických rozhodovacích procesech na místní, celostátní i celounijní úrovni a byli si jich vědomi a aby rozuměli vedení institucí. Celostně pojímané vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení se zvláštním důrazem na demokratické občanství a společné evropské hodnoty a evropskou identitu by významně přispěly k míru, bezpečnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, právnímu státu, solidaritě a vzájemnému respektu, udržitelnému růstu a sociálnímu začleňování a spravedlnosti při současném respektování a obohacování kulturní rozmanitosti a pocitu příslušnosti k EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV ve svém stanovisku (10) k Evropskému prostoru vzdělávání (2018) uvítal, že tato iniciativa navrhuje větší inkluzivnost v budoucích systémech vzdělávání, a zdůrazňuje, že by učení o EU, demokratických hodnotách, toleranci a občanství mělo být považováno za právo pro všechny, mimo jiné v rámci provádění evropského pilíře sociálních práv. Mělo by být přístupné všem, a to se zvláštním zaměřením na znevýhodněné skupiny osob (11), aby všichni občané mohli porozumět své aktivní úloze v demokracii. Je zcela zásadní, aby členské státy provedly doporučení Rady o podpoře společných hodnot (12). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V politických programech mnoha členských států stále ještě nebylo důsledně provedeno obnovené doporučení Rady o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (2018) (13) a je zapotřebí, aby se zlepšilo vzdělávání o EU, jejích konkrétních přínosech, demokratických hodnotách, toleranci a aktivním občanství v rámci gramotnosti v oblasti učení, kompetencí v oblasti mnohojazyčnosti, personálních a sociálních kompetencí, občanských kompetencí, kompetencí v oblasti kulturního povědomí a osobního vyjadřování. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV ve svém stanovisku (14)
  k budoucímu programu Erasmus+ na období 2021–2027
  uznal, že předchozí program Erasmus+ (2014–2021) značně podpořil vzdělávání a odbornou přípravu na evropské, vnitrostátní, regionální i místní úrovni, podněcoval smysl sounáležitosti s EU („evropská identita“v celé své rozmanitosti) a posílil vzájemné porozumění, demokratické občanství a evropskou integraci. Mezi procesy, pro jejichž posílení je příští program Erasmus+ naprosto nezbytný, patří: podpora inkluzivnosti a společných evropských hodnot, posílení sociálního začleňování, prohlubování mezikulturního porozumění a předcházení radikalizaci zapojením lidí všech věkových skupin do demokratických procesů za podpory mobility a spolupráce ve vzdělávání mezi evropskými občany, institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu, organizacemi, zúčastněnými stranami a členskými státy, což jsou všechno aspekty, které mají mimořádný význam pro budoucnost EU. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV oceňuje úsilí vyvíjené v rámci činností programu Jean Monnet, které jsou součástí programu Erasmus+ a zaměřují se na podporu excelence ve výuce a výzkumu v oblasti evropských studií v celosvětovém měřítku. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že navržený rozpočet pro tento program je stále nedostatečný. Vzhledem k tomu, že se tento program zatím zaměřuje pouze na vysoké školy, EHSV se domnívá, že jeho rozpočet by měl být navýšen a program by měl být rozšířen na všechny oblasti vzdělávání a všechny věkové skupiny, aby se zlepšilo vzdělávání o EU a posílilo demokratické občanství. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné provést pařížské prohlášení, které podepsali vedoucí představitelé EU v březnu 2015 (15), a připomíná, že kritické myšlení a mediální gramotnost, sociální a občanské kompetence, mezikulturní porozumění a úsilí ohledně boje proti diskriminaci je třeba zahrnout do všech druhů vzdělávání. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétní připomínky k formálnímu vzdělávání

| 4.1. | EHSV opětovně zdůrazňuje, že je třeba podporovat příležitosti k celoživotnímu učení pro všechny v rámci jejich škol a komunit s cílem otevřít jim cestu k demokraticky angažovanému občanství. Inkluzivní politika v oblasti vzdělávání se může stát skutečností, pokud bude mít podporu ze strany vnitrostátních a evropských sdělovacích prostředků a vnitrostátní politiky, které budou poukazovat na dobré příklady demokracie a tolerance. Jejich součástí by mělo být právo na účast, podpora sociálního partnerství a dialogu s občanskou společností, svobody projevu, opatření proti šíření falešných zpráv, inkluzivní jednání respektující kulturní rozmanitost doma i v zahraničí, hájení rovnosti pro všechny a podpora toho, aby se migranti, uprchlíci a příslušníci menšin vedle své kulturní identity stali také aktivními občany EU a členských států. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Učení týkající se EU, demokratických hodnot, tolerance a občanství, ale také úlohy EU ve světě by se mělo stát průřezovým tématem vyučovaným na školách v rámci všech předmětů a projektů, tzn. nejen při hodinách dějepisu či občanské výchovy. Studenti by měli být seznamováni s příklady aktivní účasti na společenských aktivitách a dobrovolnictví ze strany zástupců občanské společnosti, odborů a podniků, kteří by byli zváni, aby představili svou činnost. Je třeba studenty povzbudit, aby se zapojili do demokratických rozhodovacích procesů na místní, vnitrostátní a unijní úrovni. Ředitelé škol a učitelé by navíc měli vytvářet kooperativní demokratickou školní kulturu, jejíž součástí budou školské rady a v jejímž rámci se na rozhodování budou podílet i rodiče a studenti, a měli by zajistit kolegiální správu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zdůrazňuje význam existence právních předpisů či doporučení týkajících se rozvoje kompetencí učitelů v oblasti občanské výchovy v rámci počátečního pedagogického vzdělávání dostupného ve všech členských státech, včetně dalšího profesního rozvoje učitelů a ředitelů škol (16). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV žádá, aby byla vytvořena a podporována centralizovaná přístupná platforma, jež spojí různé současné iniciativy a portály (17) a kde budou k dispozici výukové a vzdělávací materiály v různých jazycích EU pro vzdělávací instituce i samostatné studenty, které se budou týkat EU a budování identity EU a budou speciálně zaměřené na základní hodnoty EU, demokracii, účast na demokratickém rozhodování, toleranci a společné porozumění. Materiály pro výuku a odbornou přípravu (18) vytvořené v rámci různých projektů financovaných ze strany EU by měly být k dispozici pro všechny, měly by být lépe propagovány a využívány při školních i jiných aktivitách zaměřených na vzdělávání o EU. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Konkrétní připomínky k neformálnímu vzdělávání

| 5.1. | EHSV chápe občanskou výchovu jako součást politického a praktického rámce pro celoživotní učení ve všech oblastech života. Ucelený přístup k občanské výchově vyžaduje zapojení poskytovatelů formálního i neformálního vzdělávání, kteří se vzájemně doplňují jak po stránce obsahové, tak z hlediska zaměření svých vzdělávacích programů, ale i co se týče pedagogického přístupu a typů participace, které si lze v rámci těchto programů vyzkoušet. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Na výchovu k občanství EU se zaměřuje i celá řada výukových programů nabízených v rámci neformálního učení. Je tomu tak například v případě organizací mládeže, kde je vzdělávací práce spojena s procesem participace, jenž podporuje aktivní občanství a rozšiřuje mladým lidem jejich obzory. Organizace mládeže hrají jako poskytovatelé občanského vzdělávání klíčovou roli, která spočívá v tom, že svým členům a osobám, s nimiž pracují, usnadňují socializaci, interakci a politickou a společenskou činnost. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Organizace mládeže organizují širokou škálu programů, projektů a činností souvisejících s občanskou výchovou, které mají mnohdy evropský rozměr. Volí si je podle svého zaměření a své cílové skupiny a patří mezi ně: dobrovolnictví a mezinárodní výměny/události; pravidelná setkání/činnosti místních skupin; výměna probíhající v rámci škol a programy pobytu v hostitelských rodinách; simulované jednání orgánů EU; simulované volby atd. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Vzhledem k tomu, že formální a neformální vzdělávání se vzájemně doplňují, je velmi důležité podporovat partnerství mezi poskytovateli obou typů vzdělání s cílem zajistit praktičtější zkušenosti s uplatňováním demokracie. Studentské organizace a organizace mládeže by měly být v centru rozhodování a měly by jim být poskytnuty prostředky k přímé podpoře mechanismů zpětné vazby a monitorování. V této souvislosti EHSV doporučuje, aby byli v orgánech, které odpovídají za vytváření osnov a vymezování způsobů poskytování výchovy k občanství, zastoupeni mladí lidé. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Konkrétní připomínky k informálnímu učení

| 6.1. | EHSV si je vědom toho, že mnoho informací o EU lze získat pomocí informálního učení, tedy ze sdělovacích prostředků, z diskusí ve skupinách vrstevníků atd. Je třeba vyvinout koordinované úsilí a přijmout konkrétní opatření, jež povedou k plné „unijní gramotnosti“všech občanů všech věkových skupin, s cílem dosáhnout minimální úrovně nezbytných znalostí o EU. Kromě jiného by sem mělo patřit povědomí o sociální a hospodářské provázanosti členských států EU, a tudíž o potřebě odolné evropské společnosti, jež bude schopná společně dosáhnout větší hospodářské konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV vyzývá k lepšímu sdílení informací o EU s občany EU s využitím unijních a vnitrostátních strategií informovanosti, komunikace a vzdělávání a připomíná, že je důležité, aby EK podpořila tento program, včetně možného opětovného zřízení funkce komisaře pro komunikaci. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Evropské a proevropské vnitrostátní veřejnoprávní sdělovací prostředky včetně stanice Euronews by měly hrát strategickou úlohu při poskytování správných informací o EU. Informační kanceláře EU, které sídlí v členských státech, by se měly aktivně podílet na posílení identity EU, a to s podporou poslanců a dalších zástupců Evropského parlamentu, za aktivní účasti členů EHSV a dalších tvůrců politik činných v oblasti Evropské unie. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | S ohledem na úspěch programu Erasmus+ vyzývá EHSV k intenzivnější komunikaci zaměřené na prosazování úlohy vzdělávání a informování o budování míru Evropskou unií, na usnadňování výměny poznatků mezi nevládními organizacemi v rámci EU a mimo ni a na označování mírových projektů EU heslem „Bílá holubice“s cílem zvýšit jejich viditelnost doma i za hranicemi. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Je třeba vybídnout současné studenty programu Erasmus+, aby využili své zkušenosti ze zahraničí a působili mezi svými vrstevníky jako vyslanci EU a informovali mladší lidi o Evropě, o mezikulturním učení a o svých přímých zkušenostech s jinou kulturou. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV upozorňuje na své vlastní projekty, jako je například každoroční participativní akce EHSV pro mladé lidi s názvem Vaše Evropa, váš názor (YEYS) (19). Díky této akci přijíždí každým rokem na dva dny do Bruselu studenti ve věku 16 až 18 let ze všech členských států EU a z kandidátských zemí, aby se dozvěděli něco více o EU a společně formulovali návrhy a usnesení, jež jsou poté předávány orgánům EU. |
| --- | --- |

6.6.

V Bruselu dne 21. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Doporučení Rady (2018/C 195/01) (Úř. věst. C 195, 7.6.2018, s. 1).

1

(2)  Pařížské prohlášení, 17.3.2015.

2

(3)  Rada Evropy (2016), „Kompetence pro demokratickou kontrolu“.

3

(4)  Schumanova deklarace.

4

(5)  EK, standardní Eurobarometr 89, jaro 2018 – zpráva.

5

(6)  Základem jsou osobní rozhovory s 27 331 lidmi ve věku od 18 let v EU-28.

6

(7)  Zpráva Evropského parlamentu o vyučování o EU ve škole (2015/2138(INI)).

7

(8)  Eurydice, Citizenship Education at School in Europe (Výchova k občanství ve školách v Evropě) –2017.

8

(9)  Evropské fórum mládeže, Inspiring! Youth organisations contribution to citizenship education (Inspirace! Přínos organizací mládeže pro občanskou výchovu), 2016.

9

(10)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 136.

10

(11)  Definice „znevýhodněných skupin“podle EIGE.

11

(12)  Doporučení Rady (2018/C 195/01).

12

(13)  Doporučení Rady (2018/C 189/01) (Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1).

13

(14)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 194.

14

(15)  Pařížské prohlášení, 17.3.2015.

15

(16)  Joint Statement on Citizenship Education & EU Common Values (Společné prohlášení o výchově k občanství a společných hodnotách EU).

16

(17)  Jako je eTwinning, Open Education Europe atd.

17

(18)  Například https://euhrou.cz/.

18

(19)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/civil-society-citizens-participation/your-europe-your-say.

19

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/74

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2019

[COM(2018) 686 final]

(2019/C 228/10)

Zpravodajka: Elżbieta SZADZIŃSKA

| Konzultace | Evropská komise, 14.12.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 7.3.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 122/0/1 |

Konzultace

Evropská komise, 14.12.2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

7.3.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

122/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor vítá roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2019, který přináší vylepšení balíčku v oblasti normalizace z roku 2011. Ačkoli budou práce v rámci této iniciativy v roce 2019 dokončeny, jsou v ročním programu navrženy oblasti, na něž by se měla současná Komise v posledním roce provádění zaměřit. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor k těmto ročním pracovním programům Komise každoročně vypracovává stanovisko, v němž vyjadřuje své připomínky a doporučení, jelikož si je vědom významu norem pro posilování konkurenceschopnosti na jednotném trhu a rozvoj inovativních výrobků a služeb a zvyšování jejich kvality a bezpečnosti, což je přínosné pro spotřebitele, podniky i životní prostředí (1). Toto stanovisko má spojitost se stanoviskem k tématu Harmonizované normy (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor spatřuje pokrok směrem k zajištění inkluzivnosti a transparentnosti evropského systému normalizace, jehož se dosáhlo aktivním zapojením organizací uvedených v příloze III k nařízení (EU) č. 1025/2012. Účast zástupců občanské společnosti v systému normalizace by se neměla omezovat na unijní a vnitrostátní úroveň a mělo by být podporováno, rozšiřováno a prosazováno také jejich zapojení do normalizace mezinárodní. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Výbor oceňuje opatření, která Komise přijala s cílem podpořit zapojení zainteresovaných subjektů do normalizační činnosti, zejména prostřednictvím programu Horizont 2020. Doporučuje však, aby byl stávající mechanismus posílen a aby se o těchto možnostech lépe informovalo. Malé a střední podniky se tak budou moci podílet nejen na vytváření norem, ale i na jejich provádění. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Zajištění souladu mezi evropskými a mezinárodními normami přispěje k posílení konkurenčního postavení průmyslu EU v globálním hodnotovém řetězci. Z tohoto důvodu Výbor podporuje dialog Komise s mezinárodními normalizačními organizacemi a také s WTO a dalšími mezinárodními fóry. V této souvislosti Výbor podporuje veškeré snahy a iniciativy Komise, jejichž cílem je zrychlit a zefektivnit proces normalizace tak, aby bylo možné ochránit a propagovat na mezinárodní úrovni lepší evropské normy (3). |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.4. | Evropský systém normalizace je založen na partnerství veřejného a soukromého sektoru. V ročním pracovním programu Komise byly definovány hlavní směry pro budoucí rozvoj tohoto partnerství. Výbor doufá, že bude do tohoto partnerství zapojen co nejširší okruh subjektů. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Letošní pracovní program byl vypracován s využitím interinstitucionálního dialogu a podle Výboru přispěje další pokračování tohoto dialogu v budoucnu k posílení evropského systému normalizace. Výbor se již ve svých předchozích stanoviscích týkajících se normalizace vyjádřil v tom smyslu, že je připraven zřídit fórum ad hoc, které by zahrnovalo široké spektrum zainteresovaných subjektů (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V programu jsou vymezeny oblasti, které jsou z hlediska normalizace důležité – patří sem energetika, oběhové hospodářství, obrana, bezpečnost, vnitřní trh, jednotný digitální trh a mezinárodní spolupráce. Výbor s tímto výběrem oblastí souhlasí a pokládá jej za účelný. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor se zájmem očekává, jaké budou závěry studie o hospodářských a společenských dopadech normalizace. Domnívá se, že v této studii by měly být zohledněny také nepřímé účinky normalizace, například v oblasti zaměstnanosti (5). Kromě toho by při formulování normalizačních strategií a programů mělo hrát důležitou roli hodnocení ex post. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV opětovně žádá, aby byla důkladně monitorována činnost hlavních subjektů procesu normalizace, jejímž cílem je zapojit do evropského systému normalizace co největší okruh subjektů. EHSV by mohl v prvé řadě zřídit fórum ad hoc, které by toto zapojení co největšího okruhu subjektů do evropského systému normalizace zajistilo. Tento orgán by měl za úkol pořádat každoročně veřejné slyšení, v jehož rámci by byl vyhodnocován pokrok v této oblasti (6). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Návrhy Evropské komise

| 2.1. | V souladu s nařízením (EU) č. 1025/2012 předložila Komise toto sdělení, ve kterém stanovila roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2019. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Strategické priority pro evropskou normalizaci na podporu právních předpisů a politik Unie jsou tyto:






  — | opatření na podporu strategie pro jednotný digitální trh, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

opatření na podporu strategie pro jednotný digitální trh,

| — | opatření na podporu energetické unie a klimatu, |
| --- | --- |

—

opatření na podporu energetické unie a klimatu,

| — | opatření na podporu akčního plánu pro oběhové hospodářství, |
| --- | --- |

—

opatření na podporu akčního plánu pro oběhové hospodářství,

| — | opatření na podporu integrovanějšího a spravedlivějšího vnitřního trhu s posílenou průmyslovou základnou, |
| --- | --- |

—

opatření na podporu integrovanějšího a spravedlivějšího vnitřního trhu s posílenou průmyslovou základnou,

| — | opatření na podporu evropského obranného akčního plánu, |
| --- | --- |

—

opatření na podporu evropského obranného akčního plánu,

| — | opatření na podporu kosmické strategie pro Evropu, |
| --- | --- |

—

opatření na podporu kosmické strategie pro Evropu,

| — | opatření na podporu evropského programu pro bezpečnost. |
| --- | --- |

—

opatření na podporu evropského programu pro bezpečnost.

| 2.3. | Kromě toho bude Komise:






  — | nadále spolupracovat s mezinárodními normalizačními orgány, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

nadále spolupracovat s mezinárodními normalizačními orgány,

| — | rozvíjet partnerství veřejného a soukromého sektoru se zapojením širokého okruhu subjektů, |
| --- | --- |

—

rozvíjet partnerství veřejného a soukromého sektoru se zapojením širokého okruhu subjektů,

| — | zkoumat dopad normalizace na hospodářství a společnost. |
| --- | --- |

—

zkoumat dopad normalizace na hospodářství a společnost.

| 2.4. | Komise zahájí přezkum evropského systému normalizace, aby posoudila jeho výkonnost, a to za účelem předložení zprávy o provádění nařízení (EU) č. 1025/2012 v souladu s čl. 24 odst. 3 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V roce 2019 má být dokončena společná iniciativa v oblasti normalizace. Komise zanalyzuje výsledky této iniciativy ve třech kategoriích:






  — | povědomí o evropském normalizačním systému, vzdělávání v této oblasti a jeho pochopení, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

povědomí o evropském normalizačním systému, vzdělávání v této oblasti a jeho pochopení,

| — | koordinace, spolupráce, transparentnost a inkluzivnost, |
| --- | --- |

—

koordinace, spolupráce, transparentnost a inkluzivnost,

| — | konkurenceschopnost a mezinárodní rozměr. |
| --- | --- |

—

konkurenceschopnost a mezinárodní rozměr.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Roční pracovní program na rok 2019 upřesňuje a doplňuje priority, které již jsou prováděny. Cílem této činnosti je přizpůsobit evropský systém normalizace měnící se mezinárodní situaci a výzvám na světovém trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor souhlasí s názorem Komise, že normalizace pomůže podpořit strategii pro jednotný digitální trh tím, že se zaměří na internet věcí, data velkého objemu, blockchain (technologie distribuovaných databází), inteligentní dopravní systémy a autonomní řízení, inteligentní města, přístupnost, elektronickou správu, elektronické zdravotnictví a umělou inteligenci. Kromě toho by v souladu s předpisy týkajícími se ochrany osobních údajů (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (7) měla být nová normalizace kompatibilní a interoperabilní. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Výbor doufá, že v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů bude všem účastníkům jednotného digitálního trhu zaručena vysoká úroveň ochrany a bezpečnosti jejich osobních údajů. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | Výbor se domnívá, že je třeba aktualizovat stávající bezpečnostní normy a právní předpisy v této oblasti, zejména s ohledem na nová rizika, která jsou s těmito aspekty spojena. Je nutné vycházet z toho, že nové normy by měly omezit nepříznivé důsledky využívání robotů a umělé inteligence pro lidský život (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Požadavky kybernetické bezpečnosti by měly zajistit, aby nová zařízení související s umělou inteligencí nepřinášela uživatelům rizika, například v podobě rozsáhlých kybernetických útoků, sledování spotřebitelů či hackerských útoků. Při uskutečňování tohoto cíle by měla hrát zásadní roli Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) s trvalým mandátem, přičemž by se měla zaměřit zejména na normalizaci v oblasti kybernetické bezpečnosti (9). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor podporuje návrh týkající se snížení emisí CO2 z odvětví dopravy, k němuž by mimo jiné mělo přispět efektivnější využívání paliva a energie v automobilech, které pomůže snížit náklady pro uživatele. Zároveň budou v důsledku stále většího počtu automatizovaných vozidel nezbytné harmonizované právní předpisy, protože s těmito vozidly jsou spojena značná rizika (kybernetické útoky, ochrana údajů, otázka odpovědnosti v případě nehody) (10). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Výbor již v jednom ze svých předchozích stanovisek uvítal třetí balíček opatření v oblasti mobility a označil jej za další krok směrem k udržitelné mobilitě pro Evropu (11). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | Návrh týkající se označování pneumatik (12), ekologizace odvětví námořní dopravy prostřednictvím využívání alternativních paliv, rozšíření požadavků na ekodesign (13) na nové kategorie výrobků – to vše může podle Výboru přispět k boji proti změně klimatu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Výbor se vyslovuje pro vypracování norem v oblasti oběhového hospodářství, které přispějí k udržitelné výrobě a tudíž i k ochraně přírodních zdrojů (14). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Technické normy usnadňují zavádění inovativních řešení v průmyslu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Výbor se ztotožňuje s názorem Komise, že vypracování akčního plánu pro normalizaci v oblasti obrany Evropskou obrannou agenturou a evropskými normalizačními organizacemi by mělo přispět k zajištění otevřeného a konkurenceschopného jednotného trhu EU s obranným vybavením (15). Podobné kroky budou podniknuty v oblasti vesmíru (16). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Je třeba zajistit soulad mezi evropskými a mezinárodními normami a propagovat používání evropských norem mimo Unii. Za tímto účelem by Komise měla intenzivněji vést politický dialog s mezinárodními normalizačními orgány a dvoustranná jednání s mimoevropskými zeměmi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Výbor podporuje záměr Komise ukázat příznivý dopad inkluzivnosti na kvalitu normalizace, který je naprosto správný. Zapojení organizací, které jsou uvedeny v příloze III, do normalizační činnosti vytváří přidanou hodnotu zvýšením konkurenceschopnosti a je přínosné pro celou společnost. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV opětovně žádá, aby byla důkladně monitorována činnost hlavních subjektů procesu normalizace, jejímž cílem je zapojit do evropského systému normalizace co největší okruh subjektů. EHSV by mohl v prvé řadě zřídit fórum ad hoc, které by toto zapojení co největšího okruhu subjektů do evropského systému normalizace zajistilo. Tento orgán by měl za úkol pořádat každoročně veřejné slyšení, v jehož rámci by byl vyhodnocován pokrok v této oblasti. |
| --- | --- |

3.12.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 17; Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 40; Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 86; Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 81.

1

(2)  INT/879 – Harmonizované normy, Larghi, 2019 (viz strana 78 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  INT/879 – Harmonizované normy, Larghi, 2019 (viz strana 78 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 81; Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 40; Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 17.

4

(5)  Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 17.

5

(6)  Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 17.

6

(7)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 102.

7

(8)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

9

(10)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 254; Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 274.

10

(11)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 254.

11

(12)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 280.

12

(13)  Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 97.

13

(14)  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98; Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 97; Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 61; Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 207.

14

(15)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 62.

15

(16)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 1.

16

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/78

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru Harmonizované normy: zvýšení transparentnosti a právní jistoty pro plně fungující jednotný trh

[COM(2018) 764 final]

(2019/C 228/11)

Zpravodaj: Gerardo LARGHI

| Konzultace | Evropská komise, 18.2.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 7.3.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 125/0/2 |

Konzultace

Evropská komise, 18.2.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

7.3.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

125/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje sdělení Komise o harmonizovaných normách, jehož cílem je zvýšit transparentnost a právní jistotu na jednotném trhu a zajistit jeho účinné fungování. EHSV zejména znovu vyslovuje svou podporu zásadě harmonizované normalizace jakožto klíčovému nástroji pro dotvoření jednotného trhu, neboť nabízí podnikům a pracovníkům příležitosti k růstu, posiluje důvěru spotřebitelů v kvalitu a bezpečnost výrobků a umožňuje lepší ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že účinná strategie harmonizované normalizace musí být založena na rychlejším vytváření a zveřejňování norem v Úředním věstníku EU, ale také na posílení správy stavějící na transparentnosti a zapojení zainteresovaných stran a na globální strategii ochrany evropských norem, na nichž závisí náš systém výroby, příležitosti k růstu a zaměstnanosti i kvalita a bezpečnost výrobků. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že s ohledem na rychlejší tvorbu harmonizovaných norem se zdá, že opatření navržená Komisí se ubírají správným směrem a jsou obecně přijatelná. V souvislosti s transparentností a začleňováním lze naopak vykonat více, neboť stále ještě existuje mnoho potenciálně zainteresovaných stran, které se ve skutečnosti procesu normalizace neúčastní. Tento nedostatek zjevně komplikuje systematickou ochranu norem ze strany EU při jednáních s Mezinárodní organizací pro normalizaci (ISO). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor proto opakuje svůj požadavek větší podpory účasti zainteresovaných stran, mj. tím, že budou posíleny stávající finanční nástroje (Horizont 2020) a bude o nich lépe informováno. Z tohoto hlediska by zmíněné možnosti financování měly být zachovány a případně v příštím víceletém finančním rámci na období 2021–2027 zvýšeny. Totéž doporučení platí pro finanční prostředky určené zainteresovaným stranám uvedeným v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 (1). Kromě toho EHSV v zájmu posílení inkluzivnosti procesu normalizace znovu opakuje, že je ochoten pořádat každoroční mnohostranné fórum za účelem vyhodnocení pokroku v této oblasti, které by podpořilo i výměnu osvědčených postupů mezi různými výrobními odvětvími. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV se domnívá, že iniciativy, které již Komise provádí a jejichž cílem je dohnat zpoždění při tvorbě norem, vysílají pozitivní signál. Je však třeba zdůraznit, že některá strategická odvětví, jako jsou digitální technologie, stále vykazují známky značného zpoždění v určitých citlivých oblastech (např. technologie blockchain), jež mají horizontální dopad na životy všech občanů, na fungování podniků a na činnost pracovníků. Výbor proto vyzývá Komisi, aby vypracovávala stále konkrétnější pracovní programy s jasným a přesně daným časovým rámcem. Mimoto se zájmem očekává výsledek posouzení hospodářských a sociálních dopadů normalizace a doufá, že při něm budou náležitě zohledněny i nepřímé aspekty, jako je míra zaměstnanosti a bezpečnost pracovníků. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod

| 2.1. | Harmonizované normy jsou zvláštní kategorií evropských norem vytvářených jednou z evropských normalizačních organizací (2) z pověření, tj. na tzv. „žádost o normalizaci“, Evropské komise v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Na základě žádosti Evropské komise o normalizaci se vypracovává přibližně 20 % všech evropských norem. Harmonizované normy lze využívat k doložení toho, že určité výrobky nebo služby uváděné na trh splňují technické požadavky stanovené v příslušných právních předpisech EU. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Technické požadavky uvedené v právních předpisech EU jsou závazné, zatímco používání harmonizovaných norem je obvykle dobrovolné. Pro podniky, zejména pro malé a střední, je však certifikace alternativních norem natolik složitá, že jsou harmonizované normy v praxi dodržovány a uznávány téměř všemi podniky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Přestože je tedy použití harmonizovaných norem teoreticky nepovinné, jsou tyto normy v praxi rozhodujícím nástrojem pro fungování a rozvoj jednotného trhu, neboť zakládají předpoklad shody, který zaručuje právní jistotu a možnost uvádět na trh nové výrobky bez dalších nákladů. Vypracování řádného systému harmonizovaných norem by proto mělo všem přinést výhody, poskytovat podnikům a pracovníkům příležitosti k růstu, zaručit zdraví a bezpečnost spotřebitelů a přispět k ochraně životního prostředí z hlediska oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V březnu 2018 požádala Evropská rada Komisi, aby posoudila vývoj na jednotném trhu a překážky, které stále ještě brání jeho dotvoření. Reakcí na tuto žádost bylo sdělení COM(2018) 772 (3). Při tomto posouzení se kladl velký důraz na normalizaci jako klíčový faktor odstraňování technických překážek obchodu, který zaručí interoperabilitu doplňkových výrobků a služeb, usnadní uvádění inovativních výrobků na trh a posílí důvěru spotřebitelů. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rychlý vývoj technologií, digitalizace a rozvoj ekonomiky sdílení však vyžaduje, aby byl systém normalizace stále rychlejší, modernější, efektivnější a flexibilnější. Harmonizované normy jsou v tomto ohledu klíčovým faktorem. Kromě toho se v nedávném rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie (4) uvádí, že i když jsou harmonizované normy vypracovávány nezávislými soukromoprávními subjekty a přestože jejich použití musí zůstat nezávazné, jsou nedílnou součástí právních předpisů EU. Komise proto musí celý proces monitorovat a zaručit, že normy budou vypracovány rychle a budou účinně uplatňovány. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komise proto zveřejnila sdělení, o němž toto stanovisko pojednává, s cílem vyhodnotit opatření, která již byla v souvislosti s harmonizovanými normami přijata, a zjistit, co je ještě třeba učinit, aby bylo nařízení (EU) č. 1025/2012 o normalizaci plně provedeno. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Shrnutí návrhu Komise

| 3.1. | Návrh Komise sestává ze čtyř opatření, která je třeba okamžitě přijmout, aby bylo dosaženo dalšího pokroku, pokud jde o inkluzivnost, právní jistotu, předvídatelnost a rychlé dosažení přínosů harmonizovaných norem pro jednotný trh. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Opatření 1 – Co nejrychlejší snížení počtu dosud nevyřízených norem

| 3.2.1. | V roce 2017 upozornila platforma REFIT na jasné zpoždění (nevyřízené normy) v procesu normalizace, jak již uvedly také jiné zainteresované strany (5). Toto zpoždění se týkalo především odvětví, v nichž docházelo k digitální transformaci hospodářství. Z tohoto důvodu byla po dohodě s evropskými normalizačními organizacemi vypracována strategie, jejímž cílem bylo toto zpoždění dohnat. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Opatření 2 – Zefektivnění postupů pro zveřejňování odkazů na harmonizované normy v Úředním věstníku

| 3.3.1. | Smyslem opatření je celkový přezkum fungování Komise. Proto byla zřízena skupina poradců, kteří byli pověřeni, aby nejdříve určili případné problémy spojené s vypracováním norem. Kromě toho byl zahájen strukturovaný dialog v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, jakož i interinstitucionální dialog, do něhož se zapojily hlavní evropské orgány a instituce (včetně EHSV) a zainteresované strany a jehož výsledkem bylo rozhodnutí, že od 1. prosince 2018 bude Komise o harmonizovaných normách rozhodovat zrychleným písemným postupem. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Opatření 3 – Vypracování pokynů týkajících se praktických aspektů provádění nařízení o normalizaci |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Pokyny budou sloužit k vyjasnění úlohy a odpovědnosti různých aktérů během všech fází tvorby harmonizovaných norem. Vyjasní zejména hmotněprávní a procesní aspekty nového formátu žádosti o normalizaci, na kterém Komise pracuje, s cílem zajistit větší transparentnost a předvídatelnost při tvorbě norem. Objasní i úlohu Komise a jejích odborných poradců. V neposlední řadě poskytnou doplňující instrukce s cílem zlepšit soudržnost a rychlost procesu posuzování harmonizovaných norem ve všech příslušných odvětvích. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Opatření 4 – Posílení systému poradců s cílem zajistit rychlé a spolehlivé posuzování harmonizovaných norem, což umožní jejich včasné zveřejňování v Úředním věstníku EU

| 3.5.1. | V zájmu zajištění lepší koordinace v předchozích fázích procesu posuzování harmonizovaných norem, které evropské normalizační organizace tvoří, se bude Komise i nadále spoléhat na vědecký vklad Společného výzkumného střediska a současně bude posilovat své kontakty s technickými výbory, které mají na starost tvorbu norem, a to prostřednictvím nedávno zavedeného systému odborných poradců. Cílem bude maximalizovat rychlost, kvalitu a přesnost posouzení za účelem zvýšení efektivity celého a zajištění toho, aby byly odkazy na harmonizované normy co nejrychleji zveřejněny v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV podporuje sdělení Komise o harmonizovaných normách, jehož cílem je zvýšit transparentnost a právní jistotu na jednotném trhu a zajistit jeho účinné fungování. Tento návrh se byl vypracováván souběžně se stanoviskem EHSV INT/878 (6) k ročnímu pracovnímu programu Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2019 (7), a to ze zřejmého důvodu, jímž je příbuznost obsahu, aby bylo možné poskytnout podrobnou, koordinovanou a soudržnou odpověď. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV znovu vyslovuje svou plnou podporu zásadě harmonizované normalizace jakožto klíčovému nástroji pro dotvoření jednotného trhu, neboť nabízí podnikům a pracovníkům příležitosti k růstu, posiluje důvěru spotřebitelů v kvalitu a bezpečnost výrobků a umožňuje lepší ochranu životního prostředí (8). Kromě toho se EHSV domnívá, že strategie harmonizované normalizace nemůže být oddělena od probíhajících globálních procesů, v nichž by měla najít odpovídající protějšek, pokud jde o ochranu norem stanovených na evropské úrovni. Každé zpoždění v procesu evropské normalizace nebo neschopnost hájit evropské normy při jednáních s Mezinárodní organizací pro normalizaci (ISO) totiž může způsobit, že naše normy budou odmítnuty nebo že nebudou slučitelné s normami schválenými na mezinárodní úrovni, což zjevně poškodí podniky i spotřebitele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV oceňuje iniciativu Komise, která umožnila částečně dohnat zpoždění, které se v průběhu let v oblasti harmonizované normalizace nahromadilo (9). U některých strategických digitálních odvětví, jako je technologie blockchain, je však třeba upozornit na to, že teprve nyní začíná fungovat pracovní skupina ad hoc, která se tomuto tématu věnuje a která poukazuje na značné zpoždění. Jelikož je včasná normalizace inovací nesmírně obtížná, měl by být vypracován jasnější a konkrétnější pracovní program, který byl stanovil přesné lhůty a způsoby provádění. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV se domnívá, že zefektivnění interních postupů Komise s cílem zkrátit rozhodovací procesy a zveřejňování v Úředním věstníku je rozhodně účelné, neboť je jednou z příčin zpoždění, které se v průběhu let v oblasti harmonizované normalizace nahromadilo. Zejména je nezbytné, aby byl systém harmonizované normalizace schopen reagovat na nové výzvy trhu, a zabránit tak vývoji v jednotlivých členských státech, který by mohl způsobit rozpor mezi různými právní předpisy jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V rámci širšího procesu zjednodušení, který Komise navrhuje, je nezbytné zajistit transparentnost, a zejména začlenění do procesů řádné správy věcí veřejných. To znamená, že Evropský hospodářský a sociální výbor musí být – stejně jako v případě interinstitucionálního dialogu zahájeného v červnu 2018 – i nadále plně zapojen, stejně jako ostatní zainteresované strany, na evropské i vnitrostátní úrovni (10). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV upozorňuje na to, že aktivní účast zainteresovaných stran v celostátním, evropském a mezinárodním měřítku je faktorem, který má příznivý a určující vliv na vytváření norem, a měla by být podporována a prosazována. Zainteresované strany se totiž stále ještě potýkají s řadou obtíží, pokud jde o přístup ke stanovování harmonizovaných norem. Poukazují především na problémy spojené s informováním a povědomím o významu tohoto nástroje a o možnostech přístupu, limitujících kritériích účasti a příliš vysokých nákladech pro malé organizace či podniky. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V této souvislosti Výbor konstatuje, že o finančních prostředcích dostupných v rámci programu Horizont 2020 určených na financování účasti zainteresovaných stran na normalizačních procesech se ví jen málo. Proto by měly být lépe přístupné a mělo by se o nich více informovat (11). Důležité je i to, aby byly všechny již naplánované finanční prostředky zachovány a případně v příštím víceletém finančním rámci na období 2021–2027 navýšeny. Totéž doporučení platí pro finanční prostředky určené zainteresovaným stranám uvedeným v příloze III nařízení č. 1025/2012. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V zájmu zvýšení účinnosti opatření na podporu normalizace se doporučuje, aby se na projektech financovaných prostřednictvím programu Horizont Evropa podílely také subjekty zabývající se normalizací inovací zaváděných v rámci osvětové činnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky (12) požaduje, aby byly podrobně monitorovány činnosti hlavních subjektů normalizace, a to za účelem posílení aspektu inkluzivnosti evropského systému normalizace. EHSV by za tímto účelem mohl vytvořit fórum ad hoc týkající se inkluzivnosti evropského systému normalizace. Tento orgán by byl pověřen, aby každý rok pořádal veřejná slyšení za účelem vyhodnocení pokroku v této oblasti, což by podpořilo i výměnu osvědčených postupů mezi různými výrobními odvětvími. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1. | Výbor poukazuje na to, že úsilí, které Komise doporučuje vynaložit za účelem zefektivnění interních postupů a zvýšení počtu poradců, by se mohlo týkat několika operativních úrovní a mělo by mít dopad na pracovníky i na interní uspořádání. Tato zlepšení jsou nutná, vyžadují však odpovídající financování. EHSV proto vyzývá Komisi, aby tento aspekt lépe vyjasnila a vyzdvihla, že je nutné přidělit takovou výši finančních prostředků, které budou přiměřené výzvám v daném odvětví a budou v souladu s cíli nařízení (EU) č. 1025/2012 (13). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV znovu zdůrazňuje nutnost posílit evropskou kulturu normalizace prostřednictvím specifických osvětových kampaní zaměřených na jednotlivce od školního věku až po politické činitele a nutnost odezvy také v rámci mezinárodních dohod (14). Kromě toho by bylo vhodné připravit specifické osvětové kampaně zaměřené na malé a střední podniky a na začínající podniky. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV doufá, že v posouzení sociálně-ekonomických dopadů systému normalizace obsaženém v pracovním programu pro evropskou normalizaci na rok 2019 bude stanoveno vytvoření ad hoc fóra pro harmonizované normy a realistické zvážení možných nevýhod a příležitostí nejen v rámci vnitřního trhu, ale i v celosvětovém měřítku. To znamená, že by v tomto posouzení měly být zohledněny i nepřímé důsledky normalizace, např. míra zaměstnanosti a bezpečnost pracovníků (15). |
| --- | --- |

5.3.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Evropský výbor pro normalizaci (CEN), Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) a Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI).

2

(3)  Jednotný trh v měnícím se světě – Jedinečná výhoda si žádá nový politický závazek, COM(2018) 772 final.

3

(4)  Rozsudek ve věci C-613/14, James Elliot Construction Limited v. Irish Asphalt Limited.

4

James Elliot Construction Limited v. Irish Asphalt Limited

(5)  Platforma REFIT, stanovisko XXII.2.b.

5

(6)  INT/878 – Evropská normalizace na rok 2019 (viz strana 74 v tomto čísle Úředního věstníku).

6

(7)  COM(2018) 686 final.

7

(8)  Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 40.

8

(9)  Pramen: Evropská komise.

9

(10)  Úř. věst. C 34, 2.2.2017, s. 86, Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 40.

10

(11)  Z prostředků pracovního programu LEIT (vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích) v rámci programu Horizont 2020 jsou financovány projekty podpory účasti zainteresovaných stran na procesu normalizace. Jedním z nich je dvouletý projekt Standict.eu (www.standict.eu), jehož cílem je normalizovat inovace v oblasti IKT a který má k dispozici rozpočet ve výši 2 mil. eur a základnu potenciálních příjemců čítající přibližně 300 subjektů vybíraných na základě pravidelně zveřejňovaných výběrových řízení. Pracovní program LEIT na období 2019–2020 zahrnuje podobné výběrové řízení ICT-45-2020: Reinforcing European presence in international ICT standardisation: Standardisation Observatory and Support Facility, na něž jsou však vyčleněny dvojnásobné prostředky – od 2 do 4 mil. eur – a které má trvat 2 až 3 roky.

11

ICT-45-2020: Reinforcing European presence in international ICT standardisation: Standardisation Observatory and Support Facility

(12)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 81, Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 17.

12

(13)  Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 17.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou 10.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou 8.

15

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/83

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vytváření uceleného rámce EU pro endokrinní disruptory

[COM(2018) 734 final]

(2019/C 228/12)

Zpravodaj: Brian CURTIS (UK/II)

| Konzultace | Evropská komise, 14. 12. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí předsednictva | 10. 7. 2018 |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato ve specializované sekci | 27. 2. 2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 21. 3. 2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 173/0/1 |

Konzultace

Evropská komise, 14. 12. 2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí předsednictva

10. 7. 2018

Odpovědná specializovaná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato ve specializované sekci

27. 2. 2019

Přijato na plenárním zasedání

21. 3. 2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

173/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Komise týkající se endokrinních disruptorů (ED), jehož účelem je lepší ochrana lidského zdraví a zdraví zvířat. EHSV zejména považuje za nutné provést kompletní kontrolu účelnosti stávajících právních předpisů, včetně jejich sociálních a ekonomických dopadů, s cílem zmapovat skutečnou situaci. Při podpoře dlouhodobé strategie, jež umožní zabývat se ED soudržným, důsledným a vědeckým způsobem, je klíčový ucelený přístup. Výbor se nicméně domnívá, že tato strategie by měla být podpořena realistickým akčním plánem, který stanoví cíle a harmonogram. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor podporuje tento návrh, jehož cílem je definovat soudržnější právní rámec. V tomto kontextu bude důležité dodržovat zásadu „jedna látka, jedna toxikologie“a založit novou strategii na harmonizovaném užití zásady předběžné opatrnosti v souladu s účinnými ustanoveními o biocidech a pesticidech (1), která již byla přijata. Nová strategie by mohla být zahrnuta do zastřešujícího programu napříč odvětvími, který představuje nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Řídicí mechanismus by měl vycházet z vědeckých poznatků, aby se zajistila transparentnost pro občany a zainteresované subjekty. Proto by měl být na podporu veřejného a nezávislého výzkumu vyčleněn odpovídající rozpočet. Nezávislý výzkum by mohl zejména poskytnout obecně přijímaná vědecká kritéria či metody řešení, podpory a stimulace výzkumu a inovací v evropském průmyslu a výrobě. EHSV doporučuje, aby tento rozpočet nebyl nižší než stávající rozpočet v rámci programu Horizont 2020. Výbor konkrétně doporučuje, aby byla vytvořena zvláštní rozpočtová položka pro včasnou identifikaci ED a rizik pro zdraví zvířat a lidské zdraví, určování bezpečných alternativních látek a sanaci životního prostředí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zákazy a omezení vztahující se na některé látky nebo produkty, budou-li věrohodně identifikovány jako ED, by mohly mít významný dopad na podniky a pracoviště. EHSV proto doporučuje, aby Komise zajistila zvláštní finanční mechanismus na podporu přechodu k udržitelnější výrobě, a to jak pro podniky s cílem zlepšit výrobní postupy a mechanismy, tak pro pracovníky s cílem aktualizovat jejich dovednosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje návrh na výroční setkání zainteresovaných subjektů. Výbor se nicméně domnívá, že má-li být dialog mezi zainteresovanými subjekty a Evropskou komisí skutečně efektivní, měl by zahrnovat stálý strukturovaný systém výměny informací a konzultací. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor žádá, aby byla rozsáhlá osvětová kampaň o perzistentních organických znečišťujících látkách, kterou bude Komise pořádat na úrovni EU, vytvořena s ohledem na podobný přístup zaměřený na ED. EHSV rovněž opakuje své doporučení, aby byla vytvořena otevřená databáze perzistentních organických znečišťujících látek a endokrinních disruptorů s cílem poskytnout podnikům a spotřebitelům užitečný nástroj. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor je přesvědčen, že evropská strategie týkající se ED by měla mít mezinárodní rozměr, aby účinně chránila zdraví občanů před potenciálně nebezpečnými výrobky ze třetích zemí. EHSV proto schvaluje návrh Komise, aby EU na celosvětové úrovni vystupovala proaktivněji a podporovala OECD při zlepšování testování. Domnívá se rovněž, že EU by měla podporovat udržitelnost a dodržování ustanovení o ED v dvoustranných i mnohostranných obchodních dohodách. V této souvislosti by EU mohla ve spolupráci s WHO a programem OSN pro životní prostředí podepsat celosvětovou úmluvu o ED, jako tomu učinila v případě perzistentních organických znečišťujících látek (Stockholmská úmluva). Tato úmluva by vycházela ze stávajícího seznamu zjištěných či potenciálních ED, jejž vytvořila OSN. Tyto iniciativy budou užitečné i při vytváření rovných podmínek a ochraně evropského výrobního modelu před nekalou hospodářskou soutěží. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje otevřenou strategii, kterou Komise přijala, a zastává názor, že by organizovaná občanská společnost mohla hrát zásadní úlohu při přípravě vnitrostátních osvětových kampaní, aby byl o činnostech, jež EU vyvíjí na ochranu zdraví občanů, informován širší okruh obyvatelstva. Takové iniciativy by měly začínat ve školách, aby se snížilo riziko expozice endokrinním disruptorům a podpořilo se bezpečné chování. EHSV zejména doporučuje, aby byly iniciativy na poli vzdělávání a odborné přípravy harmonizovány a považovány za součást téže strategie v rámci přístupu založeného na celoživotním učení. Pro všechny evropské pracovníky, jejichž činnost s ED přímo nebo nepřímo souvisí, by měly být povinné a dostupné zvláštní školicí kurzy. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod

| 2.1. | Endokrinní disruptory (ED) jsou syntetické nebo přírodní chemické látky, které mění způsob fungování endokrinního systému, a nepříznivě tak ovlivňují zdraví lidí a zvířat včetně metabolismu, růstu, spánku a nálady. K expozici endokrinním disruptorům dochází z celé řady zdrojů, jedná se například o rezidua pesticidů, kovy a přísady nebo o kontaminanty v potravinách a kosmetice. Některé ED jsou látky, které se přirozeně vyskytují v životním prostředí. Lidé a zvířata mohou být endokrinním disruptorům vystaveni prostřednictvím potravy, prachu nebo vody, vdechnutím plynů či pevných částic ze vzduchu nebo jednoduše kontaktem s kůží (z výrobků pro osobní hygienu). Účinky endokrinního disruptoru mohou být v některých případech pozorovány až po dlouhé době (2). Je třeba podotknout, že mezi produkty s vlastnostmi endokrinních disruptorů mohou patřit látky přítomné v určitých potravinách (např. zelenině), některých vitaminech a jiných doplňcích stravy, jakož i v klíčových léčivých přípravcích (např. pro léčbu rakoviny a zejména v antikoncepčních prostředcích pro ženy), a občané EU tedy mohou být prostřednictvím těchto produktů vystaveni velkému množství endokrinních disruptorů. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obavy z působení ED rostou od devadesátých let minulého století. Komise přijala v prosinci 1999 strategii Společenství v oblasti endokrinních disruptorů (3), která se od té doby rozvíjí prostřednictvím opatření v oblasti výzkumu, regulace a mezinárodní spolupráce. Rozsáhlá studie Světové zdravotnické organizace (WHO) upozornila na problém rozsáhlých dopadů endokrinních disruptorů na velký počet lidí a zvířat, zejména na plody a těhotné ženy (předčasný porod a nízká porodní váha, vrozené deformace a poruchy neurologického vývoje), děti a dospívající (změna běžného vývoje a fungování reprodukčního systému, např. předčasný růst prsou u mladých dívek), ale i na dospělé (ztráta plodnosti, obezita, rakovina) (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Je znám velký počet přírodních a umělých chemických látek, které zasahují do syntézy hormonů, hormonální činnosti nebo metabolismu, ale pouze malý zlomek z nich byl řádně prozkoumán z hlediska jejich potenciálu vyvolat nepříznivé účinky prostřednictvím mechanismů souvisejících s endokrinním systémem, jak je uvedeno i v nedávné zprávě OSN. Rychlost, s jakou v posledních desetiletích narůstá výskyt nemocí, vylučuje genetickou zátěž jakožto jediné věrohodné vysvětlení. Vlivy životního prostředí a jiné negenetické faktory včetně stravy, věku matky, virových onemocnění a expozice chemickým látkám jsou rovněž ve hře, není ovšem vždy snadné je identifikovat (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Došlo k výraznému pokroku v chápání a regulaci ED a EU má v této oblasti v současné době vedoucí postavení na světě a její právní předpisy patří z celosvětového hlediska mezi ty, které poskytují nejvyšší ochranu. Zvláštní ustanovení jsou nyní začleněna do právních předpisů o pesticidech a biocidech, chemických látkách obecně (nařízení REACH), zdravotnických prostředcích a vodě (6). Další právní předpisy, například předpisy o materiálech určených pro styk s potravinami, kosmetických přípravcích, hračkách nebo ochraně pracovníků na pracovišti (7), konkrétní ustanovení o ED neobsahují. Nicméně na látky, které mají vliv na endokrinní činnost, se vztahují individuální regulační opatření založená na obecných požadavcích právních předpisů. Kvůli nedostatečné koordinaci jsou však stávající právní předpisy roztříštěné a v některých případech nesoudržné. (Například bisfenol A je látka běžně užívaná v několika výrobních odvětvích. Je zakázán v kosmetice a dětských lahvích, ale stále povolen v jiných materiálech určených pro styk s potravinami/krmivy a v termopapíru.) |
| --- | --- |

2.4.

3.   Shrnutí návrhu

| 3.1. | Ve sdělení se uvádí, že Komise hodlá provést téměř po dvaceti letech po přijetí strategie Společenství kontrolu účelnosti stávajících právních předpisů, a zjistit tak stávající situaci. Mohl by to být první krok směrem k aktualizaci právních předpisů EU a zajištění jejich soudržnosti a koordinace ve vztahu ke třem klíčovým aspektům: definici, identifikaci a důsledkům regulace (zejména ochranných opatření). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výchozím bodem horizontálního přístupu a ústředním prvkem nové cesty je společná definice ED. Bude vycházet z definice endokrinních disruptorů Světové zdravotnické organizace (8). Společná definice je nezbytná pro vytvoření harmonizované metody identifikace ED. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Co se týče identifikace, má Komise v úmyslu posílit tři druhy činnosti:






  — | horizontální mechanismus pro identifikaci ED, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

horizontální mechanismus pro identifikaci ED,

| — | aktualizace požadavků na údaje obsažených v právních předpisech, aby byla identifikace endokrinních disruptorů přesnější, |
| --- | --- |

—

aktualizace požadavků na údaje obsažených v právních předpisech, aby byla identifikace endokrinních disruptorů přesnější,

| — | zlepšení komunikace o endokrinních disruptorech v celém dodavatelském řetězci na základě nařízení REACH (bezpečnostní listy). |
| --- | --- |

—

zlepšení komunikace o endokrinních disruptorech v celém dodavatelském řetězci na základě nařízení REACH (bezpečnostní listy).

| 3.4. | Třetí aspekt spočívá v uplatňování stejných opatření a ustanovení v souladu se zásadou předběžné opatrnosti, aby byla veřejnost chráněna před expozicí škodlivinám, pokud vědecký výzkum zjistil věrohodná rizika. To by mělo mít za následek zákaz výroby takových látek s omezenou možností výjimky. Z toho důvodu bude při kontrole účelnosti kladen zvláštní důraz na soulad a intenzitu opatření na ochranu všech obyvatel, a to se zvláštním důrazem na zranitelné skupiny, které jsou obzvláště citlivé na ED v přechodových obdobích endokrinního systému, tedy např. plody, dospívající a těhotné ženy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V rámci budoucího legislativního rámce bude hrát zásadní úlohu výzkum, protože stále přetrvávají některé mezery ve znalostech, například o tom:






  — | jak přesně přispívá expozice endokrinním disruptorům ke vzniku onemocnění, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

jak přesně přispívá expozice endokrinním disruptorům ke vzniku onemocnění,

| — | zda lze pro ED stanovit „bezpečnou prahovou hodnotu“, při jejímž dodržení nenastanou žádné negativní účinky, |
| --- | --- |

—

zda lze pro ED stanovit „bezpečnou prahovou hodnotu“, při jejímž dodržení nenastanou žádné negativní účinky,

| — | která směs látek může mít „koktejlový efekt“a jakým způsobem „směsi látek“obecně fungují, |
| --- | --- |

—

která směs látek může mít „koktejlový efekt“a jakým způsobem „směsi látek“obecně fungují,

| — | jak můžeme zefektivnit naše zkušební metody. |
| --- | --- |

—

jak můžeme zefektivnit naše zkušební metody.

| 3.6. | Od roku 1999 bylo z rámcových programů EU pro výzkum a vývoj financováno více než 50 projektů týkajících se ED (které obdržely více než 150 milionů eur (9)). Dalších 52 milionů eur bylo přiděleno z programu Horizont 2020. Nové projekty budou financovány v rámci programu Horizont Evropa (10). Komise podporuje především tyto oblasti výzkumu:






  — | další rozvoj posouzení nebezpečnosti, posouzení rizik a nakládání s chemickými látkami, včetně koktejlového efektu, a sběr, sdílení a kombinování požadovaných údajů, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

další rozvoj posouzení nebezpečnosti, posouzení rizik a nakládání s chemickými látkami, včetně koktejlového efektu, a sběr, sdílení a kombinování požadovaných údajů,

| — | eliminace látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti; podpora vývoje bezpečných náhrad a bezpečných a nákladově efektivních výrobních technologií, |
| --- | --- |

—

eliminace látek vzbuzujících obavy ve fázi výroby a na konci životnosti; podpora vývoje bezpečných náhrad a bezpečných a nákladově efektivních výrobních technologií,

| — | ekologické inovace pro prevenci a nápravu znečištění životního prostředí nebezpečnými látkami a chemikáliemi, které nyní vzbuzují obavy, rovněž se zohledněním rozhraní mezi chemickými látkami, produkty a odpady. |
| --- | --- |

—

ekologické inovace pro prevenci a nápravu znečištění životního prostředí nebezpečnými látkami a chemikáliemi, které nyní vzbuzují obavy, rovněž se zohledněním rozhraní mezi chemickými látkami, produkty a odpady.

| 3.7. | Aby byla nová strategie účinnější, počítá Komise s proaktivnější úlohou EU na celosvětové úrovni a s otevřeným dialogem se zúčastněnými subjekty a širokou veřejností. Tyto činnosti budou rozděleny na čtyři iniciativy:






  — | každoroční organizace fóra na téma ED. Fórum umožní vědcům a veřejným a soukromým subjektům vyměnit si informace a osvědčené postupy, identifikovat problematická témata a vytvářet synergie s cílem podpořit činnost Komise; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

každoroční organizace fóra na téma ED. Fórum umožní vědcům a veřejným a soukromým subjektům vyměnit si informace a osvědčené postupy, identifikovat problematická témata a vytvářet synergie s cílem podpořit činnost Komise;

| — | zvýšená podpora činnosti příslušných mezinárodních organizací, se zvláštním zaměřením na poskytnutí podpory Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), která je nezbytná pro dosažení pokroku při vypracovávání mezinárodně schválených pokynů k testování; |
| --- | --- |

—

zvýšená podpora činnosti příslušných mezinárodních organizací, se zvláštním zaměřením na poskytnutí podpory Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), která je nezbytná pro dosažení pokroku při vypracovávání mezinárodně schválených pokynů k testování;

| — | prozkoumání možností, jak začlenit ED do stávajícího mezinárodního systému klasifikace chemických látek. Identifikace endokrinních disruptorů by tak byla vyřešena na celosvětové úrovni (jako je tomu již v případě systému jiných nebezpečných skupin látek, například mutagenů, karcinogenů a látek toxických pro reprodukci); |
| --- | --- |

—

prozkoumání možností, jak začlenit ED do stávajícího mezinárodního systému klasifikace chemických látek. Identifikace endokrinních disruptorů by tak byla vyřešena na celosvětové úrovni (jako je tomu již v případě systému jiných nebezpečných skupin látek, například mutagenů, karcinogenů a látek toxických pro reprodukci);

| — | komplexní internetový portál pro informování jednotlivců, podniků a zúčastněných subjektů o tomto tématu. Vzhledem k tomu, že je míra informovanosti a povědomí v Evropě různá, budou členské státy vybízeny k tomu, aby připravily specifické kampaně se zvláštním zaměřením na zranitelné skupiny. |
| --- | --- |

—

komplexní internetový portál pro informování jednotlivců, podniků a zúčastněných subjektů o tomto tématu. Vzhledem k tomu, že je míra informovanosti a povědomí v Evropě různá, budou členské státy vybízeny k tomu, aby připravily specifické kampaně se zvláštním zaměřením na zranitelné skupiny.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV vítá sdělení Komise týkající se ED. Výbor zejména považuje za nutné provést kompletní kontrolu účelnosti stávajících právních předpisů, včetně jejich sociálních a ekonomických dopadů, s cílem zmapovat skutečnou situaci. Při podpoře dlouhodobé strategie (11), jež umožní zabývat se ED soudržným, důsledným a vědeckým způsobem, je klíčový ucelený přístup. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor souhlasí s Komisí, že endokrinní disruptory jsou látky vyvolávající zvláštní obavy. Výbor proto podporuje návrh na vytvoření soudržného právního rámce a harmonizované použití zásady předběžné opatrnosti v souladu s účinnými ustanoveními týkajícími se biocidů a pesticidů (12), která již byla přijata. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se především domnívá, že soudržnost nového právního rámce bude pro EU hlavní výzvou, neboť několik látek, např. bisfenol A, které jsou běžně užívány jako přísady v různých odvětvích, je chápáno zcela odlišným způsobem. Proto je důležité dodržovat vědeckou zásadu „jedna látka, jedna toxikologie“ (13). To znamená, že kritéria pro označení nějaké látky za ED musí být ve všech regulačních oblastech v EU důsledná a soudržná. I když mohou existovat výjimky, rozhodnutí ohledně regulace by pak obecně měla být soudržná a koordinovaná. Nová strategie by za účelem zajištění soudržnosti mohla být zahrnuta do zastřešujícího programu napříč odvětvími, který představuje nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V tomto novém kontextu by řídicí mechanismus mohl vycházet z vědeckých poznatků, aby se zajistila transparentnost pro občany a zainteresované subjekty. Proto je důležité vyčlenit na podporu veřejného a nezávislého výzkumu přiměřený rozpočet. EHSV se domnívá, že obecně přijímaná vědecká kritéria či metody, jež vzejdou z nezávislého výzkumu, by mohly řešit, podpořit a stimulovat výzkum a inovace v evropském průmyslu a výrobě. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Výbor se domnívá, že by zákaz nebo omezení vztahující se na některé látky nebo produkty, budou-li věrohodně identifikovány jako ED, mohly mít závažný dopad na podniky a pracoviště. Proto by Komise měla zajistit zvláštní finanční mechanismus na podporu přechodu k udržitelnější výrobě, a to jak pro podniky s cílem zvýšit inovativnost jejich výrobních postupů a mechanismů, tak pro pracovníky s cílem aktualizovat jejich dovednosti (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pro zlepšení a doplnění našich znalostí o ED má zásadní význam nezávislý výzkum. Výbor konstatuje, že Komise ve svém návrhu neuvádí přesný rozpočet na výzkum a inovace v oblasti ED v rámci programu Horizont Evropa. EHSV doporučuje, aby tento rozpočet nebyl nižší než stávající rozpočet v rámci programu Horizont 2020. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV souhlasí s návrhem Komise na investice do výzkumu a inovací, domnívá se ovšem, že některé další oblasti budou v nadcházejících letech klíčové, a měly by být proto financovány, a to:






  a) | Včasná identifikace ED. Podle Světové zdravotnické organizace existuje více než 800 látek, které mohou působit jako endokrinní disruptory (15). Vzhledem k jejich běžnému používání je důležité investovat do urychlení vědeckých identifikačních technik a mechanismů pro analýzu dat (s cílem dosáhnout lepšího výkladu existujících údajů). |
| --- | --- | --- |

4.7.

a)

Včasná identifikace ED. Podle Světové zdravotnické organizace existuje více než 800 látek, které mohou působit jako endokrinní disruptory (15). Vzhledem k jejich běžnému používání je důležité investovat do urychlení vědeckých identifikačních technik a mechanismů pro analýzu dat (s cílem dosáhnout lepšího výkladu existujících údajů).

| b) | Identifikace bezpečných alternativních látek a metod. Nová strategie přijatá EK by mohla stimulovat objevení mnoha nových ED. Některé z těchto látek jsou obzvláště užitečné v mnoha výrobních odvětvích, a proto je důležité investovat do výzkumu bezpečných alternativ a bezpečných výrobních metod. Nedostatek údajů neznamená, že je látka bezpečná, a proto je důležité posílit vědecký výzkum. Nelze se pouze zaměřovat na látky, které již byly rozsáhle testovány, ale mělo by se usilovat o rozšíření seznamu posouzených látek. |
| --- | --- |

b)

Identifikace bezpečných alternativních látek a metod. Nová strategie přijatá EK by mohla stimulovat objevení mnoha nových ED. Některé z těchto látek jsou obzvláště užitečné v mnoha výrobních odvětvích, a proto je důležité investovat do výzkumu bezpečných alternativ a bezpečných výrobních metod. Nedostatek údajů neznamená, že je látka bezpečná, a proto je důležité posílit vědecký výzkum. Nelze se pouze zaměřovat na látky, které již byly rozsáhle testovány, ale mělo by se usilovat o rozšíření seznamu posouzených látek.

| c) | Sanace životního prostředí. Jakmile je věrohodně zjištěna nová látka působící jako ED, je důležité uplatnit zvláštní postup týkající se posouzení a řízení rizik těchto látek pro životní prostředí s cílem naplánovat případnou zvláštní strategii (zejména kvůli perzistenci této látky) na sanaci životního prostředí. |
| --- | --- |

c)

Sanace životního prostředí. Jakmile je věrohodně zjištěna nová látka působící jako ED, je důležité uplatnit zvláštní postup týkající se posouzení a řízení rizik těchto látek pro životní prostředí s cílem naplánovat případnou zvláštní strategii (zejména kvůli perzistenci této látky) na sanaci životního prostředí.

| 4.8. | EHSV podporuje návrh na výroční setkání zainteresovaných subjektů. Výbor se nicméně domnívá, že má-li být dialog mezi zainteresovanými subjekty a Evropskou komisí skutečně efektivní, měl by zahrnovat stálý strukturovaný systém výměny informací a konzultací. EHSV by se rád tohoto výročního setkání zúčastnil a přispěl k němu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Endokrinní disruptory a perzistentní organické znečišťující látky jsou odlišné látky a mají různé účinky na lidské bytosti a na životní prostředí, jsou ovšem stejně nebezpečné pro zdraví a občané je neznají. Jelikož se strategie EU týkající se perzistentních organických znečišťujících látek v několika aspektech podobá sdělení Komise o ED, navrhuje Výbor, aby se tyto strategie rozvíjely podobně, čímž by se posílil politický a vědecký postup. Výbor především v souladu se stanoviskem EHSV NAT/719 k přepracovanému znění návrhu nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách žádá, aby byla v rámci rozsáhlé osvětové kampaně o perzistentních organických znečišťujících látkách, kterou Komise uspořádá na úrovni EU, věnována zvláštní pozornost endokrinním disruptorům. EHSV rovněž opakuje své doporučení, aby byla vytvořena otevřená databáze perzistentních organických znečišťujících látek a endokrinních disruptorů s cílem poskytnout podnikům a spotřebitelům užitečný nástroj. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1. | EHSV chápe sdělení Komise jako důležitý krok k lepší ochraně zdraví občanů pomocí definice udržitelnějšího systému výroby. Výbor se nicméně domnívá, že by tato strategie měla být podpořena realistickým akčním plánem, který stanoví cíle a harmonogram. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ke snižování expozice občanů EU endokrinním disruptorům by mohlo přispívat dobře fungující oběhové hospodářství specificky zaměřené na druhotné suroviny (16). Výbor zastává názor, že je nutné návrh Komise jasně a jednoznačně propojit se stávajícími právními předpisy vypracovanými v rámci 7. akčního plánu pro životní prostředí (17) a dalšími klíčovými politickými iniciativami pro udržitelnost, např. akčním plánem pro oběhové hospodářství a strategií pro plasty, aby se vyloučila produkce toxických výrobků. Tato otázka je velmi citlivá, zejména pokud jde o koktejlový efekt, který u lidí způsobuje onemocnění a poškozuje životní prostředí. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV vybízí Komisi, aby přesněji vymezila návrh na uspořádání veřejné konzultace na téma ED. Výbor je přesvědčen, že spíše než jednotlivci by důležitou úlohu mohla hrát samotná organizovaná občanská společnost, a to především proto, že pro poskytování užitečného, spolehlivého a vědecky podloženého poradenství jsou nezbytné konkrétní znalosti a zkušenosti (18). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Výbor je přesvědčen, že jakákoli evropská strategie týkající se ED by měla mít mezinárodní rozměr a měla by být rozvíjena na mezinárodní úrovni, aby účinně chránila zdraví občanů před potenciálně nebezpečnými výrobky ze třetích zemí. EHSV proto schvaluje návrh Komise, aby EU na celosvětové úrovni vystupovala proaktivněji a podporovala OECD při zlepšování testování. Domnívá se rovněž, že EU by měla podporovat udržitelnost a dodržování ustanovení o ED v dvoustranných i mnohostranných obchodních dohodách. V této souvislosti by EU mohla ve spolupráci s WHO a programem OSN pro životní prostředí podepsat celosvětovou úmluvu o ED, jako tomu učinila v případě perzistentních organických znečišťujících látek (Stockholmská úmluva). Tato úmluva by vycházela ze stávajícího seznamu zjištěných či potenciálních ED, jejž vytvořila OSN (19). Tyto iniciativy budou užitečné i při vytváření rovných podmínek a ochraně evropského výrobního modelu před nekalou hospodářskou soutěží (20). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV podporuje otevřenou strategii, kterou Komise přijala, a zastává názor, že by organizovaná občanská společnost mohla hrát zásadní úlohu při přípravě vnitrostátních osvětových kampaní, aby byl o činnostech, jež EU vyvíjí na ochranu zdraví občanů, informován širší okruh obyvatelstva. Účinné osvětové kampaně by měly začínat ve školách, aby se snížilo riziko expozice endokrinním disruptorům a podpořilo se bezpečné chování (21). EHSV zejména doporučuje, aby byly iniciativy na poli vzdělávání a odborné přípravy harmonizovány a považovány za součást téže strategie v rámci přístupu založeného na celoživotním učení. Dále se Výbor domnívá, že pro všechny evropské pracovníky, jejichž činnost s ED přímo nebo nepřímo souvisí, by měly být povinné a dostupné zvláštní školicí kurzy (22). |
| --- | --- |

5.5.

V Bruselu dne 21. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

1

(2)  Internetové stránky agentury ECHA. https://chemicalsinourlife.echa.europa.eu/endocrine-disrupters-and-our-health. Podle všeobecně uznávané definice WHO (WHO-IPCS) z roku 2002 se za endokrinní disruptor považuje „exogenní látka nebo směs látek, která vede ke změně funkce/funkcí endokrinního systému, a má tak nepříznivý účinek na zdraví intaktního organismu nebo jeho potomků nebo (sub)populací“.

2

(3)  COM(1999) 706.

3

(4)  Světová zdravotnická organizace, Nejnovější vědecké poznatky v oblasti chemických látek působících jako endokrinní disruptory, 2012, strany VII–XII.

4

(5)  https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting.

5

(6)  Nařízení (ES) č. 1107/2009, nařízení (EU) č. 528/2012, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ((Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 1), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (Úř. věst. 338, 13.11.2004, s. 4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 (Úř. věst. L 342, 22.12.2009, s. 59), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES (Úř. věst. L 170, 30.6.2009, s. 1), směrnice Rady 98/24/ES (Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50).

7

(8)  „Exogenní látka nebo směs látek, která vede ke změně funkce/funkcí endokrinního systému, a má tak nepříznivý účinek na zdraví intaktního organismu nebo jeho potomků nebo (sub)populací“.

8

(9)  Údaje EK.

9

(10)  COM(2018) 435 final a COM(2018) 436 final – viz zejména ve druhém pilíři „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“klastr „Zdraví“(s navrhovaným rozpočtem 7,7 miliardy eur) a nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (s navrhovaným rozpočtem 2,2 miliardy eur).

10

(11)  Stanovisko EHSV ke směrnici o jakosti vody určené k lidské spotřebě (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 107), stanovisko EHSV týkající se opatření EU ke zlepšení dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a správy věcí veřejných v této oblasti (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 83), stanovisko EHSV Současný systém pro zaručení bezpečnosti potravin a zajištění dodávek potravin v EU a možnosti jeho zlepšení (Úř. věst. C 268, 14.8.2015, s. 1), stanovisko EHSV Bezpečnost hraček (Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 8), stanovisko EHSV Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 18).

11

(12)  Nařízení (EU) č. 528/2012, nařízení (ES) č. 1107/2009, stanovisko EHSV Biocidní přípravky (Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 62).

12

(13)  Scientific principles for the identification of endocrine-disrupting chemicals: a consensus statement, Solecki, 2017. https://link.springer.com/article/10.1007/s00204-016-1866-9.

13

Scientific principles for the identification of endocrine-disrupting chemicals: a consensus statement

(14)  Stanovisko EHSV Ochrana zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci (Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 56), stanovisko EHSV Přepracované znění návrhu nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 93).

14

(15)  Podle TEDX (The Endocrine Disruption Exchange) obsahuje tento seznam více než 1 000 látek.

15

(16)  Stanovisko EHSV Provázanost mezi právními předpisy v oblasti chemických látek, výrobků a odpadů (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 56).

16

Stanovisko EHSV Strategie pro plasty v oběhovém hospodářství (včetně opatření týkajících se odpadu v mořích) (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 61).

(17)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).

17

(18)  Stanovisko EHSV Přepracované znění návrhu nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 93).

18

(19)  OSN zveřejnila v srpnu 2018 seznam 45 chemických látek nebo skupin chemických látek, které byly na základě důkladného vědeckého hodnocení vycházejícího z definicí ED či potenciálních ED, které stanovila WHO/IPCS v roce 2002, označeny za ED nebo potenciální ED. Vzhledem k tomu, že neexistuje mezinárodní úmluva o ED, není možné se dohodnout na společném mezinárodním postupu na ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat před expozicí těmto látkám. https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting.

19

(20)  Stanovisko EHSV Přechod k udržitelnější budoucnosti Evropy (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 44).

20

(21)  Např. Desatero o ED pro občany. http://old.iss.it/inte/index.php?lang=2&id=289&tipo=29.

21

(22)  Stanovisko EHSV Přepracované znění návrhu nařízení o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 93).

22

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/89

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke společnému sdělení Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán proti dezinformacím

[JOIN(2018) 36 final]

(2019/C 228/13)

Zpravodaj: Ulrich SAMM

Spoluzpravodajka: Giulia BARBUCCI

| Konzultace | Evropská komise, 12.3.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato ve specializované sekci | 5.3.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 142/2/1 |

Konzultace

Evropská komise, 12.3.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato ve specializované sekci

5.3.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

142/2/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV bere plně na vědomí způsob, jakým jsou dezinformace v této iniciativě definovány, a sice jako prokazatelně falešné nebo zavádějící informace, které ohrožují demokracii a působí veřejnou újmu. Šíření dezinformací se stalo součástí hybridní války s jasným politickým záměrem. Výbor nicméně rovněž zdůrazňuje, že vedle nepravdivých informací jsou základní práva (svobody) občanů a práva menšin napadána také velmi selektivním zveřejňováním informací, očerňováním, šířením paniky a podněcováním k nenávisti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nejúčinnější dezinformace vždy obsahují něco pravdy. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby všechny zúčastněné strany podnikly řadu různých kroků s cílem zajistit poskytování kvalitních informací a zvýšit povědomí veřejnosti. EHSV tudíž vítá záměr přijmout koordinovaná opatření v zájmu ochrany EU i jejích orgánů a občanů proti dezinformacím. EHSV zdůrazňuje naléhavost těchto opatření, ale zároveň se obává, že dopad tohoto akčního plánu by mohl být omezený vzhledem ke krátké době, která zbývá do konání voleb do Evropského parlamentu v květnu 2019. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je si vědom toho, že dezinformace pocházejí především ze tří zdrojů – jedná se o Ruskou federaci (což náležitě doložila Evropská služba pro vnější činnost), hospodářské subjekty a sdělovací prostředky z jiných třetích zemí (mj. Číny a USA) a vnitřní zdroje (různé sdělovací prostředky působící v zemích samotné Unie a krajně pravicová hnutí a organizace). EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby odpovídajícím způsobem rozšířila monitorování tohoto jevu a přijala náležitá protiopatření. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdůrazňuje, že je naléhavě nutné, aby členské státy učinily kroky potřebné k ochraně integrity svých volebních systémů a infrastruktury a otestovaly je ve všech fázích voleb do Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV se ztotožňuje s názorem Komise, že komplexní reakce na šíření dezinformací vyžaduje také aktivní účast organizací občanské společnosti. EHSV společné úsilí v boji proti dezinformacím proaktivně podporuje, například prostřednictvím svých stanovisek, slyšení, místních akcí a četných činností své profesionální komunikační skupiny, jež jsou zaměřeny na tisk. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pro vybudování odolnosti je nezbytné zapojit všechny sektory společnosti, a především zlepšit mediální gramotnost občanů. Zvyšování informovanosti a kritické myšlení začínají již na školách, v průběhu života je však potřeba je neustále udržovat. Na tyto činnosti je nutné vyčlenit odpovídající finanční prostředky – již nyní i v příštím víceletém finančním rámci. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Společné úsilí musí být podpořeno co nejvíce aktéry na úrovni EU, v členských státech a rovněž v rámci jižního a východního partnerství a musí zahrnovat soukromé i veřejné organizace. Stěžejní význam mají nezávislí ověřovatelé faktů a kvalitní žurnalistika, na něž je třeba vyhradit dostatečné finanční prostředky, aby mohli působit téměř v reálném čase. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV je potěšen zejména tím, že byly v rámci programů Horizont 2020 a Horizont Evropa vyčleněny prostředky na výzkum s cílem lépe pochopit zdroje dezinformací a záměry, nástroje a cíle, jež za dezinformacemi stojí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | K posílení pracovních skupin pro strategickou komunikaci mělo dojít už dávno. EHSV proto vítá záměr poskytnout jim další pracovníky a nové nástroje. Vzhledem k tomu, že v některých zemích jsou vynakládány značné zdroje na vytváření dezinformací, je zjevné, že EU musí odpovídajícím způsobem reagovat. Je proto nutné považovat plánované navýšení zdrojů pro pracovní skupiny pro strategickou komunikaci jen za první krok směrem k dalšímu navýšení v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV souhlasí s tím, že by měl být proveden přezkum u dalších dvou pracovních skupin pro strategickou komunikaci (západní Balkán a Jih), a žádá členské státy, aby se na činnosti pracovních skupin pro strategickou komunikaci podílely vysíláním národních expertů. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vítá kodex zásad boje proti dezinformacím jakožto projev dobrovolného úsilí platforem sociálních médií a inzerentů o zamezení šíření dezinformací, má však zároveň pochybnosti ohledně toho, zda mohou být takováto dobrovolná opatření účinná. Žádá Komisi, aby v případě, že uplatňování tohoto kodexu bude i nadále přinášet neuspokojivé výsledky, navrhla další opatření, včetně opatření regulační povahy, jako jsou sankce. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV naléhavě žádá soukromé podniky, aby si začaly uvědomovat, že umísťování reklamy na online platformy, které napomáhají k šíření dezinformací, je neetické a neodpovědné, a vyzývá je k tomu, aby učinily kroky s cílem zabránit tomuto jednání. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod – dezinformace jako hrozba pro demokratické systémy v Unii

| 2.1. | V kontextu této iniciativy se za dezinformaci považuje prokazatelně falešná nebo zavádějící informace, která vzniká, prezentuje se a šíří za účelem ekonomického prospěchu nebo úmyslného podvádění veřejnosti a může působit veřejnou újmu a ohrožovat demokracii. Práva jsou často napadána očerňováním, šířením paniky a podněcováním k nenávisti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ti, kdo dezinformace šíří, to někdy dělají s odvoláním na svobodu projevu. Právo na informace a svoboda tisku skutečně jsou základními právy Evropské unie, musíme ale bojovat proti jakémukoli zneužívání tohoto práva v případech, kdy jsou dezinformace záměrně používány k tomu, aby se v jejich důsledku narušila společnost. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digitální techniky vytváření a šíření dezinformací usnadňují. Tyto techniky zahrnují:






  — | útoky trollů na profilech v sociálních médiích, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

útoky trollů na profilech v sociálních médiích,

| — | používání internetového automatizovaného softwaru (botů), |
| --- | --- |

—

používání internetového automatizovaného softwaru (botů),

| — | falšování dokumentů, |
| --- | --- |

—

falšování dokumentů,

| — | manipulaci s videem (deep-fakes), |
| --- | --- |

—

manipulaci s videem (deep-fakes),

| — | falešné profily v sociálních médiích. |
| --- | --- |

—

falešné profily v sociálních médiích.

| 2.4. | Sociální média se stala významným prostředkem šíření dezinformací, a to v některých případech, jako v případě Cambridge Analytica, mimo jiné k zacílení doručení dezinformačního obsahu na specifické uživatele, kteří jsou určeni na základě neoprávněného přístupu a použití osobních údajů, přičemž konečným cílem je ovlivnění výsledků voleb, a tím ohrožení demokracie.
  Kromě sociálních médií hrají v mnoha regionech ještě pořád důležitou úlohu i tradičnější metody, jako jsou televize, noviny, internetové stránky a řetězové e-maily a zprávy. Používané nástroje a techniky se rychle mění. |
| --- | --- |

2.4.

Kromě sociálních médií hrají v mnoha regionech ještě pořád důležitou úlohu i tradičnější metody, jako jsou televize, noviny, internetové stránky a řetězové e-maily a zprávy. Používané nástroje a techniky se rychle mění.

| 2.5. | Aktéři, kteří za dezinformacemi stojí, mohou být buď vnitřní, v členských státech, nebo vnější, včetně státních (nebo vládou podporovaných) i nestátních aktérů. Podle zpráv využívá dezinformace a ovlivňování v různých formách více než 30 zemí, a to i ve svých vlastních zemích. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Podle střediska EU pro hybridní hrozby, jež bylo zřízeno v roce 2016 v rámci Evropské služby pro vnější činnost, jsou pro EU největší vnější hrozbou dezinformace šířené Ruskou federací. Dezinformace produkované a/nebo šířené ruskými zdroji byly hlášeny v souvislosti s několika volbami a referendy v EU. Náležitě doloženy byly dezinformační kampaně týkající se války v Sýrii, sestřelení letadla MH-17 na východě Ukrajiny a použití chemických zbraní při útoku v Salisbury. Výraznou úlohu v šíření dezinformací však hrají i jiné třetí země a nepravdivé informace poskytují také mnohé subjekty v rámci EU. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V roce 2018 předložila EU řadu iniciativ zaměřených proti dezinformacím a nezákonnému obsahu a na ochranu údajů:






  — | společné sdělení o zvyšování odolnosti proti hybridním hrozbám, JOIN(2018) 16, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

společné sdělení o zvyšování odolnosti proti hybridním hrozbám, JOIN(2018) 16,

| — | doporučení o opatřeních pro efektivní boj proti nezákonnému obsahu on-line, C(2018) 1177, |
| --- | --- |

—

doporučení o opatřeních pro efektivní boj proti nezákonnému obsahu on-line, C(2018) 1177,

| — | nařízení o prevenci šíření teroristického obsahu online, COM(2018) 640, |
| --- | --- |

—

nařízení o prevenci šíření teroristického obsahu online, COM(2018) 640,

| — | nařízení, pokud jde o postup ověřování v případě porušení pravidel ochrany osobních údajů v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, COM(2018) 636 (1), |
| --- | --- |

—

nařízení, pokud jde o postup ověřování v případě porušení pravidel ochrany osobních údajů v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu, COM(2018) 636 (1),

| — | revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách (EU) 2018/1808, |
| --- | --- |

—

revidovaná směrnice o audiovizuálních mediálních službách (EU) 2018/1808,

| — | sdělení s názvem Boj proti nezákonnému obsahu on-line – Zvyšování odpovědnosti on-line platforem, COM(2017) 555 (2), |
| --- | --- |

—

sdělení s názvem Boj proti nezákonnému obsahu on-line – Zvyšování odpovědnosti on-line platforem, COM(2017) 555 (2),

| — | nařízení, kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center (3), |
| --- | --- |

—

nařízení, kterým se zřizuje Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center (3),

| — | sdělení s názvem Boj proti dezinformacím na internetu: evropský přístup, COM(2018) 236 (4), a zpráva o jeho provádění, COM(2018) 794, |
| --- | --- |

—

sdělení s názvem Boj proti dezinformacím na internetu: evropský přístup, COM(2018) 236 (4), a zpráva o jeho provádění, COM(2018) 794,

| — | sdělení o zabezpečení svobodného a spravedlivého průběhu voleb do Evropského parlamentu, COM(2018) 637, předložené na zasedání vedoucích představitelů EU v Salcburku ve dnech 19.–20. září 2018. |
| --- | --- |

—

sdělení o zabezpečení svobodného a spravedlivého průběhu voleb do Evropského parlamentu, COM(2018) 637, předložené na zasedání vedoucích představitelů EU v Salcburku ve dnech 19.–20. září 2018.

| 2.8. | Vzhledem k volbám do Evropského parlamentu, které proběhnou v roce 2019, a více než 50 prezidentským, celostátním nebo místním/regionálním volbám, které se v členských státech uskuteční do roku 2020, je třeba, aby byla naléhavě a okamžitě přijata koordinovaná opatření k ochraně Unie i jejích orgánů a občanů proti dezinformacím. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Shrnutí Akčního plánu proti dezinformacím

| 3.1. | Tento akční plán JOIN(2018) 36, který předložily Komise a vysoká představitelka Unie, je odpovědí na výzvu Evropské rady k přijetí opatření s cílem „chránit demokratická zřízení v Unii a bojovat proti dezinformacím“. Koordinovaná reakce na dezinformace se zakládá na čtyřech pilířích: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zlepšení schopnosti orgánů Unie dezinformace odhalovat a analyzovat a upozorňovat na ně:






  — | posílení pracovních skupin pro strategickou komunikaci a delegací Unie prostřednictvím dalších pracovníků a nových nástrojů, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

posílení pracovních skupin pro strategickou komunikaci a delegací Unie prostřednictvím dalších pracovníků a nových nástrojů,

| — | přezkoumání mandátů pracovních skupin pro strategickou komunikaci pro západní Balkán a Jih. |
| --- | --- |

—

přezkoumání mandátů pracovních skupin pro strategickou komunikaci pro západní Balkán a Jih.

| 3.3. | Posílení koordinovaných a společných reakcí na dezinformace:






  — | do března roku 2019 zřízení systému včasného varování pro řešení dezinformačních kampaní, a to v úzké spolupráci se stávajícími sítěmi, Evropským parlamentem, Organizací Severoatlantické smlouvy a mechanismem rychlé reakce skupiny G7, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

do března roku 2019 zřízení systému včasného varování pro řešení dezinformačních kampaní, a to v úzké spolupráci se stávajícími sítěmi, Evropským parlamentem, Organizací Severoatlantické smlouvy a mechanismem rychlé reakce skupiny G7,

| — | posílení úsilí v oblasti komunikace o hodnotách a politikách Unie, |
| --- | --- |

—

posílení úsilí v oblasti komunikace o hodnotách a politikách Unie,

| — | posílení strategické komunikace v sousedství Unie. |
| --- | --- |

—

posílení strategické komunikace v sousedství Unie.

| 3.4. | Mobilizace soukromého sektoru k boji proti dezinformacím:






  — | dne 26. září 2018 byl zveřejněn kodex zásad boje proti dezinformacím pro online platformy, inzerenty a reklamní průmysl. Komise zajistí pečlivé a nepřetržité monitorování provádění kodexu. |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

dne 26. září 2018 byl zveřejněn kodex zásad boje proti dezinformacím pro online platformy, inzerenty a reklamní průmysl. Komise zajistí pečlivé a nepřetržité monitorování provádění kodexu.

| 3.5. | Zvyšování povědomí a zlepšování odolnosti společnosti:






  — | cílené kampaně pro veřejnost a školení pro média a subjekty ovlivňující veřejné mínění v Unii a jejím sousedství s cílem zvýšit povědomí o negativních dopadech dezinformací, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

cílené kampaně pro veřejnost a školení pro média a subjekty ovlivňující veřejné mínění v Unii a jejím sousedství s cílem zvýšit povědomí o negativních dopadech dezinformací,

| — | bude pokračovat úsilí zaměřené na podporu činnosti nezávislých médií a kvalitní žurnalistiky, jakož i výzkumu dezinformací, |
| --- | --- |

—

bude pokračovat úsilí zaměřené na podporu činnosti nezávislých médií a kvalitní žurnalistiky, jakož i výzkumu dezinformací,

| — | členské státy, ve spolupráci s Komisí, by měly podporovat vznik týmů víceoborových nezávislých ověřovatelů faktů a výzkumných pracovníků se zvláštními znalostmi o místním informačním prostředí za účelem odhalování dezinformačních kampaní v různých sociálních sítích a digitálních médiích a upozorňování na tyto kampaně, |
| --- | --- |

—

členské státy, ve spolupráci s Komisí, by měly podporovat vznik týmů víceoborových nezávislých ověřovatelů faktů a výzkumných pracovníků se zvláštními znalostmi o místním informačním prostředí za účelem odhalování dezinformačních kampaní v různých sociálních sítích a digitálních médiích a upozorňování na tyto kampaně,

| — | jako součást Týdne mediální gramotnosti, který se uskuteční v březnu 2019, Komise ve spolupráci s členskými státy podpoří přeshraniční spolupráci mezi odborníky působícími v oblasti mediální gramotnosti, |
| --- | --- |

—

jako součást Týdne mediální gramotnosti, který se uskuteční v březnu 2019, Komise ve spolupráci s členskými státy podpoří přeshraniční spolupráci mezi odborníky působícími v oblasti mediální gramotnosti,

| — | členské státy by měly urychleně provést ustanovení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, která se týkají mediální gramotnosti, |
| --- | --- |

—

členské státy by měly urychleně provést ustanovení směrnice o audiovizuálních mediálních službách, která se týkají mediální gramotnosti,

| — | Komise bude pozorně sledovat provádění balíčku o volbách a ve vhodných případech poskytne příslušnou podporu a poradenství. |
| --- | --- |

—

Komise bude pozorně sledovat provádění balíčku o volbách a ve vhodných případech poskytne příslušnou podporu a poradenství.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV bere plně na vědomí způsob, jakým jsou dezinformace v této iniciativě definovány, a sice jako prokazatelně falešné nebo zavádějící informace, které ohrožují demokracii a působí veřejnou újmu. Výbor nicméně zdůrazňuje, že vedle nepravdivých informací jsou základní práva (svobody) občanů a práva menšin napadána také velmi selektivním zveřejňováním informací, očerňováním, šířením paniky a podněcováním k nenávisti. Nejúčinnější dezinformace vždy obsahují něco pravdy. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby všechny zúčastněné strany podnikly řadu různých kroků s cílem zajistit poskytování kvalitních informací a zvýšit povědomí veřejnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šíření dezinformací se stalo součástí hybridní války s jasným politickým záměrem. EHSV proto vítá záměr přijmout koordinovaná opatření v zájmu ochrany EU i jejích orgánů a občanů proti dezinformacím. EHSV zdůrazňuje naléhavost těchto opatření, ale zároveň se obává, že dopad tohoto akčního plánu by mohl být omezený vzhledem ke krátké době, která zbývá do konání voleb do Evropského parlamentu v květnu 2019. Není však pochyb o tom, že v dlouhodobém měřítku bude mít toto společné úsilí v boji proti dezinformacím zásadní význam pro ochranu demokratických systémů v EU. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV je si vědom toho, že dezinformace pocházejí především ze tří zdrojů – jedná se o Ruskou federaci (což náležitě doložila Evropská služba pro vnější činnost), hospodářské subjekty a sdělovací prostředky z jiných třetích zemí (mj. Číny a USA) a vnitřní zdroje (různé sdělovací prostředky působící v zemích samotné Unie a krajně pravicová hnutí a organizace). EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby odpovídajícím způsobem rozšířila monitorování tohoto jevu a přijala náležitá protiopatření. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdůrazňuje, že je naléhavě nutné, aby členské státy učinily kroky potřebné k ochraně integrity svých volebních systémů a infrastruktury a otestovaly je nejen před volbami do Evropského parlamentu, ale i během volebního procesu a po něm. Je nesmírně důležité, aby je Evropská komise při plnění tohoto úkolu podpořila. Mělo by se při tom vycházet z výměny osvědčených postupů, jako jsou například opatření, která v roce 2018 přijalo Švédsko. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV vítá názor Komise, že komplexní reakce na šíření dezinformací vyžaduje také aktivní účast organizací občanské společnosti. Pro vybudování odolnosti je nezbytné zapojit všechny sektory společnosti a zejména zlepšit mediální gramotnost občanů, aby věděli, jak dezinformace rozpoznat a bránit se jim. Zvyšování informovanosti a kritické myšlení začínají již na školách, v průběhu života je však potřeba je neustále udržovat. Na tyto činnosti je ale nutné vyčlenit odpovídající finanční prostředky – již nyní i v příštím víceletém finančním rámci. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV společné úsilí v boji proti dezinformacím proaktivně podporuje, například prostřednictvím svých stanovisek, slyšení, místních akcí a četných činností své profesionální komunikační skupiny, jež jsou zaměřeny na tisk. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Společné úsilí musí být podpořeno co nejvíce aktéry na úrovni EU, v členských státech a rovněž v rámci jižního a východního partnerství a musí zahrnovat soukromé i veřejné organizace. Stěžejní význam mají nezávislí ověřovatelé faktů a kvalitní žurnalistika, na něž je třeba vyhradit dostatečné finanční prostředky, aby mohli působit téměř v reálném čase. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Z dlouhodobého hlediska má pro budoucnost demokracie v Evropě zásadní význam řádná mediální gramotnost. EHSV podporuje snahu lépe pochopit zdroje dezinformací a záměry, nástroje a cíle, jež za dezinformacemi stojí, a porozumět tomu, jak a proč občany, a někdy i celá společenství, dezinformační zprávy přitahují a jak a proč se pak oni stávají součástí mechanismů šíření falešných zpráv. EHSV je potěšen zejména tím, že byly pro tento účel vyčleněny prostředky v rámci programů Horizont 2020 a Horizont Evropa. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Konkrétní připomínky a doporučení

| 5.1. | K posílení pracovních skupin pro strategickou komunikaci mělo dojít už dávno, jak bylo vyjádřeno již v dřívějších stanoviscích (5). EHSV proto vítá záměr poskytnout jim další pracovníky a nové nástroje a připojuje se k výzvě adresované členským státům, aby případně také posílily svoji vnitrostátní kapacitu v této oblasti. Vzhledem k tomu, že v některých zemích jsou na vytváření dezinformací vynakládány značné zdroje, je zjevné, že EU musí odpovídajícím způsobem reagovat. Plánované navýšení zdrojů pro pracovní skupiny pro strategickou komunikaci je proto nutné považovat jen za první krok směrem k dalšímu navýšení v nadcházejících letech. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV souhlasí s tím, že mandát pracovní skupiny pro strategickou komunikaci East StratCom by měl zůstat zachován a mandát dalších dvou pracovních skupin pro strategickou komunikaci (západní Balkán a Jih) by měl být přezkoumán s ohledem na rostoucí rozsah a význam dezinformační činnosti v těchto regionech. EHSV žádá členské státy, aby se na činnosti pracovních skupin pro strategickou komunikaci podílely vysíláním národních expertů. Teprve pak bude moci být systém včasného varování skutečně účinný. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV rovněž vítá přijetí naléhavě nutných opatření za účelem zabezpečení svobodného a spravedlivého průběhu voleb do Evropského parlamentu a doporučení, aby byly případně uplatněny sankce, mimo jiné v případech nezákonného využití osobních údajů za účelem ovlivnění výsledku voleb. Je potěšen také tím, že probíhá dobrá spolupráce s USA, NATO a Norskem, a žádá, aby Spojené království i nadále hrálo důležitou úlohu, bez ohledu na to, zda z EU vystoupí, či nikoli. V boji proti dezinformacím musí členské státy prokazovat vzájemnou solidaritu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tento akční plán provází zpráva o pokroku (6) v souvislosti s různými opatřeními, především v oblasti kodexu zásad boje proti dezinformacím, který je projevem dobrovolného úsilí platforem sociálních médií a inzerentů. V souladu s tímto kodexem musí internetové firmy omezit příjmy účtů a internetových stránek, které zkreslují informace, rázně zakročit proti falešným účtům a botům, klást důraz na spolehlivé zdroje zpráv a zajistit větší transparentnost financování politické reklamy. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV tento kodex zásad vítá, má však zároveň pochybnosti ohledně toho, zda mohou být takováto dobrovolná opatření účinná. Stejné pochybnosti vyjádřila i Komise v souvislosti s prezentací první zprávy společností Google, Facebook, Twitter a Mozilla dne 29. ledna. Žádá Komisi, aby v případě, že protiopatření zaměřená na falešné účty nebudou prováděna dostatečně rychle nebo uplatňování dalších částí kodexu zásad bude i nadále přinášet neuspokojivé výsledky, navrhla další opatření, včetně opatření regulační povahy, jako jsou sankce. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV naléhavě žádá soukromé podniky, aby si začaly uvědomovat, že umísťování reklamy na online platformy, které napomáhají k šíření dezinformací, je neetické a neodpovědné, a vyzývá je k tomu, aby učinily kroky s cílem zabránit tomuto jednání. |
| --- | --- |

5.6.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV k tématu Ochrana osobních údajů v souvislosti s volbami do Evropského parlamentu (zatím nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. C 237, 6.7.2018, s. 19.

2

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Evropské průmyslové, technologické a výzkumné centrum kompetencí pro kybernetickou bezpečnost a síť národních koordinačních center (zatím nebylo zveřejněno v Úředním věstníku).

3

(4)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 183.

4

(5)  Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 183.

5

(6)  COM(2018) 794.

6

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/95 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/95

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke společnému sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance – Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU

[JOIN(2018) 31 final]

(2019/C 228/14)

Zpravodaj: Jonathan PEEL

| Konzultace | Evropská komise, 14.12.2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato ve specializované sekci | 26.2.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 133/2/1 |

Konzultace

Evropská komise, 14.12.2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Vnější vztahy

Přijato ve specializované sekci

26.2.2019

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

133/2/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá zveřejnění společného sdělení s názvem „Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU“ (1), které vydala Komise spolu s vysokou představitelkou EU dne 19. září 2018. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Tato iniciativa přichází v pravý čas. Světový řád se mění nejrychleji za posledních téměř třicet let, poválečný mezinárodní obchodní řád čelí značným problémům, rovnováha globální hospodářské síly se posunuje směrem na východ a globální kupní síla Asie exponenciálně roste. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.2. | EHSV se však domnívá, že sdělení je ukázkou výrazně promarněné příležitosti. Výbor s hlubokým znepokojením konstatuje, že sdělení obsahuje několik významných strategických mezer. Nebyly zohledněny klíčové hospodářské a geopolitické okolnosti. Zdá se, že se vyznačuje omezenými ambicemi a neobsahuje mnoho nových pokrokových myšlenek. Nebyla využita příležitost dodat skutečnou hloubku vizi budoucího vývoje vztahu a propojení mezi EU a Asií a její rozsáhlá rozmanitost či komplexnost byla uznána jen velmi nejasně. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Neexistuje žádný plán ani jasný náznak strategických cílů EU, ať už jde o cíle doplňkové či konkurenční. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | EHSV si klade otázku, proč jsou tak málo, pokud vůbec, zmiňovány mnohé nedávné zásadně důležité události mající dopad na EU i Asii. Jedná se například o to, že:






  — | sdělení se nepokouší určit či prozkoumat žádné hlavní strategické problémy, kterým Evropa bude čelit ve svých budoucích vztazích s Asií, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

sdělení se nepokouší určit či prozkoumat žádné hlavní strategické problémy, kterým Evropa bude čelit ve svých budoucích vztazích s Asií,

| — | nepodporuje ani nezkoumá otázky týkající se propojení či investic vedených Asií, jež jsou plně nebo částečně zaměřeny na Evropu, |
| --- | --- |

—

nepodporuje ani nezkoumá otázky týkající se propojení či investic vedených Asií, jež jsou plně nebo částečně zaměřeny na Evropu,

| — | neodkazuje na hlavní obchodní dohody nebo dohody o hospodářském partnerství mezi EU a vedoucími asijskými zeměmi, které buď již vstoupily v platnost, nebo se o nich dosud jedná; za šokující považujeme, že byla zcela opomenuta nedávná dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem, která je nejvýznamnější (a nyní platnou) podobnou dohodou, |
| --- | --- |

—

neodkazuje na hlavní obchodní dohody nebo dohody o hospodářském partnerství mezi EU a vedoucími asijskými zeměmi, které buď již vstoupily v platnost, nebo se o nich dosud jedná; za šokující považujeme, že byla zcela opomenuta nedávná dohoda o hospodářském partnerství mezi EU a Japonskem, která je nejvýznamnější (a nyní platnou) podobnou dohodou,

| — | v oddílu „Propojení v oblasti mezilidských vztahů“ není zmíněn žádný stávající dialog občanské společnosti mezi EU a Asií, zejména stěžejní orgány civilní společnosti v oblasti sledování, které byly v rámci těchto obchodních dohod vytvořeny, |
| --- | --- |

—

v oddílu „Propojení v oblasti mezilidských vztahů“ není zmíněn žádný stávající dialog občanské společnosti mezi EU a Asií, zejména stěžejní orgány civilní společnosti v oblasti sledování, které byly v rámci těchto obchodních dohod vytvořeny,

| — | nepokouší se posoudit možnou úlohu občanské společnosti navzdory její aktivní úloze při monitorování, zejména vzhledem k tomu, že v Asii to má jen malou tradici, |
| --- | --- |

—

nepokouší se posoudit možnou úlohu občanské společnosti navzdory její aktivní úloze při monitorování, zejména vzhledem k tomu, že v Asii to má jen malou tradici,

| — | nesnaží se prozkoumat sociální otázky navzdory tomu, že pro tyto orgány jde často o klíčová témata, a to včetně provádění hlavních úmluv MOP, podpory rovnosti žen a mužů (cíl udržitelného rozvoje č. 5) či dokonce lidských práv, |
| --- | --- |

—

nesnaží se prozkoumat sociální otázky navzdory tomu, že pro tyto orgány jde často o klíčová témata, a to včetně provádění hlavních úmluv MOP, podpory rovnosti žen a mužů (cíl udržitelného rozvoje č. 5) či dokonce lidských práv,

| — | nebyla vůbec zmíněna čínská iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“, a to navzdory tomu, že je zaměřena nejen na Evropu, ale ovlivňuje také každou další asijskou zemi, a navrhuje skutečnou podporu v oblasti obchodu, infrastruktury a financí, |
| --- | --- |

—

nebyla vůbec zmíněna čínská iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“, a to navzdory tomu, že je zaměřena nejen na Evropu, ale ovlivňuje také každou další asijskou zemi, a navrhuje skutečnou podporu v oblasti obchodu, infrastruktury a financí,

| — | nebere v úvahu možnost, že tato iniciativa přivodí značné dluhy, aniž by vytvořila mnoho nových pracovních míst, a nejsou přezkoumány její možné strategické výhody či nevýhody pro Evropu, |
| --- | --- |

—

nebere v úvahu možnost, že tato iniciativa přivodí značné dluhy, aniž by vytvořila mnoho nových pracovních míst, a nejsou přezkoumány její možné strategické výhody či nevýhody pro Evropu,

| — | jen letmo se zabývá strategií EU pro Střední Asii a nepokouší se prozkoumat, jaký dopad má strategická hra mocností v dané oblasti, k nimž patří Čína, Ruská federace a mnoho dalších, včetně Turecka, Íránu a Indie, |
| --- | --- |

—

jen letmo se zabývá strategií EU pro Střední Asii a nepokouší se prozkoumat, jaký dopad má strategická hra mocností v dané oblasti, k nimž patří Čína, Ruská federace a mnoho dalších, včetně Turecka, Íránu a Indie,

| — | není zmíněna ani zhodnocena Euroasijská hospodářská unie vytvořená Ruskem, jež zahrnuje evropské i středoasijské země a jež má ambice se dále rozšiřovat, |
| --- | --- |

—

není zmíněna ani zhodnocena Euroasijská hospodářská unie vytvořená Ruskem, jež zahrnuje evropské i středoasijské země a jež má ambice se dále rozšiřovat,

| — | neobsahuje zmínku o řízení poptávky po energii ani o protichůdných zájmech týkajících se rozsáhlých zásob uhlovodíků nalezených ve Střední Asii – kromě odkazu na podporu energetických „propojení mezi partnery a s partnery v Asii“, |
| --- | --- |

—

neobsahuje zmínku o řízení poptávky po energii ani o protichůdných zájmech týkajících se rozsáhlých zásob uhlovodíků nalezených ve Střední Asii – kromě odkazu na podporu energetických „propojení mezi partnery a s partnery v Asii“,

| — | chybí zmínka o současných iniciativách v oblasti konektivity týkajících se dopravy nebo energie, jako je mezivládní komise pro dopravní koridor Evropa–Kavkaz–Asie (TRACECA) (2), |
| --- | --- |

—

chybí zmínka o současných iniciativách v oblasti konektivity týkajících se dopravy nebo energie, jako je mezivládní komise pro dopravní koridor Evropa–Kavkaz–Asie (TRACECA) (2),

| — | nepokouší se spojit dopravu a potřebu infrastruktury v daném regionu například s cílem udržitelného rozvoje č. 9, který pokrývá infrastrukturu, |
| --- | --- |

—

nepokouší se spojit dopravu a potřebu infrastruktury v daném regionu například s cílem udržitelného rozvoje č. 9, který pokrývá infrastrukturu,

| — | stejně tak se jen letmo zmiňuje o problémech, kterým čelí EU i Asie při plnění cílů vyplývajících z Pařížské dohody o klimatu, zejména ohledně znečištění životního prostředí, |
| --- | --- |

—

stejně tak se jen letmo zmiňuje o problémech, kterým čelí EU i Asie při plnění cílů vyplývajících z Pařížské dohody o klimatu, zejména ohledně znečištění životního prostředí,

| — | nezmiňuje se o narůstajícím nebezpečí ozbrojeného konfliktu, včetně využití vesmírných a digitálních technologií, ani o potřebě dialogu s asijskými zeměmi na toto téma, |
| --- | --- |

—

nezmiňuje se o narůstajícím nebezpečí ozbrojeného konfliktu, včetně využití vesmírných a digitálních technologií, ani o potřebě dialogu s asijskými zeměmi na toto téma,

| — | chybí zmínka o tom, jak co nejlépe spolupracovat s asijskými zeměmi s cílem posílit mezinárodní organizace, zejména WTO, |
| --- | --- |

—

chybí zmínka o tom, jak co nejlépe spolupracovat s asijskými zeměmi s cílem posílit mezinárodní organizace, zejména WTO,

| — | jen letmo se zmiňuje o Indii, a to navzdory její velikosti a možné síle, a jen jednou zmiňuje Írán, který je stále důležitějším hráčem v širším regionu. |
| --- | --- |

—

jen letmo se zmiňuje o Indii, a to navzdory její velikosti a možné síle, a jen jednou zmiňuje Írán, který je stále důležitějším hráčem v širším regionu.

| 1.3. | EHSV však vítá důraz, který sdělení klade na udržitelnou a komplexní konektivitu založenou na pravidlech. Správně zdůrazňuje, že je důležité podporovat „oběhové hospodářství, nízké emise skleníkových plynů a budoucnost odolnou vůči změně klimatu, aby tak [EU] dosáhla cílů udržitelného rozvoje a cílů stanovených v Pařížské dohodě o klimatu“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV se domnívá, že je zcela nezbytné, aby EU formálním způsobem reagovala na iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Mnozí očekávali, že toto sdělení bude klíčovou součástí reakce EU na uvedenou iniciativu, ta však není zmíněna. Původní název iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ byl „Ekonomický pás podél Hedvábné stezky“ – přičemž Hedvábná stezka je historická trasa spojující EU a Asii. EU již s Čínou uzavřela strategické partnerství. Iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ má vybudovat skutečná spojení mezi Asií a Evropou: sdělení je mnohem méně jasné. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | EHSV upozorňuje na zvláštní propojení, o němž se zmínil Výbor Evropského parlamentu pro zahraniční věci (3), a to mezi iniciativou „Jeden pás, jedna cesta“ a formátem „16 + 1“ mezi Čínou a 16 zeměmi střední a východní Evropy (včetně 11 členských států). Výbor ve své zprávě vyjádřil obavu, že závazek Číny investovat 3 miliardy USD do infrastruktury v těchto zemích by mohl „přinést vládám evropských států vysoké zadlužení vůči čínským státním bankám ... a jen málo pracovních míst v Evropě“. Sdělení klade velký důraz na fiskální životaschopnost a inovativní financování, uvedenou obavu však ignoruje. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Výbor se domnívá, že je třeba formálně propojit iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“ s cíli udržitelného rozvoje. Sdělení klade na cíle udržitelného rozvoje důraz. Kulatý stůl občanské společnosti EU-Čína, který zahrnuje EHSV i Hospodářskou a sociální radu Číny (CESC), toto spojení na nedávných schůzích dvakrát schválil. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | Iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ musí fungovat oběma směry. EHSV souhlasí s Obchodní komorou EU v Číně (EUCCC), že budoucnost iniciativy závisí na rovnoměrném plynutí obchodních a investičních toků oběma směry, což bude vyžadovat, aby Čína otevřela své trhy. Podniky EU rovněž vyjádřily obavy a požadují více informací a větší transparentnost před tím, než se budou moci zapojit do projektů založených na iniciativě „Jeden pás, jedna cesta“. Tyto obavy jsou stejně relevantní v celoasijském kontextu. |
| --- | --- |

1.4.4.

| 1.5. | EHSV důrazně doporučuje, aby bylo mnohem více zdrojů vkládáno do vztahů EU s Asií, jež je domovem dvou třetin chudých lidí na světě, jak upozorňuje ESVČ. Ve srovnání s mnohem větším podílem rozpočtu na rozvoj, který je určen pro Afriku a Latinskou Amerikou, jsou zdroje vyčleněné pro mnoho chudších asijských zemí nedostatečné. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor se domnívá, že by Evropská komise měla posílit nástroje zahraniční hospodářské politiky, které jsou pod záštitou InvestEU zavedené v Africe, a rozšířit je na Asii a další části světa, a tak podpořit evropské podniky, a zejména konsorcia. Tato podpora se bude rovněž poskytovat s ohledem na práva pracovníků v zadávacích řízeních i ve třetích zemích, které jsou příjemci zahraničních investic. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Oddíl věnovaný energii je velmi krátký. Výbor naléhavě vyzývá EU, aby plně uplatnila svou vysokou míru odbornosti, pokud jde o posilování spolupráce za účelem zvýšení energetické účinnosti a plné využívání obnovitelných zdrojů energie. Konstatujeme také, že nejsou zmíněny ani proměnlivé protichůdné zájmy týkající se rozsáhlých zásob uhlovodíků objevených ve Střední Asii, a litujeme, že není zmíněna voda, což je další vysoce důležitá, potenciálně nebezpečná a nepostradatelná strategická komodita. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vítá připomínky sdělení k digitální konektivitě, zejména výzvu, že by EU měla prosazovat „pokojné, bezpečné a otevřené prostředí IKT a současně se zabývat hrozbami pro kybernetickou bezpečnost a chránit lidská práva a svobody na internetu, včetně ochrany osobních údajů“. Přesto je zklamáním, že chybí jakákoli zmínka o tom, jak jednat s evropskými nebo asijskými zeměmi, které k těmto otázkám zaujímají velmi odlišné přístupy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV byl překvapen pouhým prohlášením, že „EU by měla usilovat o propojení náležitě rozvinutého rámce transevropské dopravní sítě (TEN-T) se sítěmi v Asii“: opakujeme doporučení (4), které jsme poprvé předložili v roce 2011, ohledně toho, že je zapotřebí plně sladit navrhované dopravní koridory Číny a EU, mimo jiné pokud možno ty železniční. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.9.1. | EHSV také opakuje své doporučení z roku 2015, aby se EU více snažila dosáhnout výsledků v případě komise TRACECA, pokud jde o „urychlení rozvoje řetězce udržitelné infrastruktury a zajištění multimodální dopravy (zejména železniční a silniční dopravy) prostřednictvím propojení koridoru s transevropskými dopravními sítěmi (TEN-T)“. |
| --- | --- |

1.9.1.

2.   Základní informace: význam Asie pro EU

| 2.1. | EHSV vítá, že byl uveden jako adresát společného sdělení s názvem „Propojení Evropy a Asie – základní prvky strategie EU“ (5) vydaného krátce před 12. summitem ASEM v Bruselu v říjnu 2018. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tato iniciativa ohledně určení strategie pro euroasijskou konektivitu přichází v pravý čas. Svět prochází zásadní strukturální změnou. Rostoucí hospodářská a kupní síla východu nabírá na tempu; globální obchodní řád čelí dosud největšímu problému z důvodu zavedení jednostranných dovozních cel ze strany vlády USA a jejího zpochybnění WTO; EU se potýká s nebývalými vnitřními problémy, zatímco mnoho zemí rovněž prochází vážnou vnitřní změnou (např. Spojené království a Turecko) nebo se začíná znovu prosazovat, jako Rusko nebo Írán. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Propojení mezi EU a Asií existuje již po tisíciletí. Před objevením cesty po moři v roce 1497 jej umožňovala především trasa, jež je dnes známá jako Hedvábná stezka. Ta pokrývala mnohem více než jen obchod: zahrnovala veškerý pohyb zboží, myšlenek a lidí, přičemž sahala od kulturní, léčebné a náboženské interakce až po přístup ke klíčovým zdrojům a technologickým inovacím. Součástí tras z Asie na západ byl také přístup do Afriky, který opět i dnes vidíme v čínské iniciativě „Jeden pás, jedna cesta“. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Mezi deseti hlavními obchodními partnery EU jsou čtyři velké asijské země, konkrétně Čína, Japonsko, Korejská republika a Indie. Dalších sedm asijských zemí se objevuje mezi třiceti hlavními partnery. Pokud jde o tyto země, EU již vyjednala významné dohody o volném obchodu nebo dohody o hospodářském partnerství s Korejskou republikou (č. 8) – tato dohoda vstoupila v platnost v roce 2011 –, s Japonskem (č. 6) – dohoda je nyní v platnosti – a se Singapurem (č. 14) a Vietnamem (č. 19) – u obou dohod je ještě třeba získat souhlas EP. Jednání o dohodě o volném obchodu mezi EU a Indonésií (č. 29), Malajsií (č. 21) a Thajskem (č. 24) a dalšími zeměmi sdružení ASEAN buď probíhají, nebo jsou v současnosti pozastavena. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Součástí všech podepsaných dohod o volném obchodu nebo hospodářském partnerství je významná kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji, která zahrnuje aktivní monitorovací úlohu občanské společnosti a kde je naopak zásadním způsobem zapojen EHSV (toto téma je široce pojednáno v jiných nedávných stanoviscích EHSV (6)). Byly rovněž podepsány samostatné dohody o ochraně investic jak se Singapurem, tak s Vietnamem, ale s Japonskem dosud nikoliv. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Naopak jednání s Čínou (č. 2) o komplexní samostatné investiční dohodě byla zahájena v roce 2013, avšak pokračují pomalu: právě probíhá 20. kolo jednání. Jednání o dohodě o volném obchodu s Indií (č. 9) zahájená v roce 2007 jsou nicméně od roku 2013 pozastavena. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | EHSV se značným překvapením konstatuje, že sdělení žádnou z těchto dohod nebo jednání nezmiňuje. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Na Asii připadá zhruba 60 % světové populace, 35 % vývozu EU a 45 % jejího dovozu. Jak zdůrazňují internetové stránky ESVČ (7), vedle industrializovaných partnerů s vysokými příjmy a dynamických rozvíjejících se ekonomik je také domovem dvou třetin chudých lidí na světě. Tyto stránky uvádějí, že rozvojová spolupráce zůstává na předním místě programu EU s Asií s přidělenou částkou ve výši více než 5 miliard EUR, a dodávají, že se společně zavádějí politiky za účelem řešení společných výzev, jako je změna klimatu, udržitelný rozvoj, bezpečnost a stabilita, správa a lidská práva a předcházení přírodním a člověkem způsobeným katastrofám a reakce na ně. Přesto jsou částky přidělené pro Afriku a Latinskou Ameriku relativně mnohem větší. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Asie se vyznačuje velkou rozmanitostí národů a kultur, proto nemůže existovat jedno univerzální řešení. Nikdy nemůže být odrazem EU. Lidská práva a přístup k sociálním otázkám se napříč Asií velmi liší. Kromě hospodářských mocností východní Asie a Indie (kde musí hospodářský vývoj ještě splnit očekávání) se země mezi sebou značně liší. Dokonce i členství ve Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN) sahá od Singapuru po tři nejméně rozvinuté země, kterými jsou Myanmar, Laos a Kambodža. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Výbor pak nedávno vypracoval několik stanovisek zaměřených na Asii, zejména s ohledem na obchodní a investiční jednání EU, a také dvě stanoviska ke Střední Asii (8), druhé z nich v roce 2015 na žádost tehdejšího lotyšského předsednictví EU. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky: základní prvky?

| 3.1. | Vítáme důraz, který sdělení klade na udržitelnou a komplexní konektivitu založenou na pravidlech, byť je poněkud obecný. Ta zahrnuje ochranu životního prostředí, bezpečnost a zabezpečení a sociální a individuální práva spolu s nutností spravedlivé a transparentní hospodářské soutěže. Zdůrazňuje také, že je důležité podporovat „oběhové hospodářství, nízké emise skleníkových plynů a budoucnost odolnou vůči změně klimatu, aby tak [EU] dosáhla cílů udržitelného rozvoje a cílů stanovených v Pařížské dohodě o klimatu“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV by byl velmi znepokojen, pokud by sdělení toto vše nezmínilo, přinejmenším proto, že tato hlavní témata byla zdůrazňována a rozvíjena již od zveřejnění sdělení Komise o obchodu za rok 2006 „Globální Evropa“. Toto sdělení stanoví, že je třeba zajistit, aby se přínosy liberalizace obchodu a evropské hodnoty dostaly „až k občanům. S tím, jak vyznáváme sociální spravedlnost a soudržnost na domácím trhu, měli bychom také usilovat o prosazování našich hodnot, včetně sociálních a ekologických standardů a kulturní různorodosti, v celosvětovém měřítku.„ (9) Tato témata rozvinulo sdělení“ Obchod pro všechny“ z roku 2015 (10). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Důrazně proto podporujeme základní předpoklad společného sdělení, který má naléhavé vyznění. Navzdory tomu se zdá, že existuje významná odtrženost od mnoha nedávných událostí v Asii, zejména těch, které mohou jednou představovat strategický problém pro samotnou Evropu. Tyto události sahají od iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ přes Šanghajskou organizaci pro spolupráci (SCO) až po intenzivnější propojení mezi Ruskem, Čínou, Střední Asií, Tureckem, Íránem a dokonce Indií, zejména v oblasti energetiky a dopravy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Je velkým zklamáním, že nebyla využita příležitost předložit skutečně důkladnou vizi budoucího vývoje vztahu a propojení mezi EU a Asií. Nezjišťovalo se, co mohou asijské země od EU na oplátku chtít: investice, trhy, pomoc s budováním kapacit? Dokument působí spíše jako seznam „základních prvků“, které již existují, namísto toho, aby stanovil jakékoli spektrum ambicí ohledně toho, co pozitivního by si EU přála vybudovat do budoucna. Neobsahuje mnoho neotřelých pokrokových myšlenek, zejména kreativních.
  Možná to nebylo cílem společného sdělení, domníváme se však, že bylo promarněno značné množství klíčových příležitostí. Ty již byly podrobně popsány výše. |
| --- | --- |

3.3.1.

Možná to nebylo cílem společného sdělení, domníváme se však, že bylo promarněno značné množství klíčových příležitostí. Ty již byly podrobně popsány výše.

4.   Konektivita

| 4.1. | Ústředním tématem sdělení je konektivita. Vychází se z definice stanovené na zasedání ministrů v rámci setkání Asie-Evropa v listopadu 2017. Ačkoli bylo sdělení zamýšleno pro summit konaný v roce 2018, setkáním Asie-Evropa se nezabývá. Konektivita zde pokrývá velmi širokou škálu otázek, které jsou rozděleny do šesti specifických oblastí. Ty zahrnují železniční, silniční, leteckou a námořní infrastrukturu, energetickou infrastrukturu (elektřina, plyn), IKT, umělou inteligenci a inteligentní sítě a obchodní a investiční vztahy, jakož i klíčový rozměr mezilidských vztahů. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sdělení k „udržitelné konektivitě“ doplňuje „fiskální životaschopnost“, která je v dalším oddíle rozšířena na „mezinárodní partnerství v oblasti financí“, jež je pojednáno podrobně. Ačkoli tento oddíl obsahuje zmínku o Asijské bance pro investice do infrastruktury (AIIB), jež se netěší přízni USA, nejsou zmíněny obavy nadnesené Evropským parlamentem (11) týkající se čínské „iniciativy 16 + 1“, jež vytváří vysoké dluhy a jen málo pracovních míst v Evropě, ani skutečnost, že tyto dopady by se zastavily nebo zastaví na hranicích s EU. Šlo o reakci na čínský závazek přijatý v roce 2017 na summitu „16 + 1“, kterým je investovat 3 miliardy USD do infrastruktury v 16 evropských zemích. EP zdůraznil, že takové projekty „nesmí být udělovány v netransparentním nabídkovém řízení“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | EP vyzval členské státy, aby daleko úžeji spolupracovaly s cílem zajistit, „aby nedošlo k ohrožení vnitrostátních a evropských zájmů výměnou za krátkodobou finanční podporu“. Tato celková obava se odráží v návrhu EU na prověřování přílivu přímých zahraničních investic (12). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Výbor konstatuje, že zatímco pro Afriku existují podpůrné nástroje EU pro evropské podniky a konsorcia, pro propojení Asie a Evropy tyto nástroje neexistují. Právě tím se dostávají podniky do nevýhody ve srovnání s čínskými podniky, jež jsou podporovány v rámci iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“. Domníváme se, že Komise nyní musí rozšířit jak politiku zavedenou pro Afriku, tak InvestEU, aby pokrýval investiční rizika v Asii i v ostatních částech světa. Tato podpora se bude rovněž poskytovat s ohledem na práva pracovníků v zadávacích řízeních i ve třetích zemích, které jsou příjemci zahraničních investic. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | „Komplexní konektivita“ zase zahrnuje dopravní a digitální konektivitu a konektivitu v oblasti energetiky. Pokud jde o digitální konektivitu, oddíl 3.2 sdělení hovoří o propojení sítí s vysokou kapacitou, všeobecném a finančně dostupném přístupu k internetu a o tom, že je třeba prosazovat „pokojné, bezpečné a otevřené prostředí IKT a současně se zabývat hrozbami pro kybernetickou bezpečnost a chránit lidská práva a svobody na internetu, včetně ochrany osobních údajů“. Přesto není nic řečeno o tom, jak jednat se zeměmi, které k těmto otázkám zaujímají velmi odlišné přístupy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ohledně dopravy sdělení poukazuje na to, že 70 % objemu obchodu je přepravováno po moři a 25 % letecky, což je vzhledem k daným vzdálenostem nevyhnutelné. Konstatujeme však, že v souvislosti s celními formalitami nebyla zjevně zohledněna dohoda WTO o usnadnění obchodu, která vstoupila v platnost v únoru 2017. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Sdělení uznává, že potenciál k růstu v dopravě je značný, a poukazuje na to, že „železniční doprava je poměrně okrajová“. Námořní doprava je pro mnoho asijských zemí daleko vhodnější a loď může pojmout až 200krát více kontejnerů než vlak. Námořní doprava je však globální, nikoli asijskou otázkou. Dodává, že silniční doprava má „obvykle smysl v případě středních vzdáleností ... a jako sekundární dopravní síť“. Proč ale není zmíněna komise IGC TRACECA (13)? |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Hlavním doporučením stanoviska EHSV ke Střední Asii z roku 2015 (14) bylo, aby EU zvýšila úsilí o dosažení výsledků IGC TRACECA, pokud jde o „urychlení rozvoje řetězce udržitelné infrastruktury a zajištění multimodální dopravy (zejména železniční a silniční dopravy) prostřednictvím propojení koridoru s transevropskými dopravními sítěmi (TEN-T)“. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV zdůraznil, že „důležitou iniciativou zůstává pro EU TRACECA. Je to mezinárodní program pro posílení hospodářských vztahů, obchodu a komunikace v dopravě od oblasti Černého moře přes jižní Kavkaz po střední Asii na základě stávajících dopravních systémů, a to prostřednictvím politické vůle a společného úsilí jejích 13 členských států.“ Pokud existuje problém s korupcí, je třeba ho řešit přímo. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EHSV je také překvapen, že je uveden pouze návrh, že by EU „měla usilovat o propojení náležitě rozvinutého rámce transevropské dopravní sítě (TEN-T) se sítěmi v Asii“. Naše stanovisko z roku 2015 zopakovalo naše „doporučení z roku 2011 ohledně toho, že je zapotřebí plně sladit navrhované dopravní koridory Číny a EU, mimo jiné pokud možno ty železniční.“ EHSV jej opakuje znovu i v roce 2019. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Uvedené stanovisko také konstatovalo, že „budování moderní a interoperabilní silniční a strategické železniční infrastruktury podél trasy Hedvábné stezky je klíčovým zájmem pro Čínu, EU i Rusko. Úspěšná integrace tohoto regionu prostřednictvím moderní a spolehlivé infrastruktury by měla být výbornou příležitostí nejen pro hlubší regionální hospodářskou integraci, ale také pro podporu mobility osob a multikulturní výměny, což zase vytvoří lepší prostředí pro pokrok v právním státu a demokracii.“ S ohledem na cíl udržitelného rozvoje č. 9 (vybudovat odolnou infrastrukturu, prosazovat udržitelnou industrializaci a podporovat inovace) je to ještě naléhavější. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Litujeme také, že navzdory nedávné značné výstavbě silnic ve Střední Asii i v Íránu není nic řečeno o rozšíření silničních a železničních spojení směrem do Indie a jihovýchodní Asie. Klíčovým faktorem by zde mohlo být odstoupení USA od dohody o společném komplexním akčním plánu (15). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | Oddíl věnovaný konektivitě v oblasti energetiky (3.3) je značně krátký. EHSV dříve uvedl, že „životaschopnost vazeb EU na značné potenciální energetické zásoby Střední Asie závisejí na praktických a hospodářských faktorech. Účast EU na rozvoji energetického odvětví v těchto zemích je správným krokem, mimo jiné proto, že jejich zásoby představují pro Evropu další a doplňkové zdroje energie (v protikladu k alternativním zdrojům), třebaže situaci ztěžují problémy při tranzitu a dovozu. Je však důležité předejít veškerým možným nedorozuměním s Čínou v souvislosti se společným zájmem o zvýšení dodávek energie ze Střední Asie.“ |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | EHSV znovu opakuje své doporučení, „aby EU uplatnila svou vysokou míru odbornosti, pokud jde o posilování spolupráce za účelem zvýšení energetické účinnosti a rozvíjení obnovitelných zdrojů energie, neboť tento region má značný, dosud nevyužitý potenciál“. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EHSV s překvapením konstatuje, že není zmíněna voda, ačkoli pro velkou část Asie je nepostradatelnou komoditou, která má skutečný potenciál vyvolat konflikt. Vodní hospodářství, zejména účinné využívání vody a řešení plýtvání s vodou, je stejně jako environmentální udržitelnost mimořádně důležité. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Nedostatek vody se dále zhorší kvůli klimatickým změnám. Ve Střední Asii již existuje potenciál pro konflikt mezi zeměmi, které mají vodu, ale nemají žádné významné zdroje uhlovodíků, a zeměmi, které mají ropu a plyn, ale nemají vodu. Nadále přetrvávají značné obavy, pokud jde o možné přehrazení velkých řek, jako je Mekong, a závažným problémem zřejmě může být také tání „třetího pólu“, sněhové pokrývky v Himálaji. |
| --- | --- |

4.5.3.

5.   Iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ a širší faktory EU-Asie

| 5.1. | EHSV nebude jediným, koho překvapilo, že sdělení nezmiňuje iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“: mnozí očekávali, že tato iniciativa bude hlavní součástí reakce Evropy. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“ původně zahájil prezident Si v Astaně roku 2013 pod názvem „Ekonomický pás podél Hedvábné stezky“ (Hedvábná stezka je historická trasa spojující EU a Asii). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Tato iniciativa byla původně podpořena fondem s prostředky ve výši 16,3 miliardy USD, které jsou nyní daleko vyšší: fond poskytoval skutečné finanční prostředky. Jejím cílem nebylo jen vybudovat užší vazby s Evropou, byla součástí širší vize týkající se rozšíření regionální spolupráce mezi Čínou a dalšími asijskými zeměmi a Afrikou, posílení regionální konektivity, prohloubení obchodních a hospodářských vztahů a rozšíření mezilidských vazeb. Nyní usiluje o budování obchodu a infrastruktury se zapojením více než 70 zemí po zemi a po moři, přičemž doplňuje propojení v oblasti investic, rozvoje, financí a mezilidských vztahů – což je rozhodným znamením toho, že Čína touží hrát větší úlohu na globální úrovni navzdory tomu, že mnozí (včetně Indie a Japonska) mají obavy z napojených politických a finančních nitek. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Výbor se domnívá, že je zcela nezbytné, aby EU na iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“ formálně zareagovala. Strategické partnerství EU a Číny je důležité. Zatímco cílem iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ je zajistit skutečná spojení v oblasti infrastruktury, dopravy a obchodu, to, co nabízí toto sdělení, je mnohem méně jasné. Chce EU, aby cesty v budoucnosti vedly nikoli do Říma, nýbrž do Pekingu? |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.2. | Iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ je klíčovým faktorem propojení mezi EU a Asií. Obavy EP již byly zmíněny. Obchodní komora EU v Číně zdůraznila, že iniciativa „Jeden pás, jedna cesta“ musí být dvousměrným nástrojem, a uvedla, že její budoucnost závisí na rovnoměrném plynutí obchodních a investičních toků oběma směry, což bude vyžadovat, aby Čína otevřela své trhy. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Domnívá se, že úspěch uvedené iniciativy bude do velké míry záviset na otevřených trzích, vyváženém obchodu, transparentnosti a vzájemnosti. Poukazuje na to, že v Asii je stejně jako kdekoli jinde zapotřebí spolehlivá infrastruktura, a uvádí, že zlepšená konektivita může být hlavním přispěvatelem k hospodářskému růstu, a proto je tento přístup v zájmu všech účastníků tohoto ambiciózního projektu. Požaduje, aby byly zavedeny transparentní postupy zadávání veřejných zakázek, které evropským a čínským společnostem, zejména soukromým, umožní soutěžit za rovných podmínek a zajistí, aby byly projekty zadávány nejsilnějším uchazečům. Pokud by se tak nestalo, vedlo by to pravděpodobně k promarnění finančních prostředků a neúspěchu projektů (16). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Sdělení (oddíl 5.3) také zmiňuje „rovné podmínky pro podniky“. Podniky EU vyjádřily své obavy a požadovaly také větší transparentnost a hlubší zapojení společností do projektů iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ v ranější fázi s cílem umožnit náležitou péči a posouzení obchodní životaschopnosti a zajistit, aby se rovněž uplatňovalo tržní hospodářství založené na pravidlech a zadávání veřejných zakázek bez diskriminace. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Sdělení klade důraz na cíle udržitelného rozvoje. EHSV se domnívá, že je třeba formálně propojit cíle udržitelného rozvoje a iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“. Společné prohlášení kulatého stolu občanské společnosti EU-Čína z roku 2017 (17) zdůrazňuje, že provádění iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ by mělo přispívat k realizaci Agendy OSN 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje a provádění Pařížské dohody o změně klimatu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Společné prohlášení z roku 2018 (18) dále uvádí, že pokud jde o důležité iniciativy v oblasti infrastruktury, měly by EU a Čína coby významní obchodní a investiční partneři nadále slaďovat rozvoj a provádění hlavních iniciativ a prohlubovat spolupráci v oblasti obchodu, usnadňování investic, elektronického obchodu, konektivity, infrastruktury, IT, energetiky, mezilidských kontaktů a v dalších oblastech. Dodává, že orgány na obou stranách by měly zajistit, aby byly všechny společné iniciativy a projekty udržitelné z fiskálního a environmentálního hlediska a přispívaly tak k dosažení cílů udržitelného rozvoje. Poukazuje na to, že jak Agenda pro udržitelný rozvoj 2030, tak Pařížská dohoda zdůrazňují přetrvávající potřebu globální infrastruktury, a domnívá se, že je třeba zvážit všechny cíle udržitelného rozvoje v kontextu iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ a strategie pro euroasijskou konektivitu. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Kulatý stůl došel k závěru, že mají-li být hlavní projekty přínosné pro obě strany, musí přinášet vzájemné výhody a být transparentní, interoperabilní, reciproční a udržitelné, založené na konzultacích, přínosech a společném prospěchu. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Pokud jde o širší faktory propojení mezi EU a Asií, je jasné, že mnoho otázek týkajících se iniciativy „Jeden pás, jedna cesta“ má mnohem širší uplatnění. Sdělení například klade důraz na cíle udržitelného rozvoje, není to však podrobně objasněno. Mezi nejdůležitější cíle udržitelného rozvoje nejen pro iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“, ale pro celoasijské propojení, patří:






  — | cíl č. 6 (čistá voda a hygienická zařízení), |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

cíl č. 6 (čistá voda a hygienická zařízení),

| — | cíl č. 7 (zajistit přístup k cenově dostupné, spolehlivé, udržitelné a moderní energii pro všechny), |
| --- | --- |

—

cíl č. 7 (zajistit přístup k cenově dostupné, spolehlivé, udržitelné a moderní energii pro všechny),

| — | cíl č. 9 (vybudovat odolnou infrastrukturu, prosazovat udržitelnou industrializaci a podporovat inovace), |
| --- | --- |

—

cíl č. 9 (vybudovat odolnou infrastrukturu, prosazovat udržitelnou industrializaci a podporovat inovace),

| — | cíl č. 8 (podporovat inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny), |
| --- | --- |

—

cíl č. 8 (podporovat inkluzivní a udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost a důstojnou práci pro všechny),

| — | cíl č. 14 (chránit a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje). |
| --- | --- |

—

cíl č. 14 (chránit a udržitelně využívat oceány, moře a mořské zdroje).

| 5.4.1. | Je třeba zohlednit i mnohé další cíle udržitelného rozvoje, zejména cíl č. 5 (dosáhnout rovnosti žen a mužů), cíl č. 11 (udržitelná města a obce), cíl č. 12 (zajistit udržitelnou spotřebu a výrobu) a cíl č. 15 (udržitelně hospodařit s lesy, potírat rozšiřování pouští, zastavit a následně zvrátit degradaci půdy a zastavit úbytek biodiverzity). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | Sdělení správně klade velký důraz na „konektivitu založenou na pravidlech“. Zde má však významnou úlohu WTO, která je nyní ohrožena vládou USA Donalda Trumpa. Hlavním úkolem WTO je prosazovat transparentnost v mezinárodním obchodě, zejména prostřednictvím systému vzájemného hodnocení, pomocí něhož jsou obchodní praktiky členů WTO pravidelně přezkoumávány. WTO je tím správným fórem, na kterém by se měly řešit obavy, jako jsou ty, jež vyslovily USA ohledně Číny, včetně dumpingu a skrytých dotací. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Z tohoto a mnoha dalších geopolitických důvodů a s ohledem na exponenciální růst obchodu v mnoha asijských zemích bude pozitivní podpora WTO velmi silná a EU se při jejím prosazování WTO a úlohy a klíčových činností této organizace dostane rozsáhlé podpory z Asie. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Dílčím cílem v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 17 (oživit globální partnerství pro udržitelný rozvoj) je „podporovat univerzální, standardizovaný, otevřený, nediskriminační a spravedlivý multilaterální obchodní systém pod dohledem WTO“. Jak objasnila ministerská deklarace WTO z Nairobi (19), mezinárodní obchod může přispět k dosažení udržitelného, stabilního a vyváženého růstu pro všechny, přičemž zdůraznila, že by to bylo o mnoho náročnější bez účinného mnohostranného obchodního mechanismu. |
| --- | --- |

5.5.2.

6.   Posílení postavení občanské společnosti

| 6.1. | Jak bylo zmíněno, všechny dohody EU o volném obchodu a hospodářském partnerství obsahují od roku 2011 významnou kapitolu o obchodu a udržitelném rozvoji s aktivní monitorovací úlohou zahrnující občanskou společnost. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Úloha a koncepce občanské společnosti v Asii je však výrazně odlišná od její úlohy a koncepce v Evropě nebo jinde na světě. Vytvoření účinného fóra občanské společnosti v rámci dohody o volném obchodu mezi EU a Jižní Koreou bylo úspěšným, byť dlouhodobým počinem. Na zřízení podobného mechanismu mezi EU a Japonskem se pracuje; staví na dlouhodobých intenzivních a plodných kontaktech. V případě Singapuru a Vietnamu však neexistuje žádný mechanismus, na němž by bylo možné po ratifikaci dohod stavět. Následovat budou pravděpodobně další země ASEAN, konkrétně Indonésie. Ačkoli se jedná o stěžejní projekt v oblasti propojení EU s občanskou společností v Asii, sdělení jej nezmiňuje. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.2. | EHSV vítá skutečnost, že do sdělení byla začleněna koncepce propojení v oblasti mezilidských vztahů. Konkrétně se uvádí, že „pro vzájemné pochopení a hospodářský růst má zásadní význam propojení a mobilita studentů a akademických a výzkumných pracovníků“ (oddíl 3.4), přičemž je zdůrazněn program Erasmus a akce „Marie Curie-Skłodowska“. Propojení v oblasti mezilidských vztahů většinou vzniká díky obchodu, cestovnímu ruchu nebo sportu, ačkoli EU také vytvořila celou řadu iniciativ zaměřených na dialog s Čínou, Indií a dalšími zeměmi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Obzvláště důležité je zapojení mládeže, zejména prostřednictvím vzdělávacích a výměnných programů. Klíčový je revidovaný program EU Erasmus+, jenž se těší velké oblibě. Napomáhá v prohlubování vazeb v oblastech vysokoškolského vzdělávání a mobility a měl by být doplněn o usnadnění získávání víz a promíjení poplatků pro nejnadanější studenty. Tento program je však globální a vzhledem k různorodosti v rámci Asie není jednoduché nebo možná ani žádoucí získat specifický asijský kontext. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Musí to však fungovat oběma směry: Asie má také vysoce kvalitní dovednosti, jež může nabídnout. Mnoho asijských zemí má větší zájem o vzájemné uznávání kvalifikací, větší mobilitu pracovních sil a snadný přístup k vízům, jak již ukázala patová situace při jednáních s Indií. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.3. | EU nicméně musí vyvinout větší úsilí, aby si získala srdce a mysl lidí v Asii. Je zklamáním, že sdělení příliš nehovoří o lidských právech (což je možná dáno různorodostí v rámci Asie), právním státě, řádné správě věcí veřejných a demokratizaci. EU musí podpořit budování důvěry. Asie jako celek čelí značným problémům z důvodu bolestného a rozšířeného přechodu z plánovaného hospodářství na hospodářství více zaměřené na domácí trh, jenž v mnoha zemích probíhá a je jako vždy brzděn obdobími neustálých etnických nepokojů, ekologických katastrof a hospodářských otřesů, nemluvě o korupci. |
| --- | --- |

6.3.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  JOIN(2018) 31 final.

1

(2)  www.traceca-org.org/en/traceca/.

2

(3)  EP 2017/2274(INI), 11. července 2018.

3

(4)  Stanoviska EHSV Příspěvek občanské společnosti k přezkumu strategie EU pro Střední Asii, Úř. věst. C 242, 23.7.2015, s. 1 a Úloha EU ve vztazích se Střední Asií a přínos občanské společnosti, Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 49.

4

(5)  Setkání Asie-Evropa zahrnující 30 evropských a 21 asijských zemí.

5

(6)  Včetně stanovisek 1) Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu, 2) Obchod pro všechny – Cesta k zodpovědnější obchodní a investiční politice (Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 123) a 3) Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27).

6

(7)  https://eeas.europa.eu/regions/asia/334/asia_en.

7

(8)  Viz poznámka pod čarou 4.

8

(9)  COM(2006) 567 final, bod 3.1. podbod iii).

9

(10)  COM(2015) 497 final.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou 3.

11

(12)  COM(2017) 487 final.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou 2.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou 4.

14

(15)  Společný komplexní akční plán z roku 2015 podepsaný s Íránem.

15

(16)  Podle formulace z 27. května 2017.

16

(17)  15. kulatý stůl občanské společnosti EU-Čína.

17

(18)  16. kulatý stůl občanské společnosti EU-Čína.

18

(19)  Ministerské prohlášení z Nairobi.

19

---

| 5.7.2019 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 228/103

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud jde o zdroje na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí

[COM(2019) 55 final – 2019/0027 (COD)]

(2019/C 228/15)

| Konzultace | Evropský parlament, 11.2.2019
  Rada Evropské unie, 19.2.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato na plenárním zasedání | 20.3.2019 |
| Plenární zasedání č. | 542 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 132/0/1 |

Konzultace

Evropský parlament, 11.2.2019

Rada Evropské unie, 19.2.2019

Právní základ

články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato na plenárním zasedání

20.3.2019

Plenární zasedání č.

542

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

132/0/1

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se jednomyslně na 542. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 20. a 21. března 2019 (jednání dne 20. března 2019), zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 20. března 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---