# Europeiska unionens C 297/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 297 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången3 september 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 297

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången3 september 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 297/01 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 1 |
| 2019/C 297/02 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Bulgariens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 5 |
| 2019/C 297/03 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 9 |
| 2019/C 297/04 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 13 |
| 2019/C 297/05 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 17 |
| 2019/C 297/06 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 21 |
| 2019/C 297/07 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 25 |
| 2019/C 297/08 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 29 |
| 2019/C 297/09 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 33 |
| 2019/C 297/10 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 36 |
| 2019/C 297/11 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 40 |
| 2019/C 297/12 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 44 |
| 2019/C 297/13 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Cyperns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 48 |
| 2019/C 297/14 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 52 |
| 2019/C 297/15 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 56 |
| 2019/C 297/16 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 60 |
| 2019/C 297/17 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 64 |
| 2019/C 297/18 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 68 |
| 2019/C 297/19 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 72 |
| 2019/C 297/20 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 76 |
| 2019/C 297/21 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 80 |
| 2019/C 297/22 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 84 |
| 2019/C 297/23 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 88 |
| 2019/C 297/24 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 92 |
| 2019/C 297/25 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 96 |
| 2019/C 297/26 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Finlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 100 |
| 2019/C 297/27 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021-2030 | 104 |
| 2019/C 297/28 | Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030 | 108 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska kommissionen

2019/C 297/01

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

1

2019/C 297/02

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Bulgariens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

5

2019/C 297/03

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

9

2019/C 297/04

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

13

2019/C 297/05

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

17

2019/C 297/06

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

21

2019/C 297/07

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

25

2019/C 297/08

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

29

2019/C 297/09

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

33

2019/C 297/10

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

36

2019/C 297/11

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

40

2019/C 297/12

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

44

2019/C 297/13

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Cyperns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

48

2019/C 297/14

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

52

2019/C 297/15

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

56

2019/C 297/16

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

60

2019/C 297/17

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

64

2019/C 297/18

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

68

2019/C 297/19

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

72

2019/C 297/20

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

76

2019/C 297/21

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

80

2019/C 297/22

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

84

2019/C 297/23

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

88

2019/C 297/24

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

92

2019/C 297/25

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

96

2019/C 297/26

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Finlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

100

2019/C 297/27

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021-2030

104

2019/C 297/28

Kommissionens rekommendation av den 18 juni 2019 om Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

108

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska kommissionen

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/1

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/01)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Belgien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Belgien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Belgiens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Belgiens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Belgien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Belgien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Belgien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Belgien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (6).

| (13) | Belgien anmälde ett utkast till nationell energi- och klimatplan tillsammans med ett utkast till en federal plan och fyra utkast till regionala planer samt ett antal ytterligare bilagor. Även om kompletterande dokument får bifogas måste den slutliga nationella energi- och klimatplanen innehålla alla de delar som krävs i förordningen, däribland all information för att bedöma de föreslagna ambitionsnivåerna och om planen är tillräcklig för att uppnå dem, särskilt genom en omfattande översikt av styrmedel och åtgärder och en åtföljande konsekvensbedömning. Väsentliga insatser och politisk vilja krävs för att uppnå en bättre integrerad nationell energi- och klimatplan, vilken i sin tur skulle utgöra ett mer användbart verktyg för att underlätta samarbetet mellan olika ansvariga myndigheter i arbetet med att uppnå energiomställningen. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot hanteringen av kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet” och de andra dimensionerna, särskilt genom att man presenterar mer konkreta och kvantifierbara mål rörande ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” samt ”forskning, innovation och konkurrenskraft” till stöd för ambitionerna om minskade växthusgasutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet och genom att man bättre förklarar hur man tagit hänsyn till principen om ”energieffektivitet först”. |
| --- | --- |

(13)

Belgien anmälde ett utkast till nationell energi- och klimatplan tillsammans med ett utkast till en federal plan och fyra utkast till regionala planer samt ett antal ytterligare bilagor. Även om kompletterande dokument får bifogas måste den slutliga nationella energi- och klimatplanen innehålla alla de delar som krävs i förordningen, däribland all information för att bedöma de föreslagna ambitionsnivåerna och om planen är tillräcklig för att uppnå dem, särskilt genom en omfattande översikt av styrmedel och åtgärder och en åtföljande konsekvensbedömning. Väsentliga insatser och politisk vilja krävs för att uppnå en bättre integrerad nationell energi- och klimatplan, vilken i sin tur skulle utgöra ett mer användbart verktyg för att underlätta samarbetet mellan olika ansvariga myndigheter i arbetet med att uppnå energiomställningen. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot hanteringen av kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet” och de andra dimensionerna, särskilt genom att man presenterar mer konkreta och kvantifierbara mål rörande ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” samt ”forskning, innovation och konkurrenskraft” till stöd för ambitionerna om minskade växthusgasutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet och genom att man bättre förklarar hur man tagit hänsyn till principen om ”energieffektivitet först”.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande översikt av konkurrenskraft, inte bara i de energiintensiva industrierna utan också i den koldioxidsnåla tekniksektorn, där man tillhandahåller en konkret analys av positionen på den globala marknaden, lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en ytterligare integration av styrmedel för cirkulär ekonomi med tonvikt på dess fördelar när det gäller att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande översikt av konkurrenskraft, inte bara i de energiintensiva industrierna utan också i den koldioxidsnåla tekniksektorn, där man tillhandahåller en konkret analys av positionen på den globala marknaden, lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en ytterligare integration av styrmedel för cirkulär ekonomi med tonvikt på dess fördelar när det gäller att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Belgien ligger en bedömning av Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Belgien ligger en bedömning av Belgiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS BELGIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Komplettera informationen om de styrmedel och åtgärder som krävs för att uppnå målet rörande växthusgaser för 2030 på - 35 % jämfört med 2005 för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, inbegripet i byggnads- och transportsektorn där de största minskningarna kommer att behöva göras, genom att man tillhandahåller fler detaljer om deras omfattning, tidsperspektiv och förväntade resultat. Specificera den planerade användningen av flexibiliteten mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning, redovisad markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt systemet för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Avsevärt höja ambitionsnivån för 2030 till minst 25 % som Belgiens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Ange detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Därutöver säkerställa att Belgiens mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentet och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppnås fullt ut och bibehålls som referensnivå från och med 2021 samt förklara hur Belgien avser att uppnå och bibehålla denna andel som referensnivå. Förstärka insatser i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och intensifiera insatserna för att öka och diversifiera förnybara energikällor i transportsektorn. Tillhandahålla fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001, däribland förenkling av administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Höja ambitionsnivån för energieffektivitet genom att minska den slutliga energianvändningen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Stödja detta med styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Stödja föreslagna styrmedel och åtgärder med en konsekvensbedömning och mer detaljerad information om omfattningen och tidslinjen för genomförande under perioden 2021–2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Identifiera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet. Ta hänsyn till det regionala sammanhanget och till den faktiska potentialen hos sammanlänkningarna och produktionskapaciteten i grannländerna när man bedömer resurstillräcklighet i elsektorn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka det redan utmärkta regionala samarbetet inom Pentalateralt energiforum baserat särskilt på den politiska förklaringen från den 4 mars 2019 om att specifikt inkludera utveckling och övervakning av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, särskilt när det gäller relevanta frågor för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förbättra kvantifieringen av den främst kvalitativa informationen om investeringsbehov och komplettera den med en omfattande bedömning av de övergripande investeringsbehoven för att uppnå målen. Ge en allmän bedömning av källorna till investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, inbegripet ur ett kvantitativt perspektiv. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder, däribland i koldioxidintensiva och industriella regioner. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland tillhandahålla ytterligare detaljer om befintliga och potentiella åtgärder, energifattigdomsplanerna och deras förväntade resultat, samtidigt som man kompletterar analysen så som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 211.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1000 final.

4

(5)  COM(2019) 501 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 211.

6

(7)  SWD(2019) 211.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/5

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Bulgariens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/02)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Bulgarien lämnade in sitt utkast till nationell energi- och klimatplan den 15 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien lämnade in sitt utkast till nationell energi- och klimatplan den 15 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Bulgariens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Bulgariens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (4) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(4)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (5) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (6) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (7) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (8) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Bulgarien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Bulgarien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(8)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Bulgarien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Bulgarien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (9) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(9)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (10) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(10)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (11) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(11)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (12) | De integrerade energi- och klimatplanerna innebär en möjlighet att på ett samstämmigt sätt definiera långsiktiga styrmedel och åtgärder med hänsyn till de kopplingar som uppstår mellan olika dimensioner när det gäller potentiella synergier eller risker. De styrmedel och åtgärder som beskrivs i utkastet till plan verkar visserligen ta hänsyn till vissa kopplingar, men bedömningen av dem i samtliga fem dimensioner bör stärkas ytterligare i den slutliga planen. Analysen skulle kunna innehålla kvantitativa uppskattningar och bör också omfatta möjlig negativ påverkan mellan styrmedel och åtgärder och visa hur Bulgarien avser att hantera den. Särskilt synergierna mellan dimensionerna ”minskade koldioxidutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först” kräver ytterligare bedömning. På samma sätt bör man titta mer på energieffektivitetens roll i hanteringen av energifattigdom. En viktig aspekt som bör bedömas ytterligare i den slutliga planen, däribland ur kostnads- och konkurrenskraftssynvinkel, är påverkan mellan den planerade fortsatta produktionen av kolbaserad el och en ökad användning av gas och dimensionen ”minskade koldioxidutsläpp”. En annan aspekt är effekterna av användning av biomassa på de redovisade upptagen i markanvändnings- och skogsbrukssektorn. Kopplingen mellan elproduktion och utnyttjandet av koldioxidsnål teknik bör behandlas ytterligare inom dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft”. |
| --- | --- |

(12)

De integrerade energi- och klimatplanerna innebär en möjlighet att på ett samstämmigt sätt definiera långsiktiga styrmedel och åtgärder med hänsyn till de kopplingar som uppstår mellan olika dimensioner när det gäller potentiella synergier eller risker. De styrmedel och åtgärder som beskrivs i utkastet till plan verkar visserligen ta hänsyn till vissa kopplingar, men bedömningen av dem i samtliga fem dimensioner bör stärkas ytterligare i den slutliga planen. Analysen skulle kunna innehålla kvantitativa uppskattningar och bör också omfatta möjlig negativ påverkan mellan styrmedel och åtgärder och visa hur Bulgarien avser att hantera den. Särskilt synergierna mellan dimensionerna ”minskade koldioxidutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först” kräver ytterligare bedömning. På samma sätt bör man titta mer på energieffektivitetens roll i hanteringen av energifattigdom. En viktig aspekt som bör bedömas ytterligare i den slutliga planen, däribland ur kostnads- och konkurrenskraftssynvinkel, är påverkan mellan den planerade fortsatta produktionen av kolbaserad el och en ökad användning av gas och dimensionen ”minskade koldioxidutsläpp”. En annan aspekt är effekterna av användning av biomassa på de redovisade upptagen i markanvändnings- och skogsbrukssektorn. Kopplingen mellan elproduktion och utnyttjandet av koldioxidsnål teknik bör behandlas ytterligare inom dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft”.

| (13) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, i nuläget har på den globala marknaden. Planen skulle gynnas av att man lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar, samt mål, styrmedel och åtgärder utifrån dessa, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Samverkan med den cirkulära ekonomin och särskilt dess relevans för att minska växthusgasutsläppen skulle kunna betonas ytterligare. |
| --- | --- |

(13)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, i nuläget har på den globala marknaden. Planen skulle gynnas av att man lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar, samt mål, styrmedel och åtgärder utifrån dessa, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Samverkan med den cirkulära ekonomin och särskilt dess relevans för att minska växthusgasutsläppen skulle kunna betonas ytterligare.

| (14) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Bulgarien ligger en bedömning av Bulgariens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(14)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Bulgarien ligger en bedömning av Bulgariens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS BULGARIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 27 % som Bulgariens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och lägga fram styrmedel och åtgärder för att uppnå det transportmål som fastställs i Bulgariens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan samt i enlighet med i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla fler uppgifter och åtgärder rörande ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001, däribland förenkling av administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Öka sina ambitioner att minska både den primära och den slutliga energianvändningen med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att uppnå energieffektivitetsmålet för unionen till 2030, med stöd av lämpliga styrmedel och åtgärder för att uppnå ytterligare energibesparingar till 2030. Stödja föreslagna styrmedel och åtgärder med en konsekvensbedömning och mer detaljerad information om kvantifieringen av resultaten, när det gäller förväntade energibesparingar, samt en tidslinje för genomförande. Ytterligare utveckla hur effektiviteten i landets kvotpliktsystem för energibesparingar ska förbättras så att det kan ge de förväntade resultaten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera en robust gasdiversifieringsstrategi som omfattar underliggande infrastrukturprojekt och deras respektive bidrag. Beskriva strategin för långsiktig försörjning av kärnämnen och kärnbränsle, särskilt utifrån perspektivet för den förutsedda utökningen av landets kärnkraftskapacitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definiera framåtblickande målsättningar och mål avseende marknadsintegration, särskilt avseende åtgärder för att utveckla konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader, både genom att främja konkurrens inom landet, bland annat genom att göra framsteg i utvecklingen mot fullt ut marknadsbaserade priser, och genom att ta bort hinder för gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka regionalt samarbete med grannmedlemsländer och inom etablerade ramar för regionalt samarbete såsom högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec), inbegripet inom dimensionerna ”förnybara energikällor”, ”energieffektivitet” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, och med hänsyn till gemensamma utmaningar och delade mål. Det finns betydande potential för ytterligare samarbete med tanke på kommande utveckling inom elsektorn, däribland behovet av att möjliggöra högre andelar förnybar el och rena transporter, vilket skulle kunna påverka sammanlänkningen av elnäten och handeln i regionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tillhandahålla en allmän översikt över investeringsbehoven för att modernisera ekonomin genom att nå dess energi- och klimatmål. Ge en allmän bedömning av källorna till investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. Även överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsländer, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9), som en finansieringskälla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder och särskilt med hänsyn till effekterna av omställningen för kol- och koldioxidintensiva industrier. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att specificera bedömningen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 225.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1001 final/2.

4

(5)  COM(2019) 502 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 225.

6

(7)  SWD(2019) 225.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/9

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/03)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Tjeckien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Tjeckien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Tjeckiens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Tjeckiens utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (4) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(4)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (5) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (6) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (7) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (8) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Tjeckien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Tjeckien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(8)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Tjeckien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Tjeckien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (9) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(9)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (10) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(10)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (11) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(11)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (12) | Kopplingarna mellan energiunionens dimensioner är synliga i utkastet till plan, men nämns inte uttryckligen. I den slutliga planen bör Tjeckien utveckla de nämnda kopplingarna mellan energiunionens olika dimensioner genom att identifiera synergier inom dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp”, t.ex. biobränsle och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Synergier mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden”, även i förhållande till principen om ”energieffektivitet först”, bör också utforskas ytterligare genom att man förklarar hur energieffektivitet bidrar till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en trygg energiförsörjning och minskad energifattigdom, däribland tydliga tidsramar. En viktig aspekt som bör beaktas ytterligare i den slutliga planen är planeringen av en rättvis omställning för kol- och koldioxidintensiva regioner. En annan relevant fråga är den effekt som riskerna med klimatförändringarna har på energiförsörjningen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(12)

Kopplingarna mellan energiunionens dimensioner är synliga i utkastet till plan, men nämns inte uttryckligen. I den slutliga planen bör Tjeckien utveckla de nämnda kopplingarna mellan energiunionens olika dimensioner genom att identifiera synergier inom dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp”, t.ex. biobränsle och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Synergier mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden”, även i förhållande till principen om ”energieffektivitet först”, bör också utforskas ytterligare genom att man förklarar hur energieffektivitet bidrar till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en trygg energiförsörjning och minskad energifattigdom, däribland tydliga tidsramar. En viktig aspekt som bör beaktas ytterligare i den slutliga planen är planeringen av en rättvis omställning för kol- och koldioxidintensiva regioner. En annan relevant fråga är den effekt som riskerna med klimatförändringarna har på energiförsörjningen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (13) | Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(13)

Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

| (14) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Tjeckien ligger en bedömning av Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(14)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Tjeckien ligger en bedömning av Tjeckiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS TJECKIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 23 % som Tjeckiens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga planen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och lägga fram åtgärder för att uppnå det transportmål som fastställs i Tjeckiens plan i enlighet med vad som anges i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Inkludera åtgärder för att minska den administrativa bördan med koppling till ramarna för att främja egenanvändning av energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Öka sina ambitioner att minska den primära energianvändningen med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att uppnå energieffektivitetsmålet för unionen till 2030, med stöd av styrmedel och åtgärder för att uppnå ytterligare energibesparingar till 2030. Bättre identifiera de styrmedel och åtgärder som planeras antas under perioden 2021–2030, också utifrån bedömningen av deras förväntade resultat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inkludera prognoser för den framtida energimixen, däribland förnybara gaskällor, och planerade åtgärder inom området motståndskraft för energisystemet, åtgärder på efterfrågesidan, it-säkerhet och kritisk infrastruktur. Tillhandahålla mer detaljerade styrmedel och åtgärder i syfte att öka diversifieringen av naturgasförsörjningen från tredjeländer. Därutöver specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och långsiktig försörjning av kärnämnen och kärnbränsle, särskilt med tanke på utvecklingen av kärnkraftskapaciteten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt väldefinierade nya och planerade åtgärder. Fastställa potentialen för förnybara gaser. I den slutliga planen inkludera en övergripande bedömning av befintliga och framtida åtgärder kopplade till konkurrensutvecklingen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare förtydliga sina nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fortsätta den redan utmärkta inställningen till regionalt samarbete inom ramen för Visegrad-gruppen som omfattar Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien, samt bilaterala dialoger med andra medlemsländer. Sådant samarbete omfattar ämnen så som ytterligare integration på den inre energimarknaden, åtgärder kopplade till bedömningar av systemtillräcklighet mot bakgrund av den planerande fortsättningen för en kapacitetsmarknad, rättvis omställning, minskade växthusgasutsläpp, och ytterligare utnyttjande av förnybara energikällor, inbegripet de resulterande effekterna på energisystemet och gränsöverskridande elhandel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utöka sin analys av investeringsbehov och -källor, däribland lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå, som för närvarande tillhandahålls för specifika styrmedel, till en allmän översikt över investeringsbehov för att nå landets energi- och klimatmål. Även överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsländer, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9), som en finansieringskälla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör man särskilt analysera effekterna av energiomställningen för den del av befolkningen som berörs av avvecklingen av kol eller av justeringar inom andra energiintensiva sektorer och göra kopplingen till den tjeckiska strategiska ramen ReStart, som främjar en rättvis omställning för de tjeckiska kolregionerna. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att specificera bedömningen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 214.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1002 final.

4

(5)  COM(2019) 503 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 214.

6

(7)  SWD(2019) 214.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/13

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/04)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 288,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Danmark lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Danmark lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Danmarks utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Danmarks utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Danmark (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Danmark (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Danmark (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Danmark (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I sin slutliga plan bör Danmark beakta synergierna mellan energiunionens fem dimensioner och principen om ”energieffektivitet först”, bland annat genom att förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. Ytterligare information om specifika mål som rör efterfrågeflexibilitet, aggregering, systemflexibilitet, smarta nät, lagring, distribuerad produktion, konsumentskydd och konkurrenskraft inom energisektorns detaljhandelsled är också viktiga aspekter som bör behandlas i den slutliga planen för att säkerställa styrningen i riktning mot att uppnå målet på 100 % förnybar energi senast 2030. Det är viktigt att den slutliga planen innehåller en detaljerad beskrivning av alla energisubventioner samt av nationella styrmedel, åtgärder och tidslinjer för att avveckla dem, särskilt för fossila bränslen. Information om hur riskerna med klimatförändringar kan påverka energiförsörjningen skulle också förbättra planen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I sin slutliga plan bör Danmark beakta synergierna mellan energiunionens fem dimensioner och principen om ”energieffektivitet först”, bland annat genom att förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. Ytterligare information om specifika mål som rör efterfrågeflexibilitet, aggregering, systemflexibilitet, smarta nät, lagring, distribuerad produktion, konsumentskydd och konkurrenskraft inom energisektorns detaljhandelsled är också viktiga aspekter som bör behandlas i den slutliga planen för att säkerställa styrningen i riktning mot att uppnå målet på 100 % förnybar energi senast 2030. Det är viktigt att den slutliga planen innehåller en detaljerad beskrivning av alla energisubventioner samt av nationella styrmedel, åtgärder och tidslinjer för att avveckla dem, särskilt för fossila bränslen. Information om hur riskerna med klimatförändringar kan påverka energiförsörjningen skulle också förbättra planen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att inbegripa en ännu mer omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, i nuläget har på den globala marknaden. Genom att man bygger på exportstrategin för energiteknik kan mätbara mål för framtiden inkluderas i den slutliga planen, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem. I den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle man också kunna betona minskade utsläpp av växthusgaser tack vare ambitiösa insatser kopplade till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att inbegripa en ännu mer omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, i nuläget har på den globala marknaden. Genom att man bygger på exportstrategin för energiteknik kan mätbara mål för framtiden inkluderas i den slutliga planen, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem. I den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle man också kunna betona minskade utsläpp av växthusgaser tack vare ambitiösa insatser kopplade till den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Danmark ligger en bedömning av Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Danmark ligger en bedömning av Danmarks utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS DANMARK ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Klargöra hur man avser att uppnå sitt mål rörande växthusgaser för 2030 på – 39 % jämfört med 2005, för utsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, bland annat genom att införa ytterligare kostnadseffektiva styrmedel i byggsektorn och ytterligare definiera sin planerade transportpolitik samt specificera sin avsedda användning av flexibilitet mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt systemet för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi på 55 % år 2030 som Danmarks bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030 med detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med skyldigheterna i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Bland annat klargöra nivån för en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Därutöver lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder inom transportsektorn för att uppnå transportmålet enligt artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla mer information avseende särskilda åtgärder för att säkerställa hållbarhet i försörjningen och användningen av biomassa i energisektorn, med tanke på hur betydande biomassa är i Danmarks energimix. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Väsentligt höja ambitionsnivån för att minska både den slutliga och den primära energianvändningen till 2030, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som skulle kompensera för de troliga effekterna av avsevärt lägre finansieringsnivåer för energieffektivitet och för de överenskomna sänkningarna av energiskatter, och som skulle skapa ytterligare energibesparingar fram till 2030. Inkludera nya åtgärder som är utformade för att och kan ge de energibesparingar som krävs i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU. Det här är särskilt viktigt med tanke på Danmarks beslut att avsluta sitt befintliga kvotpliktsystem för energieffektivitet, vilket kan minska den tillgängliga finansieringen för insatser som rör slutliga energibesparingar. Tydligare klargöra de faktiska insatser som kan förverkliga ambitionerna om renare och mer effektiva transporter och fordon. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definiera tydliga, mätbara och framåtblickande mål rörande marknadsintegration. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare utveckla de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Utöka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen, särskilt med de nordiska (Finland, Island, Norge och Sverige) och baltiska (Estland, Lettland och Litauen) länderna, till andra samarbetsmekanismer. Möjliga områden för ökat samarbete kring förnybar energi omfattar planerade statistisköverföringar eller hybridprojekt för förnybara energikällor, där vindkraft till havs är kopplad till fler än en marknad. Inom forskning och innovation omfattas anpassning av forskningsprogram, samordnad finansiering och identifiering av synergier med andra medlemsländer och med unionens program och initiativ. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utöka den tillhandahållna analysen av investeringsbehov genom att uppskatta behoven av offentliga och privata investeringar för de planerade styrmedlen för att uppnå klimat- och energimålen för 2030 och ange troliga källor för att finansiera dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera den välkomna integrationen av politiken för begränsning av klimatförändringar och utsläpp till luft med mer kvantitativ information, som åtminstone omfattar den information som krävs om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 275.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1003 final.

4

(5)  COM(2019) 504 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 275.

6

(7)  SWD(2019) 275.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/17

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/05)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Tyskland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Tyskland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Tyskland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Tyskland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Tyskland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Tyskland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Med tanke på den generellt goda uppbyggnaden av nationella mål inom energi- och klimatpolitik som beskrivs i utkastet till plan skulle man i den slutliga planen kunna specificera den huvudsakliga samverkan mellan dessa mål både när det gäller nationella ambitionsnivåer och när det gäller preliminära, planerade, ytterligare och befintliga politiska instrument. Om man ytterligare utvecklar beskrivningen av kopplingen mellan sektorer och den tillhörande incitamentsstrukturen i olika ekonomiska sektorer skulle man kunna skapa samstämmighet mellan styrmedel och åtgärder inom och mellan energiunionens dimensioner på ett mer omfattande sätt. I det sammanhanget skulle man kunna beakta identifiering av investeringsbehov i alla energiunionens dimensioner, så att man kan undvika plötsliga effekter av växlande priser genom att säkerställa en gradvis avveckling av energisubventioner med långsiktig synlighet, och åtgärder för att mildra konsekvenserna för sårbara konsumenter med hjälp av energifattigdomsåtgärder. En omfattande konsekvensbedömning skulle kunna bidra till att hantera samverkan mellan styrmedel, t.ex. genom att man kvantifierar inverkan på redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk från en hållbar försörjning av biomassa för energisyften, däribland riskerna för energitryggheten på grund av klimatförändringar. En kvantitativ översikt i den slutliga planen för utveckling av olika flexibilitetskällor som behövs för att integrera den ökande andelen förnybar energi i elsystemet skulle kunna bidra till att hantera ytterligare samverkan mellan dimensionerna i energiunionen. Information om hur principen om ”energieffektivitet först” beaktas i nationella styrmedel och åtgärder inom flera av dimensionerna i energiunionen skulle kunna ingå på ett mer utförligt sätt. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på den generellt goda uppbyggnaden av nationella mål inom energi- och klimatpolitik som beskrivs i utkastet till plan skulle man i den slutliga planen kunna specificera den huvudsakliga samverkan mellan dessa mål både när det gäller nationella ambitionsnivåer och när det gäller preliminära, planerade, ytterligare och befintliga politiska instrument. Om man ytterligare utvecklar beskrivningen av kopplingen mellan sektorer och den tillhörande incitamentsstrukturen i olika ekonomiska sektorer skulle man kunna skapa samstämmighet mellan styrmedel och åtgärder inom och mellan energiunionens dimensioner på ett mer omfattande sätt. I det sammanhanget skulle man kunna beakta identifiering av investeringsbehov i alla energiunionens dimensioner, så att man kan undvika plötsliga effekter av växlande priser genom att säkerställa en gradvis avveckling av energisubventioner med långsiktig synlighet, och åtgärder för att mildra konsekvenserna för sårbara konsumenter med hjälp av energifattigdomsåtgärder. En omfattande konsekvensbedömning skulle kunna bidra till att hantera samverkan mellan styrmedel, t.ex. genom att man kvantifierar inverkan på redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk från en hållbar försörjning av biomassa för energisyften, däribland riskerna för energitryggheten på grund av klimatförändringar. En kvantitativ översikt i den slutliga planen för utveckling av olika flexibilitetskällor som behövs för att integrera den ökande andelen förnybar energi i elsystemet skulle kunna bidra till att hantera ytterligare samverkan mellan dimensionerna i energiunionen. Information om hur principen om ”energieffektivitet först” beaktas i nationella styrmedel och åtgärder inom flera av dimensionerna i energiunionen skulle kunna ingå på ett mer utförligt sätt.

| (14) | En ytterligare aspekt som förtjänar ökad uppmärksamhet är industrins konkurrenskraft och de områden där Tyskland har konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar i sin energiomställning. Mätbara mål för framtiden skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags-, industri- och utbildningspolitik. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

En ytterligare aspekt som förtjänar ökad uppmärksamhet är industrins konkurrenskraft och de områden där Tyskland har konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar i sin energiomställning. Mätbara mål för framtiden skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags-, industri- och utbildningspolitik. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Tyskland ligger en bedömning av Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Tyskland ligger en bedömning av Tysklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS TYSKLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Specificera kostnadseffektiva ytterligare styrmedel och åtgärder, särskilt inom bygg-, transport- och jordbrukssektorn, för att hantera det betydande glappet mellan landets mål rörande växthusgasutsläpp för 2030 på - 38 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tillhandahålla detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder i linje med de skyldigheter som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå Tysklands bidrag på en andel förnybar energi på 30 % till unionens mål för förnybar energi år 2030. Lägga fram utvecklingsbanor och tillhandahålla specifika åtgärder för att uppnå transportmålet enligt artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001, däribland förenkling av administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tillhandahålla ett tillräckligt ambitiöst nationellt bidrag till både den primära och den slutliga energianvändningen, som tar hänsyn till behovet av att kollektivt öka den nödvändiga insatsnivån för att nå unionens mål för 2030, och för att stödja det nationella bidraget med styrmedel och åtgärder på en nivå som är tillräcklig för att ge de motsvarande energibesparingarna. Tydligt identifiera styrmedel som planeras att antas och genomföras under perioden 2021–2030, deras förväntande effekter samt tidslinjen för deras genomförande och budgetkrav. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, samt information om avvecklingen av kärnkraften. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt åtgärder för att stärka marknadssignaler och för att förbättra den faktiska inverkan av marknadskomponenter på elpriset. Inkludera en tidsplan med lämpliga åtgärder för att avlägsna strukturell överbelastning i elsystemet och tillhandahålla effektiva inmatnings- och platssignaler till marknaden som en viktig del i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen, särskilt som grund för ytterligare samarbete och samordning med andra medlemsländer och med tanke på en fungerande inre energimarknad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2022 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fortsätta det regionala samarbetet i respektive högnivågrupp och samrådet med grannmedlemsländer, både under slutförandet av den integrerade nationella energi- och klimatplanen och under dess genomförande. I det sammanhanget fokusera på avvecklingen av kol och brunkol, utnyttjandet av förnybara energikällor och den inre energimarknaden samt hantera frågor som sammanlänkningsnivåer och kapacitet från 2021 och framåt, regionala samarbetsåtgärder rörande bedömningar av systemtillräcklighet, rättvis omställning och energisystemsförändringar som behövs för att ta hand om högre andelar av förnybar energi som förväntas förändra gränsöverskridande elhandel samtidigt som det ökar behovet av systemflexibilitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Utöka sin analys av investeringsbehov för elöverföringsinfrastruktur till en allmän översikt över investeringsbehov för att nå landets energi- och klimatmål. Ge en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Integrera aspekter rörande rättvis och rimlig omställning, särskilt genom att tillhandahålla fler detaljer om socioekonomiska effekter av energiomställningen och den planerade avvecklingen av kol eller av justeringar i andra koldioxidintensiva sektorer. Beskriva de tillhörande sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att tillhandahålla en särskild bedömning av energifattigdom i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 229.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1004 final.

4

(5)  COM(2019) 505 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 229.

6

(7)  SWD(2019) 229.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/21

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/06)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Estland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Estland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Estland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Estland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Estland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Estland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör Estland beakta kopplingarna mellan de planerade styrmedlen och åtgärderna, särskilt genom att överväga effekterna av principen om ”energieffektivitet först” på dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden”. Energieffektivitetens bidrag till ett minskat energiimportberoende och balansering av effekterna från minskningen av elproduktion från oljeskiffer är viktiga aspekter i detta hänseende, också med tanke på integrationen av ökade andelar av förnybara energikällor och säkerställande av tillräcklighet i framtida system för elproduktion. En annan relevant fråga är den effekt som riskerna med klimatförändringarna har på energiförsörjningen. Estland bör rikta särskild uppmärksamhet mot att specificera status för genomförande och effekter av styrmedel och åtgärder samt mot att tillhandahålla växthusgasprognoser uppdelade per politiksektor (systemet för handel med utsläppsrätter, sektorer som omfattas av ansvarsfördelning samt markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk). På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör Estland beakta kopplingarna mellan de planerade styrmedlen och åtgärderna, särskilt genom att överväga effekterna av principen om ”energieffektivitet först” på dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden”. Energieffektivitetens bidrag till ett minskat energiimportberoende och balansering av effekterna från minskningen av elproduktion från oljeskiffer är viktiga aspekter i detta hänseende, också med tanke på integrationen av ökade andelar av förnybara energikällor och säkerställande av tillräcklighet i framtida system för elproduktion. En annan relevant fråga är den effekt som riskerna med klimatförändringarna har på energiförsörjningen. Estland bör rikta särskild uppmärksamhet mot att specificera status för genomförande och effekter av styrmedel och åtgärder samt mot att tillhandahålla växthusgasprognoser uppdelade per politiksektor (systemet för handel med utsläppsrätter, sektorer som omfattas av ansvarsfördelning samt markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk). På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Estland ligger en bedömning av Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Estland ligger en bedömning av Estlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ESTLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Klargöra hur man avser att uppnå sitt mål rörande växthusgaser på - 13 % jämfört med 2005 för utsläpp som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, däribland rollen för sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Det kräver särskilt att man ytterligare analyserar de kombinerade effekterna av de planerade styrmedlen och tillämpar bokföringsreglerna i förordning (EU) 2018/841. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi på 42 % år 2030 som Estlands bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som efterfrågas i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Tillhandahålla ytterligare detaljer om åtgärder för att uppnå det vägledande målet för sektorn för värme och kyla enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och säkerställa att tillräckliga åtgärder finns på plats för ökningen av förnybara energikällor för att uppnå det transportmål som fastställs i utkastet till plan och i enlighet med artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Ge mer information avseende de särskilda åtgärder som planeras för att säkerställa långsiktig hållbarhet i användningen av biomassa i energisektorn, med tanke på hur betydande biomassa är i Estlands energimix. Tillhandahålla åtgärder för ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001, däribland förenkling av administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Höja ambitionsnivån för att minska både den slutliga och den primära energianvändningen år 2030, med tanke på behovet av att öka den insatsnivå som krävs för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Stödja den med styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Inkludera alla styrmedel och åtgärder som planeras för att uppnå målet för ackumulerade besparingar med en realistisk tidsplan för genomförandet och en tydlig bedömning av investeringsbehoven i den slutliga planen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärder för att säkerställa tillräcklig elproduktion med tanke på landets ambitiösa mål för förnybara energikällor, däribland åtgärder för efterfrågeflexibilitet och lagring. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga detaljhandelsmarknader och öka nivån av konsumentdeltagande på detaljhandelsmarknaden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förstärka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen mellan de baltiska länderna (Estland, Lettland och Litauen) och utvidga dem till nya områden och bredda dem geografiskt till att omfatta de nordiska länderna (Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige). Fokusera det regionala samarbetet på den inre energimarknaden och energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen/exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet, samt på minskade växthusgasutsläpp i transportsektorn och på forskning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ge en allmän översikt över de investeringar som behövs för att modernisera landets ekonomi genom att uppnå dess klimat- och energimål, och en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Förteckna vidtagna åtgärder och planer för att avveckla energisubventioner, särskilt för fossila bränslen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med en redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande luftföroreningsprognoser, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att betona användningen av energieffektivitetsåtgärder för att minska energifattigdomen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 277.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1005 final.

4

(5)  COM(2019) 506 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 277.

6

(7)  SWD(2019) 277.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/25

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/07)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Irland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Irland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Irland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Irland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Irland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Irland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör Irland bygga vidare på övervägandena i utkastet till plan om samverkan mellan styrmedel genom att i detalj beskriva synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden”. En sådan fråga är hur den planerade utfasningen av kol och ökningen av förnybar energi påverkar energitryggheten och elsystemets produktionskapacitet. En annan fråga som bör beskrivas i detalj är förenligheten av den planerade ökningen av användningen av biomassa med planen att öka upptaget från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Hänsynen till principen om ”energieffektivitet först” när man fastställer kriterier för energikällors stödberättigande och när man föreslår styrmedel inom dimensionerna ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden” är en annan viktig aspekt som bör tas upp i den slutliga planen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör Irland bygga vidare på övervägandena i utkastet till plan om samverkan mellan styrmedel genom att i detalj beskriva synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden”. En sådan fråga är hur den planerade utfasningen av kol och ökningen av förnybar energi påverkar energitryggheten och elsystemets produktionskapacitet. En annan fråga som bör beskrivas i detalj är förenligheten av den planerade ökningen av användningen av biomassa med planen att öka upptaget från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Hänsynen till principen om ”energieffektivitet först” när man fastställer kriterier för energikällors stödberättigande och när man föreslår styrmedel inom dimensionerna ”energitrygghet” och ”den inre energimarknaden” är en annan viktig aspekt som bör tas upp i den slutliga planen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av ett övervägande av den roll som innehas av den cirkulära ekonomin, och att man då hänvisar till nationella strategier och handlingsplaner samt tar upp deras fördelar och potentiella kompromisser när det gäller minskningen av växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av ett övervägande av den roll som innehas av den cirkulära ekonomin, och att man då hänvisar till nationella strategier och handlingsplaner samt tar upp deras fördelar och potentiella kompromisser när det gäller minskningen av växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Irland ligger en bedömning av Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Irland ligger en bedömning av Irlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS IRLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Lägga fram ytterligare åtgärder, främst i byggnads- och transportsektorerna, för att på ett kostnadseffektivt sätt minska det betydande beräknade avståndet till landets mål för växthusgaser för 2030 på – 30 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ange, som Irlands bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, en andel förnybar energi på minst 31 %, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder i värme- och kylsektorn och transportsektorn som gör att man kan uppnå det vägledande mål som anges i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i samma direktiv. Införa åtgärder för att komma till rätta med den administrativa bördan och detaljerad information om åtgärder rörande de stödjande ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Betydligt öka landets ambitioner rörande energieffektivitet genom att minska både den slutliga och den primära energianvändningen i absoluta termer mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Stödja detta med styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Uttrycka det slutliga bidraget som ett bestämt värde för både primär och slutlig energianvändning. I detalj beskriva den underliggande metoden för uppskattning av energibesparingar. Det behövs även en uppgift om de investeringar som behövs för att genomföra de energieffektiva styrmedlen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ange de åtgärder som stöder energitrygghetsmålen rörande diversifiering och minskning av energiberoendet i synnerhet i gas- och oljesektorn mot bakgrund av osäkerhet avseende Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bygga vidare på ramen för Nordsjöländernas energisamarbete och initiativet Ren energi för EU:s öar för att uppnå målet för förnybara energikällor och se till att de pågående sammanlänkningsprojekten genomförs i god tid. Ta fram åtgärder, mot bakgrund av Förenade kungarikets beslut att lämna Europeiska unionen, för att säkerställa ett fortsatt regionalt samarbete med Förenade kungariket om beredskap för nödsituationer och nödinsatser för elektricitet, och försörjningstrygghet för gas och olja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna åtgärder som vidtagits och planer för utfasning av energisubventioner, i synnerhet för fossila bränslen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Redogöra för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna, tillhandahålla stödjande information och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade styrmedel och åtgärder. Den slutliga planen bör i synnerhet ta upp vilken inverkan övergången har på de delar av befolkningen som bor i kolintensiva regioner. Komplettera strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem med vägledande mål för minskning av energifattigdomen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 230.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1006 final.

4

(5)  COM(2019) 507 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 230.

6

(7)  SWD(2019) 230.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/29

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/08)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Grekland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 25 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Grekland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 25 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Grekland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Grekland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Grekland (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Grekland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör Grekland bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan planerade styrmedel och åtgärder som pekas ut i utkastet till plan samt ytterligare utforska de mer utmanande styrmedelskopplingarna. En sådan koppling är synergierna inom dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp”, t.ex. inverkan från de planerade bioenergistyrmedlen på de redovisade utsläppen och upptagen i sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. En annan koppling är synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” med principen om ”energieffektivitet först”, t.ex. genom man att förklarar på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi och en trygg energiförsörjning. Energieffektivitet kan också beaktas i förhållande till minskning av energifattigdom. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör Grekland bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan planerade styrmedel och åtgärder som pekas ut i utkastet till plan samt ytterligare utforska de mer utmanande styrmedelskopplingarna. En sådan koppling är synergierna inom dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp”, t.ex. inverkan från de planerade bioenergistyrmedlen på de redovisade utsläppen och upptagen i sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. En annan koppling är synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” med principen om ”energieffektivitet först”, t.ex. genom man att förklarar på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi och en trygg energiförsörjning. Energieffektivitet kan också beaktas i förhållande till minskning av energifattigdom. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att också omfatta den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, och en mer omfattande analys av vilken position den här sektorn i nuläget har på den globala marknaden, där områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar betonas. Den skulle också gynnas av ytterligare detaljer om de minskade utsläppen av växthusgaser tack vare insatser kopplade till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att också omfatta den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna, och en mer omfattande analys av vilken position den här sektorn i nuläget har på den globala marknaden, där områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar betonas. Den skulle också gynnas av ytterligare detaljer om de minskade utsläppen av växthusgaser tack vare insatser kopplade till den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Grekland ligger en bedömning av Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Grekland ligger en bedömning av Greklands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS GREKLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Möjliggöra att Grekland i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnår sitt mål på 31 % som bidrag till EU:s mål för 2030 för förnybar energi genom att i den slutliga planen bland annat inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999, samt detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder i enlighet med de skyldigheter som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001. Förena de mål som läggs fram i utkastet till plan för andelen förnybar energi i sektorn för värme och kyla med det vägledande målet enligt artikel 23 i (EU) direktiv 2018/2001 och i transportsektorn i enlighet med artikel 25 i (EU) direktiv 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Väsentligt öka sina ambitioner att minska både den slutliga och den primära energianvändningen med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att uppnå energieffektivitetsmålet för unionen för 2030, med stöd av styrmedel och åtgärder för att uppnå ytterligare energibesparingar till 2030. Tydliggöra tidslinjen för antagande och genomförande av de styrmedel som planeras vara på plats år 2020, särskilt för de nya instrumenten. De åtgärder som planeras för att uppnå målet för ackumulerade besparingar bör utformas i tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, särskilt när det gäller naturgas. Inkludera en bedömning av hur infrastrukturprojekten och regionalt samarbete bidrar till energitrygghetsmålen, också genom att dra nytta av regionalt samarbete och flexibilitet för att använda de möjligheter som skapas genom att man minskar utsläppen av växthusgaser för att modernisera den grekiska ekonomin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inkludera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt åtgärder för att öka konkurrensen på parti- och detaljhandelsmarknaderna, i linje med landets åtaganden inom ramen för programmet för den Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) om att fram till 2020 minska de etablerade operatörernas andelar på parti- och detaljhandelsmarknaden till under 50 %. Genomföra målmodellen för el och marknadskoppling med grannar, utifrån de tidslinjer man kommit överens om inom ramen för mekanismen för övervakning efter avslutat program. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare kvantifiera de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen med Bulgarien och Cypern samt med länderna i högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec). Inom ramen för initiativet ”Ren energi för EU:s öar” förstärka samarbetet med medlemsländer och öar som står inför liknande geografiska, klimatrelaterade och infrastrukturrelaterade utmaningar och möjligheter i sina energiomställningar. Utforska den gränsöverskridande potentialen och makroregionala aspekter av samordnad energi- och klimatpolitik särskilt i den adriatisk-joniska regionen i syfte att minska regionens koldioxidavtryck och genomföra en ekosystemstrategi. Fokus i det regionala samarbetet skulle kunna vara på den inre energimarknaden och energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen och exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet. Dessutom dra nytta av bilateralt samarbete och flexibilitet för att använda de möjligheter som skapas genom att man minskar utsläppen av växthusgaser för att modernisera den grekiska ekonomin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med mer kvantitativ information, som åtminstone omfattar den obligatoriska informationen om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade, kompetensrelaterade och utbildningsrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ge mer detaljerad information om projekt för att stödja en rättvis och rimlig omställning, där man specificerar typen av stöd och resultaten av initiativen, och också kopplar detta till omställningen av kol- och koldioxidintensiva samt industriella regioner. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 261.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1007 final.

4

(5)  COM(2019) 508 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 261.

6

(7)  SWD(2019) 261.

7

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/33

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/09)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Spanien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 22 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Spanien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 22 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Spanien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Spanien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Spanien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Spanien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Det finns en bred samstämmighet i målen inom och mellan dimensionerna, i synnerhet när det gäller ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet”. I den slutliga planen bör Spanien också beskriva kopplingarna mellan de planerade styrmedlen och åtgärderna och ytterligare kvantifiera dessa där så är möjligt. Fokus skulle kunna läggas på synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”, genom att förklara hur energieffektiviteten bidrar till ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen med en koldioxidsnål ekonomi och en trygg energiförsörjning, samt dess koppling till att åtgärda energifattigdomen. Samverkan mellan de planerade styrmedlen avseende utfasningen av koleldade kraftverk och kärnkraftverk, inklusive strategin för användning av de anläggningar inom kärnbränslecykeln som finns i landet, klimatförändringarnas inverkan på energiförsörjningen och inverkan av den ökade användningen av förnybar energi på den inre marknaden är också viktiga aspekter som bör tas upp i den slutliga planen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Det finns en bred samstämmighet i målen inom och mellan dimensionerna, i synnerhet när det gäller ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet”. I den slutliga planen bör Spanien också beskriva kopplingarna mellan de planerade styrmedlen och åtgärderna och ytterligare kvantifiera dessa där så är möjligt. Fokus skulle kunna läggas på synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”, genom att förklara hur energieffektiviteten bidrar till ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen med en koldioxidsnål ekonomi och en trygg energiförsörjning, samt dess koppling till att åtgärda energifattigdomen. Samverkan mellan de planerade styrmedlen avseende utfasningen av koleldade kraftverk och kärnkraftverk, inklusive strategin för användning av de anläggningar inom kärnbränslecykeln som finns i landet, klimatförändringarnas inverkan på energiförsörjningen och inverkan av den ökade användningen av förnybar energi på den inre marknaden är också viktiga aspekter som bör tas upp i den slutliga planen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Spanien ligger en bedömning av Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Spanien ligger en bedömning av Spaniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS SPANIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för 2030 på 42 % som Spaniens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som efterfrågas i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om åtgärder för att minska den administrativa bördan och om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vidare utforska hur de nuvarande åtgärderna skulle behöva vidareutvecklas för att uppfylla ambitionen med att uppnå de förväntade energibesparingarna. Dessa åtgärder behöver åstadkomma ett mångfaldigande av energibesparingarna jämfört med de nuvarande resultaten, och lämplig hänsyn bör tas till utmaningarna med en sådan betydande uppskalning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vidareutveckla åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, såväl som information om utfasningen av kärnkraft. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegrering, i synnerhet åtgärder för att hantera den förutsebara utvecklingen av taxeunderskotten i el-och gassektorerna och den potentiella inverkan av de planerade åtgärderna. I korta drag beskriva en strategi och en tidsplan för att röra sig i riktning mot fullständigt marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beskriva i ytterligare detalj de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås från och med nu fram till 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Intensifiera det befintliga goda regionala samarbetet med Frankrike och Portugal, främst för att hantera områdena för den inre energimarknaden och energitryggheten, i synnerhet sammanlänkningar över gränserna och mellan regionerna. Överväga att förstärka åtgärder som avser regionalt samarbete på områdena för förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Mer specifikt bör planen ta upp inverkan på kol- och koldioxidintensiva regioner och integrera den nationella strategin för energiövergången. Inkludera en särskild bedömning av energifattigdomsproblem, jämte eventuella därmed förknippade mål eller särskilda styrmedel och åtgärder, i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 262.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1008 final.

4

(5)  COM(2019) 509 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 262.

6

(7)  SWD(2019) 262.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/36

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/10)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Frankrike lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 15 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Frankrike lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 15 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Frankrike (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Frankrike (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Frankrike (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Frankrike (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör Frankrike beakta samverkan mellan olika dimensioner. Exempelvis kommer åtgärder för att förbättra energieffektiviteten eller öka utnyttjandet av elektriska fordon att stärka försörjningstryggheten eftersom det minskar behovet av importerad olja och gas. I utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan konstateras att energieffektivitet är den princip som i första hand fungerar som vägledning för insatserna för energiomställningen. Viss negativ påverkan mellan styrmedel och åtgärder i en dimension och mål i en annan dimension finns med i planen. En genomgående analys av hur topplasten utvecklas under perioden 2021 till 2030 krävs samt en exakt bedömning av energitrygghet och sammanlänkning och att man sätter mål utifrån det. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Den slutliga planen skulle kunna innehålla mer information om hur riskerna med klimatförändringar kan påverka energiförsörjningen. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör Frankrike beakta samverkan mellan olika dimensioner. Exempelvis kommer åtgärder för att förbättra energieffektiviteten eller öka utnyttjandet av elektriska fordon att stärka försörjningstryggheten eftersom det minskar behovet av importerad olja och gas. I utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan konstateras att energieffektivitet är den princip som i första hand fungerar som vägledning för insatserna för energiomställningen. Viss negativ påverkan mellan styrmedel och åtgärder i en dimension och mål i en annan dimension finns med i planen. En genomgående analys av hur topplasten utvecklas under perioden 2021 till 2030 krävs samt en exakt bedömning av energitrygghet och sammanlänkning och att man sätter mål utifrån det. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Den slutliga planen skulle kunna innehålla mer information om hur riskerna med klimatförändringar kan påverka energiförsörjningen.

| (14) | Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Frankrike ligger en bedömning av Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Frankrike ligger en bedömning av Frankrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FRANKRIKE ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 33 % som Frankrikes bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Säkerställa att Frankrikes mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentet och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppnås fullt ut och bibehålls som referensnivå från och med 2021 samt förklara hur Frankrike avser att uppnå och bibehålla en sådan andel som referensnivå. Förena de mål som läggs fram i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan för andelen förnybar energi i sektorn för värme och kyla och i transportsektorn med det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 respektive transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Se över insatserna för att minska den primära energianvändningen för att bidra till att unionens kollektiva energieffektivitetsmål för 2030 nås. Frankrikes bidrag är tillräckligt ambitiöst när det gäller slutlig energianvändning. Inkludera detaljer om de förväntade effekterna av de planerade styrmedlen och åtgärderna i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen, för att försäkra sig om att genomförandenivån är tillräcklig för att ge de nödvändiga minskningarna av energianvändningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet samt information om planerad produktionskapacitet från kärnkraft. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga partihandelsmarknader, däribland genom att göra framsteg i utvecklingen mot fullt ut marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare kvantifiera de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka det befintliga goda regionala samarbetet med Spanien, Portugal och de pentalaterala länderna (10). Fokus för det regionala samarbetet bör ligga på den inre energimarknaden och energitrygghet. Fortsätta samarbetet med Portugal och Spanien, särskilt avseende gräns- och regionöverskridande energisammanlänkningar. Överväga att stärka åtgärder rörande regionalt samarbete inom området förnybar energi. Även överväga att förstärka regionala samarbetsarrangemang inom nya områden såsom bedömning av regional produktionskapacitet samt forskning och innovation inom teknik av gemensamt intresse med andra medlemsländer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att tillhandahålla en bedömning av antalet och typen av hushåll som befinner sig i energifattigdom för att möjliggöra en bedömning av det eventuella behovet av ett vägledande mål om minskning av energifattigdomen så som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 263.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1009 final.

4

(5)  COM(2019) 510 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 263.

6

(7)  SWD(2019) 263.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

9

(10)  Belgien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Schweiz, Tyskland och Österrike.

10

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/40

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/11)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Kroatien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Kroatien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | När kommissionen utvecklade sina rekommendationer tog den hänsyn till, å ena sidan, kommissionens behov av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att hinna vederbörligen beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan, och behovet av att undvika risken för att medlemsstatens nationella plan blir försenad. |
| --- | --- |

(5)

När kommissionen utvecklade sina rekommendationer tog den hänsyn till, å ena sidan, kommissionens behov av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att hinna vederbörligen beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan, och behovet av att undvika risken för att medlemsstatens nationella plan blir försenad.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Kroatien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Kroatien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Kroatien (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Kroatien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör man beakta samstämmigheten mellan de olika dimensionerna. Till exempel bör Kroatiens planer om att stärka energisektorn genom att utforska möjligheten att öka produktionen från inhemska kolväteresurser ställas mot strävan efter att uppnå mål rörande dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp” och principen om ”energieffektivitet först”. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Andra exempel är inverkan av ökad bioenergianvändning på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och av riskerna med klimatförändringar i fråga om energitrygghet. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör man beakta samstämmigheten mellan de olika dimensionerna. Till exempel bör Kroatiens planer om att stärka energisektorn genom att utforska möjligheten att öka produktionen från inhemska kolväteresurser ställas mot strävan efter att uppnå mål rörande dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp” och principen om ”energieffektivitet först”. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Andra exempel är inverkan av ökad bioenergianvändning på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och av riskerna med klimatförändringar i fråga om energitrygghet.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man närmare behandlar konkurrenskraftsaspekter, särskilt för att omfatta den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna. Mätbara mål för framtiden baserat på detta skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man närmare behandlar konkurrenskraftsaspekter, särskilt för att omfatta den koldioxidsnåla tekniksektorn, inklusive för att minska utsläppen av växthusgaser i de energi- och koldioxidintensiva industrisektorerna. Mätbara mål för framtiden baserat på detta skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Kroatien ligger en bedömning av Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Kroatien ligger en bedömning av Kroatiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS KROATIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Stödja den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi på 36,4 % år 2030 som Kroatiens bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030 med detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och höja ambitionsnivån för att uppnå transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla fler uppgifter och åtgärder rörande ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Höja ambitionsnivån för att minska både den slutliga och den primära energianvändningen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Stödja detta med styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Stödja föreslagna styrmedel och åtgärder med en konsekvensbedömning där man uppskattar de förväntade besparingarna och tillhandahåller en realistisk tidsram för genomförande av de föreskrivna åtgärderna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definiera framåtblickande målsättningar och mätbara mål avseende marknadsintegration, särskilt åtgärder för att utveckla likvida och konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader, genom att främja konkurrens inom landet och göra framsteg i utvecklingen mot fullt ut marknadsbaserade priser samt genom att ta bort hinder för gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ytterligare utveckla de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fortsätta regionala samarbetsinsatser kring den nationella energi- och klimatplanen inom ramen för högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec). Inom dessa samarbeten skulle man särskilt kunna hantera frågor som rör ytterligare integration på den inre energimarknaden, bedömningar av systemtillräcklighet, rättvis omställning, minskade växthusgasutsläpp och utnyttjande av förnybara energikällor. Utforska den gränsöverskridande potentialen och makroregionala aspekter av en samordnad energi- och klimatpolitik särskilt runt Adriatiska havet i syfte att minska regionens koldioxidavtryck och genomföra en ekosystemstrategi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Utöka sin analys av investeringskostnader och -källor, däribland lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå, som för närvarande tillhandahålls för vissa transport- och energieffektivitetsåtgärder, till en allmän översikt över investeringsbehov för att modernisera landets ekonomi genom att nå dess energi- och klimatmål. Även överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsländer, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9), som en finansieringskälla. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med mer kvantitativ information, som åtminstone omfattar den obligatoriska informationen om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att tillhandahålla en bedömning av antalet och typen av hushåll som befinner sig i energifattigdom för att möjliggöra en bedömning av behovet av ett vägledande mål om minskning av energifattigdomen så som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 224.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1010 final.

4

(5)  COM(2019) 511 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 224

6

(7)  SWD(2019) 224.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/44

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/12)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Italien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 8 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Italien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 8 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Italien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Italien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Italien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Italien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I sin slutliga integrerade nationella energi- och klimatplan bör Italien bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan de planerade styrmedel och åtgärder som anges i landets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan, och vidare utforska de mer utmanande kopplingarna mellan styrmedlen, främst mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden”. Fler uppgifter förväntas, främst rörande i) konsekvenserna av utfasningen av kolkraftverken och den förväntade vidareutvecklingen av gasens roll i energimixen, ii) hur man ska uppnå den stora användningen av förnybara energikällor, iii) inverkan av den italienska kapacitetsersättningsmekanismen med avseende på priser för energikonsumenter, iv) den förväntade vidareutvecklingen av subventioner för fossila bränslen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I sin slutliga integrerade nationella energi- och klimatplan bör Italien bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan de planerade styrmedel och åtgärder som anges i landets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan, och vidare utforska de mer utmanande kopplingarna mellan styrmedlen, främst mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden”. Fler uppgifter förväntas, främst rörande i) konsekvenserna av utfasningen av kolkraftverken och den förväntade vidareutvecklingen av gasens roll i energimixen, ii) hur man ska uppnå den stora användningen av förnybara energikällor, iii) inverkan av den italienska kapacitetsersättningsmekanismen med avseende på priser för energikonsumenter, iv) den förväntade vidareutvecklingen av subventioner för fossila bränslen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man belyste områden med konkurrensfördelar och potentiella utmaningar på global nivå avseende sektorn för koldioxidsnål teknik, inklusive när det gäller minskade växthusgasutsläpp i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle även gynnas av mer information om de minskningar av växthusgasutsläppen som kommer från åtgärder avseende den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man belyste områden med konkurrensfördelar och potentiella utmaningar på global nivå avseende sektorn för koldioxidsnål teknik, inklusive när det gäller minskade växthusgasutsläpp i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle även gynnas av mer information om de minskningar av växthusgasutsläppen som kommer från åtgärder avseende den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Italien ligger en bedömning av Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Italien ligger en bedömning av Italiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ITALIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för Italien på 30 % för 2030 som bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som efterfrågas i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån för förnybara energikällor i värme- och kylsektorn så att det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 kan uppnås. Lägga fram åtgärder som gör att man kan uppnå transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Minska komplexiteten och den regleringsmässiga osäkerheten samt tillhandahålla ytterligare uppgifter om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med avseende på energieffektivitet, se till att de viktigaste politiska instrument som beskrivs i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan fortfarande kan åstadkomma tillräckliga besparingar under perioden 2021–2030. På lämpligt sätt återspegla de planerade uppdateringarna och förbättringarna av befintliga stödordningar i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen och i de därpå följande lägesrapporterna. Skala upp dessa betydligt för att göra det möjligt att uppnå de angivna energibesparingsmålen. Med tanke på den betydande outnyttjade potentialen, fortsätta att arbeta för att stärka energieffektivitetsåtgärderna för byggnader (för nya och befintliga offentliga och privata byggnader) och på transportområdet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet. Ta hänsyn till det regionala sammanhanget och den faktiska potentialen i sammanlänkningarna och i produktionskapaciteten i grannländerna när man bedömer resursernas tillräcklighet i elsektorn. Tydliggöra den mån i vilken den förväntade utvecklingen i gassektorn är förenlig med de angivna målen för minskade växthusgasutsläpp och den planerade utfasningen av koleldade termoelektriska kraftverk. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fastställa tydliga mål, milstolpar och tidsplaner för att uppnå de planerade reformerna på energimarknaderna, främst på partihandelsmarknaden för naturgas och i funktionaliteten hos detaljhandelsmarknaderna för både el och naturgas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2021 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Genomföra samråd med grannländerna och inom högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec) mot bakgrund av färdigställandet av den integrerade nationella energi- och klimatplanen. Ytterligare utforska den gränsöverskridande potentialen och de makroregionala aspekterna i en samordnad energi- och klimatpolitik, i synnerhet runt Adriatiska havet, i syfte att minska regionens koldioxidavtryck och genomföra en ekosystemstrategi och ytterligare utnyttja potentialen hos ett djupare samarbete för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna åtgärder som vidtagits och planer för utfasning av energisubventioner, i synnerhet för fossila bränslen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, däribland ur ett kvantitativt perspektiv. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre integrera aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala och sysselsättnings-, kompetens- och inkomstfördelningsrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder, däribland för koldioxidintensiva regioner och industriregioner. Komplettera strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem genom att inkludera särskilda mätbara mål och uppgifter om de ekonomiska resurserna för genomförandet av de beskrivna styrmedlen, i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 264.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1011 final.

4

(5)  COM(2019) 512 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 264.

6

(7)  SWD(2019) 264.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/48

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Cyperns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/13)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Cypern lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 29 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Cypern lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 29 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Cyperns utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Cyperns utkast till nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Cypern (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Cypern (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Cypern (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Cypern (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | De styrmedel och åtgärder som beskrivs i utkastet till plan verkar visserligen till största delen vara samstämmiga över de olika dimensionerna, men Cypern bör ytterligare utveckla sin bedömning av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder i den slutliga planen. Cypern bör också tillhandahålla mer information om synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” samt principen om ”energieffektivitet först”. Analysen skulle kunna innehålla kvantitativa uppskattningar och bör också omfatta möjlig negativ påverkan mellan styrmedel och åtgärder samt hur Cypern avser att hantera den. En bedömning av samverkan mellan styrmedel och övergripande effekter skulle också kunna vara användbar för enskilda styrmedel och åtgärder eller grupper av styrmedel och åtgärder med en omfattande effekt på bland annat Cyperns energisystem. Detta omfattar styrmedel som avser ett fullständigt genomförande av en konkurrenskraftig elmarknad, introduktion av naturgas eller sammanlänkning av Cyperns isolerade elsystem. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

De styrmedel och åtgärder som beskrivs i utkastet till plan verkar visserligen till största delen vara samstämmiga över de olika dimensionerna, men Cypern bör ytterligare utveckla sin bedömning av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder i den slutliga planen. Cypern bör också tillhandahålla mer information om synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” samt principen om ”energieffektivitet först”. Analysen skulle kunna innehålla kvantitativa uppskattningar och bör också omfatta möjlig negativ påverkan mellan styrmedel och åtgärder samt hur Cypern avser att hantera den. En bedömning av samverkan mellan styrmedel och övergripande effekter skulle också kunna vara användbar för enskilda styrmedel och åtgärder eller grupper av styrmedel och åtgärder med en omfattande effekt på bland annat Cyperns energisystem. Detta omfattar styrmedel som avser ett fullständigt genomförande av en konkurrenskraftig elmarknad, introduktion av naturgas eller sammanlänkning av Cyperns isolerade elsystem. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle kunna kompletteras med mer omfattande åtgärder för att dra nytta av potentialen för samverkan med den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle kunna kompletteras med mer omfattande åtgärder för att dra nytta av potentialen för samverkan med den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Cypern ligger en bedömning av Cyperns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Cypern ligger en bedömning av Cyperns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS CYPERN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Klargöra hur man planerar att uppnå sitt mål rörande växthusgaser för 2030 på - 24 % jämfört med 2005, för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, genom att överväga ytterligare kostnadseffektiva styrmedel under perioden 2021–2030 och den avsedda användningen av flexibilitet mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning och redovisad markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Man kan särskilt beakta transporter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Avsevärt höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 23 % som Cyperns bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och efter vederbörligt beaktande av relevanta omständigheter och nationella begränsningar. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det här målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i sektorn för värme och kyla och transportsektorn för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla fler uppgifter och åtgärder rörande ramarna för att främja egenanvändning av energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Väsentligt höja ambitionsnivån för att minska både den slutliga och den primära energianvändningen till 2030, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Slutföra prognoser och scenarier för att möjliggöra en bedömning av de förväntade effekterna av de nya planerade styrmedlen, åtgärderna och programmen för primär och slutlig energianvändning för varje sektor senast 2040, inbegripet för år 2030, och däribland en vägledande utvecklingsbana från 2021 och framåt. Stärka fokus på energieffektiviteten i transportsektorn genom att utöka spektrumet av åtgärder inriktade på just den här sektorn, med tanke på att den kan stå för hälften av den energi som används i landet år 2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definiera framåtblickande mål och målsättningar gällande marknadsintegration, särskilt åtgärder för gassektorn, med tanke på planerna på att uppnå försörjning av naturgas inom landet inom den närmsta framtiden. Tydligt och konsekvent presentera den aktuella situationen när det gäller organisationen av elmarknader med mål och målsättningar beskrivna inom dimensionen ”den inre marknaden”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare utveckla de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka sitt befintliga samarbete med grannlandet Grekland samt med andra medlemsländer, däribland inom dimensionerna ”den inre marknaden”, ”energitrygghet”, och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”. Inom ramen för initiativet ”Ren energi för EU:s öar” möjligtvis förstärka samarbetet med medlemsländer och öar som står inför liknande geografiska, klimatrelaterade och infrastrukturrelaterade utmaningar och möjligheter i sina energiomställningar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Inkludera ett omfattande avsnitt där man identifierar alla investeringsbehov uppdelat per dimension och underdimension med en tydlig beskrivning av den metod som använts för uppskattningen och troliga nationella och regionala källor samt unionskällor för finansiering. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att tillföra överväganden av hur de föreslagna styrmedlen och åtgärderna i alla dimensioner förväntas påverka nivån av energifattigdom så som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 223.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1012 final.

4

(5)  COM(2019) 513 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 223.

6

(7)  SWD(2019) 223.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/52

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/14)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Lettland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Lettland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 28 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Lettland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Lettland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Lettland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Lettland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör Lettland beakta kopplingarna mellan styrmedlen, särskilt synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Detta bör göras genom att förklara hur energieffektiviteten bidrar till 1) ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen rörande en konkurrenskraftig koldioxidsnål ekonomi, 2) en trygg energiförsörjning och 3) energifattigdom. En annan koppling som bör beaktas är användningen av biomassa för energiändamål och inverkan på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Klimatförändringarnas inverkan på energisektorn skulle också kunna beaktas. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör Lettland beakta kopplingarna mellan styrmedlen, särskilt synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Detta bör göras genom att förklara hur energieffektiviteten bidrar till 1) ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen rörande en konkurrenskraftig koldioxidsnål ekonomi, 2) en trygg energiförsörjning och 3) energifattigdom. En annan koppling som bör beaktas är användningen av biomassa för energiändamål och inverkan på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Klimatförändringarnas inverkan på energisektorn skulle också kunna beaktas.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Lettland ligger en bedömning av Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Lettland ligger en bedömning av Lettlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS LETTLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Vidareutveckla sin strategi för att uppnå sitt växthusgasmål för 2030 på - 6 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Detta inbegriper att i större detalj fastställa de nödvändiga stegen för att genomföra de beskrivna styrmedlen och att analysera den roll som spelas av sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk på grundval av bokföringsreglerna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 så att man uppnår en andel förnybar energi på minst 50 % som Lettlands bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), och göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (10) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Lägga fram detaljerade åtgärder som gör att man kan uppnå det vägledande målet i värme- och kylsektorn, inklusive målet i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi jämte åtgärder, i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Höja ambitionsnivån, i synnerhet när det gäller att minska primärenergianvändningen, och stödja denna med styrmedel och åtgärder som möjliggör ytterligare energibesparingar så att man kan nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Tillhandahålla en mer detaljerad beskrivning av de planerade styrmedlen, i synnerhet i byggnads- och transportsektorn, såväl som konkreta uppskattningar av de energibesparingar som kan uppnås genom befintliga och planerade politiska åtgärder fram till 2030 och tidsplaner för de åtföljande investeringarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera de åtgärder som stöder energitrygghetsmålen avseende diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, jämte en bedömning av hur de föreslagna styrmedlen och åtgärderna ska säkerställa uppnåendet av målet att minska energiberoendet. Ta hänsyn till det regionala sammanhanget när man bedömer resursernas tillräcklighet i elsektorn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Intensifiera de goda regionala samarbetsarrangemangen mellan de baltiska länderna (Estland, Lettland och Litauen), och utöka dem till nya områden och vidga den geografiska omfattningen till att inbegripa de nordiska länderna (Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige). Fokusera det regionala samarbetet på områdena för den inre energimarknaden och för energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen och exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet, såväl som på minskade växthusgasutsläpp i transportsektorn och regionalt samarbete inom forskningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Inkludera en bedömning av läget rörande energifattigdom, och mål för att minska och/eller begränsa energifattigdomen jämte styrmedel och åtgärder i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 265.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1013 final.

4

(5)  COM(2019) 514 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 265.

6

(7)  SWD(2019) 265.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

10

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/56

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/15)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Litauen lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 17 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Litauen lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 17 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella integrerade energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella integrerade energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Litauen (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Litauen (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Litauen (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Litauen (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Den slutliga planen bör bygga på och mer utförligt behandla samverkan mellan olika styrmedel och åtgärder i energiunionens olika dimensioner, som redan presenteras för energieffektivitet, förnybar energi och de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. I utkastet till plan konstateras också vikten av åtgärder för förnybar energi och energieffektivitet för energitryggheten, vilket bör utvecklas ytterligare i den slutliga planen. På samma sätt måste man i den slutliga planen beakta den roll som dimensionerna ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft” har som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Beaktande av synergierna mellan LULUCF-sektorn och förordningen om ansvarsfördelning samt konsekvenserna för LULUCF-sektorn av ökad användning av biomassa för energi är också viktiga delar av den slutliga planen. |
| --- | --- |

(13)

Den slutliga planen bör bygga på och mer utförligt behandla samverkan mellan olika styrmedel och åtgärder i energiunionens olika dimensioner, som redan presenteras för energieffektivitet, förnybar energi och de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. I utkastet till plan konstateras också vikten av åtgärder för förnybar energi och energieffektivitet för energitryggheten, vilket bör utvecklas ytterligare i den slutliga planen. På samma sätt måste man i den slutliga planen beakta den roll som dimensionerna ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft” har som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Beaktande av synergierna mellan LULUCF-sektorn och förordningen om ansvarsfördelning samt konsekvenserna för LULUCF-sektorn av ökad användning av biomassa för energi är också viktiga delar av den slutliga planen.

| (14) | Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Litauen ligger en bedömning av Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Litauen ligger en bedömning av Litauens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS LITAUEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Ytterligare utveckla sin strategi för att uppnå sitt mål rörande växthusgasutsläpp för 2030 på – 9 % jämfört med 2005 för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det inbegriper att specificera rollen för sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk utifrån redovisningsreglerna i förordning (EU) 2018/841 och att ytterligare definiera planerade styrmedel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi på 45 % år 2030 som läggs fram i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan som Litauens bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som föreskrivs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag Inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Lägga fram åtgärder för att uppnå transportmålet i enlighet med utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan och i linje med artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla fler uppgifter om förenklingen av administrativa förfaranden och om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Väsentligt höja ambitionsnivån för att minska den slutliga och den primära energianvändningen år 2030 och föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Uttrycka landets nationella energieffektivitetsbidrag i form av en absolut nivå för primär och slutlig energianvändning år 2030. Ge mer information om styrmedel och åtgärder för energieffektivitet genom att ange vilka som kommer att fortsätta efter 2020, vilka nya styrmedel som kommer att införas efter 2020 och vilka effekter de kommer att ha. Särskilt överväga att genomföra ytterligare energieffektivitetsåtgärder inriktade på transportsektorn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och tillräcklig elproduktion mot bakgrund av det ambitiösa målet för förnybar energi, så som ytterligare åtgärder för efterfrågeflexibilitet och lagring. Ta hänsyn till det regionala sammanhanget och till den faktiska potentialen hos sammanlänkningarna och produktionskapaciteten i grannländerna när man bedömer resurstillräcklighet i elsektorn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Definiera framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration, särskilt åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader, däribland genom att göra framsteg i utvecklingen mot fullt ut marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förstärka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen mellan de baltiska länderna (Estland, Lettland och Litauen), utvidga dem till nya områden och bredda dem geografiskt till att omfatta de nordiska länderna (Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige). Fokusera det regionala samarbetet på den inre energimarknaden och energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen/exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet, samt på minskade växthusgasutsläpp i transportsektorn och på regionalt samarbete inom forskning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Utöka sin analys av de investeringar som behövs för att modernisera landets ekonomi genom att uppnå dess klimat- och energimål samt tillhandahålla ytterligare detaljer om källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inkludera en analys av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att specificera mål och avsedda effekter av planerade styrmedel och åtgärder i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 228.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1014 final.

4

(5)  COM(2019) 515 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 228.

6

(7)  SWD(2019) 228.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/60

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/16)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Luxemburg lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 18 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Luxemburg lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 18 februari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Luxemburg 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Luxemburg (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Luxemburg 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Luxemburg (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Den slutliga planen behöver innehålla två saker som i stort sett saknas i utkastet till plan: en tydlig beskrivning av de ytterligare styrmedel och åtgärder som planeras jämte en konsekvensbedömning samt en bedömning av samverkan mellan energiunionens olika dimensioner. Den slutliga planen skulle bli bättre om den var mer framåtblickande och om den beaktade de särskilda utmaningarna för Luxemburg, främst på grund av landets starka beroende av energiförsörjning från grannländerna. Den skulle också behöva rikta särskild uppmärksamhet på utvecklingen av nationella flexibilitetsåtgärder, såsom efterfrågeflexibilitet och lagring. |
| --- | --- |

(13)

Den slutliga planen behöver innehålla två saker som i stort sett saknas i utkastet till plan: en tydlig beskrivning av de ytterligare styrmedel och åtgärder som planeras jämte en konsekvensbedömning samt en bedömning av samverkan mellan energiunionens olika dimensioner. Den slutliga planen skulle bli bättre om den var mer framåtblickande och om den beaktade de särskilda utmaningarna för Luxemburg, främst på grund av landets starka beroende av energiförsörjning från grannländerna. Den skulle också behöva rikta särskild uppmärksamhet på utvecklingen av nationella flexibilitetsåtgärder, såsom efterfrågeflexibilitet och lagring.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om mer information lades fram om nyliga och nuvarande åtgärder och trender för makroekonomisk konkurrenskraft, som särskilt omfattar den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om mer information lades fram om nyliga och nuvarande åtgärder och trender för makroekonomisk konkurrenskraft, som särskilt omfattar den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Luxemburg ligger en bedömning av Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Luxemburg ligger en bedömning av Luxemburgs utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS LUXEMBURG ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Komplettera informationen om planerade styrmedel och åtgärder för den avsedda ambitiösa minskningen av växthusgasutsläppen i sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och om uppnåendet av åtagandet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8) att utsläppen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte överstiger upptagen. Tillhandahålla ytterligare detaljer om deras omfattning, tidsram, troliga inverkan och eventuella avsedda användning av flexibiliteten mellan sektorer som omfattas av ansvarsfördelning och redovisad markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt utsläppshandel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för Luxemburg på 23–25 % för 2030 som bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) på ett sätt som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (10) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur denna andel kommer att uppnås och bibehållas som referensvärde. Lägga fram detaljerade åtgärder för att uppnå det transportmål och den utbyggnad av elektrifieringen som beskrivs i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, i linje med artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare detaljer om förenklingen av administrativa förfaranden och om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Definiera landets bidrag som ett bestämt värde för både primär och slutlig energianvändning och tydligt lägga fram de förväntade besparingarna och en mer detaljerad konsekvensbedömning av de föreslagna styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Intensifiera det redan utmärkta regionala samarbetet inom det pentalaterala energiforumet på grundval av den politiska förklaringen av den 4 mars 2019 och utöka detta regionala samarbete så att det särskilt inkluderar utveckling och övervakning av de nationella energi- och klimatplanerna, i synnerhet vad gäller relevanta frågor rörande samarbete över gränserna. Särskilt beakta insatser för att minska växthusgasutsläppen inom transportsektorn ur ett regionalt perspektiv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tillhandahålla en övergripande bedömning av de totala investeringsbehoven för att uppnå målen, såväl som information om de finansieringskällor som ska mobiliseras för genomförande av befintliga och planerade styrmedel och åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, däribland med den information som krävs om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna och med förstärkande kvantitativa analyser. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Vidareutveckla strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem, däribland genom att specificera bedömningen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 266.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1015 final.

4

(5)  COM(2019) 516 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 266.

6

(7)  SWD(2019) 266.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

10

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/64

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/17)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Ungern lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Ungern lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Ungern (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Ungern (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Ungern (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Ungern (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Även om viss samverkan mellan styrmedel redan speglas i planen på målnivå bör Ungern ytterligare utveckla sin bedömning av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder i den slutliga planen och beskriva hur man avser att hantera dem. Framför allt bör Ungern mer utförligt behandla synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” med principen om ”energieffektivitet först” genom att man förklarar på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi. Samverkan mellan produktionen av förnybar energi och främjandet av elektromobilitet och elnätsutveckling är aspekter som bör utvecklas ytterligare i den slutliga planen. På samma sätt bör kopplingen mellan den planerade ökade användningen av biomassa i sektorn för värme och kyla och redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt hållbarhetskrav behandlas ytterligare i den slutliga planen. Slutligen måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Även om viss samverkan mellan styrmedel redan speglas i planen på målnivå bör Ungern ytterligare utveckla sin bedömning av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder i den slutliga planen och beskriva hur man avser att hantera dem. Framför allt bör Ungern mer utförligt behandla synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” med principen om ”energieffektivitet först” genom att man förklarar på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi. Samverkan mellan produktionen av förnybar energi och främjandet av elektromobilitet och elnätsutveckling är aspekter som bör utvecklas ytterligare i den slutliga planen. På samma sätt bör kopplingen mellan den planerade ökade användningen av biomassa i sektorn för värme och kyla och redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt hållbarhetskrav behandlas ytterligare i den slutliga planen. Slutligen måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande analys av vilken position den koldioxidsnåla tekniksektorn för närvarande har på den globala marknaden och lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Den skulle också gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin med tonvikt på dess potential att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Ungern ligger en bedömning av Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Ungern ligger en bedömning av Ungerns utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS UNGERN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 23 % som Ungerns bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i sektorn för värme och kyla för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och lägga fram åtgärder för att uppnå det transportmål som fastställs i landets utkast till plan och i enlighet med artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla mer information avseende särskilda åtgärder för att säkerställa hållbarhet i försörjningen och användningen av biomassa i energisektorn, med tanke på hur betydande biomassa är i Ungerns energimix, särskilt för värme och kyla. Genomföra åtgärder för att komma till rätta med den administrativa bördan och åtgärder för ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Väsentligt höja ambitionsnivån för att minska både den slutliga och den primära energianvändningen för 2030, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Göra tydlig åtskillnad mellan befintliga och ytterligare styrmedel och åtgärder i den slutliga planen och tillhandahålla en mer omfattande konsekvensbedömning för de planerade initiativen samt en bättre uppskattning av de förväntade energibesparingarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, och strategin för att säkerställa långsiktig försörjning av kärnämnen och kärnbränsle, särskilt med tanke på utökningen av landets kärnkraftskapacitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ytterligare beskriva framåtblickande mål och målsättningar rörande marknadsintegration och lägga fram lämpliga styrmedel och åtgärder för att uppnå dem. Därutöver tillåta nätoperatörer att kompenseras för alla sina berättigade och faktiskt ådragna kostnader och ge nätoperatörer tillgång till en effektiv rättslig översyn av regleringsbeslut. Beskriva strategin och tidslinjen för utvecklingen mot fullt ut marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare kvantifiera de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fortsätta samrådet med grannmedlemsländer och det regionala samarbetet inom högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec) och inom ramen för Visegrad-gruppen som omfattar Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien. Fokus för de regionala utbytena skulle kunna ligga på ytterligare integration på den inre energimarknaden, minskade utsläpp av växthusgaser, utnyttjande av förnybara energikällor samt forskning, innovation och konkurrenskraft, med beaktande av gemensamma utmaningar och delade mål. Detta omfattar en bedömning av systemtillräcklighet, frågor om rättvis omställning och energisystemsförändringar som krävs för att ta hand om större andelar energi från förnybara energikällor och andra planerade utvecklingar, som skulle kunna påverka elsammanlänkningar och handel i regionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förbättra och utöka sin analys av investeringsbehov, som för närvarande tillhandahålls för byggnaders effektivitet, förnybara energikällor och elektromobilitet, till en allmän översikt över investeringsbehov för att modernisera landets ekonomi genom att uppnå dess energi- och klimatmål. Ge en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. Även överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsländer, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9), som en finansieringskälla. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med mer kvantitativ information, som åtminstone omfattar den obligatoriska informationen om de förväntade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Mer specifikt bör konsekvenserna för befolkningen i de koldioxidintensiva eller industriella regionerna tas upp. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland genom att tillhandahålla en särskild bedömning av energieffektivitet i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 267.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1016 final.

4

(5)  COM(2019) 517 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 267.

6

(7)  SWD(2019) 267.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/68

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/18)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Malta lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Malta lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Malta 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Malta (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Malta 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Malta (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör Malta bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan de planerade styrmedel och åtgärder som framhålls i utkastet till plan, och utforska de mer utmanande kopplingarna mellan styrmedlen, främst mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Malta skulle också behöva fastställa mer konkreta, mätbara och tidsrelaterade politiska mål för alla fem dimensionerna. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör Malta bygga vidare på de positiva kopplingarna mellan de planerade styrmedel och åtgärder som framhålls i utkastet till plan, och utforska de mer utmanande kopplingarna mellan styrmedlen, främst mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. Malta skulle också behöva fastställa mer konkreta, mätbara och tidsrelaterade politiska mål för alla fem dimensionerna.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle kunna kompletteras med mer övergripande åtgärder för att dra nytta av potentialen för samverkan med den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle kunna kompletteras med mer övergripande åtgärder för att dra nytta av potentialen för samverkan med den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Malta ligger en bedömning av Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Malta ligger en bedömning av Maltas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MALTA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Planera för ytterligare inhemska åtgärder, främst i byggnads- och transportsektorerna, och kvantifiera deras förväntade inverkan, för att minska det betydande avståndet till landets mål för växthusgaser för 2030 på – 19 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Av kostnadseffektivitetsskäl kan det vara motiverat med vissa överlåtelser av årliga utsläppstilldelningar från andra medlemsstater, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 så att man uppnår en andel förnybar energi på minst 21 % som Maltas bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och efter noga övervägande av de relevanta omständigheterna och nationella begränsningarna. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 kan uppnås. Tillhandahålla mer detaljerade åtgärder som gör att man kan uppnå transportmålet i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Betydligt öka ambitionerna i riktning mot att minska både den slutliga och primära energianvändningen fram till 2030 mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Det behövs ytterligare konkreta energieffektivitetsåtgärder, i synnerhet för byggnads- och transportsektorn, för att uppnå de föreslagna målen för perioden 2021–2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och eventuellt en ökad roll för efterfrågeflexibilitet i elsektorn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Beskriva i ytterligare detalj de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås från och med nu fram till 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ytterligare förbättra detaljnivån för målen samt styrmedlen och åtgärderna i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen, främst så att man kan fastställa tydliga, mätbara och framåtblickande mål för dimensionerna ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, och förklara i vilken grad de avsedda planerna för oljeprospektering är i linje med de långsiktiga målen för minskade växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komplettera de huvudsakligen kvalitativa hänvisningarna till en del av de planerade investeringsbehoven, kostnaderna och finansieringskällorna med ytterligare kvantifiering så att man erhåller en övergripande bedömning av de totala investeringsbehoven för att uppnå målen, såväl som med information om de nationella och unionsbaserade finansieringskällor som ska användas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 268.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1017 final.

4

(5)  COM(2019) 518 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 268.

6

(7)  SWD(2019) 268.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/72

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/19)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Nederländerna lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Nederländerna lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Nederländerna 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Nederländerna (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Nederländerna 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Nederländerna (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Utkastet till plan bygger huvudsakligen på Nederländernas befintliga styrmedel, främst 2017 års koalitionsavtal och 2013 års energiavtal (Energieakkoord). Flera delar bör läggas till i energiunionens samtliga dimensioner, avseende både den föreslagna ambitionsnivån och de åtföljande styrmedlen och åtgärderna, såväl som den därmed förknippade konsekvensbedömningen. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt att hantera kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet” och övriga dimensioner, främst genom att ange mer konkreta och kvantifierbara mål avseende ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, och hur dessa kommer att stödja uppnåendet av ambitionerna rörande minskade växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivitet. Det bör förklaras bättre hur principen om ”energieffektivitet först” har beaktats. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Utkastet till plan bygger huvudsakligen på Nederländernas befintliga styrmedel, främst 2017 års koalitionsavtal och 2013 års energiavtal (Energieakkoord). Flera delar bör läggas till i energiunionens samtliga dimensioner, avseende både den föreslagna ambitionsnivån och de åtföljande styrmedlen och åtgärderna, såväl som den därmed förknippade konsekvensbedömningen. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt att hantera kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp” och ”energieffektivitet” och övriga dimensioner, främst genom att ange mer konkreta och kvantifierbara mål avseende ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, och hur dessa kommer att stödja uppnåendet av ambitionerna rörande minskade växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivitet. Det bör förklaras bättre hur principen om ”energieffektivitet först” har beaktats. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man i detalj diskuterade konkurrensaspekterna, så att man i synnerhet inbegriper sektorn för koldioxidsnål teknik, inklusive när det gäller minskade växthusgasutsläpp i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man i detalj diskuterade konkurrensaspekterna, så att man i synnerhet inbegriper sektorn för koldioxidsnål teknik, inklusive när det gäller minskade växthusgasutsläpp i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Nederländerna ligger en bedömning av Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Nederländerna ligger en bedömning av Nederländernas utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS NEDERLÄNDERNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för 2030 på 27–35 % som Nederländernas bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med skyldigheterna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) på ett sätt som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Inkludera en vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (9) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder i värme- och kylsektorn och transportsektorn som gör att man kan uppnå det vägledande mål som anges i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och transportmålet i artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare uppgifter om förenklingen av administrativa förfaranden rörande de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Se över landets bidrag i form av slutlig energianvändning mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030 och fastställa ytterligare styrmedel och åtgärder som kan åstadkomma ytterligare energibesparingar fram till 2030. Förteckna ytterligare styrmedel och åtgärder utöver de som redan finns i syfte att uppnå Nederländernas energieffektivitetsmål för 2020. Den förväntade inverkan när det gäller energibesparingar, deras genomförandeperiod och målsektorerna måste anges i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Fortsätta arbetet med kvotpliktsystem för energibesparingar efter 2020, och då beakta att kvotplikten för energieffektivitet under perioden 2021–2030 är mer ambitiös än den nuvarande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och tillräcklig elproduktion mot bakgrund av det ambitiösa målet för förnybar energi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskriva i ytterligare detalj de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås mellan 2021 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Intensifiera de redan utmärkta regionala samarbetsarrangemangen inom det pentalaterala energiforumet på grundval av den politiska förklaringen av den 4 mars 2019 och utöka detta regionala samarbete så att det särskilt inkluderar utveckling och övervakning av de nationella energi- och klimatplanerna, i synnerhet vad gäller relevanta frågor rörande samarbete över gränserna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ge en allmän översikt över investeringsbehoven för att uppnå klimat- och energimålen, och en allmän bedömning av källorna till sådana investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samverkan mellan politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med ytterligare kvantitativ information, däribland minst den information som krävs om de beräknade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Inkludera en särskild bedömning av energifattigdomsproblem, jämte därmed förknippade mål eller särskilda styrmedel och åtgärder, i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 227.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1018 final.

4

(5)  COM(2019) 519 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 227.

6

(7)  SWD(2019) 227.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/76

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/20)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Österrike lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Österrike lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och som är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Österrike (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Österrike (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Österrike (4) 2019 och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Österrike (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Österrike skulle i sin slutliga plan ytterligare kunna utveckla kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”den inre marknaden” och ”energitrygghet”, särskilt med tanke på den pågående omställningen av energisystemet med ett mål på 100 % förnybar el och de konsekvenser detta kan ha t.ex. för uppnåendet av målet på 15 % sammanlänkning. Mot bakgrund av hur viktigt bioenergi är för att Österrike ska kunna uppnå sina mål rörande förnybar energi och växthusgaser vore det välkommet med ytterligare analys av konsekvenserna av redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt utsläpp av luftföroreningar. På grund av den betydande användningen av vattenkraft kan även klimatförändringarnas effekter på energitryggheten beaktas. |
| --- | --- |

(13)

Österrike skulle i sin slutliga plan ytterligare kunna utveckla kopplingarna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”den inre marknaden” och ”energitrygghet”, särskilt med tanke på den pågående omställningen av energisystemet med ett mål på 100 % förnybar el och de konsekvenser detta kan ha t.ex. för uppnåendet av målet på 15 % sammanlänkning. Mot bakgrund av hur viktigt bioenergi är för att Österrike ska kunna uppnå sina mål rörande förnybar energi och växthusgaser vore det välkommet med ytterligare analys av konsekvenserna av redovisade utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt utsläpp av luftföroreningar. På grund av den betydande användningen av vattenkraft kan även klimatförändringarnas effekter på energitryggheten beaktas.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av ett ökat fokus på industrins konkurrenskraft och på Österrikes konkurrensmässiga styrkor samt potentiella utmaningar i dess omställning till en koldioxidneutral energisektor. Mätbara mål för framtiden skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags-, industri- och utbildningspolitik. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av ett ökat fokus på industrins konkurrenskraft och på Österrikes konkurrensmässiga styrkor samt potentiella utmaningar i dess omställning till en koldioxidneutral energisektor. Mätbara mål för framtiden skulle vara en fördel, tillsammans med styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags-, industri- och utbildningspolitik.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Österrike ligger en bedömning av Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Österrike ligger en bedömning av Österrikes utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ÖSTERRIKE ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Komplettera de åtgärder man planerar att införa i byggnads- och transportsektorn för att uppnå sitt mål rörande växthusgaser för 2030 på – 36 % jämfört med 2005 för de sektorer som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, särskilt med åtgärder i sektorerna för jordbruk samt markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). Specificera sin planerade användning av flexibiliteten mellan de sektorer som omfattas av ansvarsfördelning, redovisad LULUCF och systemet för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lägga fram en andel av förnybar energi på minst 46 % som bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999, samtidigt som man bibehåller det ambitiösa målet för förnybar el. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Ange detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europarlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) och som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Därutöver lägga fram utvecklingsbanor och motsvarande åtgärder inom sektorerna för värme, kyla och transport för att uppnå det vägledande målet enligt artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 samt transportmålet enligt artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Se över sina bidrag och identifiera ytterligare styrmedel och åtgärder som skulle kunna ge ytterligare energibesparingar fram till 2030 med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Klargöra sitt nationella bidrag, som för närvarande är öppet för två olika alternativ, och uttrycka det både i primär och slutlig energianvändning. Ytterligare underbygga sina preliminära indikationer om de styrmedel och åtgärder som ska genomföras efter 2020, för vilka en tidslinje för genomförandet, tydliga mål och förväntade resultat och besparingar bör ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fastställa konkreta mål för diversifieringen av olja och gas och för leveranser från tredjeländer, för minskat beroende av energiimport och för förbättrad motståndskraft och flexibilitet i det nationella energisystemet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ytterligare förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan i dag och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fortsätta regionalt samarbete, däribland samråd med grannländer, i syfte att både slutföra och genomföra den integrerade nationella energi- och klimatplanen, särskilt inom ramen för högnivågruppen för sammankoppling av gasnäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec) och Pentalateralt energiforum, framför allt med tanke på Österrikes roll som regional knutpunkt för gas och det österrikiska målet om att öka andelen förnybara källor i elsektorn till 100 %. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ge en allmän översikt över de investeringar som behövs för att uppnå landets klimat- och energimål, och en allmän bedömning av källorna till investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt subventioner för fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder, däribland i koldioxidintensiva och industriella regioner. Ytterligare utveckla metoden för att hantera problem med energifattigdom, däribland tillhandahålla ytterligare detaljer om befintliga och potentiella åtgärder, energifattigdomsplanerna och deras förväntade resultat, samtidigt som man kompletterar analysen så som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 226.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1019 final.

4

(5)  COM(2019) 520 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 226 final.

6

(7)  SWD(2019) 226 final.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/80

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/21)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Polen lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 9 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Polen lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 9 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Polen 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Polen (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Polen 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Polen (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Med tanke på den begränsade information som tillhandahålls i utkastet till plan om samverkan mellan energiunionens olika dimensioner skulle man i den slutliga planen kunna specificera de viktigaste exemplen på samverkan mellan dessa dimensioner både med avseende på de nationella ambitionsnivåerna och med avseende på preliminära, planerade, ytterligare och befintliga styrmedelsinstrument. Den slutliga planen skulle mer specifikt kunna ta upp samverkan mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energieffektivitet” och ”energitrygghet”. Detta skulle kunna stödjas genom en utvidgning av den tillhandahållna övergripande konsekvensbedömningen, t.ex. så att man kvantifierar inverkan av en hållbar tillgång på biomassa för energiändamål på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och tar upp de risker för energitryggheten som uppstår på grund av klimatförändringarna. Dessutom skulle den slutliga planen kunna bygga vidare på den goda utgångspunkten med de tillhandahållna investeringsbehoven och kostnaderna i el- och energiproduktionssektorerna, och utvidga detta till att omfatta efterfrågan på energi och andra sektorer än energisektorn för energiunionens samtliga dimensioner. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på den begränsade information som tillhandahålls i utkastet till plan om samverkan mellan energiunionens olika dimensioner skulle man i den slutliga planen kunna specificera de viktigaste exemplen på samverkan mellan dessa dimensioner både med avseende på de nationella ambitionsnivåerna och med avseende på preliminära, planerade, ytterligare och befintliga styrmedelsinstrument. Den slutliga planen skulle mer specifikt kunna ta upp samverkan mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energieffektivitet” och ”energitrygghet”. Detta skulle kunna stödjas genom en utvidgning av den tillhandahållna övergripande konsekvensbedömningen, t.ex. så att man kvantifierar inverkan av en hållbar tillgång på biomassa för energiändamål på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och tar upp de risker för energitryggheten som uppstår på grund av klimatförändringarna. Dessutom skulle den slutliga planen kunna bygga vidare på den goda utgångspunkten med de tillhandahållna investeringsbehoven och kostnaderna i el- och energiproduktionssektorerna, och utvidga detta till att omfatta efterfrågan på energi och andra sektorer än energisektorn för energiunionens samtliga dimensioner. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Polen ligger en bedömning av Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Polen ligger en bedömning av Polens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS POLEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Tillhandahålla mer information om planerade styrmedel och åtgärder för att åtgärda det beräknade betydande avståndet till Polens växthusgasmål för 2030 på – 7 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Detta inbegriper större klarhet rörande transportåtgärder och fler detaljer rörande ytterligare åtgärder, främst inom byggnads- och jordbrukssektorerna samt sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, samt tillämpning av de bokföringsregler som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 25 % som Polens bidrag till unionens mål för 2030 i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen som når alla referenspunkter som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med denna andel, mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att gemensamt nå detta mål. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (10) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man uppnår det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och införa detaljerade åtgärder för att nå det transportmål som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen och som är i linje med artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare uppgifter och åtgärder rörande förenklingen av administrativa förfaranden och rörande de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Se över landets bidrag och fastställa ytterligare styrmedel och åtgärder som kan åstadkomma ytterligare energibesparingar mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Den föreslagna ambitionsnivån för att minska det slutliga bidraget bör motiveras bättre och underbyggas av lämpliga och kvantifierade besparingar som kommer av styrmedel och åtgärder. Stödja styrmedel och åtgärder med en konsekvensbedömning och ge mer detaljerad information om genomförandets omfattning och tidsram. Vidare utforska styrmedel och åtgärder inom transportsektorn mot bakgrund av den förväntade ökningen av sektorns framtida energiefterfrågan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa energisystemets flexibilitet för att möjliggöra de planerade ändringarna fram till 2030 och därefter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Definiera framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att bedöma hur skyldigheter i fråga om allmännyttiga tjänster, särskilt lagring av gas och prisreglering, påverkar marknadens funktion, och tydliggöra hur negativa följder kommer att mildras. I korta drag beskriva en strategi och en tidsplan för att röra sig i riktning mot fullständigt marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås från och med nu fram till 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fortsätta samt utvidga samrådet med grannmedlemsstaterna och det regionala samarbetet inom ramen för Visegradgruppen (Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien) och i respektive högnivågrupp. Det regionala samarbetet skulle kunna inriktas på ytterligare integrering på den inre energimarknaden, bedömning av systemets tillräcklighet mot bakgrund av den planerade fortsättningen för en kapacitetsmarknad, frågor rörande en rättvis övergång, minskade växthusgasutsläpp och användning av förnybar energi samt inverkan på energisystemet och elhandeln över gränserna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, däribland ur ett kvantitativt perspektiv, och redovisa de olika scenariernas inverkan på luftföroreningarna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör i synnerhet ta upp övergångens inverkan på befolkningen i kolregioner, och förstärka kopplingen till det pågående initiativet för kolregioner i omvandling och de motsvarande nationella och regionala övergångsplanerna, såväl som inverkan på dem som påverkas av anpassningar i andra energiintensiva sektorer. Vidareutveckla strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem, däribland genom att specificera målen och den avsedda inverkan av planerade styrmedel och åtgärder i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 281.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1020 final.

4

(5)  COM(2019) 521 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 281.

6

(7)  SWD(2019) 281.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

10

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/84

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/22)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Portugal lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Portugal lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Portugal 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Portugal (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Portugal 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Portugal (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Portugal har en enhetlig uppsättning utsläppsminskningsmål på mellanlång och lång sikt. För att åstadkomma de minskade växthusgasutsläpp som man strävar efter planerar landet att elektrifiera ekonomin. Elsektorn behöver utvecklas ytterligare genom ny kapacitet för förnybar el, i synnerhet sol-, vind- och vattenkraft. Denna utveckling har stora konsekvenser för energiunionens övriga dimensioner, i synnerhet ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”. Den slutliga planen behöver klargöra synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”, genom att förklara hur energieffektivitet bidrar till ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen med en koldioxidsnål ekonomi, och ta upp kopplingen till energifattigdomen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Portugal har en enhetlig uppsättning utsläppsminskningsmål på mellanlång och lång sikt. För att åstadkomma de minskade växthusgasutsläpp som man strävar efter planerar landet att elektrifiera ekonomin. Elsektorn behöver utvecklas ytterligare genom ny kapacitet för förnybar el, i synnerhet sol-, vind- och vattenkraft. Denna utveckling har stora konsekvenser för energiunionens övriga dimensioner, i synnerhet ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”. Den slutliga planen behöver klargöra synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”, genom att förklara hur energieffektivitet bidrar till ett kostnadseffektivt uppnående av de nationella målen med en koldioxidsnål ekonomi, och ta upp kopplingen till energifattigdomen. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande översikt av konkurrenskraft, inte bara i de energiintensiva industrierna utan också i den koldioxidsnåla tekniksektorn, där man tillhandahåller en konkret analys av positionen på den globala marknaden, lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Planen skulle också kunna förbättras genom mer information om samspelet med den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle gynnas av att man i den presenterar en omfattande översikt av konkurrenskraft, inte bara i de energiintensiva industrierna utan också i den koldioxidsnåla tekniksektorn, där man tillhandahåller en konkret analys av positionen på den globala marknaden, lyfter fram områden med konkurrensmässiga fördelar och potentiella utmaningar samt pekar på mätbara mål för framtiden samt styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, med lämpliga kopplingar till företags- och industripolitik. Planen skulle också kunna förbättras genom mer information om samspelet med den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Portugal ligger en bedömning av Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Portugal ligger en bedömning av Portugals utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS PORTUGAL ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Underbygga den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi för 2030 på 47 % som Portugals bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030 genom detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med skyldigheterna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8) på ett sätt som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Inkludera i den integrerade nationella energi- och klimatplanen bland annat en vägledande utvecklingsbana som når alla referenspunkter som avses i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man uppnår det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och lägga fram åtgärder för att nå det transportmål som fastställs i landets integrerade nationella energi- och klimatplan och som är i linje med artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare information om förenklingen av administrativa förfaranden och ytterligare detaljer om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Betydligt öka ambitionen för bidraget till slutlig energianvändning mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030, och fastställa ytterligare styrmedel och åtgärder som kan åstadkomma ytterligare energibesparingar fram till 2030. Tillhandahålla en korrekt kvantifiering av de energibesparingar som förväntas genom de planerade styrmedlen och åtgärderna, som en del av en mer detaljerad konsekvensbedömning, och ange hur dessa skulle bidra till de nationella energieffektivitetsbidragen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga el- och gasmarknader, däribland att röra sig i riktning mot fullständigt marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beskriva i ytterligare detalj de nationella mål och finansieringsmål för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” som har särskild anknytning till energiunionen och som ska uppnås från och med nu fram till 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Intensifiera det befintliga goda regionala samarbetet med Spanien och Frankrike. Det regionala utbytet bör inriktas på områdena för den inre energimarknaden och energitrygghet, i synnerhet sammanlänkningar över gränserna och mellan regioner. Överväga att förstärka åtgärder som avser regionalt samarbete på områdena för förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tillhandahålla en allmän översikt över de investeringar som behövs för att modernisera ekonomin genom att nå energi- och klimatmålen, och samordna denna med landets nationella investeringsplan. Tillhandahålla en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. Dessutom överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsstater inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9) som finansieringskälla. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Vidareutveckla strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem, däribland genom att tillhandahålla en bedömning av de energifattiga hushållens antal och typ samt mål för att minska energifattigdomen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 272.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1021 final.

4

(5)  COM(2019) 522 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 272.

6

(7)  SWD(2019) 272.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/88

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/23)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Rumänien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Rumänien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Rumänien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Rumänien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Rumänien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Rumänien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Den slutliga planen bör vidareutveckla bedömningen av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder, och beskriva hur Rumänien avser att hantera dessa. I synnerhet bör planen innehålla en beskrivning av synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Samverkan mellan den planerade vidareanvändningen av kol och gas fram till 2030 och målen med minskade växthusgasutsläpp behöver bedömas. Planen bör även inbegripa en bedömning av samverkan mellan styrmedel och övergripande effekter vad gäller styrmedel och åtgärder med en vittomfattande inverkan, såsom den planerade kapacitetsutbyggnaden gentemot dimensionerna ”energieffektivitet” och ”minskade växthusgasutsläpp”, de senaste regleringsåtgärderna rörande energimarknaden gentemot målen rörande den inre marknaden och försörjningstrygghet, och den inverkan åtgärder för minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn och en ökad användning av förnybara energikällor skulle ha på elnätet. Inverkan av en ökad användning av skogsbiomassa inom el- och värmeproduktionen på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk bör också bedömas. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste dessutom fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Den slutliga planen bör vidareutveckla bedömningen av kopplingarna mellan styrmedel och åtgärder, och beskriva hur Rumänien avser att hantera dessa. I synnerhet bör planen innehålla en beskrivning av synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. Samverkan mellan den planerade vidareanvändningen av kol och gas fram till 2030 och målen med minskade växthusgasutsläpp behöver bedömas. Planen bör även inbegripa en bedömning av samverkan mellan styrmedel och övergripande effekter vad gäller styrmedel och åtgärder med en vittomfattande inverkan, såsom den planerade kapacitetsutbyggnaden gentemot dimensionerna ”energieffektivitet” och ”minskade växthusgasutsläpp”, de senaste regleringsåtgärderna rörande energimarknaden gentemot målen rörande den inre marknaden och försörjningstrygghet, och den inverkan åtgärder för minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn och en ökad användning av förnybara energikällor skulle ha på elnätet. Inverkan av en ökad användning av skogsbiomassa inom el- och värmeproduktionen på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk bör också bedömas. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste dessutom fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre av en bedömning av resultaten av den nationella strategin för konkurrenskraft för perioden 2014–2020, jämte en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar. Planen skulle också kunna kompletteras med mer övergripande åtgärder som drar nytta av potentialen av samverkan med den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre av en bedömning av resultaten av den nationella strategin för konkurrenskraft för perioden 2014–2020, jämte en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar. Planen skulle också kunna kompletteras med mer övergripande åtgärder som drar nytta av potentialen av samverkan med den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Rumänien ligger en bedömning av Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Rumänien ligger en bedömning av Rumäniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS RUMÄNIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 34 % som Rumäniens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man uppnår det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och införa lämpliga åtgärder för att nå det transportmål som fastställs i landets integrerade nationella energi- och klimatplan och som är i linje med artikel 25 i samma direktiv. Införa åtgärder som förenklar förfarandena för licensiering och tillståndsgivning samt tillhandahålla ytterligare detaljer om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare detaljer om de särskilda åtgärderna för att säkerställa hållbarheten för tillgången på och användningen av biomassa i energisektorn, mot bakgrund av biomassans viktiga bidrag till Rumäniens energimix som helhet, särskilt i värme- och kylsektorn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Betydligt öka ambitionerna för att minska både den slutliga och primära energianvändningen fram till 2030 mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som skulle ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Tillhandahålla större klarhet rörande befintliga styrmedel och åtgärder och mer detaljerad information om de planerade styrmedlen och åtgärderna för hela perioden 2021–2030, i synnerhet när det gäller deras förväntade besparingar och inverkan såväl som en tidsplan för genomförandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera de åtgärder som stöder energitrygghetsmålen rörande diversifiering och minskning av energiberoendet, däribland åtgärderna för att säkerställa flexibilitet och en robust gasdiversifieringsstrategi inklusive relevanta underliggande infrastrukturprojekt och bortskaffandet av de onödiga restriktionerna på investeringar i gasproduktionen mot bakgrund av den regionala potential som finns i reserverna i Svartahavsområdet. I detalj ange strategin för att säkerställa den långsiktiga försörjningen av kärnämnen och kärnbränsle mot bakgrund av utökningen av kärnkraftskapaciteten, och tillhandahålla detaljerad information om strategin för att bibehålla landets inhemska kapacitet i bränslecykeln. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla likvida och konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader, både genom att främja konkurrensen inom landet och genom att avskaffa hinder för handel över gränserna, inklusive exportrestriktioner. Åtgärda den negativa inverkan av regleringen av partihandelspriser och tillhandahålla ett tydligt perspektiv för att säkerställa den nationella lagstiftningens samstämmighet med unionsrätten med avseende på öppna och avreglerade marknader och en fri prissättning genom att inkludera en strategi och en tidsplan för utvecklingen mot fullständigt marknadsbaserade priser, samtidigt som riktade åtgärder inkluderas för att skydda utsatta kunder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2020 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Intensifiera det regionala samarbetet med grannmedlemsstaterna och inom etablerade regionala samarbetsramar såsom högnivågruppen för sammankoppling av energinäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec), inklusive rörande gas- och elinfrastruktur, förnybara energikällor, energieffektivitet samt forskning, innovation och konkurrenskraft, och då beakta gemensamma utmaningar och mål. Det finns en betydande potential för ytterligare samarbete med avseende på den planerade utvecklingen inom elsektorn, inklusive behovet att ta hand om en högre andel energi från förnybara energikällor och rena transportmedel, vilket skulle kunna påverka sammanlänkningen av elnäten och elhandeln i regionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utöka den analys av investeringsbehoven och investeringsriskerna som tillhandahållits för landets energistrategimål till en allmän översikt över investeringsbehoven för att uppnå målen i den integrerade nationella energi- och klimatplanen. Tillhandahålla en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. Dessutom överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsstater enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9) som en källa till finansiering. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Inkludera en analys av samverkan mellan politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft jämte den information som krävs om de beräknade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom att beakta sociala och sysselsättningsrelaterade effekter, och då ange mer konkreta åtgärder och tidsramar för att åtgärda energifattigdomen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. Diskutera behoven och åtgärderna för att åtgärda de strukturella förändringar som övergången till ren energi för med sig för regioner som är beroende av en enda industrisektor, såsom de regioner som är beroende av kolindustrin eller andra energiintensiva sektorer. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 273.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1022 final.

4

(5)  COM(2019) 523 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 273.

6

(7)  SWD(2019) 273.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/92

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/24)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Slovenien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Slovenien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 31 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Slovenien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Slovenien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Slovenien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Slovenien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen behöver Slovenien se till att alla de delar som saknas i utkastet, såsom scenarier på grundval av befintliga åtgärder, konsekvensbedömning och investeringsbehov, tas upp för alla dimensioner. Kopplingarna mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder bör också beaktas, i synnerhet när det gäller synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. En bedömning av huruvida de befintliga styrmedlen kommer att säkerställa en minskad användning av fossila bränslen inom kraftproduktionssektorn såväl som information om energimarknadens funktionssätt är också viktiga delar som behöver tas upp i den slutliga planen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen behöver Slovenien se till att alla de delar som saknas i utkastet, såsom scenarier på grundval av befintliga åtgärder, konsekvensbedömning och investeringsbehov, tas upp för alla dimensioner. Kopplingarna mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder bör också beaktas, i synnerhet när det gäller synergierna mellan dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet” och ”den inre marknaden” och principen om ”energieffektivitet först”. En bedömning av huruvida de befintliga styrmedlen kommer att säkerställa en minskad användning av fossila bränslen inom kraftproduktionssektorn såväl som information om energimarknadens funktionssätt är också viktiga delar som behöver tas upp i den slutliga planen. På samma sätt måste målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs-, industri- och utbildningspolitiken. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar. Det skulle vara bra med mätbara mål för framtiden fastställda på grundval av detta, jämte styrmedel och åtgärder för att uppnå dessa mål, med lämpliga kopplingar till näringslivs-, industri- och utbildningspolitiken. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Slovenien ligger en bedömning av Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Slovenien ligger en bedömning av Sloveniens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS SLOVENIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Specificera ytterligare kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder, främst rörande byggnader, mot bakgrund av växthusgasmålet för 2030 på - 15 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och det motsvarande åtagandet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8) att utsläppen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte överstiger upptagen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 37 % som Sloveniens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 och efter noga övervägande av de relevanta omständigheterna och nationella begränsningarna. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Se till att det mål för förnybar energi för 2020 som fastställs i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG (10) uppfylls fullt ut och bibehålls som ett referensvärde från 2021 och framåt, och förklara hur man tänker uppnå och bibehålla denna andel som referensvärde. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man kan uppnå det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och det transportmål som anges i artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla konkreta åtgärder rörande förenklingen av administrativa förfaranden och de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Betydligt öka ambitionerna i riktning mot att minska primärenergianvändningen fram till 2030 mot bakgrund av behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Ange landets bidrag med avseende på slutlig energianvändning. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Ange styrmedel och åtgärder för hela perioden 2021–2030 inklusive deras inverkan när det gäller förväntade energibesparingar, och tidsplanen för genomförandet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2023 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Genomföra ett fullvärdigt samrådsförfarande med grannländerna och andra medlemsstater för att främja uppnåendet av målen för energiunionen på ett kostnadsoptimalt sätt. Ytterligare utforska den gränsöverskridande potentialen och de makroregionala aspekterna i en samordnad energi- och klimatpolitik, i synnerhet runt Adriatiska havet, i syfte att minska regionens koldioxidavtryck och genomföra en ekosystemstrategi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ge en allmän översikt över de investeringar som behövs för att modernisera landets ekonomi genom att uppnå klimat- och energimålen, och en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt unionsnivå. Även beakta kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsstater enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (11) som en källa till finansiering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komplettera analysen av samverkan mellan politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med ytterligare kvantitativ information, däribland minst den information som krävs om de beräknade utsläppen av luftföroreningar inom ramen för de planerade styrmedlen och åtgärderna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder, i synnerhet i relation till en utfasning av el som genereras med kolkraft. Vidareutveckla strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem, däribland genom att specificera bedömningen i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 271.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1023 final.

4

(5)  COM(2019) 524 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 271.

6

(7)  SWD(2019) 271.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

11

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/96

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/25)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Slovakien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Slovakien lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 21 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Slovakien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Slovakien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Slovakien 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Slovakien (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | Den slutliga planen bör fastställa kopplingarna och säkerställa samstämmigheten mellan de olika dimensionerna. Den holistiska strategin, som redan använts i de nationella flerpartsdiskussionerna om att åtgärda energifattigdomen, bör, samtidigt som den beaktar dimensionerna ”den inre marknaden” och ”energieffektivitet”, utökas till samtliga dimensioner. Inverkan av klimatförändringarna som en risk för energitryggheten kan också tas upp. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

Den slutliga planen bör fastställa kopplingarna och säkerställa samstämmigheten mellan de olika dimensionerna. Den holistiska strategin, som redan använts i de nationella flerpartsdiskussionerna om att åtgärda energifattigdomen, bör, samtidigt som den beaktar dimensionerna ”den inre marknaden” och ”energieffektivitet”, utökas till samtliga dimensioner. Inverkan av klimatförändringarna som en risk för energitryggheten kan också tas upp. Målen inom ramen för dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft” måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av en bättre samverkan med den cirkulära ekonomin, med betoning på potentialen att minska växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Slovakien ligger en bedömning av Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Slovakien ligger en bedömning av Slovakiens utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS SLOVAKIEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Betydligt höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 24 % som Slovakiens bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man uppnår det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och införa lämpliga åtgärder för att nå det transportmål som fastställs i landets integrerade nationella energi- och klimatplan och som är i linje med artikel 25 i samma direktiv. Lägga fram konkreta åtgärder för att minska den administrativa bördan rörande de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. Tillhandahålla ytterligare detaljer om de särskilda åtgärderna för att säkerställa hållbarheten för tillgången på och användningen av biomassa i energisektorn, mot bakgrund av biomassans viktiga bidrag till Slovakiens energimix som helhet och särskilt i värme- och kylsektorn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Öka landets ambitioner rörande både den slutliga och primära energianvändningen med tanke på behovet att höja insatsnivån för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030, med stöd av styrmedel och åtgärder för att uppnå ytterligare energibesparingar till 2030. Tillhandahålla en korrekt kvantifiering av de energibesparingar som förväntas genom de planerade styrmedlen och åtgärderna, som en del av en mer detaljerad konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och en långsiktig försörjning av kärnämnen och kärnbränsle mot bakgrund av utvecklingen av kärnkraftskapaciteten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, i synnerhet åtgärder för att utveckla mer konkurrenskraftiga parti- och detaljhandelsmarknader, inklusive att röra sig i riktning mot fullständigt marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2023 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fortsätta samrådet med grannmedlemsstaterna och det regionala samarbetet inom ramen för Visegradgruppen (som omfattar Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien) och högnivågruppen för sammankoppling av energinäten i Central- och Sydösteuropa (Cesec), såväl som det bilaterala samarbetet, till exempel med Tjeckien rörande eldistributionssystemen. Det regionala samarbetet skulle kunna inriktas på ytterligare integrering på den inre energimarknaden, bedömning av systemets tillräcklighet, frågor rörande en rättvis övergång och minskade växthusgasutsläpp samt användning av förnybar energi och dess inverkan på energisystemet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utvidga analysen av investeringsbehov och investeringskällor, däribland lämplig finansiering på nationell och regional nivå samt på unionsnivå, som för närvarande endast tillhandahålls för energieffektivitet och energiforskning, till en allmän översyn av investeringsbehoven för att uppnå landets energi- och klimatmål. Dessutom överväga kostnadseffektiva överlåtelser till andra medlemsstater enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 (9) som en källa till finansiering. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komplettera analysen av samverkan med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för och kvantifiering av effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör ta upp inverkan av övergången på befolkningen i kolregionen Horna Nitra och koppla detta till regeringens handlingsplan för övergången där, samt av anpassningar i andra energiintensiva sektorer. Vidareutveckla strategin för att åtgärda energifattigdomsproblem, däribland genom att tillhandahålla en särskild bedömning av energifattigdom i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 274.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1024 final.

4

(5)  COM(2019) 525 final, 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 274.

6

(7)  SWD(2019) 274.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/100

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Finlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/26)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2 och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Finland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Finland lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Finlands integrerade nationella energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Finlands integrerade nationella energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Finland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Finland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Finland 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Finland (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistisk, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistisk, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen skulle Finland behöva ta hänsyn till kopplingarna mellan planerade styrmedel och åtgärder, särskilt synergierna mellan dimensionerna minskade växthusgasutsläpp, energitrygghet och den inre marknaden och principen om ”energieffektivitet först” genom att förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. Andra aspekter som är viktiga att ta med i den slutliga planen är samspelet mellan planerade åtgärder för utfasning av koleldade kraftverk och minskning av oljeanvändningen, som ska ersättas med skogsavfall och biobränslen, samt den ökade användningen av förnybar el och den nödvändiga förstärkningen av elnäten. På samma sätt bör målen inom ramen för dimensionen forskning, innovation och konkurrenskraft fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen skulle Finland behöva ta hänsyn till kopplingarna mellan planerade styrmedel och åtgärder, särskilt synergierna mellan dimensionerna minskade växthusgasutsläpp, energitrygghet och den inre marknaden och principen om ”energieffektivitet först” genom att förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. Andra aspekter som är viktiga att ta med i den slutliga planen är samspelet mellan planerade åtgärder för utfasning av koleldade kraftverk och minskning av oljeanvändningen, som ska ersättas med skogsavfall och biobränslen, samt den ökade användningen av förnybar el och den nödvändiga förstärkningen av elnäten. På samma sätt bör målen inom ramen för dimensionen forskning, innovation och konkurrenskraft fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle kunna förbättras genom en omfattande analys av det aktuella läget för sektorn för koldioxidsnål teknik på den globala marknaden, som belyser områden med stark konkurrenskraft och potentiella problem och som ställer upp mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, tillsammans med lämpliga kopplingar till näringspolitiken. Den skulle också kunna ge en bättre beskrivning av samspelet med den cirkulära ekonomin med betoning på dess potential för minskning av växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle kunna förbättras genom en omfattande analys av det aktuella läget för sektorn för koldioxidsnål teknik på den globala marknaden, som belyser områden med stark konkurrenskraft och potentiella problem och som ställer upp mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder för att uppnå dem, tillsammans med lämpliga kopplingar till näringspolitiken. Den skulle också kunna ge en bättre beskrivning av samspelet med den cirkulära ekonomin med betoning på dess potential för minskning av växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Finland ligger en bedömning av Finlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Finland ligger en bedömning av Finlands utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FINLAND ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Klargöra hur man avser att leva upp till åtagandet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8) om att utsläpp från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inte överskrider upptagen, med beaktande av möjligheten att använda flexibilitet mellan ansvarsfördelnings- och LULUCF-sektorerna. Detta kräver tillämpning av LULUCF-bokföringsregler. Kvantifiera effekterna under hela perioden 2021–2030 av planerade styrmedel och åtgärder för att uppnå 2030-målet att växthusgaserna ska minska med 39 % jämfört med 2005 för sektorer utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Höja ambitionsnivån för 2030 till en andel förnybar energi på minst 51 % som Finlands bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030, enligt formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Lägga till en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999, i enlighet med den andelen, med tanke på att insatserna måste stärkas för att kollektivt uppnå detta mål. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt möjliggöra detta bidrag. Ge mer information avseende de särskilda åtgärder som planeras för att säkerställa långsiktig hållbarhet i användningen av biomassa i energisektorn, med tanke på hur betydande biomassa är i Finlands energimix. Ge fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Avsevärt höja ambitionen när det gäller att minska både slutlig och primär energianvändning 2030, med tanke på att insatserna måste stärkas för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Ta fram stödjande styrmedel och åtgärder som ger ytterligare energibesparingar till 2030. Se över potentialen för energibesparingar inom bostads- och industrisektorerna och identifiera de lämpligaste åtgärderna. Bedöma orsakerna till att den förväntade ökningen av bruttonationalprodukten (BNP) kommer att leda till ökad energianvändning, och identifiera särskilda åtgärder för att minska detta samband. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet, och strategin för att säkerställa långsiktig tillgång till kärnämnen och kärnbränsle, särskilt med tanke på utvecklingen av kärnkraftskapaciteten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Förtydliga ytterligare de nationella mål och finansieringsmål för forskning, innovation och konkurrenskraft, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås från och med nu till 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen mellan de nordiska länderna (Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige), utvidga dem till nya områden och bredda dem geografiskt till att omfatta de baltiska staterna (Estland, Lettland och Litauen). Fokusera det regionala samarbetet på den inre energimarknaden och energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen och exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komplettera analysen av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft med en redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål och styrmedel och åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 276.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1025 final.

4

(5)  COM(2019) 526 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 276.

6

(7)  SWD(2019) 276.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/104

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021-2030

(2019/C 297/27)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i och bilaga I till den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Sverige lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 17 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Sverige lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 17 januari 2019. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektivitet ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Sverige 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Sverige (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Sverige 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Sverige (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistisk, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistisk, om sådan finns tillgänglig, är också centralt för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade politiska styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör Sverige också beakta de politiska kopplingarna, särskilt synergierna mellan dimensionerna minskade växthusgasutsläpp, energitrygghet och den inre marknaden och principen om ”energieffektivitet först”. Samspelet mellan de åtgärder som planeras för den avsedda ökningen av förnybara energikällor inom elsektorn och den nödvändiga förstärkningen av elnäten är också en viktig aspekt som bör tas upp i den slutliga planen. Målen inom ramen för dimensionen forskning, innovation och konkurrenskraft måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. På grund av den betydande användningen av vattenkraft kan även klimatförändringarnas effekter på energitryggheten beaktas. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen bör Sverige också beakta de politiska kopplingarna, särskilt synergierna mellan dimensionerna minskade växthusgasutsläpp, energitrygghet och den inre marknaden och principen om ”energieffektivitet först”. Samspelet mellan de åtgärder som planeras för den avsedda ökningen av förnybara energikällor inom elsektorn och den nödvändiga förstärkningen av elnäten är också en viktig aspekt som bör tas upp i den slutliga planen. Målen inom ramen för dimensionen forskning, innovation och konkurrenskraft måste fungera som stöd för de planerade insatserna inom energiunionens övriga dimensioner. På grund av den betydande användningen av vattenkraft kan även klimatförändringarnas effekter på energitryggheten beaktas.

| (14) | I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle Sverige kunna bygga vidare på sitt allmänna mål att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras av svenska företag genom att lägga fram en mer omfattande översikt över konkurrenskraften inom sektorn för koldioxidsnål teknik. Planen skulle också kunna förbättras genom mer information om samspelet med den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(14)

I den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle Sverige kunna bygga vidare på sitt allmänna mål att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras av svenska företag genom att lägga fram en mer omfattande översikt över konkurrenskraften inom sektorn för koldioxidsnål teknik. Planen skulle också kunna förbättras genom mer information om samspelet med den cirkulära ekonomin.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Sverige ligger en bedömning av Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Sverige ligger en bedömning av Sveriges utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS SVERIGE ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Utveckla sin strategi för att leva upp till åtagandet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8) om att utsläpp från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inte överskrider upptagen, med tillämpning av underliggande bokföringsregler. Ägna särskild uppmärksamhet åt att bedöma konsekvenserna av styrmedel och åtgärder som rör systemet för handel med utsläppsrätter, ansvarsfördelning och LULUCF. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bekräfta den välkomna ambitionsnivån på en andel förnybar energi på 65 % år 2030 som anges i utkastet till den integrerade nationella energi- och klimatplanen som Sveriges bidrag till unionens mål för förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9) och artikel 4 i förordning (EU) 2018/1999. Detta bidrag bör ha stöd i detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 på ett sätt som gör det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. En vägledande utvecklingsbana där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 bör tas med. Mer information om hur man kan komma till rätta med den administrativa bördan bör också tas med, till exempel fler uppgifter om ramarna för att främja egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. Mer information bör lämnas avseende de särskilda åtgärder som planeras för att säkerställa långsiktig hållbarhet i användningen av biomassa i energisektorn, med tanke på hur betydande biomassa är i Sveriges energimix. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Öka insatserna för att minska den slutliga energianvändningen med tanke på energieffektivitetsmålet för unionen till 2030 som måste uppnås kollektivt, med stöd av styrmedel och åtgärder för att uppnå ytterligare energibesparingar till 2030. Ytterligare åtgärder tillsammans med deras förväntade effekter i form av energibesparingar bör tas fram och redovisas i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå de energitrygghetsmål som avser diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och tillräcklig elproduktion mot bakgrund av det ambitiösa målet för förnybar energi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för forskning, innovation och konkurrenskraft, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2023 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förstärka de redan goda regionala samarbetsarrangemangen mellan de nordiska länderna (Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige), utvidga dem till nya områden och bredda dem geografiskt till att omfatta de baltiska staterna (Estland, Lettland och Litauen). Fokusera det regionala samarbetet på den inre energimarknaden och energitrygghet, med tanke på förändringarna i elsystemen för att möjliggöra högre andelar förnybar el, vilket kommer att öka importen och exporten av el och öka behovet av systemflexibilitet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ge en allmän översikt över investeringsbehoven för att uppnå klimat- och energimålen, och en allmän bedömning av källorna till sådana investeringar, inklusive lämplig finansiering på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Inkludera en analys av samspelet med politiken för luftkvalitet och utsläpp till luft, med redogörelse för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna tillsammans med bakomliggande uppgifter, och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bättre redogöra för aspekter som rör en rättvis omställning, särskilt genom mer detaljerade uppgifter om de sociala, sysselsättningsrelaterade och kompetensrelaterade konsekvenserna av planerade mål, styrmedel och åtgärder. |
| --- | --- |

10.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 278.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1026 final.

4

(5)  COM(2019) 527 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 278 final.

6

(7)  SWD(2019) 278 final.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

---

| 3.9.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 297/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 297/108

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 18 juni 2019

om Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan för perioden 2021–2030

(2019/C 297/28)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som omfattar perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 3.1 i, och bilaga I till, den förordningen. Tidsfristen för de första utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner var den 31 december 2018.

| (2) | Förenade kungariket lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Förenade kungariket lämnade in sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan den 20 december 2018. Inlämnandet av detta utkast till plan utgör grunden och det första steget i en iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna som ska leda fram till en slutlig version av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, vilka därefter ska genomföras.

| (3) | Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) 2018/1999 ska kommissionen bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionen har gjort en heltäckande bedömning av Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan och därvid beaktat de relevanta delarna av förordning (EU) 2018/1999. Bedömningen (2) offentliggörs tillsammans med denna rekommendation. Rekommendationerna nedan grundar sig på den bedömningen.

| (4) | Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens rekommendationer får särskilt avse i) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030, ii) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, iii) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, iv) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

| (5) | Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av sina rekommendationer har kommissionen tagit hänsyn till, å ena sidan, behovet av att sammanräkna vissa kvantifierade planerade bidrag från alla medlemsstater för att kunna bedöma ambitionen på unionsnivå och, å andra sidan, behovet av att ge den berörda medlemsstaten tillräckligt med tid för att vederbörligen hinna beakta kommissionens rekommendationer innan den färdigställer sin nationella plan.

| (6) | Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens rekommendationer avseende medlemsstaternas ambitioner när det gäller förnybar energi utgår från en metod som fastställs i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999 vilken är baserad på objektiva kriterier.

| (7) | När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller energieffektivitet grundar sig kommissionens rekommendationer på en bedömning av den nationella ambitionsnivån i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, jämfört med den kollektiva insatsnivå som krävs för att uppnå unionens mål, med beaktande av den information som i förekommande fall har lämnats om särskilda nationella omständigheter. De slutliga nationella bidragen på energieffektivitetsområdet bör återspegla potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar och stödjas av en robust långsiktig renoveringsstrategi för byggnader och åtgärder för att uppfylla energisparkravet enligt artikel 7 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (3). Medlemsstaterna bör också visa att de har beaktat principen om ”energieffektivitet först” genom att särskilt förklara på vilket sätt energieffektiviteten ger ett bidrag till ett kostnadseffektivt genomförande av de nationella målen om en konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi, en trygg energiförsörjning samt minskad energifattigdom.

| (8) | Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt förordningen om styrningen av energiunionen ska medlemsstaterna ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den integrerade nationella energi- och klimatplanen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar. De nationella energi- och klimatplanerna bör säkerställa transparens och förutsebarhet i fråga om nationella styrmedel och åtgärder, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.

| (9) | Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Förenade kungariket 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Förenade kungariket (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt har kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen 2018–2019 starkt betonat medlemsstaternas energi- och klimatrelaterade investeringsbehov. Detta återspeglas i landsrapporten för Förenade kungariket 2019 (4) och i kommissionens rekommendation till rådets rekommendation till Förenade kungariket (5) som en del av den europeiska planeringsterminen. Kommissionen har beaktat resultaten och rekommendationerna från den senaste europeiska planeringsterminen vid sin bedömning av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Kommissionens rekommendationer är ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör också säkerställa att deras integrerade nationella energi- och klimatplaner beaktar de senaste landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (10) | I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering. |
| --- | --- |

(10)

I förordningen om styrningen av energiunionen krävs dessutom att varje medlemsstat tar vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som ska lämnas in senast den 31 december 2019 och, om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna, att medlemsstaten tillhandahåller och offentliggör sin motivering.

| (11) | I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara. |
| --- | --- |

(11)

I tillämpliga fall bör medlemsstaterna rapportera samma uppgifter i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, och uppdateringar under senare år, som de rapporterar till Eurostat eller Europeiska miljöbyrån. Användning av en och samma källa och av europeisk statistik, om sådan finns tillgänglig, är också central för beräkning av referensscenariot för modeller och prognoser. Användning av europeisk statistik gör att uppgifterna och prognoserna i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna blir mer jämförbara.

| (12) | Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6). |
| --- | --- |

(12)

Alla delar av bilaga I till förordning (EU) 2018/1999 måste ingå i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. I detta sammanhang bör man utvärdera de makroekonomiska konsekvenserna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälso-, miljö-, sysselsättnings- och utbildningsmässiga konsekvenserna samt de kompetensrelaterade och sociala konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna. Allmänheten och berörda aktörer måste konsulteras i utarbetandet av den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen. Dessa aspekter och andra delar beskrivs i detalj i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (6).

| (13) | I den slutliga planen bör Förenade kungariket tydliggöra sambanden mellan inhemska styrmedel och energiunionens dimensioner, och ta hänsyn till kopplingarna mellan de planerade styrmedlen och åtgärderna i dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”. Exempel på detta är principen om ”energieffektivitet först”, inverkan av användningen av bioenergi på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt hur riskerna med klimatförändringarna påverkar energiförsörjningen. |
| --- | --- |

(13)

I den slutliga planen bör Förenade kungariket tydliggöra sambanden mellan inhemska styrmedel och energiunionens dimensioner, och ta hänsyn till kopplingarna mellan de planerade styrmedlen och åtgärderna i dimensionerna ”minskade växthusgasutsläpp”, ”energitrygghet”, ”den inre marknaden” och ”forskning, innovation och konkurrenskraft”. Exempel på detta är principen om ”energieffektivitet först”, inverkan av användningen av bioenergi på de redovisade utsläppen och upptagen från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk samt hur riskerna med klimatförändringarna påverkar energiförsörjningen.

| (14) | Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av ett övervägande av den roll som innehas av den cirkulära ekonomin, och att man då hänvisar till nationella strategier och handlingsplaner samt tar upp deras fördelar och potentiella kompromisser när det gäller minskningen av växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

(14)

Den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen skulle bli bättre om man lade fram en övergripande analys av den ställning som sektorn för koldioxidsnål teknik för närvarande har på den globala marknaden. I samband med denna analys skulle man kunna belysa områden av stark konkurrenskraft och potentiella utmaningar samt ange mätbara mål för framtiden och styrmedel och åtgärder som kan användas för att uppnå dessa, med lämpliga kopplingar till näringslivs- och industripolitiken. Den skulle även gynnas av ett övervägande av den roll som innehas av den cirkulära ekonomin, och att man då hänvisar till nationella strategier och handlingsplaner samt tar upp deras fördelar och potentiella kompromisser när det gäller minskningen av växthusgasutsläppen.

| (15) | Till grund för kommissionens rekommendationer till Förenade kungariket ligger en bedömning av Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7). |
| --- | --- |

(15)

Till grund för kommissionens rekommendationer till Förenade kungariket ligger en bedömning av Förenade kungarikets utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan som offentliggörs tillsammans med denna rekommendation (7).

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖRENADE KUNGARIKET ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | Ytterligare specificera och kvantifiera inverkan av de ytterligare styrmedlen och åtgärderna, även utanför byggnads- och transportsektorerna, för att uppnå växthusgasmålen för 2030 på - 37 % jämfört med 2005 för sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Detta inbegriper det motsvarande åtagandet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (8) att utsläpp från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte överskrider upptagen, och kräver att man använder de underliggande bokföringsreglerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ange, som Förenade kungarikets bidrag till unionens mål för förnybar energi för 2030, en andel förnybar energi på minst 27 % i enlighet med vad som beräknats med formeln i bilaga II till förordning (EU) 2018/1999. Inkludera en vägledande utvecklingsbana i den slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanen där alla de referenspunkter nås som anges i artikel 4 a.2 i förordning (EU) 2018/1999 i enlighet med den andelen, med tanke på behovet av att öka insatsnivån för att kollektivt uppnå det målet. Lägga fram detaljerade och kvantifierade styrmedel och åtgärder som är i linje med de skyldigheter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (9), för att göra det möjligt att i tid och på ett kostnadseffektivt sätt uppnå detta bidrag. Höja ambitionsnivån i värme- och kylsektorn så att man kan uppnå det vägledande mål som avses i artikel 23 i direktiv (EU) 2018/2001 och höja ambitionsnivån för att uppnå det transportmål som anges i artikel 25 i samma direktiv. Tillhandahålla ytterligare detaljer om de stödjande ramarna för egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi i enlighet med artiklarna 21 och 22 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fastställa nationella bidrag som är betydligt mer ambitiösa än prognoserna i de modeller till vilka man hänvisar i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan mot bakgrund av behovet att höja insatsnivåerna för att nå unionens energieffektivitetsmål för 2030. Föreslå mer ambitiösa styrmedel och åtgärder som kan ge ytterligare energibesparingar fram till 2030. Ange styrmedel och åtgärder för hela perioden 2021–2030. Tillhandahålla en konsekvensbedömning av de planerade styrmedlen och åtgärderna för energieffektivitet, i synnerhet med avseende på de energibesparingar de förväntas leda till. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Specificera åtgärderna för att uppnå energitrygghetsmålen avseende diversifiering och minskning av energiberoendet, inklusive åtgärder för att säkerställa flexibilitet och en långsiktig försörjning av kärnbränsle mot bakgrund av den möjliga utvecklingen av landets kärnkraftskapacitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fastställa framåtblickande målsättningar och mål rörande marknadsintegration, och i synnerhet beskriva en strategi och en tidsplan för att röra sig i riktning mot fullständigt marknadsbaserade priser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Förtydliga de nationella mål och finansieringsmål för ”forskning, innovation och konkurrenskraft”, särskilt med anknytning till energiunionen, som ska uppnås mellan 2023 och 2030, så att de lätt kan mätas och så att de fungerar som stöd för målen inom den integrerade nationella energi- och klimatplanens övriga dimensioner. Stödja dessa mål med specifika och lämpliga styrmedel och åtgärder, inklusive de åtgärder som ska utvecklas i samarbete med andra medlemsstater, såsom den strategiska EU-planen för energiteknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bygga vidare på ramen för Nordsjöländernas energisamarbete rörande utbytet av god praxis för stödordningar för havsbaserad vindkraft och potentiella projekt, för att nå energiunionens mål med större energitrygghet, hållbarhet och konkurrenskraft. Mot bakgrund av Förenade kungarikets beslut att lämna Europeiska unionen, bör Förenade kungariket planera för åtgärder för att säkerställa ett fortsatt regionalt samarbete med Irland om beredskap för nödsituationer och nödinsatser för elektricitet, och försörjningstrygghet för gas och olja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förbättra den analys av investeringskostnader och investeringskällor för alla energiunionens dimensioner, däribland lämplig finansiering på nationell och regional nivå, som för närvarande tillhandahålls för ett antal områden, och komplettera denna med en allmän översikt över investeringsbehov, investeringsrisker och investeringshinder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Förteckna alla energisubventioner, särskilt avseende fossila bränslen, och vidtagna åtgärder samt planer för att avveckla dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Redogöra för effekterna på luftföroreningar för de olika scenarierna, tillhandahålla stödjande information och beakta synergier och kompromisseffekter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I detalj ange aspekter för en rättvis övergång, främst genom att göra en bedömning av energifattigdomen, och då ange därmed förknippade mål och beskriva den sociala, sysselsättningsmässiga och kompetensrelaterade inverkan av styrmedel, åtgärder och mål. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kol- och koldioxidintensiva regioner och hur dessa kommer att påverkas av energiövergången. Inkludera en särskild bedömning av energifattigdomsproblem, jämte eventuella därmed förknippade mål eller särskilda styrmedel eller åtgärder, i enlighet med vad som krävs i förordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Utfärdad i Bryssel den 18 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 1.

1

(2)  SWD(2019) 279.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1027 final.

4

(5)  COM(2019) 528 final av den 5 juni 2019.

5

(6)  SWD(2019) 279 final.

6

(7)  SWD(2019) 279 final.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

9

---