# Uradni list C 223/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 223 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 623. julij 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 223

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 623. julij 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI |
| | Svet |
| 2019/C 223/01 | Nezavezujoča merila za uporabo členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije – 18. junij 2019 | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

Svet

2019/C 223/01

Nezavezujoča merila za uporabo členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije – 18. junij 2019

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 223/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 223/02

Menjalni tečaji eura

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 223/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9430 – Apollo Management/Vivat) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 223/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9430 – Apollo Management/Vivat) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUMI

Svet

| 3.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/1

---

Nezavezujoča merila za uporabo členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije – 18. junij 2019

(2019/C 223/01)

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKA KOMISIJA SO SE–

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: tri institucije) so 13. aprila 2016 sklenili Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: tri institucije) so 13. aprila 2016 sklenili Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | Tri institucije so v odstavku 26 Sporazuma poudarile pomembno vlogo izvedbenih in delegiranih aktov v pravu Unije ter da so ti akti, če so uporabljeni učinkovito in pregledno ter v upravičenih primerih, neločljivo orodje za boljšo pripravo zakonodaje ter prispevajo k preprosti in sodobni zakonodaji, pa tudi k njenemu učinkovitemu in hitremu izvajanju. |
| --- | --- |

(2)

Tri institucije so v odstavku 26 Sporazuma poudarile pomembno vlogo izvedbenih in delegiranih aktov v pravu Unije ter da so ti akti, če so uporabljeni učinkovito in pregledno ter v upravičenih primerih, neločljivo orodje za boljšo pripravo zakonodaje ter prispevajo k preprosti in sodobni zakonodaji, pa tudi k njenemu učinkovitemu in hitremu izvajanju.

| (3) | Tri institucije so v odstavku 28 Sporazuma predvidele dopolnitev Skupnega dogovora glede delegiranih aktov, ki je priložen Sporazumu, z nezavezujočimi merili za uporabo členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(3)

Tri institucije so v odstavku 28 Sporazuma predvidele dopolnitev Skupnega dogovora glede delegiranih aktov, ki je priložen Sporazumu, z nezavezujočimi merili za uporabo členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (4) | Izvajanje teh meril je lahko predmet letnih razprav tako na politični kot tehnični ravni v okviru splošnega spremljanja izvajanja Sporazuma v skladu z odstavkom 50 Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Izvajanje teh meril je lahko predmet letnih razprav tako na politični kot tehnični ravni v okviru splošnega spremljanja izvajanja Sporazuma v skladu z odstavkom 50 Sporazuma.

| (5) | Čeprav člen 291(2) PDEU določa, da če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, se s temi akti na Komisijo, ali v ustrezno utemeljenih posebnih primerih in v primerih iz členov 24 in 26 Pogodbe o Evropski uniji, na Svet, prenesejo izvedbena pooblastila, je namen nezavezujočih meril razlikovati med delegiranimi in izvedbenimi akti in ne med institucijami, na katere so prenesena izvedbena pooblastila. Ta nezavezujoča merila so zasnovana tako, da nikakor ne opredeljujejo ali omejujejo pogojev, pod katerimi institucija izvaja pooblastila, ki so bila nanjo prenesena v skladu z ustreznim pravom Unije, vključno s temeljnim aktom. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav člen 291(2) PDEU določa, da če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, se s temi akti na Komisijo, ali v ustrezno utemeljenih posebnih primerih in v primerih iz členov 24 in 26 Pogodbe o Evropski uniji, na Svet, prenesejo izvedbena pooblastila, je namen nezavezujočih meril razlikovati med delegiranimi in izvedbenimi akti in ne med institucijami, na katere so prenesena izvedbena pooblastila. Ta nezavezujoča merila so zasnovana tako, da nikakor ne opredeljujejo ali omejujejo pogojev, pod katerimi institucija izvaja pooblastila, ki so bila nanjo prenesena v skladu z ustreznim pravom Unije, vključno s temeljnim aktom.

| (6) | Sodišče Evropske unije je že večkrat obravnavalo posebna vprašanja, relevantna za uporabo členov 290 in 291 PDEU (2). Ta sodna praksa se bo lahko v prihodnosti nadalje razvila. Kadar je to primerno, bo morda treba glede na razvoj sodne prakse nezavezujoča merila ponovno pregledati – |
| --- | --- |

(6)

Sodišče Evropske unije je že večkrat obravnavalo posebna vprašanja, relevantna za uporabo členov 290 in 291 PDEU (2). Ta sodna praksa se bo lahko v prihodnosti nadalje razvila. Kadar je to primerno, bo morda treba glede na razvoj sodne prakse nezavezujoča merila ponovno pregledati –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

I.   SPLOŠNA NAČELA

| 1. | Ta nezavezujoča merila trem institucijam zagotavljajo smernice o tem, ali bi moralo biti pooblastilo v zakonodajnih aktih delegirane ali izvedbene narave in bi tako moralo biti dano v skladu s členom 290 PDEU za sprejem delegiranega akta oziroma v skladu s členom 291 PDEU za sprejem izvedbenega akta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V vsakem primeru je treba naravo predvidenega akta določiti ob upoštevanju ciljev, vsebine in okvira predvidenega akta ter tudi samega zakonodajnega akta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zakonodajalec je pristojen, da v mejah PDEU odloča, ali je treba uporabiti delegirane ali izvedbene akte ter v kakšnem obsegu. V zvezi s tem zakonodajalec določi, ali je treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejem delegiranih aktov, in oceni, ali bodo za izvajanje zakonodajnega akta potrebna pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če zakonodajalec meni, da bi morala biti določba sestavni del temeljnega akta, se lahko odloči, da zadevno določbo vključi v prilogo. Zakonodajalcu v zakonodajne akte ni nikoli treba vključiti prilog in se lahko odloči, da bo namesto tega sprejel ločene akte, vendar pa tri institucije opozarjajo, da bi morala struktura zakonodajnega akta temeljiti na skupnih zavezah in ciljih iz Sporazuma, da bi imeli preprosto, jasno in dosledno zakonodajo, ki je dostopna in razumljiva za državljane, uprave in podjetja ter praktična za izvajanje ter pripravljena ne glede na vprašanje pooblastil. To nikakor ne omejuje pooblastil zakonodajalca. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bistvene elemente zakonodaje je treba določiti v temeljnem aktu. Zato se pooblastil za sprejemanje pravil, ki vključujejo politične odločitve v pristojnosti zakonodajalca Unije, na primer kadar te vključujejo tehtanje nasprotujočih si zadevnih interesov na podlagi več presoj, ne sme prenesti na Komisijo (3). Komisija mora pri izvajanju delegiranih ali izvedbenih pooblastil v celoti spoštovati bistvene elemente pooblastitvenega akta (4). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Z zakonodajnim aktom se lahko pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov prenese le na Komisijo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ta merila se ne bi smela šteti kot izčrpna. |
| --- | --- |

7.

II.   MERILA

A.   AKTI, KI VELJAJO SPLOŠNO ALI ZA POSAMEZNE PRIMERE

| 1. | Delegirani akti lahko veljajo le splošno. Ukrepi, ki veljajo za posamezne primere, se ne smejo sprejeti z delegiranimi akti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izvedbeni akti lahko veljajo za posamezne primere ali splošno. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šteje se, da je akt splošno veljaven, če se uporablja za objektivno določene položaje in ima pravne učinke za kategorije oseb, ki jih zajema splošno in abstraktno (5). |
| --- | --- |

3.

B.   SPREMEMBE ZAKONODAJNIH AKTOV, VKLJUČNO Z NJIHOVIMI PRILOGAMI

| 1. | Če zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za spremembo zakonodajnega akta, se to pooblastilo lahko izvede le z delegiranimi akti (6), tudi kadar se to pooblastilo za spremembo nanaša na priloge, saj so te sestavni del zakonodajnih aktov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Namen prenosa pooblastila za „spremembo“ zakonodajnega akta je pooblastiti Komisijo, da spremeni ali razveljavi nebistvene elemente, ki jih je zakonodajalec določil v tem aktu (7). Spremembe lahko vključujejo vstavitve in dodatke v zvezi z nekaterimi nebistvenimi elementi zakonodajnega akta oziroma črtanja ali nadomestitve nebistvenih elementov. |
| --- | --- |

2.

C.   DODATNA PRAVILA, KI DOPOLNJUJEJO TEMELJNI AKT

V delegiranih aktih bi bilo treba določiti ukrepe, ki sestojijo iz sprejetja dodatnih pravil, ki nadgrajujejo ali razvijajo vsebino temeljnega akta, hkrati pa spadajo v regulativni okvir, kot je opredeljen v temeljnem aktu. Za tak primer bi šlo pri ukrepih, ki vsebinsko vplivajo na pravila iz temeljnega akta in omogočajo Komisiji, da „konkretizira“ temeljni akt, pod pogojem, da ne zadevajo njegovih bistvenih elementov.

D.   DODATNA PRAVILA, S KATERIMI SE IZVAJA TEMELJNI AKT

Nasprotno pa bi morala biti v izvedbenih aktih določena dodatna pravila za izvajanje ali učinkovanje pravil, ki so že določena v temeljnem aktu, in sicer s podrobno določitvijo vsebine navedenega akta, ne da bi to vplivalo na vsebino zakonodajnega okvira. Za tak primer bi šlo, kadar zakonodajalec določi dovolj natančen pravni okvir, na primer kadar zakonodajalec določi glavne pogoje in merila.

E.   AKTI O DOLOČITVI POSTOPKA, METODE ALI METODOLOGIJE

| 1. | Ukrepi, ki določajo postopek (tj. način izvajanja ali doseganja določenega rezultata, opredeljenega v temeljnem aktu), se lahko določijo bodisi v delegiranem aktu bodisi v izvedbenem aktu (ali pa so lahko celo bistveni element temeljnega akta), odvisno od njihove narave, ciljev, vsebine in okvira.
  V delegiranih aktih bi bilo treba na primer določiti ukrepe, ki določajo elemente postopkov, ki nadgrajujejo ali razvijajo vsebino temeljnega akta, hkrati pa spadajo v regulativni okvir, kot je opredeljen v temeljnem aktu.
  Nasprotno pa bi bilo treba v izvedbenih aktih določiti ukrepe, ki zagotavljajo enotno izvajanje pravila iz temeljnega akta, in sicer z določitvijo postopka. |
| --- | --- |

1.

V delegiranih aktih bi bilo treba na primer določiti ukrepe, ki določajo elemente postopkov, ki nadgrajujejo ali razvijajo vsebino temeljnega akta, hkrati pa spadajo v regulativni okvir, kot je opredeljen v temeljnem aktu.

Nasprotno pa bi bilo treba v izvedbenih aktih določiti ukrepe, ki zagotavljajo enotno izvajanje pravila iz temeljnega akta, in sicer z določitvijo postopka.

| 2. | Podobno lahko pooblastilo za določitev metode (tj. načina, kako se nekaj redno in sistematično počne) ali metodologije (tj. pravil za določitev metode) zajema delegirane ali izvedbene akte, odvisno od njegove narave, ciljev, vsebine in okvira. |
| --- | --- |

2.

F.   AKTI, KI SE NANAŠAJO NA OBVEZNOST ZAGOTAVLJANJA INFORMACIJ

Ukrepi, ki se nanašajo na obveznost zagotavljanja informacij, se lahko določijo bodisi v delegiranem aktu bodisi v izvedbenem aktu (ali pa so lahko celo bistveni element temeljnega akta), odvisno od njihove narave, ciljev, vsebine in okvira.

V delegiranih aktih bi bilo treba na primer določiti ukrepe, ki določajo dodatna pravila, ki temeljijo na vsebini obveznosti zagotavljanja informacij. To je običajno primer dodatnih nebistvenih elementov, ki vplivajo na vsebino obveznosti zagotavljanja informacij.

Nasprotno pa bi bilo treba v izvedbenih aktih določiti ukrepe, katerih namen je zagotoviti, da se obveznost zagotavljanja informacij izpolnjuje na enoten način, kot so oblika in tehnična sredstva. Kadar na primer temeljni akt dovolj natančno določa vsebino obveznosti zagotavljanja informacij, bi bilo treba v izvedbenih aktih določiti ukrepe, ki podrobneje določajo informacije, ki jih je treba zagotoviti, da se zagotovi primerljivost podatkov ali učinkovito izvrševanje obveznosti.

G.   AKTI, KI SE NANAŠAJO NA DOVOLJENJA

Ukrepi, ki se nanašajo na dovoljenja, na primer v zvezi z izdelki ali snovmi, se lahko določijo bodisi v delegiranem aktu bodisi v izvedbenem aktu (ali pa so lahko celo bistveni element temeljnega akta), odvisno od njihove narave, ciljev, vsebine in okvira.

Dovoljenja, ki veljajo za posamezne primere, se lahko sprejmejo le z izvedbenimi akti. Splošno veljavna dovoljenja, za katera odločitev Komisije temelji na merilih, dovolj natančno opredeljenih v temeljnem aktu, bi bilo treba sprejeti z izvedbenimi akti.

Splošno veljavna dovoljenja, ki dopolnjujejo temeljni akt in ki niso omejena na uporabo meril, določenih v temeljnem aktu, ampak hkrati temeljijo na vsebini temeljnega akta (v okviru omejitev prenosa pooblastila), bi bilo treba sprejeti z delegiranimi akti.

III.   SPREMLJANJE UPORABE IN PREGLED TEH MERIL

| 1. | Tri institucije bodo skupaj in redno spremljale uporabo teh meril. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tri institucije bodo pregledale merila v skladu s svojimi notranjimi ureditvami, in sicer bodo po potrebi to storili njihovi organi s posebnim znanjem na tem področju, če bo to potrebno in ustrezno glede na razvoj sodne prakse Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

(2)  Med drugim: sodba Sodišča z dne 18. marca 2014, Komisija/Parlament in Svet (zadeva o biocidih), C-427/12, ECLI:EU:C:2014:170; sodba Sodišča z dne 17. marca 2016, Parlament/Komisija (zadeva o Instrumentu za povezovanje Evrope (IPE)), C-286/14, ECLI:EU:C:2016:183; sodba Sodišča z dne 16. julija 2015, Komisija/Parlament in Svet (zadeva o mehanizmu vizumske vzajemnosti), C-88/14, ECLI:EU:C:2015:499.

(3)  Sodba Sodišča z dne 5. septembra 2012, Parlament/Svet, C-355/10, ECLI:EU:C:2012:516, točke 64, 65 in 76; sodba Sodišča z dne 26. julija 2017, Češka republika/Komisija, C-696/15 P, ECLI:EU:C:2017:595, točka 78; sodba Sodišča z dne 11. maja 2017, Dyson/Komisija, C-44/16 P, ECLI:EU:C:2017:357, točki 61 in 62.

(4)  Sodba Sodišča z dne 11. maja 2017, Dyson/Komisija, C-44/16 P, ECLI:EU:C:2017:357, točka 65.

(5)  Sodba Splošnega sodišča z dne 14. junija 2012, Stichting Natuur en Milieu in Pesticide Action Network Europe/Komisija, T-338/08, ECLI:EU:T:2012:300, točka 30; sodba Splošnega sodišča z dne 7. marca 2013, Bilbaína de Alquitranes in drugi/ECHA, T-93/10, ECLI:EU:T:2013:106, točki 32 in 56.

(6)  Sodba Sodišča z dne 15. oktobra 2014, Parlament/Komisija, C-65/13, ECLI:EU:C:2014:2289, točka 45; sodba Sodišča z dne 16. julija 2015, Komisija/Parlament in Svet, C-88/14, ECLI:EU:C:2015:499, točka 31.

(7)  Sodba Sodišča z dne 17. marca 2016, Parlament/Komisija, C-286/14, ECLI:EU:C:2016:183, točka 42.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

2. julija 2019

(2019/C 223/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1301 |
| JPY | japonski jen | 122,36 |
| DKK | danska krona | 7,4639 |
| GBP | funt šterling | 0,89443 |
| SEK | švedska krona | 10,5565 |
| CHF | švicarski frank | 1,1169 |
| ISK | islandska krona | 141,70 |
| NOK | norveška krona | 9,6715 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,462 |
| HUF | madžarski forint | 322,91 |
| PLN | poljski zlot | 4,2429 |
| RON | romunski leu | 4,7331 |
| TRY | turška lira | 6,3891 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6155 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4819 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8194 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6956 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5317 |
| KRW | južnokorejski won | 1 318,30 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,9594 |
| CNY | kitajski juan | 7,7706 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3965 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 976,79 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6769 |
| PHP | filipinski peso | 57,781 |
| RUB | ruski rubelj | 71,4958 |
| THB | tajski bat | 34,643 |
| BRL | brazilski real | 4,3381 |
| MXN | mehiški peso | 21,5491 |
| INR | indijska rupija | 77,9280 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1301

JPY

japonski jen

122,36

DKK

danska krona

7,4639

GBP

funt šterling

0,89443

SEK

švedska krona

10,5565

CHF

švicarski frank

1,1169

ISK

islandska krona

141,70

NOK

norveška krona

9,6715

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,462

HUF

madžarski forint

322,91

PLN

poljski zlot

4,2429

RON

romunski leu

4,7331

TRY

turška lira

6,3891

AUD

avstralski dolar

1,6155

CAD

kanadski dolar

1,4819

HKD

hongkonški dolar

8,8194

NZD

novozelandski dolar

1,6956

SGD

singapurski dolar

1,5317

KRW

južnokorejski won

1 318,30

ZAR

južnoafriški rand

15,9594

CNY

kitajski juan

7,7706

HRK

hrvaška kuna

7,3965

IDR

indonezijska rupija

15 976,79

MYR

malezijski ringit

4,6769

PHP

filipinski peso

57,781

RUB

ruski rubelj

71,4958

THB

tajski bat

34,643

BRL

brazilski real

4,3381

MXN

mehiški peso

21,5491

INR

indijska rupija

77,9280

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.7.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9430 – Apollo Management/Vivat)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 223/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Apollo Management L.P. („Apollo“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Apollo Management L.P. („Apollo“, ZDA),

| — | VIVAT N.V. („Vivat“, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

VIVAT N.V. („Vivat“, Nizozemska).

Podjetje Apollo pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Vivat.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za Apollo: zasebne naložbe po vsem svetu,

—   za Vivat: produkti življenjskega in neživljenjskega zavarovanja ter storitve upravljanja premoženja na Nizozemskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9430 – Apollo Management/Vivat

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---