xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Eiropas Savienības C 298/2019


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0952 |
| Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | | C 298 |
| European flag | | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums 2019. gada 3. septembris |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Saturs | | Lappuse |
| | IV   Paziņojumi | |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI | |
| | Eiropas Parlaments | |
| 2019/C 298/01 | [LXI COSAC plenārsēde 2019. gada 23.–25. jūnijs, Bukareste LXI COSAC apsvērumi](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2019.298.01.0001.01.LAV.xhtml) | [1](#C_2019298LV.01000101.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| LV | |

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.9.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/1 |

---

LXI COSAC PLENĀRSĒDE

2019. gada 23.–25. jūnijs, Bukareste

LXI COSAC apsvērumi

(2019/C 298/01)

1.   Eiropas Parlamenta vēlēšanas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta devītā sasaukuma vēlēšanu sekmīgo norisi 2019.gada 23.–26. maijā. COSAC pauž gandarījumu par vēlētāju aktivitāti, kas pirmoreiz 25 gadu laikā Eiropas līmenī pārsniedza 50 %. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | COSAC arī apzinās to, ka ir svarīgi turpināt kopīgus centienus, kuru nolūks būtu tuvināt iedzīvotājus ES lēmumu pieņemšanas procesam, tādējādi panākot vēl lielāku vēlētāju aktivitāti turpmākajās vēlēšanās. Šajā nolūkā COSAC atbalsta valstu parlamentu un jaunievēlētā Eiropas Parlamenta attiecību padziļināšanu, lai Eiropas darba kārtībā vairāk būtu ņemtas vērā Eiropas iedzīvotāju vēlmes. |

2.   Saliedētība – kopīga Eiropas vērtība

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | COSAC atzīst, ka kohēzijas politika ir svarīgs Eiropas projekta elements, un atzinīgi vērtē tās rezultātus investīciju, ekonomikas izaugsmes, darbvietu veidošanas un teritoriālās konverģences izteiksmē. COSAC uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam būtu jāatspoguļo Eiropas Savienības ilgtermiņa attīstības stratēģija. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | COSAC atgādina, ka kohēzijas politikai ir būtiska Eiropas pievienotā vērtība. Tā ir solidaritātes izpausme, kura ir balstīta uz reģionālo principu, kuras uzmanības centrā ir iedzīvotājs – gan kā Eiropas mēroga rīcības iedvesmas avots, gan kā tās labuma guvējs – un kurai vajadzīgs pietiekams un ilgtspējīgs finansējums. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | COSAC aicina visos līmeņos turpināt censties mazināt attīstības līmeņa atšķirības Eiropas Savienībā, ieskaitot tās tālākos reģionos, nodrošināt sociālo attīstību un augstu dzīves līmeni, veicināt savienojamību un digitalizāciju, rosināt inovācijas un uzņēmējdarbību, stiprināt rūpniecības stratēģiju un garantēt drošāku un zaļāku vidi. |

3.   Eiropas Savienības starptautisko tirdzniecības attiecību perspektīvas. Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības saistībā ar Brexit

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | COSAC atgādina, ka ES pašlaik ir lielākais tirdzniecības partneris vairāk nekā 80 valstīm visā pasaulē, un uzskata, ka tirdzniecība ir neatņemams labklājības veidošanas elements ar nosacījumu, ka tā notiek saskaņā ar atklātiem un taisnīgiem nosacījumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | COSAC atbalsta Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformu nolūkā uzlabot tās efektivitāti, pārredzamību un noturību 21. gadsimta izaicinājumu priekšā. Tā aicina uz multilaterālismu valstu savstarpējās attiecībās, tostarp tirdzniecībā, un nosoda vienpusējus tirdzniecības pasākumus, kuri negatīvi ietekmē ekonomikas izaugsmi un valstu savstarpējo uzticēšanos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Savienības centienus izmantot jaunas ekonomiskās iespējas un mudina Eiropas Komisiju izvērtēt, apspriest un īstenot brīvās tirdzniecības attiecības ar valstīm un reģioniem no Āfrikas, Āzijas, Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas, kā arī ar Austrāliju un Jaunzēlandi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | COSAC uzsver vajadzību pēc līdzsvarotas ES tirdzniecības politikas, kurā būtu ņemta vērā ne tikai vienotā tirgus atvēršana nozīmīgiem partneriem no visas pasaules, bet arī vajadzība paredzēt savstarpības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi publiskajiem iepirkumiem, ES sociālo un vides standartu aizsardzību un Eiropas uzņēmumu konkurētspējas saglabāšanu visās nozarēs, tostarp lauksaimniecībā. Ir ļoti svarīgi aizsargāt vienoto tirgu, un šajā nolūkā ir jāizstrādā instrumenti pret importu par dempinga cenām un subsidētu importu no trešām valstīm. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | COSAC arī aicina sarunās par jauniem tirdzniecības nolīgumiem un to īstenošanā veicināt, ievērot un aizstāvēt tādas Eiropas pamatvērtības kā demokrātija un tiesiskums, cilvēktiesības un sociālās tiesības, kā arī standartus vides jomā un saistībā ar rīcību klimata pārmaiņu jomā, kas paredzēta Parīzes klimata nolīgumā, un attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, veselības aizsardzību, pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku labturību. Jo īpaši COSAC uzsver vajadzību apkarot ksenofobiju, rasismu un antisemītismu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | COSAC atgādina, ka Eiropas Komisijas kompetence tirdzniecības jomā dod Eiropas Savienībai ļoti spēcīgu nostāju sarunās ar trešām valstīm, un vienlaikus aicina paredzēt iekļaujošāku darba programmu tirdzniecības jomā, kurā būtu ņemts vērā dalībvalstu un to parlamentu paustais viedoklis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | COSAC pieņem zināšanai rezultātu, kas panākts sarunās par institucionālās sistēmas nolīgumu starp ES un Šveici, un, ņemot vērā divpusējo attīstību nozīmīgumu, aicina puses ievērot vienprātības pieeju. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | COSAC uzsver transatlantisko tirdzniecības attiecību nozīmīgumu un vajadzību tās uzlabot. Šajā sakarā COSAC pieņem zināšanai Eiropas Savienības Padomes lēmumu, kas paredz, ka ES būtu jāapspriež brīvās tirdzniecības nolīgumi tikai ar Parīzes nolīguma pusēm, un līdz ar to par aktualitāti zaudējušām pasludina sarunu norādes transatlantiskajai tirdzniecības un ieguldījumu partnerībai (TTIP), bet atļauj Eiropas Komisijai sākt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu par tarifu atcelšanu rūpniecības precēm. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | COSAC nosoda to, ka sistemātiski tiek praktizētas vienpusējas ekonomiskās un tirdzniecības sankcijas, kurām ir ekstrateritoriāla ietekme. Tādēļ COSAC atbalsta ES centienus novērst šādu sankciju sekas, kas ietekmē Savienības vienotību un kompetences. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | Saistībā ar Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no ES COSAC aicina pēc Brexit uzturēt privileģētas tirdzniecības attiecības atbilstīgi izstāšanās līgumam un Deklarāciju par Apvienotās Karalistes un ES turpmākajām attiecībām un vienlaikus uzsver, ka ir jāsaglabā vienotā tirgus integritāte, četru brīvību nedalāmība un ka Apvienotajai Karalistei ir jāpilda savas finansiālās saistības pret ES. |

4.   Eiropas izglītības telpa kā vienotā tirgus pārveides un stiprināšanas virzītājspēks

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | COSAC atgādina, ka visām izglītības un apmācību sistēmām ir jāseko līdzi tehnikas progresam, jāapmierina darba tirgus prasības, vienlaikus saglabājot holistiskas izglītības patieso vērtību, un jāsagatavo jaunākā paaudze nākotnē gaidāmajām augstas kvalifikācijas darbvietu prasībām un uz novatorismu balstītai uzņēmējdarbībai. Ir sākusies ceturtā rūpniecības revolūcija, un izglītība un apmācība ir būtiski svarīgs elements, ar ko veicināt labklājību un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, kā arī pārveidot vienoto tirgu par vietu, kur novatoriskākie uzņēmumi atrod visaugstāk kvalificētos darbiniekus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Ņemot vērā tiesisko regulējumu, kas paredzēts Līgumos, COSAC atzīst valstu un reģionu kompetenci izglītības un apmācības jomā un iesaka paplašināt koordināciju starp Eiropas Savienību, tās dalībvalstīm un visām nozīmīgajām federatīvajām vienībām, lai veidotu iekļaujošu, elastīgu, visaptverošu un kvalitatīvu izglītības vidi, kas atbilst digitālā laikmeta un jauno tehnoloģiju prasībām. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | COSAC uzskata, ka vienotā tirgus stiprināšanai un padziļināšanai fundamentāli svarīgs ir augsts un salīdzināms izglītības un digitālo prasmju apguves līmenis visā Eiropas Savienībā, kā arī vienots satvars, kas atvieglotu digitālo prasmju apguves apliecinājumu atzīšanu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | COSAC atzinīgi vērtē centienus, kas veikti, lai līdz 2025. gadam izveidotu Eiropas izglītības telpu, bet vienlaikus aicina Eiropas Komisiju dot jaunu impulsu mūžizglītības sistēmai, galvenokārt veicinot komunikāciju un atbalstot Eiropas aģentūru rīcības plānus, un uzsver vajadzību finansēt pētniecību pedagoģijas jomā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | COSAC ņem vērā, ka par savu izglītības sistēmu veidošanu ir atbildīga katra attiecīgā dalībvalsts pati, tomēr aicina rīkoties, lai atbalstītu arodmācības, mobilitāti, jaunatnes nodarbinātību un jauniešu uzņēmējdarbību, galvenokārt pievēršoties grūtībām pārejā no skolas uz darbu, attīstot programmu “Erasmus mācekļiem” un pielāgojot mācību un izglītības sistēmas digitālajam laikmetam un apstākļiem, kuros jārēķinās ar mākslīgā intelekta esamību. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | COSAC atbalsta izglītību STEM jomā (zinātne, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātika), lielāku darījumdarbības nozares iesaisti digitālajā izglītībā visos līmeņos un publiskās un privātās partnerības stimulēšanu tādās ar augstajām tehnoloģijām saistītās izglītības jomās kā aeronautika, kosmosa zinātnes un kvantu datori. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | COSAC aicina valstu un reģionu parlamentus apzināt paraugpraksi un ar to apmainīties, lai izstrādātu elastīgas, iekļaujošas un kvalitatīvas izglītības un apmācību sistēmas un pielāgotu Eiropas izglītības telpu digitālās jomas un tehnoloģiju attīstībai, galvenokārt attīstot Eiropas universitātes projektu, kas atbalsta universitāšu augšupēju tīklu veidošanu Eiropas Savienībā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | COSAC aicina valstu un reģionu parlamentus sekot līdzi ES notiekošajām diskusijām par izglītību, apmācību un kultūru un mudināt attiecīgās valdības šos tematus noteikt kā pastāvīgi prioritārus savā darba kārtībā. |

5.   Uz novatorismu, tehnikas progresu un sociālo ietekmi balstīta ekonomika. Parlamentu loma jaunās ekonomikas rosināšanā Eiropas Savienībā

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1. | COSAC uzsver vajadzību nodrošināt tiesību aktus, kuri var sekot inovācijām un tās virzīt digitālajā un tehnoloģiju laikmetā, balstoties uz pārredzamu politisko dialogu un novērtējumiem, kuros ņemts vērā ekonomiskais, sociālais, juridiskais un ētikas aspekts. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2. | COSAC uzskata, ka tehnikas progress un mākslīgais intelekts ir izšķirīgi elementi vienotajam tirgum, kuri sniedz Eiropas ekonomikai nozīmīgas priekšrocības globālas konkurences apstākļos, un tādēļ šajā jomā ir vajadzīga vienota un saskaņota, kā arī subsidiaritātes principam atbilstoša likumdošanas pieeja. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3. | COSAC aicina Eiropas Komisiju nākamā pilnvaru termiņa laikā tehnikas progresu un jo īpaši mākslīgo intelektu izvirzīt par svarīgāko prioritāti, rosināt, veikt un paātrināt visas vajadzīgās apspriešanās šajās jomās un iesniegt adekvātus priekšlikumus, kuros nav pieļauta tiesiskā regulējuma neatbilstība jauno tehnoloģiju videi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4. | COSAC uzskata, ka tehnikas progresam un jo īpaši mākslīgajam intelektam būtu jāstrādā cilvēku labā, nevis pretēji cilvēku interesēm. Tāpēc šīm jomām vajadzētu būt reglamentētām, tajās gūtajiem rezultātiem – cenas ziņā pieejamiem un uzticamiem, un to lietošanai vajadzētu būt pārdomātai, saskanīgai, pārredzamai un pilnīgā saskaņā ar individuālajām un kolektīvajām tiesībām un pienākumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5. | Tā kā tehnikas progress un jo īpaši mākslīgais intelekts rada gan riskus, gan iespējas, COSAC atgādina, ka ir jānodrošina, lai šīs jomas pilnībā atbilstu iedzīvotāju vajadzībām, un prasa veikt visaptverošus pasākumus, lai tās mazāk ietekmētu darba tirgu un būtu mazāk intruzīvas. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš lietotāju, patērētāju un darbinieku tiesībām, sociālā nodrošinājuma iemaksām, kā arī jaunajām profesionālajām kvalifikācijām un jaunajām rūpniecības stratēģijām. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6. | COSAC uzskata, ka, reglamentējot jaunās tehnoloģijas, būtiskas ir arī subsidiaritātes un proporcionalitātes pārbaudes, un aicina parlamentus un Eiropas Komisiju mudināt uz vērtību ķēžu taisnīgu finansēšanu Eiropas Savienībā un to nodrošināt, rosināt sociālo un politisko dialogu un veicināt uzticēšanos jaunajām tehnoloģijām. |

6.   Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.1. | COSAC atkārtoti apstiprina, ka ir nopietni ieinteresēta subsidiaritātes un proporcionalitātes kontroles mehānismu turpmākā attīstībā, un vēlas, lai ES iestādes turpinātu uzlabot šo abu principu piemērošanu, jo tie palielina šo iestāžu rīcības demokrātisko leģitimitāti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.2. | COSAC aicina parlamentus izmantot visu subsidiaritātes un proporcionalitātes principu kontroles procedūru potenciālu saskaņā ar Līgumiem un atbalstīt politiskā dialoga ar Eiropas iestādēm uzlabošanu, tādējādi palielinot ES politikas veidošanas procesa pārredzamību un tuvinot iedzīvotājus Eiropas Savienībai. Šajā sakarā COSAC pauž vēlēšanos, lai jaunie Eiropas Komisijas un Eiropadomes priekšsēdētāji padarītu ES lēmumu pieņemšanas demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību par sava svarīgā darba pamatvērtību. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.3. | COSAC aicina Eiropas Parlamentu, Eiropas Komisiju un ES Padomi ātri panākt vienošanos par to, lai astoņu nedēļu termiņā, kas ir atvēlēts argumentētu atzinumu iesniegšanai, netiktu ņemtas vērā Ziemassvētku, Jaungada un Lieldienu brīvdienas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.4. | COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi – to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā”, jo īpaši pasākumus, kas attiecas uz vienotu izpratni par subsidiaritāti un proporcionalitāti, kā arī vietējo un reģionālo iestāžu lielāku iesaisti ES politikas veidošanas procesā. COSAC atzinīgi vērtē arī to, ka šis temats tika apspriests subsidiaritātes konferencē, kas notika ES Padomes Austrijas prezidentūras laikā 2018. gada 15. un 16. novembrī Bregencā. COSAC atkārtoti norāda, ka ir svarīgi aicināt valstu parlamentus un Eiropas Parlamentu aktīvi piedalīties diskusijās par to, kā nostiprināt subsidiaritātes un proporcionalitātes principa lomu ES politikas veidošanā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5. | COSAC prasa ar vērienīgu pieeju stiprināt valstu parlamentu lomu ES politikas veidošanas procesā jaunajā iestāžu darba ciklā. |

---