# Europeiska unionens C 197/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 197 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången13 juni 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 197

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången13 juni 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 197/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2019/C 197/02 | Kommissionens genomförandebeslut av den 4 juni 2019 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av en ansökan om ändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn enligt artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten [SGB]) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juli 2019(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [ EUT L 140, 30.4.2004, s. 1 ]) | 20 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2019/C 197/04 | Anbudsinbjudan avseende tilldelning av licenser för undersökning och utvinning av kolväten i Dinariska alperna | 21 |
| 2019/C 197/05 | Uppgifter som ska lämnas enligt artikel 5.2 – Bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 ( EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 )) | 23 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2019/C 197/06 | Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol för statligt stöd | 25 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 197/01

Eurons växelkurs

1

2019/C 197/02

Kommissionens genomförandebeslut av den 4 juni 2019 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av en ansökan om ändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn enligt artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten [SGB])

Europeiska unionens officiella tidning

2

2019/C 197/03

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juli 2019(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [ EUT L 140, 30.4.2004, s. 1 ])

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [ EUT L 140, 30.4.2004, s. 1 ])

20

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2019/C 197/04

Anbudsinbjudan avseende tilldelning av licenser för undersökning och utvinning av kolväten i Dinariska alperna

21

2019/C 197/05

Uppgifter som ska lämnas enligt artikel 5.2 – Bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 ( EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 ( EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ))

23

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2019/C 197/06

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol för statligt stöd

25

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2019/C 197/07 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins förvaltningsdomstol) av den 24 januari 2019 i målet D och E (Mål E-2/19) | 35 |
| 2019/C 197/08 | Talan väckt mot Konkurrenten.no AS den 26 februari 2019 av Nettbuss AS (Mål E-1/17 Costs) | 36 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2019/C 197/07

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins förvaltningsdomstol) av den 24 januari 2019 i målet D och E (Mål E-2/19)

35

2019/C 197/08

Talan väckt mot Konkurrenten.no AS den 26 februari 2019 av Nettbuss AS (Mål E-1/17 Costs)

36

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/1

---

Eurons växelkurs (1)

12 juni 2019

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1323 |
| JPY | japansk yen | 122,72 |
| DKK | dansk krona | 7,4678 |
| GBP | pund sterling | 0,88805 |
| SEK | svensk krona | 10,6800 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1252 |
| ISK | isländsk krona | 141,50 |
| NOK | norsk krona | 9,7820 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,614 |
| HUF | ungersk forint | 321,43 |
| PLN | polsk zloty | 4,2608 |
| RON | rumänsk leu | 4,7250 |
| TRY | turkisk lira | 6,5550 |
| AUD | australisk dollar | 1,6292 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5059 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,8570 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7206 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5445 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 337,81 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,7129 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8346 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4130 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 125,56 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7075 |
| PHP | filippinsk peso | 58,815 |
| RUB | rysk rubel | 73,3013 |
| THB | thailändsk baht | 35,379 |
| BRL | brasiliansk real | 4,3661 |
| MXN | mexikansk peso | 21,6615 |
| INR | indisk rupie | 78,4910 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1323

JPY

japansk yen

122,72

DKK

dansk krona

7,4678

GBP

pund sterling

0,88805

SEK

svensk krona

10,6800

CHF

schweizisk franc

1,1252

ISK

isländsk krona

141,50

NOK

norsk krona

9,7820

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,614

HUF

ungersk forint

321,43

PLN

polsk zloty

4,2608

RON

rumänsk leu

4,7250

TRY

turkisk lira

6,5550

AUD

australisk dollar

1,6292

CAD

kanadensisk dollar

1,5059

HKD

Hongkongdollar

8,8570

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7206

SGD

singaporiansk dollar

1,5445

KRW

sydkoreansk won

1 337,81

ZAR

sydafrikansk rand

16,7129

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8346

HRK

kroatisk kuna

7,4130

IDR

indonesisk rupiah

16 125,56

MYR

malaysisk ringgit

4,7075

PHP

filippinsk peso

58,815

RUB

rysk rubel

73,3013

THB

thailändsk baht

35,379

BRL

brasiliansk real

4,3661

MXN

mexikansk peso

21,6615

INR

indisk rupie

78,4910

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 4 juni 2019

om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av en ansökan om ändring av produktspecifikationen för ett namn inom vinsektorn enligt artikel 105 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013

(Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten [SGB])

(2019/C 197/02)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 97.3, och

av följande skäl:

| (1) | Italien har lämnat in en ansökan om ändring av produktspecifikationen för namnet ”Vigneti delle Dolomiti”/”Weinberg Dolomiten” i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Italien har lämnat in en ansökan om ändring av produktspecifikationen för namnet ”Vigneti delle Dolomiti”/”Weinberg Dolomiten” i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har kontrollerat ansökan och har konstaterat att villkoren i artiklarna 93–96, 97.1, 100, 101 och 102 i förordning (EU) nr 1308/2013 är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har kontrollerat ansökan och har konstaterat att villkoren i artiklarna 93–96, 97.1, 100, 101 och 102 i förordning (EU) nr 1308/2013 är uppfyllda.

| (3) | För att göra det möjligt att lämna in förklaringar om invändningar i enlighet med artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör denna ansökan om ändring av produktspecifikationen för namnet ”Vigneti delle Dolomiti”/”Weinberg Dolomiten” offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt att lämna in förklaringar om invändningar i enlighet med artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 bör denna ansökan om ändring av produktspecifikationen för namnet ”Vigneti delle Dolomiti”/”Weinberg Dolomiten” offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Ansökan om ändring av produktspecifikationen för namnet ”Vigneti delle Dolomiti”/”Weinberg Dolomiten” (SGB) enligt artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 finns i bilagan till detta beslut.

I enlighet med artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 ges rätt att göra invändningar mot ändringen av den produktspecifikation som avses i första stycket i denna artikel inom två månader från det att detta beslut har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 4 juni 2019.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

---

BILAGA

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN

”VIGNETI DELLE DOLOMITI”/”WEINBERG DOLOMITEN”

PGI-IT-A0755-AM02

Datum för inlämnande av ansökan: 14.4.2015

1.   Regler som gäller för ändringen

Artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013 – annan ändring än en mindre ändring

2.   Beskrivning av och motivering till ändringen

2.1   Tillägg av nya kategorier av mousserande vin

Ändringen gäller tillägg av följande kategorier av mousserande vin:

| — | Vitt ”mousserande vin”. |
| --- | --- |

—

Vitt ”mousserande vin”.

| — | vitt och rosé ”mousserande kvalitetsvin”. |
| --- | --- |

—

vitt och rosé ”mousserande kvalitetsvin”.

| — | vitt ”mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ”. |
| --- | --- |

—

vitt ”mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ”.

Motivering: I mer än hundra år har många framstående mousserande viner framställts i provinsen Trento genom en andra jäsning på flaska. Under 1950- och 1960-talen började många generiska och sortbaserade mousserande viner att framställas med en andra jäsning i stora behållare (charmatmetoden). Enbart i Trentoprovinsen uppgår den produktionen i dag till cirka 3,5 miljoner flaskor, och en stor andel av dem har de egenskaper som krävs för att få använda den berörda skyddade geografiska beteckningen.

I denna ändringsansökan föreslås att det ovannämnda segmentet ska få ett förstärkt skydd och en närmare koppling till ursprungsområdet genom att det inkluderas i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti”, så att det omfattas av samma regler som har gällt sedan länge för icke-mousserande och pärlande viner.

Ett fåtal företag står för större delen av produktionen av mousserande vin med charmatmetoden. Jordbruksföretagens produktion är visserligen låg, men det blir allt vanligare att de låter tredjepartsföretag utföra bearbetningen för deras räkning, på grund av de stora investeringar som behövs för att köpa in de system och den teknik som krävs för den här typen av produktion. Därför vill allt fler jordbruksföretag förbättra sina egna viner ytterligare genom att bearbeta dem till mousserande vin med hjälp av en andra jäsning i autoklaver.

Detta är också anledningen till förslaget om att bearbetningen till mousserande vin ska få utföras var som helst i regionerna Venetien och Lombardiet av jordbruksföretag som kan visa att de har producerat viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” och/eller bearbetat dem till pärlande viner under senaste fem produktionsåren.

Möjligheten att klassificera dessa produkter som ”Vigneti delle Dolomiti” skulle inte bara ge konsumenterna exakt information om produktens geografiska ursprung, utan skulle också motivera en värdeökning för produkten när det gäller dess placering på prisskalan, med en justering av priset per flaska och därmed även av värdet på de druvor som används.

Det kännetecken som ”Vigneti delle Dolomiti” utgör skulle också ge den lokala produktionen möjlighet att sticka ut bland de många anonyma generiska eller mousserande endruvsvinerna och undvika den prissättningspolitik som den stora utbredningen av sådana produkter på marknaden medför.

Denna ändring gäller artiklarna 2, 6 och 8 i produktspecifikationen och följande avsnitt i det sammanfattande dokumentet: 2.3. Kategori av vinprodukter, 2.4. Beskrivning av vinerna, 2.5.1. Specifika oenologiska metoder och 2.8. Samband med det geografiska området.

2.2   Inkludering av nya sorter i kombinationen av druvsorter

Ändringen gäller inkludering i kombinationen av druvsorter av följande nyligen införda sorter i de berörda provinserna i produktionsområdet för ”Vigneti delle Dolomiti”:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano och Trento). |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano och Trento).

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano). |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano).

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano). |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano).

| — | HELIOS (B)/(Trento). |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trento).

| — | JOHANNITER (B)/(Trento). |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trento).

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano och Trento). |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano och Trento).

| — | TURCA (N)/(Trento). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trento).

Dessa nya druvsorter läggs därför till de sorter som redan är tillåtna för de berörda provinserna.

Den föreslagna ändringen är särskilt betydelsefull eftersom dessa hybrider av Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis är naturligt resistenta mot de viktigaste sjukdomsalstrarna hos vinstocken (falsk mjöldagg och mjöldagg) och därför inte kräver kemisk behandling. Denna egenskap innebär att de främst odlas nära ”känsliga områden”, som skolor, bebyggda områden, idrottsanläggningar, cykelvägar.

Med hänsyn till dessa miljöegenskaper, ökningen i den areal där de berörda druvsorterna odlas och de goda resultaten av vinframställningen från dessa innovativa druvsorter, syftar denna ändring till att ge även dessa produkter den nödvändiga igenkänningsgraden och skyddsnivån.

Möjligheten att släppa ut viner på marknaden med den skyddade geografiska beteckningen, med uppgifter om druva på etiketten, skulle öka deras värde.

Möjligheten att nämna druvan på etiketten tillsammans med den geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” skulle höja värdet på de enskilda produkterna. Det bör påpekas att dessa sorter inte alltid är välkända eller uppskattade bland konsumenterna, eftersom det hittills inte har gått att nämna dem på etiketterna för de berörda vinerna.

Denna ändring gäller artikel 2 i produktspecifikationen och avsnitt 2 i det sammanfattande dokumentet, punkt 2.7. Viktigaste druvsorter.

2.3   Produktion av viner med druvsorterna ”bianchetta trevigiana” eller ”pavana” angivna på etiketten

Typer av viner med namnen på följande druvsorter på sina etiketter ska läggas till i kategorierna ”vin” och ”pärlande vin”:

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B). |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B).

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Motivering: Den föreslagna ändringen innebär att det går att producera viner av druvsorterna ”bianchetta trevigiana” och ”pavana” och ange dessa sorter på etiketten i enlighet med gällande EU-regler.

De berörda druvsorterna ingick redan i den kombination av druvsorter som anges i produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” för framställning av vitt vin, rött vin och rosévin. Syftet med ändringen är alltså att tillåta att namnet på dessa två sorter anges på etiketterna för de berörda vinerna, i producenternas intresse.

I detta avsnitt av det sammanfattande dokumentet ingår de båda ovannämnda druvsorterna inte i den förteckning över druvsorter som inte får anges i märkningen.

Denna ändring gäller artikel 2 i produktspecifikationen och avsnitt 2 i det sammanfattande dokumentet, punkt 2.9. Ytterligare villkor.

2.4   Undantag som medger att vin bearbetas till mousserande och pärlande vin i angränsande områden

Enligt produktspecifikationen är det redan tillåtet att utföra de normala vinframställningsprocesserna för stilla viner i de angränsande regionerna (i hela Venetien och Lombardiet), förutsatt att de berörda jordbruksföretagen kan visa en oavbruten tradition av framställning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” under de senaste fem produktionsåren.

Syftet med denna ändring är att tillåta att vin bearbetas till pärlande och mousserande vin i samma områden som är tillåtna för stilla viner.

Motivering: Möjligheten att bearbeta vin till mousserande och pärlande vin i de angränsande regionerna är motiverad av och stämmer överens med att normala vinframställningsprocesser får utföras i dessa områden (vilket redan anges i specifikationen). Dessa processer betraktas inte som steg som utförs efter vinframställningen, utan som en integrerad del av vinproduktionen och får som sådana endast utföras i det angivna vinproduktionsområdet.

När jordbruksföretagen har en liten produktion av pärlande och mousserande vin, blir det också allt vanligare att de låter ett annat företag utföra bearbetningen för deras räkning, på grund av de stora investeringar som behövs för att köpa in de system och den teknik som krävs för den här typen av produktion. Det är gängse praxis att lokala producenter ger företag i angränsande regioner i Venetien och Lombardiet i uppdrag att utföra denna bearbetning, särskilt när det gäller liten produktion.

Denna ändring gäller artikel 5 i produktspecifikationen och avsnitt 2 i det sammanfattande dokumentet, punkt 2.9. Ytterligare villkor.

2.5   Den oenologiska metoden att blanda vin och druvmust

Stycket om den oenologiska metoden att blanda vin och druvmust, även med produkter med ursprung utanför området (upp till högst 15 %) omformuleras för att utesluta möjligheten att även delvis använda vin från andra druvor än de som får odlas i provinserna Trento, Bolzano och Belluno.

Motivering: Syftet med ändringen är att ge producenterna mer exakt information, även om den är mer restriktiv än den tidigare specifikationen, om möjligheten att använda den traditionella metoden med blandning. Framför allt syftar den till att förhindra att metoden med blandning av andra druvsorter än de som får odlas i området påverkar de berörda vinernas typiska egenskaper.

Denna ändring gäller artikel 5 i produktspecifikationen och avsnitt 2 i det sammanfattande dokumentet, punkt 2.5.1. Specifika oenologiska metoder.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn som ska registreras

| | ”Vigneti delle Dolomiti” |
| --- | --- |

”Vigneti delle Dolomiti”

| | ”Weinberg Dolomiten” |
| --- | --- |

”Weinberg Dolomiten”

2.   Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

| 4. | Mousserande vin |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mousserande kvalitetsviner |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ |
| --- | --- |

6.

| 8. | Pärlande vin |
| --- | --- |

8.

| 15. | Vin från lätt torkade druvor |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vin av övermogna druvor |
| --- | --- |

16.

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

”Vigneti delle Dolomiti” Bianco i kategorierna ”vin” och ”pärlande vin”, med eller utan angivelse av en eller två druvsorter

Dessa vita viner av de olika typerna uppvisar en färgpalett som går från halmgul till guldgul, ibland med antydningar av ljusgrönt eller koppar, som i fallet med pinot grigio.

Vinernas aromer är utpräglat subtila, med fruktiga toner som i allmänhet speglar den huvudsakliga druvsort som har använts i vinet, men även den typiska ”personligheten” i produkter från bergstrakter.

Vinernas smak kan variera från torr till söt, och är harmonisk, välstrukturerad och smakrik. Vinerna är också välbalanserade i fråga om alkoholhalt och syra.

I vitt pärlande vin ger koldioxiden en ökad friskhet och livlighet.

När vita viner där namnet på den ena eller båda druvsorterna anges släpps för konsumtion har de, utöver de kvaliteter som beskrivs ovan, de organoleptiska egenskaperna hos den eller de druvsorter som vinet har framställts av.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Rosato i kategorierna ”vin” och ”pärlande vin”, med eller utan angivelse av en eller två druvsorter

Dessa roséviner är en grupp ”drickfärdiga” produkter som i huvudsak framställs av druvsorterna schiava, merlot och teroldego.

Dessa viner har en rosa färg med varierande intensitet beroende på vinframställningsprocessen och på hur lång kontakten med druvskalen är.

Aromen är elegant och delikat, med behagliga toner av frukt.

Smaken är frisk och harmonisk med balanserad syra och kan vara allt från torr till söt.

I pärlande vin ger koldioxiden en ökad friskhet och livlighet.

När roséviner där namnet på den ena eller båda druvsorterna anges släpps för konsumtion har de, utöver de kvaliteter som beskrivs ovan, de organoleptiska egenskaperna hos den eller de druvsorter som vinet har framställts av.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 10 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Rosso i kategorierna ”vin” och ”pärlande vin”, med eller utan angivelse av en eller två druvsorter

Dessa viner har en rubinröd färg av varierande intensitet, som ibland har inslag av orange, om vinet är lagrat. De har en vinös arom, som ibland är eterisk eller fruktig. Beroende på vilken druvsort som har använts vid framställningen kan de ha fruktiga aromer som har olika intensitet och är olika välutvecklade beroende på om vinet har lagrats.

Smaken är harmonisk, rund, ibland något bitter och sträv, och kan vara allt från torr till söt.

Rött novellovin har de aromer och smaker som är förknippade med den särskilda kolsyrejäsningsmetod som används för att framställa vin av druvorna, vilket förstärker vinets vinösa profil och druvsortens typiska toner.

I pärlande vin ger koldioxiden en ökad livlighet.

När röda viner där namnet på den ena eller båda druvsorterna anges släpps för konsumtion har de, utöver de kvaliteter som beskrivs ovan, de organoleptiska egenskaperna hos den eller de druvsorter som vinet har framställts av.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent:

| — | 11 % för typen ”Vino Novello”. |
| --- | --- |

—

11 % för typen ”Vino Novello”.

| — | 10 % för övriga typer. |
| --- | --- |

—

10 % för övriga typer.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Bianco som tillhör kategorierna 15 och 16 och som innehåller det traditionella uttrycket ”Passito” eller ”Vino Passito”, utan uppgift om druvsorten

Dessa viner har stor personlighet och karaktär. Färgen varierar från gyllengul till bärnstensgul.

Aromen är delikat, elegant och distinkt, med toner av lätt torkade druvor, ibland något kryddig.

Smaken är rund, harmonisk av vin från lätt torkade druvor, ibland med en smak av alkohol. Den kan vara allt från torr till söt.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 16 %.

Lägsta verkliga alkoholhalt i volymprocent: 9,0 % (vin från lätt torkade druvor) och 12,0 % (vin av övermogna druvor).

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Rosato som tillhör kategorierna 15 och 16 och som innehåller det traditionella uttrycket ”Passito” eller ”Vino Passito”, utan uppgift om druvsorten

Dessa viner har stor personlighet och karaktär. Färgen är rosa med varierande intensitet, ibland med orange toner.

Aromen är delikat, elegant och distinkt, med toner av lätt torkade druvor, ibland något kryddig.

Smaken är rund, harmonisk av vin från lätt torkade druvor, ibland med en smak av alkohol. Den kan vara allt från torr till söt.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 16 %.

Lägsta verkliga alkoholhalt i volymprocent: 9,0 % (vin från lätt torkade druvor) och 12,0 % (vin av övermogna druvor).

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 15,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Rosso som tillhör kategorierna 15 och 16 och som innehåller det traditionella uttrycket ”Passito” eller ”Vino Passito”, utan uppgift om druvsorten

Dessa viner har stor personlighet och karaktär. Färgen är granatröd, ibland med orange toner.

Aromen är delikat, elegant och distinkt, med toner av lätt torkade druvor, ibland något kryddig.

Smaken är rund, harmonisk av vin från lätt torkade druvor, ibland med en smak av alkohol. Den kan vara allt från torr till söt.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 16 %.

Lägsta verkliga alkoholhalt i volymprocent: 9,0 % (vin från lätt torkade druvor) och 12,0 % (vin av övermogna druvor).

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 18,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Bianco som tillhör kategorierna 4 mousserande vin, 5 mousserande kvalitetsvin och 6 mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, med eller utan uppgift om en eller två druvsorter

Det mousserande vinet utmärks av ett livligt och långvarigt skum och en färg som varierar från halmgul till guldgul, med en dragning till ljusgrön. Det utmärks av sin särskilda subtilitet och elegans. Det har en distinkt, fin och delikat arom med antydan av jäst. Det mousserande kvalitetsvinet av aromatisk typ har de typiska aromerna från druvsorten moscato giallo. Smaken är elegant, livlig och typisk för druvsorten. När det gäller sockerhalt kan smaken variera från torr till söt, dvs. med beteckningar som varierar från ”brut nature” till ”söt”. När vita mousserande viner och vita mousserande kvalitetsviner med uppgifter om namnet på den ena eller båda druvsorterna släpps för konsumtion, har de, utöver de kvaliteter som beskrivs ovan, de organoleptiska egenskaperna hos den eller de druvsorter som vinet har framställts av. Mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ med eller utan uppgift om druvsorten, måste ha de organoleptiska egenskaperna hos druvsorten moscato giallo och uteslutande vara framställt av den druvsorten. Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11,0 %.

Lägsta verkliga alkoholhalt i volymprocent: 10,5 % (mousserande vin och mousserande kvalitetsvin) och 6,0 % (mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ).

Lägsta totala syrahalt: 4,5 g/l uttryckt som vinsyra (mousserande vin och mousserande kvalitetsvin), 5,0 g/l uttryckt som vinsyra (mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ).

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra. |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra.

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

”Vigneti delle Dolomiti” Rosato som tillhör kategorierna 4 mousserande kvalitetsvin och 5 mousserande kvalitetsvin, med eller utan uppgift om en eller två druvsorter

Det mousserande vinet utmärks av ett livligt och långvarigt skum och en rosa färg av varierande intensitet. Det utmärks av sin särskilda subtilitet och elegans.

Det har en distinkt, elegant och delikat arom med en antydan av jäst.

Smaken är elegant, livlig och typisk för druvsorten. När det gäller sockerhalt kan smaken variera från torr till söt, dvs. med beteckningar som varierar från ”brut nature” till ”söt”.

När mousserande roséviner och vita mousserande kvalitetsroséviner med uppgifter om namnet på den ena eller båda druvsorterna släpps för konsumtion, har de, utöver de kvaliteter som beskrivs ovan, de organoleptiska egenskaperna hos den eller de druvsorter som vinet har framställts av.

Lägsta totala alkoholhalt i volymprocent: 11 %.

Lägsta halt av sockerfritt extrakt: 14,0 g/l.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent) | 10,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta faktiska alkoholhalt (i volymprocent)

10,5

Lägsta totala syrahalt

4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Analytiska parametrar som inte anges i tabellen nedan överensstämmer med gränserna i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning.

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Grundläggande oenologiska metoder

Den oenologiska metoden att blanda druvmust och vin

Gällande restriktioner för oenologiska metoder

Enligt produktspecifikationen är det tillåtet att blanda must och vin upp till 15 % i enlighet med gällande EU-lagstiftning med druvmust och vin, även från andra italienska vinodlingsområden, förutsatt de har framställts av icke-aromatiska druvsorter som har klassificerat som ”lämpliga för odling” eller ”under observation” i provinserna Belluno, Bolzano och Trento.

Den oenologiska metoden med bearbetning till mousserande vin genom en andra jäsning i autoklav

Gällande restriktioner för oenologiska metoder

Bearbetning till mousserande vin är uteslutande tillåten med en andra jäsning i stora behållare (autoklaver).

b)   Högsta avkastningar

Typer av ”Vigneti delle Dolomiti” Bianco, Rosato och Rosso utan uppgift om druvsort:

23 000 kg druvor per hektar.

”Vigneti delle Dolomiti” som framställts av druvsorten moscato rosa:

12 000 kg druvor per hektar.

Typer av ”Vigneti delle Dolomiti” med uppgift om andra tillåtna druvsorter:

19 500 kg druvor per hektar.

6.   Avgränsat område

Produktionsområdet för de druvor som används för framställning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” omfattar hela territoriet för de autonoma provinserna Trento och Bolzano samt provinsen Belluno i regionen Venetien. Samtliga dessa provinser ingår i EU:s vinodlingsområde C I (B).

7.   Huvudsakliga druvsorter

| | Cabernet franc n. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc n. – cabernet

| | Cabernet sauvignon n. – cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon n. – cabernet

| | Carmenère n. – cabernet |
| --- | --- |

Carmenère n. – cabernet

| | Carmenère n. – cabernet italiano |
| --- | --- |

Carmenère n. – cabernet italiano

| | Carmenère n. – cabernet nostrano |
| --- | --- |

Carmenère n. – cabernet nostrano

| | Casetta n. |
| --- | --- |

Casetta n.

| | Chardonnay b. |
| --- | --- |

Chardonnay b.

| | Franconia n. |
| --- | --- |

Franconia n.

| | Goldtraminer b. |
| --- | --- |

Goldtraminer b.

| | Gosen n. |
| --- | --- |

Gosen n.

| | Groppello di revò n. – groppello |
| --- | --- |

Groppello di revò n. – groppello

| | Kerner b. |
| --- | --- |

Kerner b.

| | Lagarino b. |
| --- | --- |

Lagarino b.

| | Lambrusco a foglia frastagliata n. – enantio n. |
| --- | --- |

Lambrusco a foglia frastagliata n. – enantio n.

| | Lambrusco a foglia frastagliata n. – lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a foglia frastagliata n. – lambrusco

| | Manzoni bianco b. – incrocio manzoni 6.0.13 b. |
| --- | --- |

Manzoni bianco b. – incrocio manzoni 6.0.13 b.

| | Maor b. |
| --- | --- |

Maor b.

| | Merlot n. |
| --- | --- |

Merlot n.

| | Moscato giallo b. – goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato giallo b. – goldmuskateller

| | Moscato giallo b.– moscato |
| --- | --- |

Moscato giallo b.– moscato

| | Moscato giallo b. – moscatellone |
| --- | --- |

Moscato giallo b. – moscatellone

| | Moscato rosa rs. – moscato delle rose |
| --- | --- |

Moscato rosa rs. – moscato delle rose

| | Moscato rosa rs. – rosen muskateller |
| --- | --- |

Moscato rosa rs. – rosen muskateller

| | Müller-thurgau b. – riesling x sylvaner |
| --- | --- |

Müller-thurgau b. – riesling x sylvaner

| | Nosiola b. |
| --- | --- |

Nosiola b.

| | Paolina b. |
| --- | --- |

Paolina b.

| | Pavana n. |
| --- | --- |

Pavana n.

| | Petit verdot n |
| --- | --- |

Petit verdot n

| | Pinot bianco b. – pinot |
| --- | --- |

Pinot bianco b. – pinot

| | Pinot bianco b. – pinot blanc |
| --- | --- |

Pinot bianco b. – pinot blanc

| | Pinot bianco b. – weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot bianco b. – weissburgunder

| | Pinot bianco b. – weiß burgunder |
| --- | --- |

Pinot bianco b. – weiß burgunder

| | Pinot bianco b. – weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot bianco b. – weißburgunder

| | Pinot grigio – grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot grigio – grauburgunder

| | Pinot grigio – grauer burgunder |
| --- | --- |

Pinot grigio – grauer burgunder

| | Pinot grigio – pinot |
| --- | --- |

Pinot grigio – pinot

| | Pinot grigio – pinot gris |
| --- | --- |

Pinot grigio – pinot gris

| | Pinot grigio – ruländer |
| --- | --- |

Pinot grigio – ruländer

| | Pinot nero n. – blauer spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot nero n. – blauer spätburgunder

| | Pinot nero n. – pinot |
| --- | --- |

Pinot nero n. – pinot

| | Pinot nero n. – pinot noir |
| --- | --- |

Pinot nero n. – pinot noir

| | Pinot nero n. – spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot nero n. – spätburgunder

| | Pinot nero n. – blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot nero n. – blauburgunder

| | Rebo n. |
| --- | --- |

Rebo n.

| | Rossara n. |
| --- | --- |

Rossara n.

| | Saint laurent n. |
| --- | --- |

Saint laurent n.

| | Sauvignon b. – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon b. – sauvignon blanc

| | Schiava gentile n. – kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile n. – kleinvernatsch

| | Schiava gentile n. – mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile n. – mittervernatsch

| | Schiava gentile n. – schiava |
| --- | --- |

Schiava gentile n. – schiava

| | Schiava gentile n. – vernatsch |
| --- | --- |

Schiava gentile n. – vernatsch

| | Schiava n. |
| --- | --- |

Schiava n.

| | Schiava grigia n. – grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava grigia n. – grauvernatsch

| | Schiava grigia n. – schiava |
| --- | --- |

Schiava grigia n. – schiava

| | Schiava grigia n. – vernatsch |
| --- | --- |

Schiava grigia n. – vernatsch

| | Schiava grossa n. – edelvernatsch gr |
| --- | --- |

Schiava grossa n. – edelvernatsch gr

| | Schiava grossa n. – großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava grossa n. – großvernatsch

| | Schiava grossa n. – schiava |
| --- | --- |

Schiava grossa n. – schiava

| | Schiava grossa n. – vernatsch |
| --- | --- |

Schiava grossa n. – vernatsch

| | Sennen n. |
| --- | --- |

Sennen n.

| | Sylvaner verde b. – grüner sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde b. – grüner sylvaner

| | Sylvaner verde b. – silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde b. – silvaner

| | Sylvaner verde b. – sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner verde b. – sylvaner

| | Syrah n. – shiraz |
| --- | --- |

Syrah n. – shiraz

| | Teroldego n. |
| --- | --- |

Teroldego n.

| | Verdealbara b. |
| --- | --- |

Verdealbara b.

| | Bronner b. |
| --- | --- |

Bronner b.

| | Helios b. |
| --- | --- |

Helios b.

| | Johanniter b. |
| --- | --- |

Johanniter b.

| | Solaris b. |
| --- | --- |

Solaris b.

| | Turca n. |
| --- | --- |

Turca n.

| | Turca n. – serbina n. |
| --- | --- |

Turca n. – serbina n.

| | Lagrein n. |
| --- | --- |

Lagrein n.

| | Marzemino n. – berzamino |
| --- | --- |

Marzemino n. – berzamino

| | Marzemino n. – berzemino |
| --- | --- |

Marzemino n. – berzemino

| | Meunier n. |
| --- | --- |

Meunier n.

| | Negrara n. |
| --- | --- |

Negrara n.

| | Riesling italico b. – riesling |
| --- | --- |

Riesling italico b. – riesling

| | Riesling italico b. – welschriesling |
| --- | --- |

Riesling italico b. – welschriesling

| | Riesling renano b. – rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling renano b. – rheinrieseling

| | Riesling renano b. – riesling |
| --- | --- |

Riesling renano b. – riesling

| | Traminer aromatico rs. – gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer aromatico rs. – gewürztraminer

| | Trebbiano toscano b. – procanico |
| --- | --- |

Trebbiano toscano b. – procanico

| | Trebbiano boscano b. – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano boscano b. – trebbiano

| | Trebbiano toscano b. – ugni blanc |
| --- | --- |

Trebbiano toscano b. – ugni blanc

| | Veltliner b. – gruner veltliner |
| --- | --- |

Veltliner b. – gruner veltliner

| | Moscato giallo b. – moscatello |
| --- | --- |

Moscato giallo b. – moscatello

| | Moscato giallo b. – muscat |
| --- | --- |

Moscato giallo b. – muscat

| | Moscato giallo b. – muskateller |
| --- | --- |

Moscato giallo b. – muskateller

| | Malvasia nera lunga n. – malvasia |
| --- | --- |

Malvasia nera lunga n. – malvasia

| | Malvasia n. – malvasier |
| --- | --- |

Malvasia n. – malvasier

| | Malvasia n. – roter malvasier |
| --- | --- |

Malvasia n. – roter malvasier

| | Petit manseng b. |
| --- | --- |

Petit manseng b.

| | Portoghese n. – blauer portugieser |
| --- | --- |

Portoghese n. – blauer portugieser

| | Portoghese n. – portugieser |
| --- | --- |

Portoghese n. – portugieser

| | Tannat n. |
| --- | --- |

Tannat n.

| | Tempranillo n. |
| --- | --- |

Tempranillo n.

| | Viogner n. |
| --- | --- |

Viogner n.

| | Zweigelt n. |
| --- | --- |

Zweigelt n.

| | Diolinoir n. |
| --- | --- |

Diolinoir n.

| | Barbera n. |
| --- | --- |

Barbera n.

| | Bianchetta trevigiana b. – bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta trevigiana b. – bianchetta

| | Malvasia istriana b. – malvasia |
| --- | --- |

Malvasia istriana b. – malvasia

| | Marzemina grossa n. – marzemina bastarda |
| --- | --- |

Marzemina grossa n. – marzemina bastarda

| | Marzemina bianca b. – marzemina |
| --- | --- |

Marzemina bianca b. – marzemina

| | Moscato bianco b. – gelber muskateller |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – gelber muskateller

| | Moscato bianco b. – moscatello |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – moscatello

| | Moscato bianco b. – moscatello |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – moscatello

| | Moscato bianco b. – moscatellone |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – moscatellone

| | Moscato bianco b. – moscato |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – moscato

| | Moscato bianco b. – muscat |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – muscat

| | Moscato bianco b. – muskateller |
| --- | --- |

Moscato bianco b. – muskateller

| | Glera b. – serprino |
| --- | --- |

Glera b. – serprino

| | Glera lunga b. – glera |
| --- | --- |

Glera lunga b. – glera

| | Glera lunga b. – serprino |
| --- | --- |

Glera lunga b. – serprino

| | Tocai friulano b. – tai |
| --- | --- |

Tocai friulano b. – tai

| | Trevisana nera n. |
| --- | --- |

Trevisana nera n.

8.   Beskrivning av sambandet

”Vigneti delle Dolomiti”, alla kategorier (1, 4, 5, 6, 8, 15 och 16)

Naturliga faktorer som är relevanta för sambandet:

Området omfattar Trentino, Alto Adige och provinsen Belluno i Venetien och ligger i bergskedjan Dolomiterna, som ingår i Unescos världsarv. Området är i huvudsak bergigt och kuperat, med olika slag av bergarter eftersom det omfattar bergskedjor av olika geologiskt ursprung. Dolomiterna är den största av dem.

Klimatet präglas av övergången mellan semikontinentalt klimat och alpklimat. De kallaste månaderna är vintermånaderna och de varmaste månaderna är juli och augusti. Den genomsnittliga nederbörden är 1 000 mm/år och uppvisar ett mönster som är typiskt för medelhavsområdet, med de största regnmängderna under vår och höst. Tillräckligt mycket regn och utmärkt vattenkapacitet tack vare de många bergen med snösmältning innebär att jorden innehåller tillräckligt med vatten. Dolomiternas speciella geografi skapar tillsammans med övergångsklimatet mellan medelhavsklimat och alpklimat en unik miljö i produktionsområdet för den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” och präglar de viner som framställs där.

I pedologiska termer består jordmånen främst av vittrade kalkstensklippor, med ett högt steninnehåll som ger god dränering och genomluftning. Denna jordmån finns i allmänhet på vittrade kalkstensklippor i alluviala områden på medelhög eller hög höjd. I sluttningarnas lägre delar är marken mindre stenig. I några låglandsområden finns skikt av ackumulerad colluvium och jordmåner med moränavlagringar eller alluvialgrus. Det förekommer också jordmåner av annat geologiskt ursprung, t.ex. i dalarna Vale di Cembra (porfyr), Val d’Isarco (metamorf kristallin) och centrala Vallagarina (basalt).

Historiska och mänskliga faktorer som är relevanta för sambandet:

Vinstockar och vin har alltid ingått i områdets kulturarv, vilket framgår av de många arkeologiska fynden och de dokumenterade historiska beläggen från bronsåldern och fram till våra dagar. Under flera hundra år ingick området som helhet också i Österrike-Ungern, och några av kejsardömets administrativa och kulturella drag är fortfarande tydligt märkbara. Under de tusen år som vinodling och människans historia har gått hand i hand har det utvecklats oupplösliga kopplingar mellan dem. Detta speglas inte bara i lokal kultur och traditionella jordbruks- och vinframställningsmetoder, utan även mer allmänt inom andra kulturområden, som konst och gastronomi. Inrättandet av jordbruksinstitutet San Michele all’Adige 1874 fick en avgörande och bestående effekt på vinodling och vinproduktion och på vinodlingen rent generellt i området. Institutet har varit en mycket god källa till lärande, kunskap och utbildning inom sektorn. Tillsammans med skolan i Conegliano har detta institut bidragit stort till den moderna vinodlingen genom utbildning och spridning av ny vinodlingsteknik och nya oenologiska metoder. Vinodlarna i området har också gett avgörande bidrag genom att införa processer och metoder för vinodling som omfattar både miljömässig och ekonomisk hållbarhet och innovativ vinframställningsteknik.

”Vigneti delle Dolomiti”, kategori: Vin

Information om produkternas särskilda kvalitet som kan hänföras till det geografiska ursprunget och orsakssambandet med egenskaperna hos naturen och människorna i det geografiska området.

De vita vinerna av de olika typerna uppvisar en färgpalett som går från halmgul till guldgul, ibland med antydningar av ljusgrönt eller koppar, som i fallet med pinot grigio. Vinernas fina aromer är utpräglat subtila, med fruktiga toner som i allmänhet speglar den huvudsakliga druvsort som har använts i vinet, framför allt när det gäller aromatiska eller halvaromatiska sorter, som müller-thurgau och sauvignon. Vinernas smak, som varierar från torr till söt, är harmonisk, välstrukturerad, frisk och smakrik.

Rosévinerna, särskilt de som framställs på druvsorterna schiava, merlot och teroldego, har en rosa färg av varierande intensitet som beror på vinframställningsprocessen. Smaken är frisk och harmonisk och varierar från torr till söt, med en väl balanserad syra.

De röda vinerna har en rubinröd färg av varierande intensitet, som ibland har inslag av orange, när det gäller lagrade viner. De har en vinös arom, som ibland är eterisk eller fruktig. Beroende på vilken druvsort som har använts vid framställningen kan de ha fruktiga aromer som har olika intensitet och är olika välutvecklade beroende på om vinet har lagrats. Smaken är harmonisk och välstrukturerad och kan variera från torr till söt.

Rött novellovin har de aromer och smaker som är förknippade med den särskilda kolsyrejäsningsmetod som används för att framställa vin av druvorna, vilket förstärker vinets vinösa profil och druvsortens typiska toner.

De många olika druvsorter som odlas gör att man kan ta vara på de olika typerna av mark på bästa sätt. Vingårdarna ligger normalt i områden med bästa möjliga solexponering. Gröna druvsorter odlas främst i kuperade områden, medan blå druvsorter odlas i de djupare jordarna i dalbottnarna. Dessa druvor kan ge runda, tanninrika och smakrika viner med välutvecklade toner av mogen frukt.

Variationerna i temperatur mellan dag och natt är typiska för detta område och leder, framför allt i fråga om gröna druvor, till en ansamling av de aromatiska prekursorer som ger vinerna deras särskilda organoleptiska egenskaper. Variationen av lägen och höjd över havet ger en mängd olika förhållanden, vilket gör att man kan välja det lämpligaste läget för de olika vinerna.

Egenskaperna och kvaliteterna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” är också beroende av mänskliga faktorer, framför allt vinproducenternas yrkeskunnande. Den areal som ett jordbruksföretag använder till vinodling brukar vara relativt liten, på cirka 1,3 hektar. Topografin innebär också att det krävs många arbetstimmar (mer än 600) för att odla en hektar vingård. Merparten av den tiden läggs på åtgärder för att skapa bästa möjliga tillväxt hos vinstockarna och för druvornas mognad, att stimulera den naturliga motståndskraften mot sjukdomsalstrare och minska användningen av växtskyddsåtgärder. Här bör det påpekas att nästan hela vinodlingsarealen sköts enligt principerna för integrerad och i allt större utsträckning ekologisk bekämpning av skadedjur. Druvorna skördas uteslutande för hand.

Samspelet mellan naturliga faktorer (klimat, jordmån och topografi), de lokala producenternas samlade erfarenhet och modern odlings- och vinframställningsteknik gör det möjligt att producera kvalitetsviner vars egenskaper och anseende är kopplade till det produktionsområde och de druvsorter som de kommer från.

”Vigneti delle Dolomiti”, kategorierna 4 mousserande vin, 5 mousserande kvalitetsvin, 6 mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, 8 pärlande vin

Information om produkternas särskilda kvalitet som kan hänföras till det geografiska ursprunget och orsakssambandet med egenskaperna hos naturen och människorna i det geografiska området.

Med sin månghundraåriga tradition betraktas mousserande vin som juvelen i kronan för den lokala vinframställningen. Den särskilda omsorgen under odling och skörd av druvorna och bearbetningen av dem till basvin samt den andra jäsningen, gör att det mousserande vinet skiljer sig från mängden med sina subtila och eleganta kvaliteter.

De mousserande vinernas kvalitet präglas av tillgången till råvaror som kommer från de bergiga vinodlingsområden där druvorna och vinerna har kvalitetsegenskaper som är idealiska för framställningen av den här typen av vin. Egenskaperna består framför allt i att druvorna har en god balans mellan sockerhalt och syra, vilket bl.a. beror på temperaturväxlingarna mellan dag och natt, som ökar ju högre vingårdarna ligger över havet.

Dessutom styrs produktens egenskaper av begränsningen av vinsorter som får användas för att framställa mousserande viner.

När det gäller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ beror orsakssambandet också på valet av druvsort, dvs. den inhemska sorten moscato giallo, som odlas i området och vars fina aromer förädlas i en lagringsprocess som inte är alltför intensiv och som får draghjälp av det subalpina klimatet.

Det mousserande vinet utmärks av ett livligt och långvarigt skum och en färg som varierar från halmgul till guldgul med en dragning till ljusgrön. Det har en distinkt och elegant arom med en antydan av jäst. Smaken är elegant, livlig och typisk för druvsorten.

Mousserande rosévin, som framför allt framställs på druvsorten pinot nero, har av ett livligt och långvarigt skum och en rosa färg av varierande intensitet. Det har en distinkt och elegant arom med en antydan av jäst. Smaken är elegant, livlig och distinkt.

När det gäller sockerhalten varierar det mousserande vinets smak, oavsett om det är vitt eller rosé, från torrt till sött, dvs. med uppgiften från ”brut nature” till ”sött”.

Pärlande viner utmärks, oavsett om de är vita, rosé eller röda, av sin friskhet och livlighet, som är kopplade till den måttliga frigörelsen av koldioxid.

Den specialiseringsnivå som vissa jordbruksföretag har uppnått inom framställningen av pärlande vin har dessutom gjort det möjligt att förfina de vinframställningsmetoder och tekniska aspekter som hänger samman med den andra jäsning som görs i stora behållare (autoklaver), vilket bidrar till att höja kvaliteten på de pärlande vinerna.

Specialiseringen i framställningsprocessen har gjort det möjligt att identifiera de druvsorter som är lämpligast för pärlande viner och att göra den andra jäsningen med toppmodern utrustning, vilket har bidragit till att höja kvaliteten på slutprodukten.

Den stora variationen i jordmån och klimat gör att man kan ta vara på potentialen hos de druvsorter som är lämpliga för mousserande vin på bästa sätt. Vingårdarna ligger normalt i områden med bästa möjliga solexponering. Variationerna i temperatur mellan dag och natt är typiska för detta område och leder, framför allt i fråga om gröna druvor, till en ansamling av de aromatiska prekursorer som ger vinerna deras särskilda organoleptiska egenskaper. Variationen av lägen och höjd över havet ger en mängd olika förhållanden, vilket gör att man kan välja det lämpligaste läget för de olika typerna av vinrankor.

Egenskaperna och kvaliteterna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” är också beroende av mänskliga faktorer, framför allt vinproducenternas yrkeskunnande. Den areal som ett jordbruksföretag använder till vinodling brukar vara relativt liten, på cirka 1,3 hektar. Topografin innebär också att det krävs många arbetstimmar (mer än 600) för att odla en hektar vingård. Merparten av den tiden läggs på åtgärder för att skapa bästa möjliga tillväxt hos vinstockarna och för druvornas mognad, att stimulera den naturliga motståndskraften mot sjukdomsalstrare och minska användningen av växtskyddsåtgärder. Här bör det påpekas att nästan hela vinodlingsarealen sköts enligt principerna för integrerad och i allt större utsträckning ekologisk bekämpning av skadedjur. Druvorna skördas uteslutande för hand.

Samspelet mellan naturliga faktorer (druvsort, klimat, jordmån), de lokala producenternas samlade erfarenhet och modern odlings- och vinframställningsteknik gör det möjligt att producera kvalitetsviner vars egenskaper och anseende är kopplade till det produktionsområde och de druvsorter som de kommer från.

”Vigneti delle Dolomiti”, kategorierna 15 vin från lätt torkade druvor och 16 vin av övermogna druvor

Information om produkternas särskilda kvalitet som kan hänföras till det geografiska ursprunget och orsakssambandet med egenskaperna hos naturen och människorna i det geografiska området. Färgen varierar från guldgul till bärnstensgul för de vita vinerna, till rosa och granatröd, beroende på vilken sort som används. Aromen är delikat och distinkt, med noter av lätt torkade druvor, ibland kryddig och kan påminna om honung och mogen frukt. Smaken är rund, harmonisk, av vin från lätt torkade druvor, och kan variera från torr till söt, även om typer med högre sockerhalt dominerar.

Produktionen av ”Passito-viner” berör alla druvsorter i viss omfattning, såväl gröna som blå, men oftast används aromatiska druvsorter (moscato giallo, moscato rosa, traminer aromatico) och alvaromatiska sorter (goldtraminer, nosiola, riesling renano, sauvignon osv.).

Torkningen sker på rankan (vin av övermogna druvor) eller i torkområden (vin från lätt torkade druvor). Längden på övermognings- eller torkningsperioden varierar och beror på intensiteten i de egenskaper som vintillverkaren vill ge slutprodukten med denna teknik.

Producenten identifierar de druvor som ska användas för framställning av ”Passito-viner” utifrån klasens särskilda fysiska egenskaper och kvaliteter.

Klasar med en gles struktur, dvs. med gott om utrymme mellan druvorna, är särskilt lämpliga för att torkas, och de väljs ut i vingården vid skörden.

Torkningen gynnas av de stora temperaturskillnaderna mellan dag och natt, som är särskilt märkbara på sensommaren och hösten, och av de nordliga vindarna som kommer in över Alperna.

Dessutom blåser den dämpande ”Òra del Garda-vinden” in varje dag från Gardasjön och sveper över en stor andel av produktionsområdet. Den har stor betydelse för att skapa optimala förhållanden för att torka druvorna, dvs. så gott som oavbruten naturlig ventilation, med en fukthalt som förhindrar att druvorna torkar för snabbt.

”Passito-viner” framställs visserligen i små volymer totalt, men produceras av så gott som samtliga buteljeringsföretag och är ofta företagets ”flaggskeppsprodukt”.

Orsakssambandet mellan det geografiska området och produktens egenskaper beror framför allt på tre faktorer:

| — | Tillgång till druvsorter (som anges ovan) som är särskilt lämpliga för att genomgå den torkning som krävs för att framställa denna typ av vin, |
| --- | --- |

—

Tillgång till druvsorter (som anges ovan) som är särskilt lämpliga för att genomgå den torkning som krävs för att framställa denna typ av vin,

| — | temperaturvariationer och regelbundna lokala vindar (Òra del Garda) som bidrar till att bevara druvorna under torkningsfasen, oavsett om den sker på rankan eller i torkområden, |
| --- | --- |

—

temperaturvariationer och regelbundna lokala vindar (Òra del Garda) som bidrar till att bevara druvorna under torkningsfasen, oavsett om den sker på rankan eller i torkområden,

| — | en gammal tradition av att framställa ”Passito-viner” som fortfarande följs, med teknik som har gått i arv genom århundradena. |
| --- | --- |

—

en gammal tradition av att framställa ”Passito-viner” som fortfarande följs, med teknik som har gått i arv genom århundradena.

De många olika miljöerna i fråga om jordmån och klimat gör att man kan ta vara på potentialen hos de druvsorter som är lämpligast att torkas. Vingårdarna ligger normalt i områden med bästa möjliga solexponering. Variationerna i temperatur mellan dag och natt är typiska för detta område och leder, framför allt i fråga om gröna druvor, till en ansamling av de aromatiska prekursorer som ger vinerna deras särskilda organoleptiska egenskaper. Variationen av lägen och höjd över havet ger en mängd olika förhållanden, vilket gör att man kan välja det lämpligaste läget för de olika typerna av vinrankor.

Egenskaperna och kvaliteterna hos viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” är också beroende av mänskliga faktorer, framför allt vinproducenternas yrkeskunnande. Den areal som ett jordbruksföretag använder till vinodling brukar vara relativt liten, på cirka 1,3 hektar. Topografin innebär också att det krävs många arbetstimmar (mer än 600) för att odla en hektar vingård. Merparten av den tiden läggs på åtgärder för att skapa bästa möjliga tillväxt hos vinstockarna och för druvornas mognad, att stimulera den naturliga motståndskraften mot sjukdomsalstrare och minska användningen av växtskyddsåtgärder. Här bör det påpekas att nästan hela vinodlingsarealen sköts enligt principerna för integrerad och i allt större utsträckning ekologisk bekämpning av skadedjur. Druvorna skördas uteslutande för hand.

Samspelet mellan naturliga faktorer (druvsort, klimat, jordmån), de lokala producenternas samlade erfarenhet och modern odlings- och vinframställningsteknik gör det möjligt att producera kvalitetsviner vars egenskaper och anseende är kopplade till det produktionsområde och de druvsorter som de kommer från.

9.   Väsentliga ytterligare villkor

Undantag avseende området för vinframställning och bearbetning till pärlande och mousserande vin

Regelverk: EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor: Undantag med avseende på produktionen i det angivna geografiska området.

Beskrivning av villkoret:

Enligt gällande EU-lagstiftning får vinframställning och bearbetning till pärlande och mousserande vin även ske i de angränsande regionerna Venetien och Lombardiet i sin helhet, förutsatt att de berörda företagen kan visa en oavbruten tradition av att framställa viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” under de senaste fem produktionsåren.

Möjligheten att bearbeta vin till mousserande och pärlande vin i de angränsande regionerna är motiverad av och stämmer överens med att normala vinframställningsprocesser får utföras i dessa regioner. Dessa processer betraktas inte som steg som utförs efter vinframställningen, utan som en integrerad del av vinproduktionen och får som sådana endast utföras i det fastställda vinproduktionsområdet.

Detta undantag baseras på en väletablerad tradition och ger de berörda producenterna möjlighet att även utnyttja bearbetningsanläggningar i de ovannämnda administrativa områdena, som angränsar till produktionsområdet.

Uppgift om druvsortens namn på etiketten

Regelverk: EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor: Ytterligare märkningskrav

Beskrivning av villkoret:

Etiketterna för viner i kategorierna ”vin” och ”pärlande vin” med den skyddade geografiska beteckningen ”Vigneti delle Dolomiti” får innehålla uppgifter om namnet på en eller två druvsorter som vinerna har framställts av.

Enligt gällande EU-lagstiftning är det emellertid förbjudet att använda druvsortens eller druvsorternas namn på etiketter och i presentation i följande fall:

| a) | För vinkategorierna ”vin från lätt torkade druvor” och ”vin av övermogna druvor”, inbegripet dem som kallas ”Vino Passito” eller ”Passito”. |
| --- | --- |

a)

För vinkategorierna ”vin från lätt torkade druvor” och ”vin av övermogna druvor”, inbegripet dem som kallas ”Vino Passito” eller ”Passito”.

| b) | För kategorierna ”vin” och ”pärlande vin”, begränsat till följande sorter: – Viner från provinsen Bolzano: lagrein, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico, veltliner. – Viner från provinsen Trento: lagrein, marzemino, meunier, negrara, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico, trebbiano toscano, veltliner. |
| --- | --- |

b)

För kategorierna ”vin” och ”pärlande vin”, begränsat till följande sorter: – Viner från provinsen Bolzano: lagrein, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico, veltliner. – Viner från provinsen Trento: lagrein, marzemino, meunier, negrara, riesling italico, riesling renano, traminer aromatico, trebbiano toscano, veltliner.

För kategorierna ”mousserande vin” och ”mousserande kvalitetsvin” får etiketten också innehålla hänvisningar till en eller två av följande druvsorter: chardonnay, pinot bianco, pinot grigio, pinot nero och müller-thurgau, och för kategorin ”mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ” får endast sortnamnet moscato giallo användas på etiketten.

Länk till produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/20

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juli 2019

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 [EUT L 140, 30.4.2004, s. 1])

(2019/C 197/03)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 158, 10.5.2019, s. 12.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2019 | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.6.2019 | 30.6.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.5.2019 | 31.5.2019 | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 1.4.2019 | 30.4.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.3.2019 | 31.3.2019 | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 1.2.2019 | 28.2.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 1.1.2019 | 31.1.2019 | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2019

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

1.6.2019

30.6.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

1.5.2019

31.5.2019

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

1.4.2019

30.4.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

1.3.2019

31.3.2019

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

1.2.2019

28.2.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

1.1.2019

31.1.2019

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/21

---

Anbudsinbjudan avseende tilldelning av licenser för undersökning och utvinning av kolväten i Dinariska alperna

(2019/C 197/04)

Kroatiska staten uppmanar alla intresserade att lämna in anbud för att erhålla en licens för undersökning och utvinning av kolväten i det tillgängliga undersökningsområdet i Dinariska alperna.

Upphandlingsdokument samt all information och alla meddelanden om förfarandet finns på miljöskydds- och energiministeriets webbplats www.mzoe.hr och på Kroatiens byrå för kolväten – www.azu.hr.

1.   ALLMÄN INFORMATION OM LICENSER

Licenser för undersökning och utvinning av kolväten ska utfärdas för undersökningsområden i Dinariska alperna. Licenser för undersökning och utvinning ger investerare rätt att undersöka kolväten i ett särskilt undersökningsområde och att ingå kontrakt för undersökning och utvinning av kolväten, samt direkt tilldelning av licenser för kolväteutvinning förutsatt att de uppfyller alla villkor enligt lagen om undersökning och utvinning av kolväten.

Licenser för undersökning och utvinning kommer att tilldelas framgångsrika anbudsgivare för en period av 30 år, som inbegriper både undersökningsperioden och utvinningsperioden, med början den dag då avtalet träder i kraft.

När det gäller villkoren för licenser kommer investerare att ingå ett avtal med kroatiska staten om undersökning av kolväten och om uppdelning av vinsten av utvinningen inom sex månader från den dag då licensen för undersökning och utvinning utfärdades.

2.   INFORMATION OM UNDERSÖKNINGSOMRÅDET

Upphandlingsförfarandet för licenser för undersökning och utvinning av kolväten i Dinariska alperna gäller fyra undersökningsområden:

| 1. | Undersökningsområde Dinaridi-13 (DI-13) |
| --- | --- |

1.

Undersökningsområde Dinaridi-13 (DI-13)

| 2. | Undersökningsområde Dinaridi-14 (DI-14) |
| --- | --- |

2.

Undersökningsområde Dinaridi-14 (DI-14)

| 3. | Undersökningsområde Dinaridi-15 (DI-15) |
| --- | --- |

3.

Undersökningsområde Dinaridi-15 (DI-15)

| 4. | Undersökningsområde Dinaridi-16 (DI-16) |
| --- | --- |

4.

Undersökningsområde Dinaridi-16 (DI-16)

Kartor och koordinater för undersökningsområdena finns i upphandlingsdokumenten.

3.   PRELIMINÄRT DATUM/TIDSFRIST FÖR BEVILJANDE AV LICENSER

Anbuden ska lämnas in senast den 10 september 2019 och tidsfristen för beviljande av licenser är december 2019.

4.   KRITERIER FÖR URVAL AV ANBUDSGIVARE

Med tillämpning av artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (EGT L 164 30.6.1994) när det gäller nationell säkerhet, och i enlighet med artikel 19 i lagen om undersökning och utvinning av kolväten, ska följande kriterier beaktas vid urvalet av de mest fördelaktiga anbudsgivarna:

| 1. | Anbudsgivarens tekniska, ekonomiska och yrkesmässiga kapacitet. |
| --- | --- |

1.

Anbudsgivarens tekniska, ekonomiska och yrkesmässiga kapacitet.

| 2. | Hur anbudsgivaren avser att bedriva den verksamhet som omfattas av licensen för undersökning och utvinning av kolväten. |
| --- | --- |

2.

Hur anbudsgivaren avser att bedriva den verksamhet som omfattas av licensen för undersökning och utvinning av kolväten.

| 3. | Anbudets kvalitet totalt sett. |
| --- | --- |

3.

Anbudets kvalitet totalt sett.

| 4. | De ekonomiska villkor som anbudsgivaren erbjuder i utbyte mot licensen för undersökning och utvinning av kolväten. |
| --- | --- |

4.

De ekonomiska villkor som anbudsgivaren erbjuder i utbyte mot licensen för undersökning och utvinning av kolväten.

| 5. | Eventuell brist på effektivitet eller ansvar i någon form som anbudsgivaren visat i ett annat land och i samband med tidigare verksamhet som omfattats av en licens för undersökning och utvinning av kolväten. |
| --- | --- |

5.

Eventuell brist på effektivitet eller ansvar i någon form som anbudsgivaren visat i ett annat land och i samband med tidigare verksamhet som omfattats av en licens för undersökning och utvinning av kolväten.

Ett annat kriterium när det gäller att välja ut anbudsgivaren är den avgift som krävs för att ingå avtal om undersökning och utvinning av kolväten, där minimibeloppet fastställs i det dekret som avses i artikel 51 i lagen om undersökning och utvinning av kolväten.

Om två eller fler anbud, efter utvärdering enligt kriterierna i lagen om undersökning och utvinning av kolväten, anses likvärdiga, kommer andra relevanta, objektiva och icke-diskriminerande kriterier att beaktas inför det slutgiltiga beslutet.

---

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/23

---

Uppgifter som ska lämnas enligt artikel 5.2

Bildande av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 19))

(2019/C 197/05)

I.1   Namn, adress och kontakt

Registrerat namn: EVTZ Euregio Maas-Rhein

Registrerat säte:

Kontakt: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

Grupperingens internetadress: www.euregio-mr.eu

I.2   Grupperingens varaktighet

Grupperingens varaktighet: obegränsad

Datum för registrering:

Datum för publicering:

II.   MÅL

| 1. | Den viktigaste uppgiften för EGTS Euregio Maas-Rhein är att underlätta och stärka samarbetet mellan partnerregionerna för att främja en balanserad och hållbar utveckling av området utan inre gränser och underlätta alla invånares dagliga liv.
  EGTS Euregio Maas-Rhein betraktar sig som en plattform för att sammanföra uppgifter och en drivkraft för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, dock utan att ersätta de befintliga behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

1.

EGTS Euregio Maas-Rhein betraktar sig som en plattform för att sammanföra uppgifter och en drivkraft för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, dock utan att ersätta de befintliga behöriga myndigheterna.

| 2. | EGTS Euregio Maas-Rhein kan utveckla aktiviteter, utarbeta och genomföra program och projekt samt ansöka om finansiering. |
| --- | --- |

2.

III.   KOMPLETTERANDE UPPGIFTER OM GRUPPERINGENS NAMN

Namn på engelska: EGTC Euregio Maas-Rhein

Namn på franska: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   MEDLEMMAR

IV.1   Totalt antal medlemmar i grupperingen: 5

IV.2   Grupperingsmedlemmarnas nationaliteter: Belgien, Nederländerna, Tyskland

IV.3   Information om medlemmarna (1)

Officiellt namn: Provinsen Limburg

Postadress:

Internetadress: http://www.limburg.be/

Typ av medlem: regional myndighet

Officiellt namn: Provinsen Liège

Postadress:

Internetadress: https://www.provincedeliege.be/

Typ av medlem: regional myndighet

Officiellt namn: Belgiens tyskspråkiga gemenskap

Postadress:

Internetadress: http://www.ostbelgienlive.be

Typ av medlem: regional myndighet

Officiellt namn: Region Aachen-Zweckverband

Postadress:

Internetadress: www.regionaachen.de

Typ av medlem: regional myndighet

Officiellt namn: Provinsen Limburg

Postadress:

Internetadress: https://www.limburg.nl/

Typ av medlem: regional myndighet

---

(1)  Var vänlig lägg till för varje medlem.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/25

---

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol för statligt stöd

(2019/C 197/06)

Genom det beslut som det hänvisas till ovan, och som återges på det giltiga språket efter denna sammanfattning, har Eftas övervakningsmyndighet meddelat de norska myndigheterna sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol i fråga om ovan nämnda åtgärd.

Berörda parter kan skicka synpunkter på åtgärden i fråga, inom en månad från offentliggörandet, till:

| Eftas övervakningsmyndighet |
| --- |
| Registreringsenheten |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bryssel |
| BELGIEN |

Eftas övervakningsmyndighet

Registreringsenheten

Rue Belliard 35

1040 Bryssel

BELGIEN

Synpunkterna kommer att meddelas de norska myndigheterna. En berörd part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

| 1. | Den 11 maj 2017 mottog myndigheten ett klagomål från branschorganisationen Nelfo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Efter förfrågningar mottog myndigheten information från de norska myndigheterna genom skrivelser av den 27 juni 2017 och den 5 juli 2017 samt genom e-brev av den 8 september 2017, den 12 september 2017 och den 28 februari 2018. |
| --- | --- |

2.

Beskrivning av åtgärden/åtgärderna

| 3. | Den påstådda stödmottagaren är BKK som agerat genom olika helägda dotterbolag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | År 1996 överläts äganderätten till gatubelysningen i Bergen till BKK från ett helägt företag till Bergens kommun. Två år senare omvandlades BKK till aktiebolag. För närvarande ägs BKK av Bergens kommun (37,75 %), andra kommuner i Bergenregionen (12,35 %) och det statligt ägda företaget Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | De dotterbolag till BKK som under årens lopp har ägt gatubelysningen är BKK Nett AS (1996–januari 2016), EnoTek AS (januari 2016–maj 2017) och Veilys AS (maj 2017–i dag). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Beslutet rör tre åtgärder som genomförts av Bergens kommun avseende kommunens gatubelysning, nämligen a) drifts- och underhållsavtalet, b) finansieringen av 12 000 lysdiodarmaturer och c) kompensationen avseende kapitalkostnaderna för infrastrukturen till gatubelysningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Enligt den klagande utgör åtgärderna a) och b) en pågående överträdelse av bestämmelserna om statligt stöd från den 1 januari 2016. När det gäller dessa två åtgärder är det formella granskningsförfarandet begränsat till denna tidsperiod. |
| --- | --- |

7.

Bedömning av åtgärden/åtgärderna

| 8. | Myndigheten hyser tvivel om att de tre åtgärderna är förenliga med principen om marknadsekonomiska aktörer. Finansieringen av de 12 000 lysdiodarmaturerna och kompensationen avseende kapitalkostnaderna för infrastrukturen till gatubelysningen kan utgöra en minskning av kostnader som normalt skulle belasta budgeten för BKK, som äger gatubelysningen. De norska myndigheterna har inte lämnat information som tyder på att BKK har en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och de bestämmelser som avser tjänster av allmänt ekonomiskt intresse förefaller därför inte vara tillämpliga på de aktuella åtgärderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Även om Bergens kommun köper drifts- och underhållstjänsterna till förmån för kommunens invånare, hyser myndigheten tvivel om att BKK:s verksamhet kan betecknas som icke-ekonomisk, med tanke på att BKK är ett privat företag som erbjuder tjänster mot betalning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slutligen förefaller det som att marknaden för drifts- och underhållstjänster, i likhet med andra marknader där de berörda dotterbolagen till BKK har verkat, är öppen för handel inom EES. Men för närvarande har inte myndigheten tillräckligt utförliga uppgifter för att kunna dra någon slutsats i det avseendet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Om åtgärderna utgör statligt stöd har skyldigheten enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om upprättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att anmäla stödet till övervakningsmyndigheten innan det genomförs, inte iakttagits. Ett sådant statligt stöd skulle vara olagligt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | De norska myndigheterna har inte lagt fram några argument som styrker att åtgärderna, i den mån de utgör statligt stöd, kan anses vara förenliga med EES-avtalet. Myndigheten hyser därför tvivel om dessa tre åtgärders förenlighet med EES-avtalet. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/35

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstendömet Liechtensteins förvaltningsdomstol) av den 24 januari 2019 i målet D och E

(Mål E-2/19)

(2019/C 197/07)

Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (furstensdömet Liechtensteins förvaltningsdomstol) har i en skrivelse av den 24 januari 2019, som inkom till Eftadomstolens kansli den 29 januari 2019, begärt ett rådgivande yttrande i målet D och E beträffande följande fråga:

Måste direktiv 2004/38, särskilt artikel 3.1 jämförd med artikel 7.1 d, och första meningen i punkt III i [gemensamma EES-kommitténs] beslut nr 191/1999 tolkas som att en familjemedlem till en medborgare i en EU-medlemsstat har rätt att erhålla ett tillstånd med samma giltighet som den person som han eller hon är beroende av, även om den person som han eller hon är beroende av fick uppehållsrätt i Liechtenstein endast på grundval av nationell lagstiftning och inte på grundval av EES-lagstiftningen?

---

| 13.6.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/36

---

Talan väckt mot Konkurrenten.no AS den 26 februari 2019 av Nettbuss AS

(Mål E-1/17 Costs)

(2019/C 197/08)

Den 26 februari 2019 väckte Nettbuss AS, företrätt av Camilla Borna Fossem från Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norge, talan mot Konkurrenten.no AS vid Eftadomstolen.

Sökanden yrkar att domstolen beslutar följande:

| 1. | Konkurrenten.no ska till Nettbuss AS betala ett belopp på 442 125 norska kronor (eller motsvarande belopp i euro) utöver de tillämpliga standardräntorna. |
| --- | --- |

1.

Konkurrenten.no ska till Nettbuss AS betala ett belopp på 442 125 norska kronor (eller motsvarande belopp i euro) utöver de tillämpliga standardräntorna.

Rättsliga och faktiska omständigheter; grunder för talan

| — | Den 11 januari 2017 väckte Konkurrenten.no AS talan vid Eftadomstolen mot Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 179/15/KOL från maj 2015. Sökanden påverkades direkt av övervakningsmyndighetens beslut och ansökte om att få intervenera i mål E-1/17, Konkurrenten.no AS mot Eftas övervakningsmyndighet. Genom beslut av domstolens ordförande den 12 juli 2017 tilläts sökanden att intervenera. |
| --- | --- |

—

Den 11 januari 2017 väckte Konkurrenten.no AS talan vid Eftadomstolen mot Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 179/15/KOL från maj 2015. Sökanden påverkades direkt av övervakningsmyndighetens beslut och ansökte om att få intervenera i mål E-1/17, Konkurrenten.no AS mot Eftas övervakningsmyndighet. Genom beslut av domstolens ordförande den 12 juli 2017 tilläts sökanden att intervenera.

| — | Enligt artikel 70.1 i Eftadomstolens arbetsordning gäller följande:

  ”I händelse av tvist om de kostnader som är ersättningsgilla ska domstolen, på ansökan av part, avgöra frågan genom beslut, efter att ha hört den andra parten.” |
| --- | --- |

—

Enligt artikel 70.1 i Eftadomstolens arbetsordning gäller följande:

”I händelse av tvist om de kostnader som är ersättningsgilla ska domstolen, på ansökan av part, avgöra frågan genom beslut, efter att ha hört den andra parten.”

| — | I sitt beslut i mål E-1/17 ålade Eftadomstolen Konkurrenten.no AS att bära sökandens kostnader. |
| --- | --- |

—

I sitt beslut i mål E-1/17 ålade Eftadomstolen Konkurrenten.no AS att bära sökandens kostnader.

---