# Uradni list C 279/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 279 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6219. avgust 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 279

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6219. avgust 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 279/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9366 – BPCE/Auchan/Oney Bank) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 279/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9366 – BPCE/Auchan/Oney Bank) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 279/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2019/C 279/03 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 8. avgusta 2019 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence (ZOP) | 3 |
| 2019/C 279/04 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. avgusta 2019 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Bleu du Vercors-Sassenage (ZOP) | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 279/02

Menjalni tečaji eura

2

2019/C 279/03

Izvedbeni sklep Komisije z dne 8. avgusta 2019 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence (ZOP)

Uradnem listu Evropske unije

3

2019/C 279/04

Izvedbeni sklep Komisije z dne 12. avgusta 2019 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Bleu du Vercors-Sassenage (ZOP)

Uradnem listu Evropske unije

24

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 279/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9482 – SKT/Comcast/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 38 |
| 2019/C 279/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9494 – Equistone/Heras) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 40 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 279/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9482 – SKT/Comcast/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

38

2019/C 279/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9494 – Equistone/Heras) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9366 – BPCE/Auchan/Oney Bank)

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 279/01)

Komisija se je 26. julija 2019 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v francoščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij. |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij.

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9366. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32019M9366. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

16. avgusta 2019

(2019/C 279/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1076 |
| JPY | japonski jen | 117,77 |
| DKK | danska krona | 7,4590 |
| GBP | funt šterling | 0,91033 |
| SEK | švedska krona | 10,7120 |
| CHF | švicarski frank | 1,0854 |
| ISK | islandska krona | 137,70 |
| NOK | norveška krona | 9,9653 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,734 |
| HUF | madžarski forint | 324,78 |
| PLN | poljski zlot | 4,3381 |
| RON | romunski leu | 4,7293 |
| TRY | turška lira | 6,1543 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6320 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4730 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6863 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7208 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5356 |
| KRW | južnokorejski won | 1 338,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,8081 |
| CNY | kitajski juan | 7,7978 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3890 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 753,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6281 |
| PHP | filipinski peso | 58,012 |
| RUB | ruski rubelj | 73,3855 |
| THB | tajski bat | 34,208 |
| BRL | brazilski real | 4,4075 |
| MXN | mehiški peso | 21,6321 |
| INR | indijska rupija | 78,8040 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1076

JPY

japonski jen

117,77

DKK

danska krona

7,4590

GBP

funt šterling

0,91033

SEK

švedska krona

10,7120

CHF

švicarski frank

1,0854

ISK

islandska krona

137,70

NOK

norveška krona

9,9653

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,734

HUF

madžarski forint

324,78

PLN

poljski zlot

4,3381

RON

romunski leu

4,7293

TRY

turška lira

6,1543

AUD

avstralski dolar

1,6320

CAD

kanadski dolar

1,4730

HKD

hongkonški dolar

8,6863

NZD

novozelandski dolar

1,7208

SGD

singapurski dolar

1,5356

KRW

južnokorejski won

1 338,60

ZAR

južnoafriški rand

16,8081

CNY

kitajski juan

7,7978

HRK

hrvaška kuna

7,3890

IDR

indonezijska rupija

15 753,39

MYR

malezijski ringit

4,6281

PHP

filipinski peso

58,012

RUB

ruski rubelj

73,3855

THB

tajski bat

34,208

BRL

brazilski real

4,4075

MXN

mehiški peso

21,6321

INR

indijska rupija

78,8040

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/3

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 8. avgusta 2019

o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP)

(2019/C 279/03)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) v povezavi s členom 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP), ki ni manjša. |
| --- | --- |

(1)

Francija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP), ki ni manjša.

| (2) | Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek proučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek proučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 668/2014, vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (ZOP) je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. avgusta 2019

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

2

---

PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

EU št.: PDO-FR-0050-AM01 – 16.8.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| FRANCIJA |
| Tel. +33 490543842 |
| Faks +33 484253288 |
| E-naslov: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

FRANCIJA

Tel. +33 490543842

Faks +33 484253288

E-naslov: contact@siovb.com

Poklicno združenje „Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB), ki ga ureja delovni zakonik, sestavljajo pridelovalci oljk, predelovalce oljk in oljarji (približno 1 100 gospodarskih subjektov). Združenje ima pravni interes za vložitev zahtevka.

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☒ | Geografsko območje |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☒ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo: nadzor, nacionalne zahteve. |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Geografsko območje

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☒

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☒

Drugo: nadzor, nacionalne zahteve.

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (s katerim je nadomeščen nekdanji povzetek) je bil opis proizvoda spremenjen in dopolnjen.

Prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je deviško oljčno olje, ki ima značilno zeleno barvo, gladkost, mehkobo in dolg pookus [...]“,

ki je izključno v specifikaciji proizvoda dopolnjeno z naslednjimi navedbami:

„[...] dolg pookus z notami masla, mandljev in lešnikov, poudarjen z aromatičnimi notami, ki mu dajejo prijeten vonj (artičoke, paradižnik, jabolka, jagode, suhe slive in čokolada).“;

je v specifikaciji proizvoda in enotnem besedilu (v točki 3.2) torej nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Za oljčno olje z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je značilna prisotnost vsaj dveh od naslednjih arom: sveže pokošena trava, jabolka, mandljeva jedrca, surove artičoke, sveži lešniki, listi paradižnika. Tem notam se pridružujeta zmerna grenkost in pikantnost. Pikantnost znaša največ 3, grenkost pa med 1 in 3 na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI). Olje vsebuje največ 0,8 grama oleinske kisline na 100 gramov.

Oljčno olje z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ki ji sledi navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), je gladko olje, za katero je značilna prisotnost vsaj dveh od naslednjih arom: vložene oljke, črne oljke, namaz iz oljk, kakav, gobe, kuhane artičoke, gomoljike, kvašen kruh. Arome kuhanih hrušk, plesni ali kovin so izključene. Okus je sladek, grenkost znaša največ 1, pikantnost pa največ 2 na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI). Vsebnost oleinske kisline v olju je največ 1,5 grama na 100 gramov.

Peroksidno število je ob prvemu trženju največ 16 miliekvivalentov kisikovega peroksida za 1 kg oljčnega olja.“

Opis proizvoda je bil namreč spremenjen, da bi se bolje upoštevali strokovno znanje in izkušnje ter običaji proizvajalcev. Ta natančnejša opredelitev je privedla do razlikovanja med označbo „Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ in označbo, ki ji sledi navedba „olives maturées“ (zorjene oljke). Oljčno olje, pridobljeno iz zorjenih oljk, je bilo zajeto že s prvotno registracijo, ki je temeljila na dokaj široki opredelitvi proizvoda, vendar ni bilo opredeljeno kot tako. To razlikovanje je v skladu z željo skupine vložnikov, da se proizvod bolje opiše in opredeli ter da se potrošniku zagotovijo jasne informacije. Na podlagi nadzora, opravljenega po priznanju te označbe, so analitične in senzorične značilnosti opredeljene glede na zorenje oljk pred predelavo. Ta natančnejši opis proizvoda je povezan s sedanjim razvojem trga oljčnega olja. Potrošniki se bolje spoznajo na oljčno olje in s takim razlikovanjem je mogoče zadovoljiti povpraševanje na trgu. Približno pred letom 1950 so namreč morali oljarji zaradi ekstrakcijske opreme, ki so jo uporabljali, in omejenih proizvodnih zmogljivosti stiskalnic oljke med sezono pred mletjem nekaj dni skladiščiti. Z razvojem sodobnih stiskalnic po letu 1950 je bilo mogoče to predhodno fazo zorenja oljk opustiti. Oljarji na območju Vallée des Baux-de-Provence so za del proizvedenih količin vseeno ohranili navado, da oljke pred mletjem pustijo nekaj dni zoreti.

Natančneje:

| — | za oljčno olje, pridobljeno brez predhodnega zorenja oljk, je bila najvišja vsebnost prostih maščobnih kislin določena na 0,8 g/100 g, za olje, pridobljeno iz zorjenih oljk, pa ta vsebnost znaša 1,5 g/100 g; |
| --- | --- |

—

za oljčno olje, pridobljeno brez predhodnega zorenja oljk, je bila najvišja vsebnost prostih maščobnih kislin določena na 0,8 g/100 g, za olje, pridobljeno iz zorjenih oljk, pa ta vsebnost znaša 1,5 g/100 g;

| — | da bi se čim bolj ohranila kakovost proizvoda za potrošnika, pri obeh vrstah olja najvišje dovoljeno peroksidno število znaša 16 miliekvivalentov kisikovega peroksida za 1 kg oljčnega olja. |
| --- | --- |

—

da bi se čim bolj ohranila kakovost proizvoda za potrošnika, pri obeh vrstah olja najvišje dovoljeno peroksidno število znaša 16 miliekvivalentov kisikovega peroksida za 1 kg oljčnega olja.

Aromatične značilnosti olja so navedene ločeno in spremenjene, tako da je prvotni opis proizvoda nadomeščen. Razlikovanje med zaznanimi okusi in vonji je odpravljeno, saj je vse te arome mogoče tako okusiti kot tudi vonjati. Poleg tega nekatere od teh arom opisujejo oljčno olje, pridobljeno brez predhodnega zorenja oljk, medtem ko se z drugimi bolj opisuje oljčno olje iz zorjenih oljk.

Na podlagi večletnih izkušenj s senzoričnimi analizami proizvoda je bilo torej mogoče prilagoditi opis organoleptičnega profila tega olja. Arome ali vonji z notami masla, jagod in sliv tako niso med najznačilnejšimi. Zato so črtani.

Pri oljčnem olju, pridobljenem brez predhodnega zorenja oljk, je treba aromo mandljev nadomestiti z aromo „mandljevih jedrc“, ki omogoča natančnejši opis. Aroma lešnikov je v resnici aroma svežih lešnikov, vonj po artičokah pa je vonj po surovih artičokah. Prav tako se aroma paradižnika bolj ujema z aromo listov paradižnika. Aroma jabolk ostaja značilna, dodati pa je treba še aromo sveže pokošene trave. Prisotnost vsaj dveh od teh arom zagotavlja posebnost proizvoda. Poleg tega za to olje ni značilna posebna gladkost. Gladkost olja, ki je bila prvotno navedena brez razlikovanja, tako ni povzeta v opisu oljčnega olja, pridobljenega brez predhodnega zorenja oljk. Nasprotno pa je zelo značilna za olje, pridobljeno iz „zorjenih oljk“. Ta metoda pridobivanja namreč olju zagotavlja posebno gladkost, zato je povzeta v opisu tega olja. Kar zadeva oljčno olje, pridobljeno po predhodnem zorenju oljk, je treba tudi prvotno navedeno aromo čokolade nadomestiti z aromo kakava, ki omogoča natančnejši opis, in ta opis dopolniti s prisotnostjo zelo značilnih arom vloženih oljk, črnih oljk, namaza iz oljk, gob, kuhanih artičok, gomoljik in kvašenega kruha. Prisotnost vsaj dveh od teh arom zagotavlja posebnost proizvoda, z izključitvijo arom kuhanih hrušk, plesni in kovin pa se lahko zavrne olje z napakami.

Barva olja se ni štela za značilno. Ker barva ni povezana z organoleptičnimi značilnostmi proizvoda, je bil sklic na zeleno barvo črtan.

Nazadnje, za to olje so značilne tudi ravni grenkosti in pikantnosti, ki so tako dodane v specifikacijo proizvoda:

| — | pri oljčnem olju, pridobljenem brez predhodnega zorenja oljk, sta grenkost in pikantnost zmerni ter sta v opisu proizvoda izraženi z vrednostmi največ 3 za grenkost ter vrednostmi med 1 in 3 za pikantnost na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI); |
| --- | --- |

—

pri oljčnem olju, pridobljenem brez predhodnega zorenja oljk, sta grenkost in pikantnost zmerni ter sta v opisu proizvoda izraženi z vrednostmi največ 3 za grenkost ter vrednostmi med 1 in 3 za pikantnost na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI);

| — | pri oljčnem olju, pridobljenem po predhodnem zorenju oljk, prevladuje sladek okus, ki je v opisu proizvoda izražen z vrednostmi največ 1 za grenkost in največ 2 za pikantnost na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI). |
| --- | --- |

—

pri oljčnem olju, pridobljenem po predhodnem zorenju oljk, prevladuje sladek okus, ki je v opisu proizvoda izražen z vrednostmi največ 1 za grenkost in največ 2 za pikantnost na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI).

Navedba, da je olje „deviško“, je črtana, saj je ta lastnost odvisna od analiznih značilnosti olja, olje pa lahko spada v kategorijo „deviško“ ali „ekstra deviško“.

Geografsko območje

Geografsko območje

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu (nekdanji „povzetek“) je spremenjena opredelitev geografskega območja označbe „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“.

Tako je naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Razmejeno geografsko območje proizvodnje oljčnega olja, upravičenega do kontrolirane označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, leži znotraj naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas in Tarascon.“;

nadomeščeno z naslednjim:

v enotnem dokumentu (točka 4): „Geografsko območje leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône:

v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Paradou;

delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.“;

in v specifikaciji proizvoda:

„Vsi postopki od pridelave oljk do pridobivanja oljčnega olja iz njih se izvajajo na geografskem območju oljčnega olja, ki leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône:

v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Le Paradou;

delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.

V mestni hiši vsake od zadevnih občin se hrani kartografski dokument, v katerem so opredeljene meje geografskega območja, kot ga je opredelil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri nacionalnem inštitutu za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO) na svojem sestanku 20. junija 2013 na predlog komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen.“

Obseg geografskega območja je razširjen na dele občin, ki so že vključene v geografsko območje, in na novo sosednjo občino „Mas-Blanc-des-Alpilles“ (del občine). To dodano besedilo se nanaša na vse občine geografskega območja, razen na občino „Les Baux-de-Provence“, ki je že v celoti vključena v geografsko območje. Ti deli občin, ki so bili dodani v obseg geografskega območja, izpolnjujejo ista geološka, pedološka in podnebna merila ter merila glede rastlinske sestave kot preostalo območje označbe porekla. Poleg tega je s to razmejitvijo omogočeno, da se v območje označbe porekla vključi nov proizvajalec namiznih oljk. Dodan je datum odobritve te razmejitve (20. junij 2013) na podlagi odločitve, ki jo je sprejel nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri inštitutu INAO, pristojen za potrditev spremembe geografskega območja na nacionalni ravni.

Dodano je tudi, da se oljke obirajo na parcelah, identificiranih pod pogoji, opisanimi v nadaljevanju. Tako je v specifikacijo proizvoda dodano naslednje besedilo:

„Oljčno olje je pridobljeno iz oljk, obranih na identificiranih parcelah, ki ležijo na opredeljenem območju proizvodnje. Parcele se identificirajo po merilih za kraje zasaditve parcel, ki jih je določil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri inštitutu INAO na svojem sestanku 21. februarja 2013 na podlagi mnenja komisije strokovnjakov, ki jo je za ta namen imenoval.

Vsak proizvajalec, ki želi identifikacijo svoje parcele, vloži ustrezno vlogo pri službah inštituta INAO na obrazcu, skladnem z vzorcem, ki ga je direktor inštituta INAO odobril pred 31. majem pred prvim obiranjem oljk za označbo porekla, in se obveže, da bo upošteval merila za kraj zasaditve parcele.

Pristojni nacionalni odbor inštituta INAO vsako leto po mnenju navedene komisije strokovnjakov odobri seznam novih identificiranih parcel.

Seznam identificiranih parcel in merila za identifikacijo so na vpogled pri službah inštituta INAO in zadevne skupine.“

Ta postopek nadzornim organom omogoča, da izdelajo seznam vseh parcel, primernih za pridelavo oljk za označbo porekla v danem letu.

Poleg tega je v specifikacijo proizvoda in enotni dokument (nekdanji povzetek) dodano naslednje besedilo:

v točki 3.4 enotnega dokumenta:

„Vsi postopki od pridelave oljk do pridobivanja oljčnega olja iz njih se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.“;

v specifikaciji proizvoda:

„Vsi postopki od pridelave oljk do pridobivanja oljčnega olja iz njih se izvajajo na geografskem območju oljčnega olja, ki leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône [...]“.

Dodana ni nobena nova obvezna faza na geografskem območju, vendar informacije o fazah, ki morajo potekati na geografskem območju, v nekdanjem povzetku in specifikaciji proizvoda niso bile jasno navedene.

Poleg tega so samo v specifikacijo proizvoda dodani tudi kartografski viri, uporabljeni za opredelitev geografskega območja. Besedilo je tako:

„V mestni hiši vsake od zadevnih občin se hrani kartografski dokument, v katerem so opredeljene meje geografskega območja, kot ga je opredelil nacionalni odbor za agroživilske proizvode pri nacionalnem inštitutu za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO) na svojem sestanku 20. junija 2013 na predlog komisije strokovnjakov, imenovane za ta namen.“

Te kartografske podatke nacionalnega inštituta za geografske in gozdarske informacije (Institut national de l’information géographique et forestière – IGN) je za razliko od katastrskih načrtov, ki so se sprva uporabljali, mogoče prenesti na druge nosilce informacij.

V skladu z veljavnimi nacionalnimi postopki je za odločitev o zahtevku za spremembo specifikacije proizvoda, preden se ta pošlje Evropski komisiji, pristojen nacionalni odbor za označbe porekla mlekarskih, agroživilskih in gozdarskih proizvodov pri nacionalnem inštitutu za poreklo in kakovost (INAO). Vendar sprememba velja šele, ko je registrirana na evropski ravni.

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek) je bilo črtano celotno naslednje prvotno besedilo:

v specifikaciji proizvoda:

„Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse.

V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov.

Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, in naštel najmanj šest glavnih vrst. Prav te sorte se danes uporabljajo za pridelavo kontrolirane označbe porekla ‚Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence‘.

Oljčno olje z območja Vallée des Baux je zaslovelo tudi zaradi truda, ki ga je v to pred več kot 20 leti vložil g. Cornille, predsednik zadružne stiskalnice olja Maussane, ki stoji že od 16. stoletja, ter volje pridelovalcev in oljarjev iz te regije, po zaslugi katerih se je uveljavilo ime ‚Vallée des Baux-de-Provence‘.

Danes je oljčno olje z območja Vallée des Baux-de-Provence že dobro uveljavljeno. O tem nas prepriča že podatek, kako hitro se proizvedena količina oljčnega olja vsako leto razproda, in to kljub razmeroma visoki ceni, ki je posledica zahtevnih proizvodnih razmer.

Na območju Vallée des Baux-de-Provence se letno v povprečju proizvede 400 ton oljčnega olja, kar je 20 % francoske proizvodnje.

Pomen te proizvodnje se kaže v krajini, saj so zelo skrbno negovana oljčna drevesa sestavni del izjemnega območja Baux-de-Provence.“;

v povzetku:

„V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo. Leta 1786 je opat Couture prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, in naštel najmanj šest glavnih vrst. Prav te sorte se danes uporabljajo za pridelavo kontrolirane označbe porekla ‚Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence‘. Oljčno olje z območja Vallée des Baux je zaslovelo tudi zaradi truda, ki ga je v to v 70. letih prejšnjega stoletja vložila zadružna stiskalnica olja Maussane, ki stoji že od 16. stoletja, ter skupne volje pridelovalcev in oljarjev iz te regije, da bi uveljavili ime ‚Vallée des Baux-de-Provence‘. Pomen te proizvodnje se kaže v krajini, saj so zelo skrbno vzgajana oljčna drevesa sestavni del izjemnega območja Baux-de-Provence.“

Glede na spremembe nacionalnih zakonov in predpisov je bila namreč postavka „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“ v specifikaciji proizvoda in povzetku (točka 4.4 „Dokazilo o poreklu“), ki je vsebovala samo elemente „povezave s poreklom“, spremenjena ter odslej v specifikaciji proizvoda združuje izključno prijavne obveznosti in vodenje registrov v zvezi s sledljivostjo proizvoda in spremljanjem proizvodnih razmer.

Dodani so bili torej različni odstavki, s katerimi so nadomeščeni prejšnji odstavki o zgodovini in slovesu proizvoda. V predlaganem novem besedilu so opisani dokumenti, ki so bili uvedeni za spremljanje in nadzor proizvoda z označbo porekla: identifikacijska prijava gospodarskih subjektov, izjava o nenameri uporabe celotne ali delne proizvodnje za označbo porekla v danem letu, evidenca pridelave, registri ravnanja z oljkami (kot surovino) in oljčnim oljem, letna prijava pridelka oljk, letna prijava predelave oljčnega olja, prijava dajanja oljčnega olja z označbo porekla v promet, letna prijava zalog oljčnega olja z označbo porekla.

Odstavek se glasi:

„Celotni postopek je dopolnjen z analitičnim in organoleptičnim preskusom, ki se izvede z naključnim vzorčenjem končnega proizvoda, ki je že pakiran ali pripravljen za pakiranje, ter s katerim se je mogoče prepričati o kakovosti končnega proizvoda in njegovi skladnosti z opisom iz točke 2.“

Gre namreč za kratek opis narave in vzpostavljenega sistema za nadzor proizvoda.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

| — | Uvodni stavek „oljčno olje mora biti pridobljeno iz oljk, obranih v opredeljenih nasadih na opredeljenem območju proizvodnje“ je črtan iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek), ker je bil postopek identifikacije parcel predstavljen v postavki „Geografsko območje“ specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Uvodni stavek „oljčno olje mora biti pridobljeno iz oljk, obranih v opredeljenih nasadih na opredeljenem območju proizvodnje“ je črtan iz te postavke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta (nekdanji povzetek), ker je bil postopek identifikacije parcel predstavljen v postavki „Geografsko območje“ specifikacije proizvoda.

| — | Sorte:
  Prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

  „Olje mora biti pridobljeno izključno z mešanjem oljk vsaj dveh od naslednjih glavnih sort: salonenque, beruguette, grossane in verdale des bouches-du-rhône.“;

  je nadomeščeno z naslednjim:
  v specifikaciji proizvoda:

  „Olje je pridobljeno iz oljk vsaj dveh sort iz preglednice v nadaljevanju v skladu s pravili o deležih na kmetijskem gospodarstvu, navedenimi v tej preglednici. Skladnost zasaditve sort se oceni na vseh parcelah, na katerih se prideluje označba porekla, razen kar zadeva opraševalne sorte, za katere se delež oceni na vsaki zadevni parceli.






  Dovoljene sorte | Pravila o deležih (v številu dreves) |
| --- | --- | --- |
| Salonenque
  Aglandau (imenovana tudi beruguette)
  Grossane
  Verdale des bouches-du-rhône | — | Delež vseh teh sort je najmanj 80-odstoten. |

—

Sorte:

Prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Olje mora biti pridobljeno izključno z mešanjem oljk vsaj dveh od naslednjih glavnih sort: salonenque, beruguette, grossane in verdale des bouches-du-rhône.“;

je nadomeščeno z naslednjim:

v specifikaciji proizvoda:

„Olje je pridobljeno iz oljk vsaj dveh sort iz preglednice v nadaljevanju v skladu s pravili o deležih na kmetijskem gospodarstvu, navedenimi v tej preglednici. Skladnost zasaditve sort se oceni na vseh parcelah, na katerih se prideluje označba porekla, razen kar zadeva opraševalne sorte, za katere se delež oceni na vsaki zadevni parceli.

Dovoljene sorte

Pravila o deležih (v številu dreves)

Salonenque

Aglandau (imenovana tudi beruguette)

Grossane

Verdale des bouches-du-rhône

—

Delež vseh teh sort je najmanj 80-odstoten.

| — | Obvezno sta prisotni dve od teh sort. |
| --- | --- |

—

Obvezno sta prisotni dve od teh sort.

Picholine

| — | Delež sorte picholine je največ 20-odstoten. |
| --- | --- |

—

Delež sorte picholine je največ 20-odstoten.

Različne lokalne sorte

| — | Delež vseh različnih lokalnih sort je največ 15-odstoten. |
| --- | --- |

—

Delež vseh različnih lokalnih sort je največ 15-odstoten.

Opraševalne sorte

| — | Delež vseh opraševalnih sort je največ 5-odstoten.“ |
| --- | --- |

—

Delež vseh opraševalnih sort je največ 5-odstoten.“

| — | in v enotnem dokumentu, v točki 3.3:

  „Olje z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je pridobljeno iz oljk vsaj dveh od naslednjih sort: salonenque, aglandau, grossane in verdale des Bouches-du-Rhône, ki skupaj predstavljajo od 80 do 100 % sort, prisotnih na parcelah, na katerih se prideluje označba porekla. To sestavo lahko dopolnjujejo sorta picholine in druge različne lokalne sorte.“

  V prvotni specifikaciji proizvoda in povzetku je bila namreč opisana sortna sestava olja, ne pa sortna sestava nasadov, opredeljenih v označbi porekla.
  Sortna sestava nasadov je torej v specifikaciji proizvoda dodana v obliki preglednice z opisom deležev različnih dovoljenih sort. Prvotno navedeni pojem „glavna sorta“ je črtan, ker so določeni najmanjši ali največji deleži prisotnosti različnih sort. Analiza trenutno obdelovanih oljčnih nasadov je pokazala, da ti vključujejo zadostni najmanj 80-odstotni delež štirih sort salonenque, aglandau („beruguette“), grossane in verdale des bouches-du-rhône, ki so bile prvotno navedene v specifikaciji proizvoda in povzetku. Podobno je največji delež tako imenovanih „različnih lokalnih“ sort določen na 15 %, največji delež prisotnosti sorte picholine pa glede na opazovanja v nasadih na 20 %. Da bi se preprečile kakršne koli interpretacije pri nadzoru, je poleg tega v specifikaciji proizvoda predpisan tudi način ocenjevanja skladnosti zasaditve sort na kmetijskem gospodarstvu glede na določene deleže. |
| --- | --- |

—

in v enotnem dokumentu, v točki 3.3:

„Olje z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je pridobljeno iz oljk vsaj dveh od naslednjih sort: salonenque, aglandau, grossane in verdale des Bouches-du-Rhône, ki skupaj predstavljajo od 80 do 100 % sort, prisotnih na parcelah, na katerih se prideluje označba porekla. To sestavo lahko dopolnjujejo sorta picholine in druge različne lokalne sorte.“

V prvotni specifikaciji proizvoda in povzetku je bila namreč opisana sortna sestava olja, ne pa sortna sestava nasadov, opredeljenih v označbi porekla.

Sortna sestava nasadov je torej v specifikaciji proizvoda dodana v obliki preglednice z opisom deležev različnih dovoljenih sort. Prvotno navedeni pojem „glavna sorta“ je črtan, ker so določeni najmanjši ali največji deleži prisotnosti različnih sort. Analiza trenutno obdelovanih oljčnih nasadov je pokazala, da ti vključujejo zadostni najmanj 80-odstotni delež štirih sort salonenque, aglandau („beruguette“), grossane in verdale des bouches-du-rhône, ki so bile prvotno navedene v specifikaciji proizvoda in povzetku. Podobno je največji delež tako imenovanih „različnih lokalnih“ sort določen na 15 %, največji delež prisotnosti sorte picholine pa glede na opazovanja v nasadih na 20 %. Da bi se preprečile kakršne koli interpretacije pri nadzoru, je poleg tega v specifikaciji proizvoda predpisan tudi način ocenjevanja skladnosti zasaditve sort na kmetijskem gospodarstvu glede na določene deleže.

| — | Gostota zasaditve: dodana so pravila o gostoti zasaditve.
  V specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo:

  „V vsakem nasadu, zasajenem po 27. avgustu 1997, ima vsako drevo na voljo minimalno površino 24 kvadratnih metrov, ki se izračuna s pomnožitvijo razdalje ‚med vrstama‘ in razdalje ‚razmika‘ med drevesi. Po drugi strani je najmanjša razdalja med drevesi vsaj 4 metre.“

  Ta pravila so v skladu z običajnimi lokalnimi praksami, ki zagotavljajo optimalni razvoj drevesa. Uporabljajo se za vsa drevesa, zasajena po datumu priznanja kontrolirane označbe porekla na nacionalnem ozemlju. S temi pravili se lahko zagotovi upoštevanje priporočenih pravil glede gostote zasaditve pri prihodnjih nasadih. |
| --- | --- |

—

Gostota zasaditve: dodana so pravila o gostoti zasaditve.

V specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo:

„V vsakem nasadu, zasajenem po 27. avgustu 1997, ima vsako drevo na voljo minimalno površino 24 kvadratnih metrov, ki se izračuna s pomnožitvijo razdalje ‚med vrstama‘ in razdalje ‚razmika‘ med drevesi. Po drugi strani je najmanjša razdalja med drevesi vsaj 4 metre.“

Ta pravila so v skladu z običajnimi lokalnimi praksami, ki zagotavljajo optimalni razvoj drevesa. Uporabljajo se za vsa drevesa, zasajena po datumu priznanja kontrolirane označbe porekla na nacionalnem ozemlju. S temi pravili se lahko zagotovi upoštevanje priporočenih pravil glede gostote zasaditve pri prihodnjih nasadih.

| — | Obrezovanje: v specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo: „Oljke se obrezujejo vsaj vsako drugo leto.“
  Tako imenovana vzgojna rez omogoča uravnavanje pridelka oljke. Z nadaljnjim obrezovanjem se izboljša letina. Oljke se običajno obrezujejo vsako leto, ker pa vegetativni cikel oljke traja dve leti, je v specifikaciji proizvoda priporočeno najmanj eno obrezovanje na vsaki dve leti. |
| --- | --- |

—

Obrezovanje: v specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo: „Oljke se obrezujejo vsaj vsako drugo leto.“

Tako imenovana vzgojna rez omogoča uravnavanje pridelka oljke. Z nadaljnjim obrezovanjem se izboljša letina. Oljke se običajno obrezujejo vsako leto, ker pa vegetativni cikel oljke traja dve leti, je v specifikaciji proizvoda priporočeno najmanj eno obrezovanje na vsaki dve leti.

| — | Namakanje:
  V specifikacijo proizvoda je dodana naslednja določba:

  „Namakanje v dobi rasti oljke je dovoljeno do datuma obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla.“

  Odločeno je bilo, da se namakanje omeji do datuma začetka obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla. Ta datum je v skladu z običajnimi praksami. To omogoča, da se dovoli namakanje dreves, kadar je to potrebno zaradi dolgotrajne suše, da se prepreči prevelik vodni stres, ki škoduje drevesu v rastni dobi in kakovosti plodov. Po drugi strani pa je za ohranitev kakovosti dozorelih plodov pred prepojenostjo z vodo zaželeno, da se namakanje ustavi, ko se začne obiranje. |
| --- | --- |

—

Namakanje:

V specifikacijo proizvoda je dodana naslednja določba:

„Namakanje v dobi rasti oljke je dovoljeno do datuma obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla.“

Odločeno je bilo, da se namakanje omeji do datuma začetka obiranja, ki se vsako leto določi za označbo porekla. Ta datum je v skladu z običajnimi praksami. To omogoča, da se dovoli namakanje dreves, kadar je to potrebno zaradi dolgotrajne suše, da se prepreči prevelik vodni stres, ki škoduje drevesu v rastni dobi in kakovosti plodov. Po drugi strani pa je za ohranitev kakovosti dozorelih plodov pred prepojenostjo z vodo zaželeno, da se namakanje ustavi, ko se začne obiranje.

| — | Godnost dreves za proizvodnjo oljk:
  naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

  „Uporaba kontrolirane označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se lahko odobri samo za oljke z dreves, starih najmanj pet let.“,

  je nadomeščeno z naslednjim:

  „Uporaba označbe porekla se odobri samo za oljčno olje, pridobljeno iz oljk z dreves, ki so na parceli zasajena najmanj pet let.“

  Zaradi jasnejšega besedila je namreč dodano, da starost, ko so drevesa godna za proizvodnjo oljk za označbo porekla in ki je določena na pet let, ustreza petim letom „zasaditve drevesa na parceli“ za opredeljeno parcelo označbe porekla. |
| --- | --- |

—

Godnost dreves za proizvodnjo oljk:

naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Uporaba kontrolirane označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ se lahko odobri samo za oljke z dreves, starih najmanj pet let.“,

je nadomeščeno z naslednjim:

„Uporaba označbe porekla se odobri samo za oljčno olje, pridobljeno iz oljk z dreves, ki so na parceli zasajena najmanj pet let.“

Zaradi jasnejšega besedila je namreč dodano, da starost, ko so drevesa godna za proizvodnjo oljk za označbo porekla in ki je določena na pet let, ustreza petim letom „zasaditve drevesa na parceli“ za opredeljeno parcelo označbe porekla.

| — | Donos:
  Največji dovoljeni donos se s šest ton na hektar poviša na deset ton na hektar.
  Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

  „Donos na hektar ne sme presegati šest ton oljk na hektar.“;

  je nadomeščeno z naslednjim:

  „Donos ne presega deset ton oljk, obranih na hektar oljčnega nasada, ne glede na namen uporabe oljk. Donos se izračuna na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ in ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘.“

  Drevesa mladih nasadov namreč zdaj postajajo godna za proizvodnjo, donos teh oljčnih nasadov pa dosega od 8 do 10 t/ha. Poleg tega niso redki večstoletni oljčni nasadi, v katerih rastejo drevesa z velikimi krošnjami in posledično veliko rodnostjo. K optimizaciji donosa prispevata tudi profesionalizacija proizvajalcev in obnova parcel. Poleg tega je bil uveden način izračuna donosa, da bi se izognili poljubnemu razlaganju. Tako je navedeno, da se donos izračuna glede na obrani pridelek (in ne celotni pridelek drevesa, ki vključuje odpadle oljke, ki se ne poberejo in za katere ni mogoče uporabiti označbe), ne glede na namen uporabe oljk, ter na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla „Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence“ in „Olives noires de la vallée des Baux-de-Provence“. |
| --- | --- |

—

Donos:

Največji dovoljeni donos se s šest ton na hektar poviša na deset ton na hektar.

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Donos na hektar ne sme presegati šest ton oljk na hektar.“;

je nadomeščeno z naslednjim:

„Donos ne presega deset ton oljk, obranih na hektar oljčnega nasada, ne glede na namen uporabe oljk. Donos se izračuna na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ‚Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘ in ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘.“

Drevesa mladih nasadov namreč zdaj postajajo godna za proizvodnjo, donos teh oljčnih nasadov pa dosega od 8 do 10 t/ha. Poleg tega niso redki večstoletni oljčni nasadi, v katerih rastejo drevesa z velikimi krošnjami in posledično veliko rodnostjo. K optimizaciji donosa prispevata tudi profesionalizacija proizvajalcev in obnova parcel. Poleg tega je bil uveden način izračuna donosa, da bi se izognili poljubnemu razlaganju. Tako je navedeno, da se donos izračuna glede na obrani pridelek (in ne celotni pridelek drevesa, ki vključuje odpadle oljke, ki se ne poberejo in za katere ni mogoče uporabiti označbe), ne glede na namen uporabe oljk, ter na vse identificirane parcele kmetijskega gospodarstva, na katerih se pridelujejo oljke za označbe porekla „Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la vallée des Baux-de-Provence“ in „Olives noires de la vallée des Baux-de-Provence“.

| — | Obiranje oljk:
  Za boljšo ureditev postopkov in zagotovitev kakovosti obranih oljk so dodane različne določbe o obiranju. |
| --- | --- |

—

Obiranje oljk:

Za boljšo ureditev postopkov in zagotovitev kakovosti obranih oljk so dodane različne določbe o obiranju.

| — | Naslednje prvotne določbe:
  v specifikaciji proizvoda:

  „Oljke morajo biti ob ustrezni zrelosti obrane neposredno z drevesa ali pobrane z mrež, razpetih v obdobju obiranja, če se oljke, ki odpadejo, poberejo v treh dneh.“;

  in v povzetku:

  „Oljke morajo biti ob ustrezni zrelosti obrane neposredno z drevesa ali pobrane z razpetih mrež.“

  so v enotnem dokumentu črtane, v specifikaciji proizvoda pa nadomeščene z naslednjimi:

  „Datum začetka obiranja se vsako leto določi s sklepom direktorja inštituta INAO na podlagi obrazloženega predloga skupine.
  Oljke se obirajo neposredno z drevesa ali poberejo z razpetih mrež. Uporaba stalnih mrež ni dovoljena. Oljk, pobranih neposredno s tal, ni dovoljeno uporabiti in jih je treba shranjevati ločeno od serij oljk, upravičenih do označbe porekla.“

  Odločeno je bilo, da se doda določba o začetku obiranja za proizvodnjo olja z označbe porekla, s čimer se zagotovi, da oljkarji upoštevajo zadostno zrelost oljk. Datum začetka obiranja predlaga skupina, ki svojo odločitev opre na senzorično analizo reprezentativnih vzorcev oljk s celotnega geografskega območja.
  Poleg tega je sklic na uporabo „mrež, razpetih v obdobju obiranja, če se oljke, ki odpadejo, poberejo v treh dneh“ nadomeščen s prepovedjo uporabe tako imenovanih „stalnih“ mrež in s prepovedjo uporabe oljk, ki so padle na tla. Gre predvsem za prepoved uporabe oljk, ki se poberejo s tal ali ostanejo na stalnih mrežah od predhodnega obiranja. Poleg tega se zdravstvena ustreznost oljk presoja v stiskalnici, za katero so določena tudi merila prebiranja. Oljke, ki predolgo ostanejo na mrežah, se med prebiranjem izločijo. Prvotno določbo so nadzorniki težko preverjali, poleg tega pa so morali gospodarski subjekti zaradi nje voditi obsežno dokumentacijo. Nova določba naj bi bila bolj pragmatična in preverljiva. |
| --- | --- |

—

Naslednje prvotne določbe:

v specifikaciji proizvoda:

„Oljke morajo biti ob ustrezni zrelosti obrane neposredno z drevesa ali pobrane z mrež, razpetih v obdobju obiranja, če se oljke, ki odpadejo, poberejo v treh dneh.“;

in v povzetku:

„Oljke morajo biti ob ustrezni zrelosti obrane neposredno z drevesa ali pobrane z razpetih mrež.“

so v enotnem dokumentu črtane, v specifikaciji proizvoda pa nadomeščene z naslednjimi:

„Datum začetka obiranja se vsako leto določi s sklepom direktorja inštituta INAO na podlagi obrazloženega predloga skupine.

Oljke se obirajo neposredno z drevesa ali poberejo z razpetih mrež. Uporaba stalnih mrež ni dovoljena. Oljk, pobranih neposredno s tal, ni dovoljeno uporabiti in jih je treba shranjevati ločeno od serij oljk, upravičenih do označbe porekla.“

Odločeno je bilo, da se doda določba o začetku obiranja za proizvodnjo olja z označbe porekla, s čimer se zagotovi, da oljkarji upoštevajo zadostno zrelost oljk. Datum začetka obiranja predlaga skupina, ki svojo odločitev opre na senzorično analizo reprezentativnih vzorcev oljk s celotnega geografskega območja.

Poleg tega je sklic na uporabo „mrež, razpetih v obdobju obiranja, če se oljke, ki odpadejo, poberejo v treh dneh“ nadomeščen s prepovedjo uporabe tako imenovanih „stalnih“ mrež in s prepovedjo uporabe oljk, ki so padle na tla. Gre predvsem za prepoved uporabe oljk, ki se poberejo s tal ali ostanejo na stalnih mrežah od predhodnega obiranja. Poleg tega se zdravstvena ustreznost oljk presoja v stiskalnici, za katero so določena tudi merila prebiranja. Oljke, ki predolgo ostanejo na mrežah, se med prebiranjem izločijo. Prvotno določbo so nadzorniki težko preverjali, poleg tega pa so morali gospodarski subjekti zaradi nje voditi obsežno dokumentacijo. Nova določba naj bi bila bolj pragmatična in preverljiva.

| — | Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

  „Oljke, iz katerih se lahko pridobi olje s kontrolirano označbo porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, se skladiščijo v zabojčkih.“;

  je nadomeščeno z naslednjim:

  „Oljke se skladiščijo v zabojčkih ali paletnih zabojih.“

  Oljke se namreč lahko v skladu z lokalnimi običaji oberejo tudi v paletne zaboje, ne da bi se poslabšala kakovost surovine. Obvezna uporaba „odprtih“ zabojnikov je črtana. Ker lahko v primeru pridobivanja olja iz „zorjenih oljk“ nekatere oljke pred stiskanjem rahlo anaerobno fermentirajo, jih torej ni treba skladiščiti v zračnih zabojnikih. |
| --- | --- |

—

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Oljke, iz katerih se lahko pridobi olje s kontrolirano označbo porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, se skladiščijo v zabojčkih.“;

je nadomeščeno z naslednjim:

„Oljke se skladiščijo v zabojčkih ali paletnih zabojih.“

Oljke se namreč lahko v skladu z lokalnimi običaji oberejo tudi v paletne zaboje, ne da bi se poslabšala kakovost surovine. Obvezna uporaba „odprtih“ zabojnikov je črtana. Ker lahko v primeru pridobivanja olja iz „zorjenih oljk“ nekatere oljke pred stiskanjem rahlo anaerobno fermentirajo, jih torej ni treba skladiščiti v zračnih zabojnikih.

| — | Rok za dostavo oljk v stiskalnico:
  V specifikaciji proizvoda je dodana naslednja določba: „Nato se v skladu z lokalnimi običaji v največ dveh dneh po obiranju dostavijo v stiskalnice.“
  Dodan je namreč najdaljši dvodnevni rok za dostavo oljk v stiskalnico po obiranju, da bi se upoštevale sedanje prakse, ki prispevajo k proizvodnji kakovostnega olja. |
| --- | --- |

—

Rok za dostavo oljk v stiskalnico:

V specifikaciji proizvoda je dodana naslednja določba: „Nato se v skladu z lokalnimi običaji v največ dveh dneh po obiranju dostavijo v stiskalnice.“

Dodan je namreč najdaljši dvodnevni rok za dostavo oljk v stiskalnico po obiranju, da bi se upoštevale sedanje prakse, ki prispevajo k proizvodnji kakovostnega olja.

| — | Pridobivanje olja:






  — | Rok za predelavo oljk: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

  „Čas od obiranja do predelave je največ sedem dni.“;

  je nadomeščeno z naslednjim:

  „Do označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je upravičeno olje, pridobljeno iz oljk, ki se v času od obiranja do stiskanja shranjujejo največ tri dni. Do označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ki ji sledi navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), je upravičeno olje, pridobljeno iz oljk, katerih naravna fermentacija je v času od obiranja do stiskanja potekala najmanj tri in največ deset dni.“

  Razlikovati je namreč treba med najdaljšim obdobjem shranjevanja oljk v stiskalnici pred predelavo in metodo pridobivanja olja iz zorjenih ali nezorjenih oljk. Obdobja, ki so določena, so v skladu s tradicionalnim lokalnim običajem pri pridobivanju značilnega in kakovostnega olja. |
| --- | --- | --- |

—

Pridobivanje olja:

—

Rok za predelavo oljk: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Čas od obiranja do predelave je največ sedem dni.“;

je nadomeščeno z naslednjim:

„Do označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ je upravičeno olje, pridobljeno iz oljk, ki se v času od obiranja do stiskanja shranjujejo največ tri dni. Do označbe porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ki ji sledi navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), je upravičeno olje, pridobljeno iz oljk, katerih naravna fermentacija je v času od obiranja do stiskanja potekala najmanj tri in največ deset dni.“

Razlikovati je namreč treba med najdaljšim obdobjem shranjevanja oljk v stiskalnici pred predelavo in metodo pridobivanja olja iz zorjenih ali nezorjenih oljk. Obdobja, ki so določena, so v skladu s tradicionalnim lokalnim običajem pri pridobivanju značilnega in kakovostnega olja.

| — | Zdravstvena ustreznost predelanih oljk: v naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

  „Predelane oljke morajo biti zdrave.“,

  so dodani naslednji elementi specifikacije proizvoda:

  „Skupni delež črvivih oljk ali oljk, ki so začele rjaveti, je manjši od 10 % števila oljk v vsaki uporabljeni seriji.“

  Ti dodatni elementi omogočajo objektivno presojo zdravstvene ustreznosti oljk, ki se pričakuje za pridobitev kakovostnega olja. |
| --- | --- |

—

Zdravstvena ustreznost predelanih oljk: v naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Predelane oljke morajo biti zdrave.“,

so dodani naslednji elementi specifikacije proizvoda:

„Skupni delež črvivih oljk ali oljk, ki so začele rjaveti, je manjši od 10 % števila oljk v vsaki uporabljeni seriji.“

Ti dodatni elementi omogočajo objektivno presojo zdravstvene ustreznosti oljk, ki se pričakuje za pridobitev kakovostnega olja.

| — | Temperatura pri stiskanju: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

  „Pri stiskanju se uporabljajo samo mehanski postopki, pri katerih se oljčna masa ne segreva preko temperature 30 °C.“,

  je v enotnem dokumentu črtano, v specifikaciji proizvoda pa nadomeščeno z naslednjim besedilom:

  „Pri postopku stiskanja se uporabljajo samo mehanski postopki, pri čemer temperatura med stiskanjem na kateri koli točki predelovalne verige ne sme biti višja od 27 °C, pri pridobivanju olja z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ki ji sledi navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), pa lahko znaša največ 35 °C.“

  Glede na običaje morebitnega zorenja oljk pred stiskanjem je treba določiti različno temperaturo glede na izbrani način pridobivanja. V primeru „zorjenih oljk“ se oljke naravno nekoliko segrejejo. Zato je v tem primeru najvišja dovoljena temperatura 35 °C. V drugih primerih, ko ni predhodnega zorenja oljk, je najvišja dovoljena temperatura pri stiskanju s 30 °C znižana na 27 °C, da se upoštevajo spremembe evropskih predpisov o navedbi „hladnega stiskanja“. Poleg tega je dodano, da ta temperatura velja za vse dele predelovalne verige, ne samo za oljčno maso. |
| --- | --- |

—

Temperatura pri stiskanju: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Pri stiskanju se uporabljajo samo mehanski postopki, pri katerih se oljčna masa ne segreva preko temperature 30 °C.“,

je v enotnem dokumentu črtano, v specifikaciji proizvoda pa nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Pri postopku stiskanja se uporabljajo samo mehanski postopki, pri čemer temperatura med stiskanjem na kateri koli točki predelovalne verige ne sme biti višja od 27 °C, pri pridobivanju olja z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, ki ji sledi navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), pa lahko znaša največ 35 °C.“

Glede na običaje morebitnega zorenja oljk pred stiskanjem je treba določiti različno temperaturo glede na izbrani način pridobivanja. V primeru „zorjenih oljk“ se oljke naravno nekoliko segrejejo. Zato je v tem primeru najvišja dovoljena temperatura 35 °C. V drugih primerih, ko ni predhodnega zorenja oljk, je najvišja dovoljena temperatura pri stiskanju s 30 °C znižana na 27 °C, da se upoštevajo spremembe evropskih predpisov o navedbi „hladnega stiskanja“. Poleg tega je dodano, da ta temperatura velja za vse dele predelovalne verige, ne samo za oljčno maso.

| — | Postopki stiskanja: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

  „Razen izpiranja, odcejanja, centrifugiranja in filtriranja ni dovoljen noben drug postopek predelave. Razen vode je prepovedana uporaba dodatkov za lažjo ekstrakcijo olj.“;

  je v specifikaciji proizvoda nadomeščeno z naslednjim:

  „Razen izpiranja, odstranjevanja kamenja, listja in pecljev, drobljenja, mešanja, odcejanja, centrifugiranja in filtriranja ni dovoljen noben drug postopek predelave. Razen vode je prepovedana uporaba dodatkov za lažjo ekstrakcijo olj.“

  Da bi bilo besedilo jasnejše, so proizvajalci namreč izrazili željo po izčrpni navedbi različnih postopkov in načinov obdelave, ki so dovoljeni pri pridobivanju oljčnega olja, pri čemer so bile dodane faze odstranjevanja kamenja, listja in pecljev, drobljenja in mešanja. |
| --- | --- |

—

Postopki stiskanja: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Razen izpiranja, odcejanja, centrifugiranja in filtriranja ni dovoljen noben drug postopek predelave. Razen vode je prepovedana uporaba dodatkov za lažjo ekstrakcijo olj.“;

je v specifikaciji proizvoda nadomeščeno z naslednjim:

„Razen izpiranja, odstranjevanja kamenja, listja in pecljev, drobljenja, mešanja, odcejanja, centrifugiranja in filtriranja ni dovoljen noben drug postopek predelave. Razen vode je prepovedana uporaba dodatkov za lažjo ekstrakcijo olj.“

Da bi bilo besedilo jasnejše, so proizvajalci namreč izrazili željo po izčrpni navedbi različnih postopkov in načinov obdelave, ki so dovoljeni pri pridobivanju oljčnega olja, pri čemer so bile dodane faze odstranjevanja kamenja, listja in pecljev, drobljenja in mešanja.

| — | Sortna sestava olja: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

  „Enosortno olje ni dovoljeno.“,

  je črtano iz enotnega dokumenta. V specifikaciji proizvoda je ohranjeno, dodano pa je naslednje besedilo:

  „Olje je pridobljeno z mešanjem oljk ali oljčnega olja iz sort, ki so opredeljene v točki 5.1, med katerimi sta vsaj dve od naslednjih sort: salonenque, aglandau, grossane in verdale des bouches-du-rhône. Dovoljena je uporaba oljk opraševalnih sort.“

  S to določbo sta pojasnjena sortna sestava olja (vsaj dve od sort salonenque, aglandau, grossane in verdale des bouches-du-rhône) in način njegovega pridobivanja (olje je pridobljeno z mešanjem oljk ali oljčnega olja). Oljarji namreč tradicionalno stiskajo sortno mešanico oljk ali pa stiskajo sortne oljke in pridobljena enosortna olja nato zmešajo tako, da ustrezajo pričakovani sortni sestavi za olje z označbo „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“. Tako uporabljeni način predelave ne vpliva na končne značilnosti proizvoda.
  Poleg tega je prisotnost opraševalnih sort dovoljena, ker je njihova količina zelo majhna. Ta količina je namreč samodejno omejena z največjim deležem dreves teh sort na parcelah (5 %). Parcele se tradicionalno oberejo naenkrat. Količine oljk, obranih z dreves opraševalnih sort, se vključijo v skupno količino oljk, dostavljenih v stiskalnico za pridobivanje olja z zaščiteno označbo porekla, vendar je njihova količina tako zelo majhna. |
| --- | --- |

—

Sortna sestava olja: naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda in povzetka:

„Enosortno olje ni dovoljeno.“,

je črtano iz enotnega dokumenta. V specifikaciji proizvoda je ohranjeno, dodano pa je naslednje besedilo:

„Olje je pridobljeno z mešanjem oljk ali oljčnega olja iz sort, ki so opredeljene v točki 5.1, med katerimi sta vsaj dve od naslednjih sort: salonenque, aglandau, grossane in verdale des bouches-du-rhône. Dovoljena je uporaba oljk opraševalnih sort.“

S to določbo sta pojasnjena sortna sestava olja (vsaj dve od sort salonenque, aglandau, grossane in verdale des bouches-du-rhône) in način njegovega pridobivanja (olje je pridobljeno z mešanjem oljk ali oljčnega olja). Oljarji namreč tradicionalno stiskajo sortno mešanico oljk ali pa stiskajo sortne oljke in pridobljena enosortna olja nato zmešajo tako, da ustrezajo pričakovani sortni sestavi za olje z označbo „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“. Tako uporabljeni način predelave ne vpliva na končne značilnosti proizvoda.

Poleg tega je prisotnost opraševalnih sort dovoljena, ker je njihova količina zelo majhna. Ta količina je namreč samodejno omejena z največjim deležem dreves teh sort na parcelah (5 %). Parcele se tradicionalno oberejo naenkrat. Količine oljk, obranih z dreves opraševalnih sort, se vključijo v skupno količino oljk, dostavljenih v stiskalnico za pridobivanje olja z zaščiteno označbo porekla, vendar je njihova količina tako zelo majhna.

| — | Pogoj pri skladiščenju olja:
  V specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo: „Neustekleničeno oljčno olje se zaščiteno pred svetlobo shranjuje na primernem mestu, da se ohranijo značilnosti proizvoda v skladu z njegovim opisom.“ Dodana je določba v zvezi s pogoji skladiščenja olja pred stekleničenjem, da se ohrani kakovost proizvoda pred prodajo. |
| --- | --- |

—

Pogoj pri skladiščenju olja:

V specifikacijo proizvoda je dodano naslednje besedilo: „Neustekleničeno oljčno olje se zaščiteno pred svetlobo shranjuje na primernem mestu, da se ohranijo značilnosti proizvoda v skladu z njegovim opisom.“ Dodana je določba v zvezi s pogoji skladiščenja olja pred stekleničenjem, da se ohrani kakovost proizvoda pred prodajo.

Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V specifikaciji proizvoda in tudi v enotnem dokumentu (ali nekdanjem povzetku) je bila celotna povezava napisana ponovno. Gre predvsem za dodane dele, ki ne spreminjajo prvotno opisanih temeljnih značilnosti vzročne povezave med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda.

| — | Naslednji prvotni besedili:
  v povzetku:

  „Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence je na severu omejeno s Canal des Alpilles, na jugu pa s Canal de Craponne“

  in v specifikaciji proizvoda:

  „Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence na severu jasno razmejuje Canal des Alpilles, na jugu pa Canal de Craponne“

  sta v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nekoliko spremenjeni in nadomeščeni z naslednjim besedilom:

  „Geografsko območje je del masiva Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau.“

  Ta posodobitev je posledica manjše spremembe meja geografskega območja, zaradi katere Canal des Alpilles in Canal de Craponne ne označujeta več mej geografskega območja.
  Poleg tega je za dopolnitev tega opisa dodano naslednje:

  „Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.“

  Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

  „Lego oljčnih nasadov na tem območju je skozi zgodovino zaznamovala izgradnja namakalnih kanalov. Oljke so se tako ohranile v predelih, kjer je namakanje ostalo težavno in so bile varne pred izruvanjem, medtem ko so bile v drugih predelih nadomeščene z gojenjem zelenjave.“;

  je črtano, ker so to zgodovinska dejstva, ki ne dokazujejo prave povezave z geografskim poreklom. |
| --- | --- |

—

Naslednji prvotni besedili:

v povzetku:

„Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence je na severu omejeno s Canal des Alpilles, na jugu pa s Canal de Craponne“

in v specifikaciji proizvoda:

„Geografsko območje proizvodnje Vallée des Baux-de-Provence na severu jasno razmejuje Canal des Alpilles, na jugu pa Canal de Craponne“

sta v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nekoliko spremenjeni in nadomeščeni z naslednjim besedilom:

„Geografsko območje je del masiva Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau.“

Ta posodobitev je posledica manjše spremembe meja geografskega območja, zaradi katere Canal des Alpilles in Canal de Craponne ne označujeta več mej geografskega območja.

Poleg tega je za dopolnitev tega opisa dodano naslednje:

„Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.“

Naslednje prvotno besedilo specifikacije proizvoda:

„Lego oljčnih nasadov na tem območju je skozi zgodovino zaznamovala izgradnja namakalnih kanalov. Oljke so se tako ohranile v predelih, kjer je namakanje ostalo težavno in so bile varne pred izruvanjem, medtem ko so bile v drugih predelih nadomeščene z gojenjem zelenjave.“;

je črtano, ker so to zgodovinska dejstva, ki ne dokazujejo prave povezave z geografskim poreklom.

| — | Naslednje prvotno besedilo:
  v specifikaciji proizvoda:

  „Za tako razmejeno regijo Vallée des Baux-de-Provence so značilne posebne geološke in podnebne razmere.“;

  in v povzetku:

  „Zanjo so značilne posebne geološke in podnebne razmere.“;

  ter naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

  „Na gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna. Podnebje je sredozemsko z vročimi in suhimi poletji, precej deževnimi jesenmi in pomladmi ter značilnim vetrom ‚mistralom‘ (severnikom). Rastlinstvo regije Vallée des Baux je še posebno prilagojeno delovanju teh tal. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno vetru in pomladnim zmrzalim, predvsem pa megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni.“;

  sta spremenjeni in dopolnjeni, da bi se podrobneje pojasnile posebnosti geografskega območja. Del tega besedila je povzet v opisu „vzročne povezave“, vendar je del o opisu podnebja, tal in rastlinstva črtan in nadomeščen z naslednjimi elementi (dodani deli v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda):
  „Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:






  — | sredozemsko podnebje; |
| --- | --- | --- |

—

Naslednje prvotno besedilo:

v specifikaciji proizvoda:

„Za tako razmejeno regijo Vallée des Baux-de-Provence so značilne posebne geološke in podnebne razmere.“;

in v povzetku:

„Zanjo so značilne posebne geološke in podnebne razmere.“;

ter naslednje prvotno besedilo v specifikaciji proizvoda:

„Na gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna. Podnebje je sredozemsko z vročimi in suhimi poletji, precej deževnimi jesenmi in pomladmi ter značilnim vetrom ‚mistralom‘ (severnikom). Rastlinstvo regije Vallée des Baux je še posebno prilagojeno delovanju teh tal. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno vetru in pomladnim zmrzalim, predvsem pa megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni.“;

sta spremenjeni in dopolnjeni, da bi se podrobneje pojasnile posebnosti geografskega območja. Del tega besedila je povzet v opisu „vzročne povezave“, vendar je del o opisu podnebja, tal in rastlinstva črtan in nadomeščen z naslednjimi elementi (dodani deli v enotnem dokumentu in specifikaciji proizvoda):

„Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:

—

sredozemsko podnebje;

| — | velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti; |
| --- | --- |

—

velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti;

| — | padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine, ki znašajo 700 mm na leto, so zgoščene na 50 dni; |
| --- | --- |

—

padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine, ki znašajo 700 mm na leto, so zgoščene na 50 dni;

| — | sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija; |
| --- | --- |

—

sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija;

| — | zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar; |
| --- | --- |

—

zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar;

| — | povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in nevarnostjo pomladne zmrzali; |
| --- | --- |

—

povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in nevarnostjo pomladne zmrzali;

| — | močni vetrovi, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (mistral) in zahoda (tramontana); |
| --- | --- |

—

močni vetrovi, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (mistral) in zahoda (tramontana);

| — | precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto. |
| --- | --- |

—

precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto.

Značilna tla geografskega območja so prodnata (od 40 % do 80 % proda), apnenčasta z ilovnato-peščeno ali peščeno-glinasto-ilovnato matično podlago na masivu Alpilles in njegovem koluvialnem obrobju. Tla na severnem robu starega nižavja Crau, imenovanega tudi ‚Crau d’Eyguières‘, so jerinska, rdeča in zelo prodnata (od 30 do 60 cm zaobljenih kremenastih prodov) ter obogatena z apnenčastimi koluvialnimi nanosi iz erozije južnih pobočij hribovja Alpilles.

Oljčni nasadi masiva Alpilles rastejo predvsem na apnenčastih prodnatih tleh, ki so se izoblikovala na nagnjenih ravnicah ob vznožju gore, plastovitih usedlinah in bolj ali manj debelih koluvialnih nanosih, ki zapolnjujejo grape. Tekstura finih delcev je običajno ilovnato-peščena, redkeje pa peščeno-glinasto-ilovnata. Skupna vsebnost apnenca, ki povprečno znaša od 20 % do 30 %, lahko doseže 40 %, vsebnost aktivnega apnenca pa redko presega 8 %. pH tal je med 8 in 8,5.“

Poleg tega so samo v specifikacijo proizvoda vključeni naslednji dodatni opisi podnebja, geoloških značilnosti in rastlinstva, značilnih za geografsko območje:

„Zahodni del masiva je izpostavljen vplivu doline reke Rone, tukaj je več padavin, temperature pa so milejše, tako da je pozimi in spomladi manj zmrzali. Na južnem vznožju, ki je zaščiteno pred mrzlim maestralom in tudi bolje osončeno, je mogoče zgodnejše obiranje.

Na osojah je več padavin. V kotlinah in na dnu dolinic je zaradi mikropodnebnih razmer (manjši vpliv sonca in zavetrje) poleti mogoče občutiti svežino.

Te značilnosti določajo posebno rastlinstvo in živalstvo iz sredozemske bioklime, zlasti zaradi njune prilagoditve dolgemu obdobju pomanjkanja vode.

Geografsko območje sestoji iz erodiranega masiva s slikovitim reliefom, katerega jedro sestavljajo zgodnjekredne apnenčaste in laporne tvorbe ter jurski dolomitski apnenci na južnem delu. Na zahodno-vzhodni osi se na površju sinklinal pojavljajo številne zelo raznorodne terciarne usedline iz rečno-jezerskih nanosov, ki jih sestavljajo apnenec, konglomerati, peščenjak, lapor in pesek. V hribovju Alpilles je imelo v kvartarju pomembno vlogo zmrzalno preperevanje apnenčastih skal, zaradi katerega so nastale kamnite usedline ali plasti, ki se podaljšajo v nedavne koluvialne ali aluvialne nanose.

Južna pobočja masiva Alpilles so omejena z robom starega nižavja Crau, za katero so značilne naplavine, sestavljene iz apnenčastih in silikatnih prodnikov iz villafranckija, ki jih je nanesla reka Durance, ko je prečkala prehod Saint Pierre de Vence.

Predvsem zaradi podnebja in geomorfoloških značilnosti območja rastejo različne vrste rastja sredozemskega pasu, za katerega sta značilna alepski bor (Pinus halepensis) in črničevje (Quercus ilex). Na območju, na katerem se dejansko križajo različne biogeografske značilnosti in za katero je značilno predvsem mezosredozemsko podnebje, raste približno 960 rastlinskih vrst, od katerih jih je 50 na meji območja porazdelitve ter ki so prilagojene suši in apnenčastim tlom.“

| — | Naslednje prvotno besedilo:
  v specifikaciji proizvoda:

  „Zaradi geografskega okolja, ki ga sestavlja hribovska veriga Alpilles s posebnimi tlemi in podnebjem, starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, ter pridelovalnih praks, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, je Vallée des Baux-de-Provence idealno območje za pridelavo oljk.“;

  in v povzetku:

  „Vallée des Baux-de-Provence je zaradi tega geografskega okolja z apnenčastimi tlemi in sredozemskim podnebjem, prisotnostjo starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, praks gojenja, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, idealno območje za pridelavo oljk.“;

  je črtano, ker so informacije, ki jih vsebuje, natančneje povzete v drugih odstavkih te postavke.
  V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu je nadomeščeno z naslednjim besedilom:

  „Človek je skozi stoletja izbiral najprimernejše sorte in lege. Oljčni nasadi večinoma ležijo ob vznožju severnih in južnih pobočij na glavnih sinklinalah Fontvieille, Baux-de-Provence, v soteski pretežno v smeri od zahoda proti vzhodu Maussane-les-Alpilles, Mouriés in Aureille ter na severnem robu Crau d’Eyguières. Najpogostejše sorte so glandau (lokalno imenovana tudi berruguette), grossane, salonenque in verdale des bouches-du-rhône.“ |
| --- | --- |

—

Naslednje prvotno besedilo:

v specifikaciji proizvoda:

„Zaradi geografskega okolja, ki ga sestavlja hribovska veriga Alpilles s posebnimi tlemi in podnebjem, starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, ter pridelovalnih praks, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, je Vallée des Baux-de-Provence idealno območje za pridelavo oljk.“;

in v povzetku:

„Vallée des Baux-de-Provence je zaradi tega geografskega okolja z apnenčastimi tlemi in sredozemskim podnebjem, prisotnostjo starih sort, ki so dobro zakoreninjene v tej regiji, praks gojenja, ki so se izoblikovale z izkušnjami in delom kmetov, idealno območje za pridelavo oljk.“;

je črtano, ker so informacije, ki jih vsebuje, natančneje povzete v drugih odstavkih te postavke.

V specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu je nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Človek je skozi stoletja izbiral najprimernejše sorte in lege. Oljčni nasadi večinoma ležijo ob vznožju severnih in južnih pobočij na glavnih sinklinalah Fontvieille, Baux-de-Provence, v soteski pretežno v smeri od zahoda proti vzhodu Maussane-les-Alpilles, Mouriés in Aureille ter na severnem robu Crau d’Eyguières. Najpogostejše sorte so glandau (lokalno imenovana tudi berruguette), grossane, salonenque in verdale des bouches-du-rhône.“

| — | Dodano je naslednje besedilo o človeških dejavnikih:
  v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu:

  „Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse.V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, in naštel najmanj šest glavnih vrst. Prav te sorte se danes uporabljajo za pridelavo označbe porekla ‚Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence‘.“ |
| --- | --- |

—

Dodano je naslednje besedilo o človeških dejavnikih:

v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu:

„Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse.V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, in naštel najmanj šest glavnih vrst. Prav te sorte se danes uporabljajo za pridelavo označbe porekla ‚Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence‘.“

| — | Naslednje prvotno besedilo v zvezi z elementi, ki opisujejo posebnosti človeških dejavnikov in proizvoda, v specifikaciji proizvoda:

  „Tradicionalne tehnike pridobivanja oljčnega olja v Vallée des Baux-de-Provence so se ohranile: z uporabo stiskalnice za olje lahko ta proizvod ohrani izvirnost“;

  ter naslednje prvotno dodatno besedilo v specifikaciji proizvoda in povzetku:

  „To olje je posebno zaradi preudarnega mešanja sort oljk, ki so v tej regiji tradicionalne in popolnoma prilagojene tej pokrajini.“

  je v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nadomeščeno z naslednjim besedilom:
  „Pred pojavom visoko zmogljive sodobne opreme za pridobivanje olja, kot so ‚neprekinjene verige‘, je bilo treba oljke pred stiskanjem v tradicionalnih stiskalnicah za nekaj dni shraniti v kašče. Pri takem zorenju so oljke rahlo fermentirale, kar je olajšalo delo v stiskalnicah, tako pridobljeno olje pa je bilo cenjeno, ker ni bilo pikantno in grenko, ter je imelo značilne arome vloženih oljk, črnih oljk, kuhanih artičok itd. Razlog za nekajdnevno zorenje oljk pred stiskanjem je bila tudi nezmožnost stiskalnic, da bi s tako opremo sproti zmlele vse dostavljene količine oljk. Kljub temu je bilo čisto na začetku sezone mogoče dostavljene oljke hitro stisniti (še isti ali naslednji dan), tako pridobljeno oljčno olje pa je bilo prav tako zelo cenjeno zaradi večje grenkosti, pikantnosti in bolj ‚zelenih‘ arom, na primer sveže pokošene trave ali listov paradižnika itd. Pozneje so se stiskalnice v Vallée des Baux-de-Provence opremile s sodobno opremo za stiskanje, vendar so ohranile oba načina pridobivanja oljčnega olja (s prehodnim zorenjem oljk in brez njega), da bi se še naprej pridobivali obe različni vrsti olja.
  Posebnosti olja z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so povezane z:






  — | njegovo sortno sestavo: pridobljeno je predvsem iz lokalnih sort aglandau (lokalno imenovana tudi béruguette), salonenque, grossane in verdale des bouches-du-rhône; |
| --- | --- | --- |

—

Naslednje prvotno besedilo v zvezi z elementi, ki opisujejo posebnosti človeških dejavnikov in proizvoda, v specifikaciji proizvoda:

„Tradicionalne tehnike pridobivanja oljčnega olja v Vallée des Baux-de-Provence so se ohranile: z uporabo stiskalnice za olje lahko ta proizvod ohrani izvirnost“;

ter naslednje prvotno dodatno besedilo v specifikaciji proizvoda in povzetku:

„To olje je posebno zaradi preudarnega mešanja sort oljk, ki so v tej regiji tradicionalne in popolnoma prilagojene tej pokrajini.“

je v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nadomeščeno z naslednjim besedilom:

„Pred pojavom visoko zmogljive sodobne opreme za pridobivanje olja, kot so ‚neprekinjene verige‘, je bilo treba oljke pred stiskanjem v tradicionalnih stiskalnicah za nekaj dni shraniti v kašče. Pri takem zorenju so oljke rahlo fermentirale, kar je olajšalo delo v stiskalnicah, tako pridobljeno olje pa je bilo cenjeno, ker ni bilo pikantno in grenko, ter je imelo značilne arome vloženih oljk, črnih oljk, kuhanih artičok itd. Razlog za nekajdnevno zorenje oljk pred stiskanjem je bila tudi nezmožnost stiskalnic, da bi s tako opremo sproti zmlele vse dostavljene količine oljk. Kljub temu je bilo čisto na začetku sezone mogoče dostavljene oljke hitro stisniti (še isti ali naslednji dan), tako pridobljeno oljčno olje pa je bilo prav tako zelo cenjeno zaradi večje grenkosti, pikantnosti in bolj ‚zelenih‘ arom, na primer sveže pokošene trave ali listov paradižnika itd. Pozneje so se stiskalnice v Vallée des Baux-de-Provence opremile s sodobno opremo za stiskanje, vendar so ohranile oba načina pridobivanja oljčnega olja (s prehodnim zorenjem oljk in brez njega), da bi se še naprej pridobivali obe različni vrsti olja.

Posebnosti olja z označbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ so povezane z:

—

njegovo sortno sestavo: pridobljeno je predvsem iz lokalnih sort aglandau (lokalno imenovana tudi béruguette), salonenque, grossane in verdale des bouches-du-rhône;

| — | njegovimi vonji in okusi, pri katerih glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk prevladujejo:






  — | bodisi sveže pokošena trava, jabolka, mandljeva jedrca, surove artičoke, sveži lešniki in listi paradižnika, |
| --- | --- | --- |

—

njegovimi vonji in okusi, pri katerih glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk prevladujejo:

—

bodisi sveže pokošena trava, jabolka, mandljeva jedrca, surove artičoke, sveži lešniki in listi paradižnika,

| — | bodisi vložene oljke, črne oljke, namaz iz oljk, kakav, gobe, kuhane artičoke, gomoljike in kvašen kruh pri oljčnem olju, ki se prodaja z navedbo ‚zorjene oljke‘; |
| --- | --- |

—

bodisi vložene oljke, črne oljke, namaz iz oljk, kakav, gobe, kuhane artičoke, gomoljike in kvašen kruh pri oljčnem olju, ki se prodaja z navedbo ‚zorjene oljke‘;

| — | njegovo grenkostjo in pikantnostjo, ki sta glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk rahli do zmerni.“ |
| --- | --- |

—

njegovo grenkostjo in pikantnostjo, ki sta glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk rahli do zmerni.“

V specifikacijo proizvoda in enotni dokument so dodani opisi „vzročne povezave“ med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda, in sicer z naslednjim besedilom:

„Na tem gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna, kar je ugodno za oljkarstvo. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni. Zato je to idealno območje za pridelavo oljk.

Podnebne in talne značilnosti geografskega območja so tudi privedle do izbora sort, iz katerih je večinoma pridobljeno olje ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Salonenque je sorta, ki je odlično prilagojena apnenčastim, prodnatim in plitvim zemljiščem, pa tudi poletni suši in vetru. Plodovi dozorijo zelo zgodaj in imajo zelo velik donos olja; uporabljajo pa se tudi za označbo porekla ‚Olives vertes cassées de la Vallée des Baux-de-Provence‘. Sorta aglandau ali ‚berruguette‘, ki je občutljivejša za sušo kot sorta salonenque, se je uveljavila zaradi svoje odpornosti proti mrazu in vetru ter poznejšega zorenja, prilagojenega lokalnemu podnebju, pa tudi zaradi kakovosti olja, bogatega s polifenoli. V Provansi je zelo razširjena. Sorta grossane dobro uspeva v tleh z dobro zalogo vode, ki so značilna za geografsko območje. Njeni plodovi, ki hitro dozorijo, se uporabljajo zlasti za proizvodnjo označbe porekla ‚Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence‘, tradicionalno pa se predelujejo tudi v oljčno olje. Sorta verdale des bouches du rhône je značilna za ta departma, uveljavila pa se je zaradi odpornosti proti mrazu in kakovostnega olja. Posebnosti olja z označbo ‚Huile de la Vallée des Baux-de-Provence‘ temeljijo na mešanju sort, ki se razlikuje glede na običaje stiskalnic, v povezavi z večjo ali manjšo zrelostjo oljk pred stiskanjem in značilnostmi tal.“

Označevanje

Označevanje

Naslednje prvotne določbe registrirane specifikacije proizvoda in povzetka:

„Označevanje oljk s kontrolirano označbo porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ mora vključevati:

| — | navedbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘, |
| --- | --- |

—

navedbo ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘,

| — | navedbo ‚kontrolirana označba porekla‘ (Appellation d’Origine Contrôlée) ali ‚AOC‘. |
| --- | --- |

—

navedbo ‚kontrolirana označba porekla‘ (Appellation d’Origine Contrôlée) ali ‚AOC‘.

Če se pri označevanju neodvisno od naslova navede ime kmetijskega gospodarstva ali blagovne znamke, mora biti ime označbe še enkrat zapisano med besedama ‚Appellation‘ in ‚Contrôlée‘.

Te navedbe so v istem vidnem polju na isti etiketi.

Zapisane so z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se dobro vidijo na podlagi, na kateri so natisnjene, in se jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“

so v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu nadomeščene z naslednjimi določbami:

„Poleg obveznih navedb, določenih s predpisi o označevanju in predstavitvi živil, se pri označevanju olja z označbo porekla ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘ vključijo tudi:

| — | ime označbe ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘; |
| --- | --- |

—

ime označbe ‚Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence‘;

| — | navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), kadar je ustrezno, za imenom označbe porekla, izpisana s črkami, katerih velikost ni manjša od polovice velikosti črk pri imenu označbe; |
| --- | --- |

—

navedba ‚olives maturées‘ (zorjene oljke), kadar je ustrezno, za imenom označbe porekla, izpisana s črkami, katerih velikost ni manjša od polovice velikosti črk pri imenu označbe;

| — | navedba ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚ZOP‘. |
| --- | --- |

—

navedba ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚ZOP‘.

Te navedbe so v istem vidnem polju na isti etiketi.

Zapisane so z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se dobro vidijo na podlagi, na kateri so natisnjene, in se tako jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.“

Navedbe pri označevanju, značilne za označbo, so bile namreč usklajene z Uredbo (EU) št. 1151/2012, tako da je bila odpravljena uporaba nacionalne navedbe „AOC“ ali „kontrolirana označba porekla“, ki je bila nadomeščena z evropsko navedbo „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“. Poleg tega je bila zaradi boljše obveščenosti potrošnikov vključena določba o obvezni dodatni navedbi „olives maturées“ (zorjene oljke) za olje, pridobljeno s to metodo.

Nacionalne zahteve

Nacionalne zahteve

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Nacionalne zahteve“ spremenjena. Sklic na uredbo z dne 27. avgusta 1997 o priznanju kontrolirane označbe porekla na francoskem ozemlju je črtan in dodana je preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, ter njihovimi referenčnimi vrednostmi in metodo njihovega ocenjevanja.

Drugo

Drugo

Postavke „Pristojna služba države članice“, „Skupina vložnikov“ in „Navedba nadzornih organov“: ime in kontaktni podatki zadevnih uradnih nadzornih organov in skupine so bili posodobljeni. Sestava skupine in njen pravni status se v bistvu nista spremenila. Skupino še vedno sestavljajo pridelovalci oljk, predelovalci oljk in oljarji.

| Postavka | Kontaktni podatki in prvotno besedilo (specifikacija proizvoda in enotni dokument) | Kontaktni podatki in posodobljeno besedilo (specifikacija proizvoda) |
| --- | --- | --- |
| Pristojna služba države članice | Ime: Institut National des Appellations d’Origine – 138 Champs Elysées – 75008 Pariz – FRANCIJA |
| Tel. +33 153898000 |
| Faks +33 142255797 |

Postavka

Kontaktni podatki in prvotno besedilo (specifikacija proizvoda in enotni dokument)

Kontaktni podatki in posodobljeno besedilo (specifikacija proizvoda)

Pristojna služba države članice

Ime: Institut National des Appellations d’Origine – 138 Champs Elysées – 75008 Pariz – FRANCIJA

Tel. +33 153898000

Faks +33 142255797

| Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| Tel. +33 01173303800 |
| Faks +33 01173300804 |
| E-naslov: info@inao.gouv.fr |

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

Tel. +33 01173303800

Faks +33 01173300804

E-naslov: info@inao.gouv.fr

Skupina vložnikov

| Ime: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux |
| --- |
| Naslov: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 Maussane les Alpilles |

Ime: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux

Naslov: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 Maussane les Alpilles

| — | In v enotnem dokumentu:
  Sestava: Proizvajalci/predelovalci (X) Drugo ( ) |
| --- | --- |

—

In v enotnem dokumentu:

Sestava: Proizvajalci/predelovalci (X) Drugo ( )

| — | In v specifikaciji proizvoda:
  To združenje, ki je bilo ustanovljeno leta 1994, sestavljajo vse fizične ali pravne osebe, ki se ukvarjajo z oljčnimi proizvodi iz regije Vallée des Baux-de-Provence. Združuje pridelovalce oljk, predelovalce oljk in oljarje. |
| --- | --- |

—

In v specifikaciji proizvoda:

To združenje, ki je bilo ustanovljeno leta 1994, sestavljajo vse fizične ali pravne osebe, ki se ukvarjajo z oljčnimi proizvodi iz regije Vallée des Baux-de-Provence. Združuje pridelovalce oljk, predelovalce oljk in oljarje.

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| Tel. +33 0490543842 |
| Faks +33 0484253288 |
| E-naslov: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

Tel. +33 0490543842

Faks +33 0484253288

E-naslov: contact@siovb.com

Sestava: proizvajalci in predelovalci.

Pravni status: poklicno združenje, ki je urejeno z delovnim zakonikom.

Nadzorni organi

| — | I.N.A.O |
| --- | --- |
| 138 Champs Elysées 75008 Pariz |

—

I.N.A.O

138 Champs Elysées 75008 Pariz

| — | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| 59 Bd V. Auriol |
| Teledoc 251 |
| 75703 Pariz Cedex 13 |

—

D.G.C.C.R.F.

59 Bd V. Auriol

Teledoc 251

75703 Pariz Cedex 13

| Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- |
| Naslov: Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 30003 – 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| Tel. +33 0173303800 |
| Faks +33 0173300804 |
| E-naslov: info@inao.gouv.fr |

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Naslov: Arborial – 12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 30003 – 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

Tel. +33 0173303800

Faks +33 0173300804

E-naslov: info@inao.gouv.fr

| Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes |
| --- |
| (DGCCRF) |
| Naslov: 59 boulevard Vincent Auriol – 75703 Pariz Cedex 13 |
| Tel. +33 0144871717 |
| Faks +33 0144973037 |

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes

(DGCCRF)

Naslov: 59 boulevard Vincent Auriol – 75703 Pariz Cedex 13

Tel. +33 0144871717

Faks +33 0144973037

DGCCRF je direktorat ministrstva za gospodarstvo.

V skladu z določbami člena 37 Uredbe (EU) št. 1151/2012 preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda pred dajanjem proizvoda na trg opravi certifikacijski organ za proizvode, katerega ime in kontaktni podatki so dostopni na spletišču inštituta INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

ENOTNI DOKUMENT

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

EU št.: PDO-FR-0050-AM01 – 16.8.2017

EU št.: PDO-FR-0050-AM01 – 16.8.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

Ime

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Za oljčno olje z označbo „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ je značilna prisotnost vsaj dveh od naslednjih arom: sveže pokošena trava, jabolka, mandljeva jedrca, surove artičoke, sveži lešniki, listi paradižnika. Tem notam se pridružujeta zmerna grenkost in pikantnost. Pikantnost znaša največ 3, grenkost pa med 1 in 3 na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI). Olje vsebuje največ 0,8 grama oleinske kisline na 100 gramov.

Olje z označbo „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, ki ji sledi navedba „olives maturées“ (zorjene oljke), je gladko olje, za katero je značilna prisotnost vsaj dveh od naslednjih arom: vložene oljke, črne oljke, namaz iz oljk, kakav, gobe, kuhane artičoke, gomoljike, kvašen kruh. Arome kuhanih hrušk, plesni ali kovin so izključene. Okus je sladek, grenkost znaša največ 1, pikantnost pa največ 2 na organoleptični lestvici Mednarodnega sveta za oljke (COI). Vsebnost oleinske kisline v olju je največ 1,5 grama na 100 gramov.

Peroksidno število je pri obeh vrstah olja ob prvemu trženju največ 16 miliekvivalentov kisikovega peroksida za 1 kg oljčnega olja.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Olje z označbo „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ je pridobljeno iz oljk vsaj dveh od naslednjih sort: salonenque, aglandau, grossane in verdale des bouches-du-rhône, ki skupaj predstavljajo od 80 do 100 % sort, prisotnih na parcelah, na katerih se prideluje označba porekla. To sestavo lahko dopolnjujejo sorta picholine in druge različne lokalne sorte.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki od pridelave oljk do pridobivanja oljčnega olja iz njih se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih navedb, določenih s predpisi o označevanju in predstavitvi živil, se pri označevanju olja z označbo porekla „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ vključijo tudi:

| — | ime označbe „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“; |
| --- | --- |

—

ime označbe „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“;

| — | navedba „olives maturées“ (zorjene oljke), kadar je ustrezno, za imenom označbe porekla, izpisana s črkami, katerih velikost ni manjša od polovice velikosti črk pri imenu označbe; |
| --- | --- |

—

navedba „olives maturées“ (zorjene oljke), kadar je ustrezno, za imenom označbe porekla, izpisana s črkami, katerih velikost ni manjša od polovice velikosti črk pri imenu označbe;

| — | navedba „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“. |
| --- | --- |

—

navedba „zaščitena označba porekla“ ali „ZOP“.

Te navedbe so v istem vidnem polju na isti etiketi.

Zapisane so z dobro vidnimi, čitljivimi, neizbrisnimi ter dovolj velikimi črkami, da se dobro vidijo na podlagi, na kateri so natisnjene, in se tako jasno ločijo od vseh drugih zapisanih navedb in risb.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje leži znotraj ozemlja naslednjih občin departmaja Bouches-du-Rhône:

v celoti vključene občine: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles in Paradou;

delno vključene občine: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas in Tarascon.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Geografsko območje je del masiva Alpilles z njegovim koluvialnim obrobjem in severnim robom nižavja Crau. Hribovska veriga Alpilles (z največ 400 metri nadmorske višine) se na približno 30 kilometrih razteza od zahoda proti vzhodu in obsega najznačilnejše apnenčaste griče Provanse, ki se dvigujejo med Rono in Duranco ter nižavjem Crau. Ta masiv tvori najzahodnejšo vejo provansalskih antiklinal. To je erodiran masiv s slikovitim poševno izklesanim reliefom, ki ga sestavljajo predvsem kredni apnenci in jurski apnenci na južnem delu.

Za geografsko območje so značilne naslednje podnebne razmere:

| — | sredozemsko podnebje; |
| --- | --- |

—

sredozemsko podnebje;

| — | velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti; |
| --- | --- |

—

velika razlika v temperaturah in padavinah med letnimi časi in leti;

| — | padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine, ki znašajo 700 mm na leto, so zgoščene na 50 dni; |
| --- | --- |

—

padavine, za katere so značilne kratke, a močne nevihte, ki se pojavljajo predvsem jeseni in pomladi. Padavine, ki znašajo 700 mm na leto, so zgoščene na 50 dni;

| — | sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija; |
| --- | --- |

—

sušno obdobje, za katero so značilna suha in vroča ter celo izjemno vroča poletja s pogostim pomanjkanjem vode, zlasti julija;

| — | zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar; |
| --- | --- |

—

zmerne zime, pri čemer je najhladnejši mesec januar;

| — | povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in nevarnostjo pomladne zmrzali; |
| --- | --- |

—

povprečna temperatura 13,6 °C z odstopanjem za 1 do 2 °C navzdol na severnem pobočju hribovja Alpilles in nevarnostjo pomladne zmrzali;

| — | močni vetrovi, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (mistral) in zahoda (tramontana); |
| --- | --- |

—

močni vetrovi, ki pihajo več kot 100 dni na leto, predvsem s severa (mistral) in zahoda (tramontana);

| — | precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto. |
| --- | --- |

—

precej izjemna osončenost, ki skupaj traja več kot 2 800 ur na leto.

Geografsko območje sestoji iz erodiranega masiva s slikovitim reliefom, katerega jedro sestavljajo zgodnjekredne apnenčaste in laporne tvorbe ter jurski dolomitski apnenci na južnem delu.

Značilna tla geografskega območja so prodnata (od 40 % do 80 % proda), apnenčasta z ilovnato-peščeno ali peščeno-glinasto-ilovnato matično podlago na masivu Alpilles in njegovem koluvialnem obrobju. Tla na severnem robu starega nižavja Crau, imenovanega tudi „Crau d’Eyguières“, so jerinska, rdeča in zelo prodnata (od 30 do 60 cm zaobljenih kremenastih prodov) ter obogatena z apnenčastimi koluvialnimi nanosi iz erozije južnih pobočij hribovja Alpilles.

Oljčni nasadi masiva Alpilles rastejo predvsem na apnenčastih prodnatih tleh, ki so se izoblikovala na nagnjenih ravnicah ob vznožju gore, plastovitih usedlinah in bolj ali manj debelih koluvialnih nanosih, ki zapolnjujejo grape. Tekstura finih delcev je običajno ilovnato-peščena, redkeje pa peščeno-glinasto-ilovnata. Skupna vsebnost apnenca, ki povprečno znaša od 20 % do 30 %, lahko doseže 40 %, vsebnost aktivnega apnenca pa redko presega 8 %. pH tal je med 8 in 8,5.

Oljka je skupaj z žitom in vinsko trto že od nekdaj del trojice glavnih kultur Provanse. V Vallée des Baux-de-Provence je oljkarstvo vedno prevladovalo kljub konkurenci iz uvoza ter opuščanju oljk in njihovem nadomeščanju z gojenjem zelenjave zaradi izgradnje namakalnih kanalov. Leta 1786 je opat Couture v svoji razpravi prikazal, da je ena od posebnosti Vallée des Baux-de-Provence njeno veliko bogastvo sort oljk, in naštel najmanj šest glavnih vrst. Prav te sorte se danes uporabljajo za pridelavo označbe porekla „Huile d’olive de la vallée des Baux-de-Provence“.

Človek je skozi stoletja izbiral najprimernejše sorte in lege. Oljčni nasadi večinoma ležijo ob vznožju severnih in južnih pobočij na glavnih sinklinalah Fontvieille, Baux-de-Provence, v soteski pretežno v smeri od zahoda proti vzhodu Maussane-les-Alpilles, Mouriés in Aureille ter na severnem robu Crau d’Eyguières. Najpogostejše sorte so aglandau (lokalno imenovana tudi berruguette), grossane, salonenque in verdale des bouches-du-rhône.

Pred pojavom visoko zmogljive sodobne opreme za pridobivanje olja, kot so „neprekinjene verige“, je bilo treba oljke pred stiskanjem v tradicionalnih stiskalnicah za nekaj dni shraniti v kašče. Pri takem zorenju so oljke rahlo fermentirale, kar je olajšalo delo v stiskalnicah, tako pridobljeno olje pa je bilo cenjeno, ker ni bilo pikantno in grenko, ter je imelo značilne arome vloženih oljk, črnih oljk, kuhanih artičok itd. Razlog za nekajdnevno shranjevanje oljk pred stiskanjem je bila tudi nezmožnost stiskalnic, da bi s tako opremo sproti zmlele vse dostavljene količine oljk. Kljub temu je bilo čisto na začetku sezone mogoče dostavljene oljke hitro stisniti (še isti ali naslednji dan), tako pridobljeno oljčno olje, ki ga je mogoče označiti za „zgodnje“, pa je bilo prav tako zelo cenjeno zaradi večje grenkosti, pikantnosti in bolj „zelenih“ arom, na primer sveže pokošene trave ali listov paradižnika itd. Pozneje so se stiskalnice v Vallée des Baux-de-Provence opremile s sodobno opremo za stiskanje, vendar so ohranile oba načina pridobivanja oljčnega olja (s prehodnim zorenjem oljk in brez njega), da bi se še naprej pridobivali obe različni vrsti olja.

Posebnosti olja z označbo „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ so povezane z:

| — | njegovo sortno sestavo: pridobljeno je predvsem iz lokalnih sort aglandau (lokalno imenovana tudi béruguette), salonenque, grossane in verdale des bouches-du-rhône; |
| --- | --- |

—

njegovo sortno sestavo: pridobljeno je predvsem iz lokalnih sort aglandau (lokalno imenovana tudi béruguette), salonenque, grossane in verdale des bouches-du-rhône;

| — | njegovimi vonji in okusi, pri katerih glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk prevladujejo:






  — | bodisi sveže pokošena trava, jabolka, mandljeva jedrca, surove artičoke, sveži lešniki in listi paradižnika, |
| --- | --- | --- |

—

njegovimi vonji in okusi, pri katerih glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk prevladujejo:

—

bodisi sveže pokošena trava, jabolka, mandljeva jedrca, surove artičoke, sveži lešniki in listi paradižnika,

| — | bodisi vložene oljke, črne oljke, namaz iz oljk, kakav, gobe, kuhane artičoke, gomoljike in kvašen kruh pri oljčnem olju, ki se prodaja z navedbo „zorjene oljke“; |
| --- | --- |

—

bodisi vložene oljke, črne oljke, namaz iz oljk, kakav, gobe, kuhane artičoke, gomoljike in kvašen kruh pri oljčnem olju, ki se prodaja z navedbo „zorjene oljke“;

| — | njegovo grenkostjo in pikantnostjo, ki sta glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk rahli do zmerni. |
| --- | --- |

—

njegovo grenkostjo in pikantnostjo, ki sta glede na predhodno stopnjo zrelosti predelanih oljk rahli do zmerni.

Na tem gričevnatem območju so tla apnenčasta, brez izrazite barve in prodnata z veliko zmogljivostjo zadrževanja toplote, zračna in zelo prepustna, kar je ugodno za oljkarstvo. Območje Vallée des Baux-de-Provence je zaradi hribovske verige Alpilles veliko manj izpostavljeno megli, ki zavira oploditev cvetov oljk in pospešuje razvoj nekaterih glivičnih bolezni. Zato je to idealno območje za pridelavo oljk.

Podnebne in talne značilnosti geografskega območja so tudi privedle do izbora sort, iz katerih je večinoma pridobljeno olje „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“. Salonenque je sorta, ki je odlično prilagojena apnenčastim, prodnatim in plitvim zemljiščem, pa tudi poletni suši in vetru. Plodovi dozorijo zelo zgodaj in imajo zelo velik donos olja; uporabljajo pa se tudi za označbo porekla „Olives vertes cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“. Sorta aglandau ali „berruguette“, ki je občutljivejša na sušo kot sorta salonenque, se je uveljavila zaradi svoje odpornosti proti mrazu in vetru ter poznejšega zorenja, prilagojenega lokalnemu podnebju, pa tudi zaradi kakovosti olja, bogatega s polifenoli. V Provansi je zelo razširjena. Sorta grossane dobro uspeva v tleh z dobro zalogo vode, ki so značilna za geografsko območje. Njeni plodovi, ki hitro dozorijo, se uporabljajo zlasti za proizvodnjo označbe porekla „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“, tradicionalno pa se predelujejo tudi v oljčno olje. Sorta verdale des bouches du rhône je značilna za ta departma, uveljavila pa se je zaradi odpornosti proti mrazu in kakovostnega olja. Posebnosti olja z označbo „Huile de la Vallée des Baux-de-Provence“ temeljijo na mešanju sort, ki se razlikuje glede na običaje stiskalnic, v povezavi z večjo ali manjšo zrelostjo oljk pred stiskanjem in značilnostmi tal.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b5a8bded-9a2c-4d84-8796-89e85a59f025

---

| 19.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/24

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 12. avgusta 2019

o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime „Bleu du Vercors-Sassenage“ (ZOP)

(2019/C 279/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) v povezavi s členom 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Bleu du Vercors-Sassenage“ (ZOP), ki ni manjša. |
| --- | --- |

(1)

Francija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Bleu du Vercors-Sassenage“ (ZOP), ki ni manjša.

| (2) | Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek proučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek proučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Bleu du Vercors-Sassenage“ (ZOP) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Bleu du Vercors-Sassenage“ (ZOP) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 668/2014, vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Bleu du Vercors-Sassenage“ (ZOP) je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 12. avgusta 2019

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

2

---

PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE“

EU št.: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Syndicat Interprofessionnel du Bleu du Vercors Sassenage |
| --- |
| Maison du Parc |
| 38250 Lans-en-Vercors |
| FRANCIJA |
| Tel. +33 476943826 |
| Faks +33 476943839 |
| E-naslov: siver@pnr-vercors.fr |

Syndicat Interprofessionnel du Bleu du Vercors Sassenage

Maison du Parc

38250 Lans-en-Vercors

FRANCIJA

Tel. +33 476943826

Faks +33 476943839

E-naslov: siver@pnr-vercors.fr

Skupino sestavljajo subjekti, vključeni v proizvodnjo sira „Bleu du Vercors-Sassenage“ (proizvajalci mleka, proizvajalci na kmetijah, predelovalci). Tako ima skupina pravni interes za vložitev zahtevka za spremembo.

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☒ | Geografsko območje |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☒ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo: nadzor, nacionalne zahteve |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Geografsko območje

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☒

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☒

Drugo: nadzor, nacionalne zahteve

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Postavka „Opis proizvoda“

Naslednji odstavek:

„Bleu du Vercors-Sassenage je zorjeni sir z žlahtno plesnijo, ni niti stiskan niti kuhan, v obliki sploščenega valja, s konveksnim obodom, premera 27 do 30 cm, višine 7 do 9 cm in teže med 4 in 4,5 kg, njegova skorja ima rahlo puhast bel poprh, ki ga povzročijo plesni, zaradi kvasil in bakterij za zorenje pa je sprejemljive marmornato prelivajoče se barve, od oranžne do slonokoščene.“

je nadomeščen z naslednjim:

„‚Bleu du Vercors-Sassenage‘ je sir z modro plesnijo ter nestiskanim in nekuhanim testom.

Izdeluje se iz surovega ali toplotno obdelanega kravjega mleka.

Sir je v obliki sploščenega valja z izbočenim obodom, premerom od 27 do 30 cm in višino od 7 do 9 cm. Tehta od 4 do 4,5 kg. Na njegovi skorji je rahel bel do sivomoder poprh, ki ga povzročijo plesni in na katerem je lahko vidna oranžna do slonokoščena marmoriranost, ki jo povzročijo kvasovke in bakterije za zorenje.“

Stavek, da se „Bleu du Vercors-Sassenage“ izdeluje iz kravjega mleka, lahko tudi delno posnetega, ki je bil vključen v postavko specifikacije proizvoda „Metoda proizvodnje“, je bil prestavljen v postavko „Opis proizvoda“, pri čemer je bilo pojasnjeno, da je mleko, ki se uporabi, „surovo ali toplotno obdelano“, saj so to podatki o značilnostih sira.

Opis skorje je bil dopolnjen zaradi boljše opredelitve značilnosti proizvoda. Navedeno je bilo, da je poprh na površini bele do sivomodre barve (glede na vrsto površinske flore), na njem pa je lahko vidna (namesto „sprejemljiva“) oranžna marmoriranost. Oznaka „puhast“ je bila črtana. To omogoča boljše zajetje raznolikosti površinskih flor, ki je povezana z lokalnimi naravnimi razmerami (flora zorilnic).

Popravljena je bila napaka v zvezi z vsebnostjo maščob: dejansko gre za najmanjšo vsebnost 48 g maščob na 100 g sira (visoka vsebnost maščob omogoča optimalni razvoj arom sira) in ne za najvišjo vsebnost, kot je navedeno v veljavni specifikaciji proizvoda.

Dodan je naslednji odstavek:

„Testo sira ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘ je slonokoščene do svetlo rumene barve, topljivo in homogeno ter ima enakomerno porazdeljeno modro plesen. Po celotnem testu so razporejene luknjice različnih oblik, ki so manjše od 1 cm2. Sir ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘ ima blag okus po modri plesni, ki ni preveč grenak, kisel in slan. Poleg tega sta zanj značilna rahel okus po lešnikih in vonj po podrasti.“

Na podlagi dela, ki ga je v zvezi s sirom „Bleu du Vercors-Sassenage“ opravila mreža strokovnjakov za tehnologijo sirov z območja (Réseau Mixte Technologique „Fromages de Terroirs“), in dela komisije za organoleptične preglede (ki že 20 let izvaja organoleptične preglede proizvoda) so bili zaradi natančnejšega opisa proizvoda dodani deskriptorji za barvo in teksturo testa ter velikost luknjic, okuse in arome.

Poleg tega je v tej postavki ponovljen najkrajši čas zorenja (21 dni od dodajanja sirišča), čeprav je v veljavni specifikaciji proizvoda naveden v drugih postavkah.

Nazadnje je bil dodan naslednji odstavek:

„Sir ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘ se lahko potrošnikom prodaja v kosih.“

Ta sir se lahko prodaja cel, vendar pa se zaradi svoje velikosti (od 4 do 4,5 kg) potrošnikom najpogosteje ponudi v kosih.

Vse te spremembe so bile vključene tudi v enotni dokument (točki 3.2 in 3.3).

Postavka „Geografsko območje“

Postavka „Geografsko območje“

Ta postavka je bila dopolnjena s seznamom faz, ki morajo potekati na geografskem območju: proizvodnja mleka, izdelava sirov in zorenje sirov, ki so v veljavni specifikaciji proizvoda vključene v postavko „Metoda proizvodnje“.

Popravljena sta bila pravopis in tipografija imen občin, da bi bila v skladu z uradno terminologijo.

Geografsko območje je nespremenjeno, vendar je zaradi združitve dveh občin departmaja Isère, tj. Autrans in Méaudre, v seznamu občin zdaj navedeno ime združene občine: „Autrans-Méaudre-en-Vercors“, tako da je na geografskem območju samo 13 občin departmaja Isère (namesto 14).

Ta sprememba seznama, pravopisa in tipografije občin je vključena v točko 4 enotnega dokumenta.

Postavka „Dokazilo o poreklu“

Postavka „Dokazilo o poreklu“

Ob upoštevanju sprememb nacionalnih zakonov in predpisov je postavka „Dokazila o poreklu proizvoda z geografskega območja“ prečiščena ter združuje zlasti prijavne obveznosti in vodenje registrov v zvezi s sledljivostjo proizvoda in spremljanjem proizvodnih razmer. Te spremembe so podrobno predstavljene v nadaljevanju.

Naslednji odstavek:

„Vsak proizvajalec mleka in vsak obrat, v katerem poteka predelovanje ali zorenje, izpolnita ‚izjavo o usposobljenosti‘, ki jo registrirajo službe INAA, in ta temu organu omogoča ugotavljanje istovetnosti vseh proizvajalcev.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Vsak subjekt, ki želi biti v celoti ali delno vključen v proizvodnjo mleka, predelavo ali zorenje sira ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘, mora predložiti identifikacijsko izjavo, v kateri opiše svoje proizvodna sredstva in svoje obveze. Skupina to izjavo vnese v register.

Vsak subjekt lahko po potrebi skupini predloži predhodno izjavo o neobstoju namere proizvodnje za označbo ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘, ki se lahko za tekoče koledarsko leto nanaša na vsa njegova proizvodna sredstva ali del teh sredstev.“

„Identifikacijska izjava“ subjektov nadomešča „izjavo o usposobljenosti“ in se predloži skupini. Dodana je prijavna obveznost v zvezi z začasno prekinitvijo proizvodnje („predhodna izjava o neobstoju namere proizvodnje“).

Naslednji odstavek je črtan:

„Oba morata predložiti INAU registre in vse dokumente, potrebne za nadzor porekla, kakovosti ter razmer, v katerih poteka proizvodnja mleka in sirov.“

Dodane so navedbe v zvezi s „sledljivostjo“ mleka in sirov ter načini „spremljanja upoštevanja pogojev proizvodnje“, pri čemer so pojasnjene obveznosti vodenja registrov za rejce in izdelovalce. Te obveznosti zadevajo rok za predložitev „letne izjave o proizvodnji mleka“ in „letne izjave o predelavi in zorenju“. Dodan je seznam podatkov, ki jih je treba vpisati v register in hraniti na voljo za nadzorne službe.

Dodane so navedbe v zvezi s „spremljanjem upoštevanja pogojev proizvodnje“, in sicer so našteti dokumenti, ki jih morajo rejci in predelovalni obrati hraniti na voljo za nadzorne službe.

Naslednji odstavek:

„Pri nadzoru značilnosti proizvoda z zaščiteno označbo porekla se izvaja analitični in organoleptični preskus, katerega namen je zagotoviti kakovost in tipične značilnosti preskušenih proizvodov.“

je nadomeščen z naslednjim:

„V okviru preverjanja lastnosti proizvoda z označbo porekla se pri sirih, pri katerih se je končalo najkrajše obdobje zorenja, redno odvzemajo naključni vzorci, za kar so odgovorne nadzorne službe. Na vzorcih se izvede analitični in organoleptični preskus, katerega namen je preveriti kakovost in značilnosti proizvoda.“

Ta sprememba omogoča podrobno opredelitev postopka preverjanja proizvoda.

Naslednji odstavek:

„Vsak sir, ki se trži z zaščiteno označbo porekla, mora vsebovati identifikacijski znak, ki omogoča prepoznavanje proizvodnega obrata in sledljivost proizvoda.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Vsak sir, ki se trži z imenom označbe porekla, mora imeti identifikacijsko nalepko, ki omogoča prepoznavanje proizvodnega obrata in sledljivost proizvoda.

Te nalepke izda izključno skupina, in sicer vsakemu subjektu, ki izpolnjuje zahteve iz specifikacije proizvoda. Izdelovalcu se odvzamejo v primeru začasne prekinitve ali odvzema dovoljenja.

Če so siri po preverjanju razvrščeni v nižji razred, se te nalepke odstranijo z zadevnih sirov.“

Z zgornjo spremembo so dodana pojasnila glede vrste identifikacijskega znaka sirov in postopkov upravljanja tega identifikacijskega znaka.

Dodan je odstavek v zvezi z vzorci dokumentov o spremljanju in časom njihove hrambe, da se olajša vodenje pregledov dokumentacije.

Postavka „Metoda proizvodnje“

Postavka „Metoda proizvodnje“

Dodan je naslednji odstavek:

„Mleko, namenjeno izdelavi sira ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘, se pridobiva iz mlečnih čred, ki so opredeljene tako:

| — | mlečna čreda vključuje vse krave molznice in telice za obnovo, ki so prisotne na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

—

mlečna čreda vključuje vse krave molznice in telice za obnovo, ki so prisotne na kmetijskem gospodarstvu;

| — | krave molznice so živali v laktaciji in živali v suhi dobi; |
| --- | --- |

—

krave molznice so živali v laktaciji in živali v suhi dobi;

| — | telice so živali v obdobju med odstavitvijo in prvim povrgom.“ |
| --- | --- |

—

telice so živali v obdobju med odstavitvijo in prvim povrgom.“

Da se pojasni, za katere vrste živali se uporabljajo določena pravila, je bila dodana opredelitev izrazov „mlečna čreda“, „krave molznice“ in „telice“.

Vzreja črede

Vzreja črede

Odstavek:

„Mleko, uporabljeno v proizvodnji sira Bleu du Vercors-Sassenage z zaščiteno označbo porekla, mora izključno izvirati od mlečnih čred kravjih pasem monbéliarde, abondance in villarde.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Mleko, uporabljeno za izdelavo sira z označbo porekla ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘, je treba pridobivati izključno iz mlečnih čred, ki jih sestavljajo krave pasem montbéliarde, abondance in villard de lans.“

Ime pasme „villard de lans“ je bilo popravljeno, da se lokalni izraz „villarde“ nadomesti z uradnim imenom pasme „villard de lans“.

Enotni dokument je v točki 3.3 dopolnjen samo z naslednjo določbo: „Uporabljeno mleko je [...] kravje mleko, pridobljeno iz čred, ki jih sestavljajo krave pasem montbéliarde, abondance in villard de lans.“

Dodano je, da „vsaka mlečna čreda vključuje najmanj 3 % krav molznic in najmanj eno kravo lokalne pasme villard de lans“.

Pasme, dovoljene v specifikaciji proizvoda, so mlečne pasme, prilagojene gorskim razmeram. Ta zahteva je dodana, da se med temi pasmami potrdi lokalna pasma „villard de lans“, ki je maloštevilna pasma, vključena v ohranitveni program. Dodan je naslednji odstavek: „Reja, pri kateri vsa krma izvira izven kmetijskega gospodarstva, je prepovedana. V obdobju razpoložljivosti trave je paša krav molznic obvezna, čim to dopuščajo vremenske razmere. Paša ne sme trajati manj kot 150 dni na leto. Vsaka krava molznica mora imeti v pašnem obdobju na voljo povprečno najmanj 30 arov s travo stalno poraslih površin.“

S to določbo so kodificirane prakse vzreje na planoti Vercors, ki ustrezajo logiki pašnega sistema, v katerem se upošteva tradicionalno izmenjevanje med travniki in hlevom. Živali se pasejo, čim to dopuščajo rast trave in vremenske razmere.

Prehrana živali

Prehrana živali

Krma

Krma

Odstavek:

„Živali morajo biti hranjene s krmo z omejenega geografskega območja za to označbo.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Osnovni obrok krav molznic je krma, ki izvira izključno z geografskega območja.

Krmo mlečne črede sestavljajo: pašna trava, seno ali balirana trava.

Balirana trava predstavlja največ 40 % krmnih surovin, ki so v posameznem letu razdeljene mlečni čredi, in 25 % za kmetijska gospodarstva, ki predelujejo njihovo mleko.

Balirana trava vsebuje najmanj 50 % suhe snovi. Kakršna koli druga fermentirana krma je prepovedana.

Uživanje in razdeljevanje križnic v obliki zelene krme sta prepovedani za celotno mlečno čredo na kmetijskem gospodarstvu.“ Določbe v zvezi s krmo so bile podrobneje opredeljene za ponovno potrditev, da osnovni obrok krav molznic sestavlja samo krma, ki izvira izključno z geografskega območja, in da ta krma vključuje samo pašno travo, seno ali balirano travo.

Balirana trava (ki vsebuje najmanj 50 % suhe snovi) je bila omejena na 40 % razdeljenih krmnih surovin (25 % za predelovalce na kmetijah), da se okrepi pomen sena in pašne trave. Meja je določena na 25 % za predelovalce na kmetijah, saj ti proizvajalci v skladu s tradicionalnimi praksami uporabljajo manj balirane trave in v obroku za živali dajejo prednost senu.

Poleg tega je pojasnjeno, da so druga fermentirana krma in križnice prepovedane. Ta krma lahko namreč neugodno vpliva na vonj in okus mleka.

Dopolnilna krma

Dopolnilna krma

Dopolnilna krma je omejena na največ 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na leto v povprečju za vse krave molznice, da se optimizira uživanje krme z geografskega območja.

Dovoljena dopolnilna krma je bila opredeljena na pozitivnem seznamu, da se izberejo surovine, ki so najbolj združljive s tradicionalno prehrano črede goveda, in olajša nadzor nad njo. V dopolnilni krmi krav molznic so dovoljene samo naslednje surovine: žitna zrna, njihovi proizvodi in dehidrirani stranski proizvodi, ki niso obdelani s sodo; koruzni storži, ki se hranijo posušeni in vsebujejo najmanj 60 % suhe snovi; semena in stranski proizvodi oljnic in stročnic; dehidrirana lucerna in sladka detelja brez dodatka sečnine. V skladu s prakso so dovoljeni (največ 10 % dodatkov): dehidrirana pulpa pese brez dodatka sečnine; sirotka s kmetijskega gospodarstva; melasa, rastlinska olja (razen palmovega olja); minerali, bikarbonat, sol, eterična olja in naravni rastlinski izvlečki. Uporaba sečnine je prepovedana.

Prepoved GSO (krma in rastline za prehrano mlečne črede)

Prepoved GSO

Ta določba je bila uvedena, ker omogoča ohranjanje povezave z območjem in krepitev tradicionalne narave prehrane.

Določbe v zvezi s prehrano živali so vključene tudi v enotni dokument.

Nakup živali

Nakup živali

Dodano je, da se v primeru nakupa pri rejcih, ki ne izpolnjujejo pogojev za proizvodnjo sira z označbo porekla „Bleu du Vercors-Sassenage“, telice in krave na kmetijskem gospodarstvu vzrejajo najmanj en mesec pred začetkom laktacije, s čimer se zagotovi, da so se živali pred začetkom laktacije vzrejale in krmile v skladu s predpisi iz specifikacije proizvoda.

Predelava mleka v sir

Predelava mleka v sir

Priprava mleka

Priprava mleka

Določba: „Mleko, uporabljeno za izdelavo sira Bleu du Vercors-Sassenage, je polnomastno kravje mleko, ki je lahko tudi delno posneto.“

je spremenjena tako:

„Mleko, uporabljeno za izdelavo sira ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘, je kravje mleko, ki je lahko tudi delno posneto, če je razmerje med vsebnostjo maščob in vsebnostjo beljakovin večje od 1,16.“

Izraz „polnomastno“ je črtan in navedeno je, da se lahko posnemanje izvede samo, če je razmerje med vsebnostjo maščob in vsebnostjo beljakovin večje od 1,16, tako da se ne posname mleko, ki ni bogato z maščobami, s čimer se ohranijo organoleptične lastnosti sira.

Dodan je naslednji odstavek:

„V primeru predelave mleka v predelovalnih obratih je treba mleko na kraj predelave dostaviti v največ 48 urah od zadnje molže. V primeru proizvodnje na kmetijah je treba mleko usiriti najpozneje v 36 urah po zadnji molži.“

Za ohranitev prvotnih lastnosti mleka sta bili dodani najdaljši obdobji za zbiranje in uporabo mleka.

Hladno zorenje

Hladno zorenje

Dodan je naslednji odstavek:

„Po dodatku mezofilnih fermentov v surovo mleko lahko največ 15 ur poteka hladno zorenje pri temperaturi od 10 do 13 °C.“

V skladu s praksami je dodana možnost hladnega zorenja mleka. To omogoči acidifikacijo mleka, ki je ugodna za delovanje sirišča.

Ta neobvezna faza ne sme trajati več kot 15 ur pri temperaturi od 10 do 13 °C.

Toplotna obdelava

Toplotna obdelava

Naslednji odstavek:

„Siri s kontrolirano označbo porekla Bleu du Vercors-Sassenage se izdelujejo iz vsaj delno segretega mleka, katerega temperatura ne sme presegati 76 °C [...].“

je nadomeščen z naslednjim:

„Siri z označbo porekla ‚Bleu du Vercors-Sassenage‘ se izdelujejo iz surovega ali toplotno obdelanega mleka. Pri predelavi na kmetijah se uporablja izključno surovo mleko.“

Določba o toplotni obdelavi mleka je bila spremenjena: medtem ko je bilo vsaj delno segretje mleka obvezno, je s spremembo določeno, da se uporabi bodisi surovo bodisi toplotno obdelano mleko (pasterizacija mleka je prepovedana). Pri predelavi na kmetijah se uporablja izključno surovo mleko.

V okviru študij flore mleka in sirov se je namreč pokazal interes, da se ohrani prvotna flora mleka ter tako izboljša razvoj flore pri zorenju sirov in njihovih arom.

Poleg tega mleka zaradi razvoja tehnik njegovega shranjevanja zdaj ni več treba segrevati.

Določba o vrsti uporabljenega mleka (kravje, surovo ali toplotno obdelano, morebiti delno posneto) je v enotnem dokumentu vključena v točko 3.2 v zvezi z opisom proizvoda:

„Izdeluje se iz surovega ali toplotno obdelanega kravjega mleka, ki je lahko tudi delno posneto.“

Dopolnjena je tudi točka 3.3 o uporabljenih surovinah:

„Uporabljeno mleko je surovo ali toplotno obdelano kravje mleko, ki mu niso dodane ali odvzete beljakovine in maščobe, lahko pa je delno posneto.“

Toplo zorenje

Toplo zorenje

Odstavek:

„Siri s kontrolirano označbo porekla Bleu du Vercors-Sassenage se izdelujejo iz [...] mleka, ki se mu dodajo bakterije plesni Penicillium roqueforti.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Pri temperaturi zorenja (največ 40 °C) se dodajo večinoma termofilni fermenti in plesen Penicillium Roqueforti (za nastanek modre plesni).“

Ta faza, ki je nepogrešljiva za nastanek modre plesni, je bila podrobneje opredeljena, da bi se bolje zajele prakse.

Usirjenje

Usirjenje

Dodan je naslednji odstavek:

„V primeru zbiranja mleka se usirjenje opravi v največ 48 urah po dostavi mleka na kraj predelave.“

V primeru zbiranja mleka je bilo določeno najdaljše obdobje 48 ur med dostavo mleka in usirjenjem, da se zagotovijo optimalni pogoji za usirjenje mleka.

Naslednji odstavek:

„Sirnina se pretresa in oblikuje v več plasteh brez stiskanja. Sir se soli v vsakem kalupu posebej. Soljenje se lahko izvaja največ tri dni.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Razrez sirnine

Sirnina se razreže tako, da se dobijo zrna velikosti od lešnika do oreha.

Mešanje

Sirnina se meša.

Mešanje se izmenjuje z obdobji mirovanja, kar omogoča, da se na sirnem zrnu naredi tanka membrana.

Oblikovanje – odcejanje

Sirnina se prenese na trak ali platno za odcejanje, da se odstrani odvečna sirotka (to je odcejanje).

Sir se oblikuje v valjastih oblikovalih brez dna s premerom 28 centimetrov. Razdeli se v več zaporednih plasti brez stiskanja.

Med odcejanjem je treba sir vsaj štirikrat obrniti.

Soljenje

Sir se suho soli v posameznih oblikovalih z dnom (solilniki) najmanj enkrat na vsaki strani v prostoru z zmerno temperaturo (od 16 do 22 °C).

Soljenje se lahko izvaja največ tri dni.“

Faza razreza sirnine je bila podrobneje določena. Velikost zrn sirnine namreč vpliva na hitrost odcejanja sirotke in končni videz testa.

Podrobneje je opredeljena tudi faza mešanja. Oblikovanje tanke membrane na zrnih je pomembno, saj vpliva na končno teksturo sira in tvorbo luknjic v testu.

Dodane so bile podrobnosti v zvezi z oblikovanjem in odcejanjem, da bi se zajele prakse.

Faza soljenja je bila podrobneje pojasnjena, da bi se dodatno kodificirale obstoječe prakse, saj ta faza v veljavni specifikaciji proizvoda ni bila dovolj podrobno opisana.

Naslednji odstavek:

„Zorenje, ki traja najmanj 21 dni po dodajanju sirila, preden zapusti klet, omogoča harmoničen razvoj modre plesni.“

je nadomeščen z naslednjim:

„Zorenje in shranjevanje

Po morebitnem sušenju se sir prenese v zorilnico s temperaturo med 9 in 14 °C in več kot 90-odstotno relativno vlago.

V tej fazi se sir obrača in prebada, da se doseže dobra porazdelitev modre plesni.

V tem času se lahko doda površinska flora.

Zorenje, ki traja najmanj 21 dni po dodajanju sirišča, preden sir zapusti zorilnico, omogoča skladen razvoj modre plesni.“

Podrobneje so bili navedeni pogoji glede temperature in vlage, da bi se opredelila faza zorenja, ki je bistvena za razvoj arom sira. Poleg tega je bilo pojasnjeno, da se za enakomerno porazdelitev modre plesni v siru in razvoj želenih lastnosti skorje sir v tej fazi obrača in prebada ter da se lahko v tem času doda površinska flora.

Postavka „Podrobnosti, ki potrjujejo povezavo z geografskim območjem“

Postavka „Podrobnosti, ki potrjujejo povezavo z geografskim območjem“

Ta postavka je bila v celoti preoblikovana, da bi se jasneje poudarila povezava med sirom „Bleu du Vercors-Sassenage“ in njegovim geografskim območjem, ne da bi se povezava bistveno spremenila. S tem nazornim prikazom so posebej poudarjeni pogoji proizvodnje mleka, še zlasti dejstvo, da je s krmo na osnovi raznovrstnega gorskega rastlinstva mogoče dobiti mleko, ki je primerno za izdelavo sira „Bleu du Vercors-Sassenage“, za izdelavo in zorenje katerega so potrebni posebno znanje in veščine.

V prvem delu, v katerem so opisane „posebnosti geografskega območja“, so navedeni naravni dejavniki geografskega območja ter človeški dejavniki s povzetkom zgodovinskega vidika in poudarkom na posebnem znanju in veščinah.

V drugem delu so opisane „posebnosti proizvoda“, pri čemer so izpostavljeni nekateri elementi, vključeni v opis proizvoda.

V zadnjem delu je pojasnjena „vzročna povezava“, tj. vzajemni vplivi med naravnimi in človeškimi dejavniki ter proizvodom.

Celotna povezava iz specifikacije proizvoda z ZOP je povzeta v točki 5 enotnega dokumenta.

Postavka „Podrobne navedbe označevanja“

Postavka „Podrobne navedbe označevanja“

Ta postavka je bila posodobljena s črtanjem obveznosti, da se na etikete doda nacionalna navedba „kontrolirana označba porekla“, v skladu z evropskimi predpisi o označevanju proizvodov z ZOP.

Naslednji odstavek je črtan:

„Navedbi ‚izdelano na kmetiji‘ ali ‚domači sir‘ ali katero koli drugo navedbo na etiketi, na podlagi katere je mogoče sklepati, da sir izvira s kmetije, lahko uporabljajo samo proizvajalci na kmetijah“, ker je izraz „domači“ (ali katera koli druga navedba, na podlagi katere je mogoče sklepati, da proizvod izvira s kmetije) zdaj opredeljen v nacionalni zakonodaji. Ta sprememba je upoštevana tudi v enotnem dokumentu.

Drugo

Drugo

V postavki „Pristojna služba države članice“ je posodobljen naslov inštituta INAO.

Postavka „Podatki o nadzornem organu“

Postavka „Podatki o nadzornem organu“

Ime in kontaktni podatki uradnih nadzornih organov so posodobljeni. Ta postavka vključuje kontaktne podatke francoskih pristojnih nadzornih organov: nacionalni inštitut za poreklo in kakovost (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO) in generalni direktorat za konkurenco, varstvo potrošnikov in preprečevanje goljufij (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes – DGCCRF). Dodano je, da so ime in kontaktni podatki certifikacijskega organa dostopni na spletišču INAO in v podatkovni zbirki Evropske komisije.

Postavka „Nacionalne zahteve“

Postavka „Nacionalne zahteve“

V skladu s spremembami nacionalnih zakonov in predpisov je bilo sklicevanje na uredbo o označbi sira Bleu du Vercors Sassenage črtano, dodana pa je bila tudi preglednica z glavnimi točkami, ki jih je treba preveriti, ter njihovimi referenčnimi vrednostmi in metodo njihovega ocenjevanja.

ENOTNI DOKUMENT

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE“

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE“

EU št.: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

EU št.: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

Ime

„Bleu du Vercors-Sassenage“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Bleu du Vercors-Sassenage“ je sir z modro plesnijo ter nestiskanim in nekuhanim testom.

Izdeluje se iz surovega ali toplotno obdelanega kravjega mleka, ki je lahko tudi delno posneto. Pri predelavi na kmetijah se uporablja izključno surovo mleko.

Sir je v obliki sploščenega valja z izbočenim obodom, premerom od 27 do 30 cm in višino od 7 do 9 cm. Tehta od 4 do 4,5 kg. Na njegovi skorji je rahel bel do sivomoder poprh, ki ga povzročijo plesni in na katerem je lahko vidna oranžna do slonokoščena marmoriranost, ki jo povzročijo kvasovke in bakterije za zorenje.

Testo sira „Bleu du Vercors-Sassenage“ je slonokoščene do svetlo rumene barve, topljivo in homogeno ter ima enakomerno porazdeljeno modro plesen. Po celotnem testu so razporejene luknjice različnih oblik, ki so manjše od 1 cm2.

2

Sir ima blag okus po modri plesni, ki ni preveč grenak, kisel in slan. Poleg tega sta zanj značilna rahel okus po lešnikih in vonj po podrasti.

Po končanem sušenju vsebuje najmanj 48 gramov maščob na 100 gramov sira, vsebnost suhe snovi pa ne sme biti manjša od 52 gramov na 100 gramov sira.

V prodajo se lahko da šele po 21-dnevnem zorenju, ki se šteje od datuma usirjenja.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Dovoljena krma

Dovoljena krma

Osnovni obrok krav molznic je krma (pašna trava, seno ali balirana trava), ki izvira izključno z geografskega območja. Kakršna koli druga fermentirana krma je prepovedana.

V obdobju razpoložljivosti trave je paša krav molznic obvezna, čim to dopuščajo vremenske razmere. Paša ne sme trajati manj kot 150 dni na leto. Vsaka krava molznica mora imeti v pašnem obdobju na voljo povprečno najmanj 30 arov s travo stalno poraslih površin.

Balirana trava (ki vsebuje najmanj 50 % suhe snovi) predstavlja največ 40 % krmnih surovin, ki so v posameznem letu razdeljene mlečni čredi.

Vnos dodatkov je omejen na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na leto v povprečju za vse krave molznice.

V dopolnilni krmi krav molznic so dovoljene samo naslednje surovine: žitna zrna, njihovi proizvodi in dehidrirani stranski proizvodi, ki niso obdelani s sodo; koruzni storži, ki se hranijo posušeni in vsebujejo najmanj 60 % suhe snovi; semena in stranski proizvodi oljnic in stročnic; dehidrirana lucerna in sladka detelja brez dodatka sečnine.

V okviru 10 % zgoraj navedenih dodatkov so dovoljeni: dehidrirana pulpa pese brez dodatka sečnine; sirotka s kmetijskega gospodarstva; melasa, rastlinska olja (razen palmovega olja); minerali, bikarbonat, sol, eterična olja in naravni rastlinski izvlečki. Uporaba sečnine je prepovedana.

Rastlinske vrste, stranski proizvodi in dopolnilna krma iz proizvodov, označenih kot gensko spremenjeni proizvodi, so prepovedani v prehrani mlečne črede na kmetijskem gospodarstvu.

Izvor krme

Izvor krme

Krma izvira izključno z geografskega območja.

Dopolnilna krma je omejena na 1 800 kg suhe snovi na kravo molznico na leto, kar pomeni največ 25 % letnega obroka suhe snovi, ki ga zaužijejo krave molznice. Ta dopolnilna krma ne izvira v celoti z geografskega območja zaradi lokalnih naravnih gorskih razmer, ki zelo omejujejo pridelavo žit ter oljnic in stročnic.

Najmanj 75 % obroka suhe snovi, ki ga zaužijejo krave molznice, torej izvira z geografskega območja.

Surovine

Surovine

Uporabljeno mleko je surovo ali toplotno obdelano kravje mleko, ki mu niso dodane ali odvzete beljakovine in maščobe, lahko pa je delno posneto, ter se pridobiva iz čred, ki jih sestavljajo krave pasem montbéliarde, abondance in villard de lans.

Pri predelavi na kmetijah se uporablja izključno surovo mleko.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja mleka ter izdelava in zorenje sira potekajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sir „Bleu du Vercors-Sassenage“ se lahko potrošnikom prodaja v kosih.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Ime označbe porekla „Bleu du Vercors-Sassenage“ je napisano s črkami, ki so najmanj enake velikosti dveh tretjin največjih črk na etiketi.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje sira z označbo porekla „Bleu de Vercors-Sassenage“ leži znotraj masiva Vercors, na območju 13 občin departmaja Drôme in 13 občin departmaja Isère.

Departma Drôme:

Departma Drôme:

v celoti zajete občine: (Le) Chaffal, (La) Chapelle-en-Vercors, Echevis, Léoncel, Omblèze, Plan-de-Baix, Saint-Agnan-en-Vercors, Saint-Julien-en-Vercors, Saint-Martin-en-Vercors in Vassieux-en-Vercors;

delno zajete občine: Bouvante, Saint-Jean-en-Royans in Saint-Laurent-en-Royans;

Departma Isère:

Departma Isère:

v celoti zajete občine: Autrans-Méaudre-en-Vercors, Chatelus, Choranche, Corrençon-en-Vercors, Engins, Lans-en-Vercors, Malleval-en-Vercors, Presles, Rencurel, Saint-Nizier-du-Moucherotte in Villard-de-Lans;

delno zajeti občini: Izeron in Saint-Pierre-de-Chérennes.

Katastrski načrti delno zajetih občin so na voljo v mestni hiši.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

„Bleu du Vercors-Sassenage“ je sir iz kravjega mleka z organoleptičnimi posebnostmi, ki so povezane hkrati s posebnimi razmerami naravnega okolja masiva Vercors, ki zaradi rastlinske raznolikosti travnikov omogočajo pridobivanje mleka, primernega za proizvodnjo sira, in tradicionalnimi metodami predelave tega mleka v sir z modro plesnijo.

Vercors, ki leži približno na 1 000 m nadmorske višine, je najobsežnejši subalpski kraški masiv severnih francoskih Predalp. Masiv leži zahodno od Grenobla, obdajajo pa ga dolina reke Isère, planjava Valence, dolina reke Drôme in dolina reke Drac.

Geografsko območje zajema visoke dele masiva Vercors, ki jih razmejujejo skalnate stene iz urgonskega apnenca. Ta masiv je obsežna valovita visoka planota: zaradi dostopa prek sotesk, ki je bil dolgo časa otežen, je ohranil svojo identiteto in posebnosti.

Pokrajino Vercorsa je zaznamovalo tudi nekdanje delovanje ledenikov, zanjo pa so značilne dolge vlažne doline v koritih ter krnice in zaprte globeli, nad katerimi se dvigujejo skalnate stene.

Tla, na površini katerih se kaže apnenec, so plitva, na njih pa rastejo le svetli in suhi gozdovi ter suha travišča. Na dnu doline in ob vznožju gričev najdemo bolj ali manj glinasti pesek in gramoz, ki izvirata iz delovanja ledenikov, ter glino, nastalo z dekalcifikacijo urgonskega apnenca. Tu se nahaja večina senožeti in pašnikov masiva Vercors.

Podnebje masiva Vercors je gorsko, znaj pa so značilni kratka poletja, vedno sveže noči, zgodnje jeseni ter dolge in mrzle zime s snegom, ki jih omilijo vplivi z oceana in Sredozemlja.

Padavine so obilne, in sicer pade približno 1 000 do 1 700 mm dežja ali snega na leto, pri čemer so padavine porazdeljene razmeroma enakomerno skozi vse leto.

Kmetijstvo na območju Vercorsa je ekstenzivno gorsko kmetijstvo, ki temelji predvsem na izkoriščanju travnikov, pri čemer so glavne dejavnosti vzreja molznega goveda (s katero se ukvarja vsako drugo kmetijsko gospodarstvo), vzreja krav dojilj, ovčereja in v manjšem obsegu pridelava žit, namenjenih predvsem za krmo živali.

Z vidika človeških dejavnikov je mogoče izdelavo tega sira z modro plesnijo na območju masiva Vercors zaslediti že v 14. stoletju.

Del geografskega območja, ki leži v departmaju Isère, se je včasih imenoval „gorovje Sassenaga“. Skozi zgodovino je to območje prevzelo ime „Vercors“ kot nadaljevanje masiva Vercors v departmaju Drôme. Združitev teh dveh geografskih imen torej ustreza zgodovinskemu razvoju dveh starih regij, ki sta sestavljali masiv.

V 14. stoletju je plemiški gospod iz Sassenaga, lastnik štirih župnij Lans en Vercors, Villard de Lans, Méaudre in Autrans, ta sir pobiral kot davek in ga prodajal v Sassenagu.

Tako je „Bleu du Vercors-Sassenage“ postal znan zunaj svojega geografskega območja in je bil skozi stoletja predmet obsežne trgovine v Franciji in tujini.

Tradicionalna izdelava tega sira na kmetijah se je ohranila do začetka 20. stoletja, potem pa je upadla, saj so jo prevzele mlekarne. Leta 1933 se je Léonard Mestrallet, direktor mlekarske zadruge v Villardu, začel ukvarjati z izdelavo sira „Bleu du Vercors-Sassenage“ po tradicionalnem receptu. Razvil je proizvodnjo in sir tržil v Grenoblu in Saint-Etiennu. Od tega datuma so se proizvajalci na kmetijah znova začeli ukvarjati s to proizvodnjo.

Mleko se še danes proizvaja in predeluje v sir „Bleu du Vercors-Sassenage“ v skladu s tradicionalnimi praksami.

Proizvodnja mleka temelji na pašnem sistemu, pri katerem se izkorišča bogato rastlinje masiva Vercors, z obvezno pašo krav, čim to dopuščajo vremenske razmere. Osnovni obrok živali je sestavljen izključno iz trave z geografskega območja.

Prvotno je proizvodnja mleka temeljila predvsem na lokalni pasmi goveda „villard-de-lans“, ki je bila dobro prilagojena na to zahtevno okolje. V 70. letih prejšnjega stoletja je skoraj izginila, danes pa je vključena v program za ohranitev in oživitev. Tej pasmi sta se v 50. letih prejšnjega stoletja pridružili še dve pasmi, prilagojeni gorskim podnebnim razmeram, in sicer „montbéliarde“ in „abondance“.

Značilne tehnike izdelave sira „Bleu du Vercors-Sassenage“ so:

| — | toplo zorenje z dodajanjem večinoma termofilnih fermentov in plesni Penicillium Roqueforti, nato usirjenje; |
| --- | --- |

—

toplo zorenje z dodajanjem večinoma termofilnih fermentov in plesni Penicillium Roqueforti, nato usirjenje;

Penicillium Roqueforti

| — | razrez sirnine tako, da se dobijo zrna velikosti od lešnika do oreha; |
| --- | --- |

—

razrez sirnine tako, da se dobijo zrna velikosti od lešnika do oreha;

| — | mešanje sirnega zrna, prekinjeno z obdobji mirovanja; |
| --- | --- |

—

mešanje sirnega zrna, prekinjeno z obdobji mirovanja;

| — | oblikovanje brez stiskanja, soljenje na obeh straneh sira; |
| --- | --- |

—

oblikovanje brez stiskanja, soljenje na obeh straneh sira;

| — | v fazi zorenja obračanje in prebadanje sira ter shranjevanje v svežih in vlažnih razmerah; |
| --- | --- |

—

v fazi zorenja obračanje in prebadanje sira ter shranjevanje v svežih in vlažnih razmerah;

| — | najmanj 21-dnevno zorenje. |
| --- | --- |

—

najmanj 21-dnevno zorenje.

„Bleu du Vercors-Sassenage“ je sir iz kravjega mleka z modro plesnijo ter nestiskanim in nekuhanim testom, je v obliki sploščenega valja z izbočenim obodom s premerom od 27 do 30 cm. Na njegovi skorji je rahel poprh. Njegovo testo, ki je topljivo in homogeno, je prepredeno z enakomerno porazdeljeno modro plesnijo, po celotnem testu pa so razporejene majhne luknjice različnih oblik. „Bleu du Vercors-Sassenage“ ima blag okus po modri plesni, ki ni preveč grenak, kisel in slan, zanj pa sta značilna rahel okus po lešnikih in vonj po podrasti.

Številni naravni travniki, ki rastejo predvsem na glinasto-apnenčastih tleh in glini, nastali z dekalcifikacijo, ter bogato rastlinje na njih so omogočili ekstenzivno rejo molznega goveda v okviru pašnega sistema.

Različni reliefi, ki sestavljajo masiv Vercors, omogočajo optimalno uporabo naravnega okolja: ravna dna dolin so krmne rezerve kmetijskih gospodarstev; vznožja pobočij zagotavljajo prehransko varnost črede; strma pobočja so namenjena paši, višje ležeči travniki pa se uporabljajo kot planinski pašniki v poletni sezoni. To raznoliko gorsko rastlinstvo, ki je osnova za prehrano črede, daje mleku in s tem siru njegove značilnosti.

Zaradi težavnega dostopa do masiva Vercors in znotraj njega so bili kmetje že zelo zgodaj prisiljeni predelovati kravje mleko v sir.

Kmetje so se usmerili v sir srednje velikosti, ki ga je bilo mogoče shranjevati ter je bil prilagojen potrebam gorskega kmetijstva in nato trgovini s sosednjimi regijami.

Njegova tradicionalna izdelava, ki temelji na pridobivanju testa z modro plesnijo, sega daleč nazaj v preteklost (že v 14. stoletju je bil ta sir opisan kot „bleu“) in se je ohranila predvsem zaradi izoliranosti masiva.

Poleg tega sir „Bleu du Vercors-Sassenage“ pridobi svoje značilnosti z različnimi fazami izdelave:

| — | velikost sirnega zrna (od lešnika do oreha) omogoča topljivo in homogeno teksturo; |
| --- | --- |

—

velikost sirnega zrna (od lešnika do oreha) omogoča topljivo in homogeno teksturo;

| — | mešanje tega zrna, ki se izmenjuje z obdobji mirovanja, omogoča, da se na njem naredi tanka membrana (kar preprečuje njegovo sprijemanje), oblikovanje in odcejanje brez stiskanja pa spodbujata nastanek luknjic v testu, kjer se razvije plesen Penicillium Roqueforti; |
| --- | --- |

—

mešanje tega zrna, ki se izmenjuje z obdobji mirovanja, omogoča, da se na njem naredi tanka membrana (kar preprečuje njegovo sprijemanje), oblikovanje in odcejanje brez stiskanja pa spodbujata nastanek luknjic v testu, kjer se razvije plesen Penicillium Roqueforti;

Penicillium Roqueforti

| — | zorenje v vlažnih in svežih razmerah, povezano s prebadanjem, spodbuja skladen razvoj plesni Penicillium Roqueforti; |
| --- | --- |

—

zorenje v vlažnih in svežih razmerah, povezano s prebadanjem, spodbuja skladen razvoj plesni Penicillium Roqueforti;

Penicillium Roqueforti

| — | zorenje, ki traja najmanj 21 dni, poleg tega omogoča nastanek rahlega površinskega poprha in razvoj posebnih arom tega sira: blaga aroma modre plesni ter aromi lešnikov in podrasti. |
| --- | --- |

—

zorenje, ki traja najmanj 21 dni, poleg tega omogoča nastanek rahlega površinskega poprha in razvoj posebnih arom tega sira: blaga aroma modre plesni ter aromi lešnikov in podrasti.

„Bleu du Vercors-Sassenage“ je torej tesno povezan z območjem, tj. masivom Vercors, ki so ga proizvajalci znali izkoristiti, tako da so razvili gorsko ekstenzivno rejo in tradicionalne tehnike proizvodnje.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDCBleuVercorsSassenage-BO.pdf

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 19.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/38

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9482 – SKT/Comcast/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 279/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | SK Holdings Co., Ltd („SKT“, Južna Koreja), |
| --- | --- |

—

SK Holdings Co., Ltd („SKT“, Južna Koreja),

| — | Comcast Corp. („Comcast“, ZDA). |
| --- | --- |

—

Comcast Corp. („Comcast“, ZDA).

Podjetji SKT in Comcast pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3 (4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim novoustanovljenim skupnim podjetjem SK Telecom CS T1 Co., Ltd., („JV“, Južna Koreja).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za SKT: mediji, varnost, trgovina in telekomunikacijske storitve, vključno z dejavnostmi mobilnega omrežja v Južni Koreji,

—   za Comcast: medijske storitve, storitve na področju tehnologije in zabave, vključno s poklicnim športom in prireditvami v živo,

—   za JV: delovanje strokovne skupine za tekmovanja v spletnih video igrah z več igralci.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9482 – SKT/Comcast/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| Evropska komisija |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

Evropska komisija

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 19.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 279/40

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9494 – Equistone/Heras)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 279/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Equistone Partners Europe Fund VI („Equistone“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom podjetja Equistone LLP, |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe Fund VI („Equistone“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom podjetja Equistone LLP,

| — | Hela N.V. (Belgija), Heras Deutschland GmbH, HERAS Mobilzaun GmbH (Nemčija), Heras France S.A.S., Heras Cloture Mobile et Securité S.A.R.L., Heras Cloture Mobile Production S.A.S. (Francija), CRH Fencing & Security Ltd. (Združeno kraljestvo), Perimeter Protection Holding B.V. (Nizozemska), Heras Norge AS (Norveška), Heras Polska sp. z o.o. (Poljska) in Heras AB (Švedska) (skupaj „Heras“), ki pripada skupini CRH Group plc. |
| --- | --- |

—

Hela N.V. (Belgija), Heras Deutschland GmbH, HERAS Mobilzaun GmbH (Nemčija), Heras France S.A.S., Heras Cloture Mobile et Securité S.A.R.L., Heras Cloture Mobile Production S.A.S. (Francija), CRH Fencing & Security Ltd. (Združeno kraljestvo), Perimeter Protection Holding B.V. (Nizozemska), Heras Norge AS (Norveška), Heras Polska sp. z o.o. (Poljska) in Heras AB (Švedska) (skupaj „Heras“), ki pripada skupini CRH Group plc.

Podjetje Equistone pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Heras.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za Equistone: podjetje za naložbe zasebnega kapitala v srednjem tržnem segmentu, ki posluje po vsej Evropi,

—   za Heras: zagotavljanje rešitev in storitev za varovanje meja (različni sistemi za ograje, inštalacije, vzdrževanje in popravila) v proizvodnih obratih po vsej Evropi.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9494 – Equistone/Heras

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---