# Europeiska unionens C 243/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 243 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången19 juli 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 243

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången19 juli 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 243/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9400 – Apollo Management/Ares/JV) (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 243/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9400 – Apollo Management/Ares/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 243/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2019/C 243/03 | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 juli 2019 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 – Pan Galego/Pan Gallego (SGB) | 3 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 243/02

Eurons växelkurs

2

2019/C 243/03

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 juli 2019 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 – Pan Galego/Pan Gallego (SGB)

Europeiska unionens officiella tidning

3

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 19.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 243/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9400 – Apollo Management/Ares/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 243/01)

Kommissionen beslutade den 12 juli 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9400. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9400. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 19.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 243/2

---

Eurons växelkurs (1)

18 juli 2019

(2019/C 243/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1216 |
| JPY | japansk yen | 120,89 |
| DKK | dansk krona | 7,4672 |
| GBP | pund sterling | 0,89853 |
| SEK | svensk krona | 10,5040 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1064 |
| ISK | isländsk krona | 141,10 |
| NOK | norsk krona | 9,6438 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,586 |
| HUF | ungersk forint | 326,46 |
| PLN | polsk zloty | 4,2596 |
| RON | rumänsk leu | 4,7325 |
| TRY | turkisk lira | 6,3852 |
| AUD | australisk dollar | 1,5944 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4650 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7654 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6640 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5261 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 321,30 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,6932 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7168 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3875 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 669,87 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6143 |
| PHP | filippinsk peso | 57,324 |
| RUB | rysk rubel | 70,6478 |
| THB | thailändsk baht | 34,635 |
| BRL | brasiliansk real | 4,2164 |
| MXN | mexikansk peso | 21,3786 |
| INR | indisk rupie | 77,2775 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1216

JPY

japansk yen

120,89

DKK

dansk krona

7,4672

GBP

pund sterling

0,89853

SEK

svensk krona

10,5040

CHF

schweizisk franc

1,1064

ISK

isländsk krona

141,10

NOK

norsk krona

9,6438

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,586

HUF

ungersk forint

326,46

PLN

polsk zloty

4,2596

RON

rumänsk leu

4,7325

TRY

turkisk lira

6,3852

AUD

australisk dollar

1,5944

CAD

kanadensisk dollar

1,4650

HKD

Hongkongdollar

8,7654

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6640

SGD

singaporiansk dollar

1,5261

KRW

sydkoreansk won

1 321,30

ZAR

sydafrikansk rand

15,6932

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7168

HRK

kroatisk kuna

7,3875

IDR

indonesisk rupiah

15 669,87

MYR

malaysisk ringgit

4,6143

PHP

filippinsk peso

57,324

RUB

rysk rubel

70,6478

THB

thailändsk baht

34,635

BRL

brasiliansk real

4,2164

MXN

mexikansk peso

21,3786

INR

indisk rupie

77,2775

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 19.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 243/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 juli 2019

om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012

”Pan Galego”/”Pan Gallego” (SGB)

(2019/C 243/03)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 50.2 a, och

av följande skäl:

| (1) | Spanien har sänt en ansökan till kommissionen om skydd av namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” enligt artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Spanien har sänt en ansökan till kommissionen om skydd av namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” enligt artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (2) | Kommissionen har enligt artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har enligt artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen.

| (3) | För att göra det möjligt att lämna in ett meddelande om invändning enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i den förordningen för namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt att lämna in ett meddelande om invändning enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i den förordningen för namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 för namnet ”Pan Galego”/”Pan Gallego” (SGB) finns i bilagan till det här beslutet.

I enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 tillgodoses genom detta offentliggörande rätten att göra invändningar mot registrering av det namn som anges i första stycket i denna artikel inom tre månader från det att detta beslut har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 juli 2019.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

BILAGA

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PAN GALEGO”/”PAN GALLEGO”

EU-nr: PGI-ES-02321 – 22.9.2017

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Pan Galego”/”Pan Gallego”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Pan galego” eller ”Pan gallego” är ett bröd med en knaprig skorpa vars hårdhet varierar beroende på brödets form. Inkråmet är mjukt med många och oregelbundna luftblåsor. Brödet bakas på hantverksmässigt sätt av mjöl av brödvete (Triticum aestivum, L.), varav en del kommer från inhemska galiciska sorter och ekotyper av vete (allmänt kallade trigo país, lantvete, eller trigo gallego, galiciskt vete), som odlas i den autonoma regionen Galicien. Framställningen av detta bröd kännetecknas av användandet av surdeg (minst 15 % av mjölvikten) och mycket vatten (minst 75 liter till 100 kg mjöl), samt en lång jästid (minst 3 timmar) och lång gräddningstid. Brödet gräddas alltid i ugnar med stenbotten eller en bottensula av annat eldfast material.

Brödet har följande särskilda egenskaper:

—   Form:

”Pan gallego” bakas i följande fyra traditionella former:

| — | Bolo eller hogaza: Rundad och oregelbunden form, kan ha skåror på översidan. Proportionerna mellan längd och höjd är ungefär 1:1. Varianter: Brödet kan förses med en liten bulle på toppen eller vara mer avlångt, med proportioner mellan längd och höjd på ungefär 1:2. Dimensionerna varierar beroende på vikten, som kan vara 250, 500, 1 000, 1 500 gram eller mer. |
| --- | --- |

—

Bolo eller hogaza: Rundad och oregelbunden form, kan ha skåror på översidan. Proportionerna mellan längd och höjd är ungefär 1:1. Varianter: Brödet kan förses med en liten bulle på toppen eller vara mer avlångt, med proportioner mellan längd och höjd på ungefär 1:2. Dimensionerna varierar beroende på vikten, som kan vara 250, 500, 1 000, 1 500 gram eller mer.

| — | Rosca: Formad som en oregelbunden tillplattad ring. Dimensionerna varierar beroende på vikten, som kan vara 250, 500, 1 000 gram eller mer. |
| --- | --- |

—

Rosca: Formad som en oregelbunden tillplattad ring. Dimensionerna varierar beroende på vikten, som kan vara 250, 500, 1 000 gram eller mer.

| — | Bola eller torta: Rund tillplattad form. Brödet har olika namn beroende på geografiskt ursprung och detta var den traditionella formen på brödet innan man började göra formen bolo. I detta format bakas bröd som väger 250, 500, 1 000 gram eller mer. |
| --- | --- |

—

Bola eller torta: Rund tillplattad form. Brödet har olika namn beroende på geografiskt ursprung och detta var den traditionella formen på brödet innan man började göra formen bolo. I detta format bakas bröd som väger 250, 500, 1 000 gram eller mer.

| — | Barra: Ett avlångt bröd i längder mellan 40 och 60 cm och en vikt på 300 gram. |
| --- | --- |

—

Barra: Ett avlångt bröd i längder mellan 40 och 60 cm och en vikt på 300 gram.

—   Skorpa:

| — | Färg: Gyllenbrun till mörkbrun. |
| --- | --- |

—

Färg: Gyllenbrun till mörkbrun.

| — | Tjocklek: Medel till tjock, oftast mellan 3 och 10 mm. För formen barra varierar tjockleken oftast mellan 1 och 3 mm. |
| --- | --- |

—

Tjocklek: Medel till tjock, oftast mellan 3 och 10 mm. För formen barra varierar tjockleken oftast mellan 1 och 3 mm.

| — | Konsistens: Knaprig och olika hård beroende på brödets form (bolo och rosca har en hårdare skorpa). |
| --- | --- |

—

Konsistens: Knaprig och olika hård beroende på brödets form (bolo och rosca har en hårdare skorpa).

—   Inkråm:

| — | Färg: Mörkt vit till gräddvit. |
| --- | --- |

—

Färg: Mörkt vit till gräddvit.

| — | Textur: mjuk. |
| --- | --- |

—

Textur: mjuk.

| — | Håligheter: Många, oregelbundet fördelade och i olika storlek. |
| --- | --- |

—

Håligheter: Många, oregelbundet fördelade och i olika storlek.

—   Organoleptiska egenskaper:

Beträffande smak och doft kan det noteras att brödet är mycket smakrikt, med en intensiv vetesmak och en lätt syrlighet. Den hårda skorpan utgör ett skydd som gör att brödet förblir fast och knaprigt under många timmar och inkråmet behåller sin mjuka textur. Det är därför vanligt att brödet äts mer än 48 timmar eller ännu längre efter baket.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

De råvaror som används är vatten, mjöl, surdeg, biologisk jäst (valfritt) och salt.

Den traditionella framställningen av detta bröd kännetecknas av att man använder en blandning av dels mjöl från ekotyper och sorter av vete som odlas lokalt i Galicien (minst 25 %), dels bagerimjöl med högt falltal som framställs av icke lokala vetesorter.

Mjölet av de lokala vetesorterna ska ha ett falltal (W) på 100–200, P/L-värdet ska vara mellan 0,25 och 0,70 och proteinhalten ska vara högre än 12 %. Bagerimjöl av icke lokala vetesorter ska ha ett falltal på mer än 300.

Genom att blanda mjöl av lokala vetesorter, som har en hög proteinhalt och en bra glutenkvalitet och tänjbarhet, med bagerimjöl med högt falltal och högre hållfasthet kan man få fram saftigare bröd med ett mjukare inkråm.

Glutenet i de flesta av de lokala vetesorterna lämpar sig bra för brödbak på grund av den typ av glutenin och gliadin det innehåller.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i framställningen ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

Framställningsmetoden följer de traditionella bakmetoderna, vilket innebär att de flesta stegen utförs manuellt. Metoden omfattar följande steg:

| a) | Knådning |
| --- | --- |

a)

Knådning

| b) | Jäsning i ett stycke (degen får vila innan den delas) |
| --- | --- |

b)

Jäsning i ett stycke (degen får vila innan den delas)

| c) | Delning |
| --- | --- |

c)

Delning

| d) | Jäsning i klump (valfritt) |
| --- | --- |

d)

Jäsning i klump (valfritt)

| e) | Utbakning |
| --- | --- |

e)

Utbakning

| f) | Jäsning i delar (valfritt) |
| --- | --- |

f)

Jäsning i delar (valfritt)

| g) | Gräddning |
| --- | --- |

g)

Gräddning

| h) | Kylning |
| --- | --- |

h)

Kylning

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Brödet förpackas på bageriet som hela bröd inför saluföringen. Det är tillåtet att i konsumentens närvaro på försäljningsstället skära bröd som väger minst 1 500 gram i bitar.

Kravet på att produkten ska förpackas vid bageriet motiveras av två skäl: Dels att uppfylla de hygieniska kraven för produkten, dels att underlätta spårbarheten, eftersom varje förpackning har ett garantisigill (kontrolletikett) som identifierar varje bröd individuellt.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

När brödet väl garanterats uppfylla kraven i produktspecifikationen och saluförs med den skyddade geografiska beteckningen ”Pan galego” eller ”Pan gallego”, ska förpackningen utöver bageriets egen kommersiella etikett vara försedd med en etikett med en alfanumerisk kod och tillhörande nummer (kontrolletikett), som ska användas under kontrollorganets överinseende. Den skyddade geografiska beteckningens officiella logotyp, som återges nedan, ska finnas på kontrolletiketten:

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för framställning av bröd som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Pan galego” eller ”Pan gallego” utgörs av hela den autonoma regionen Galicien.

5.   Samband med det geografiska området

Registreringen av denna geografiska beteckning grundas dels på vissa särskilda egenskaper som har samband med miljön och dess naturliga och mänskliga faktorer, dels på det goda anseende som produkten åtnjuter.

5.1   Anseende

Den galiciska gastronomiska litteraturen innehåller många noterbara hänvisningar till denna produkt, och brödet förekommer också inom andra områden i den galiciska kulturen, som litteratur, folksånger och bildkonst. Exempelvis kan nämnas att en av de största författarna inom den galiciska litteraturen, Ramón Otero Pedrayo, skrivit en lång dikt tillägnad denna produkt (Xeórxicas do pan galego).

Under flera århundraden bakades brödet i större delen av Galicien i huvudsak av råg eller av majs när detta nya spannmål tagits hem från Amerika. Bröd bakat av vete, eller ”vitt bröd” var i allmänhet ett sällsynt livsmedel som bara de rikaste hade råd med. De lägre klasserna fick nöja sig med att äta sådant vid särskilda tillfällen.

Den ”pan gallego” som nu för tiden säljs i hela Spanien bakas dock huvudsakligen av vetemjöl. Den mer allmänna produktionen av ”pan gallego” med mjöl som framställs av en blandning av galiciska och icke galiciska vetesorter är relativt ny. Den stammar från mitten av förra århundradet då Spaniens ekonomiska återhämtning efter inbördeskriget började ta fart.

För att framhålla det goda anseende som ”pan gallego” har i dag kan vi citera flera verk med gastronomisk inriktning:

| — | Journalisten och matskribenten Iban Yarza, en av Spaniens största nutida specialister på bröd, hänvisar i sin bok Pan de pueblo [Folkets bröd] (2017) flera gånger till det goda bröd som bakas i Galicien och nämner ett berömt bageri som ”en av ’pan gallegos’ katedraler”. |
| --- | --- |

—

Journalisten och matskribenten Iban Yarza, en av Spaniens största nutida specialister på bröd, hänvisar i sin bok Pan de pueblo [Folkets bröd] (2017) flera gånger till det goda bröd som bakas i Galicien och nämner ett berömt bageri som ”en av ’pan gallegos’ katedraler”.

| — | Xavier Barriga rekommenderar i sina Recetas caseras con pan de ayer [Hushållsrecept med gårdagsbröd] (2011) att man använder ”pan gallego” till olika recept i samlingen. |
| --- | --- |

—

Xavier Barriga rekommenderar i sina Recetas caseras con pan de ayer [Hushållsrecept med gårdagsbröd] (2011) att man använder ”pan gallego” till olika recept i samlingen.

| — | Ángel Gil Hernández skriver också i Libro Blanco del Pan [Vitbok om bröd] (2015) om ”pan gallego” att ”degen får jäsa länge i omgångar”. |
| --- | --- |

—

Ángel Gil Hernández skriver också i Libro Blanco del Pan [Vitbok om bröd] (2015) om ”pan gallego” att ”degen får jäsa länge i omgångar”.

| — | I The cook's guide to bread [Kockens brödguide] av Christine Ingram och Jennie Shapter (1999) kan man läsa en lustig beskrivning av detta bröd: ”The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot” [”Pan gallego” liknar ofta ett mjukt lantbröd med en liten brödbulle på toppen]. |
| --- | --- |

—

I The cook's guide to bread [Kockens brödguide] av Christine Ingram och Jennie Shapter (1999) kan man läsa en lustig beskrivning av detta bröd: ”The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot” [”Pan gallego” liknar ofta ett mjukt lantbröd med en liten brödbulle på toppen].

Den amerikanske reseskribenten Rick Steves rekommenderar också i sin bok Spain and Portugal in 22 days [Spanien och Portugal på 22 dagar] att man smakar det utsökta ”pan gallego”:

”For your picnic we recommend a cheese called La Tetilla, and the excellent Galician bread” [Till en picknick rekommenderar vi en ost som heter La Tetilla och det utsökta brödet ”pan gallego”.]

Man kan även hitta bevis på brödets goda anseende på olika webbsajter och bloggar:

| — | ”Pan gallego” utsågs till ett av världens bästa bröd i artikeln ”La vuelta al mundo en 23 panes” [Jorden runt på 23 bröd] i online-magasinet Traveler 2014. |
| --- | --- |

—

”Pan gallego” utsågs till ett av världens bästa bröd i artikeln ”La vuelta al mundo en 23 panes” [Jorden runt på 23 bröd] i online-magasinet Traveler 2014.

| — | I november 2017 publicerade bloggen El Comidista [Gourmeten], som är en av de mest följda matbloggarna i Spanien, ett inlägg med rubriken ”¿Por qué el pan suele ser mejor en Galicia que en el resto de España?” [Varför är brödet i Galicien generellt godare än i övriga Spanien?] |
| --- | --- |

—

I november 2017 publicerade bloggen El Comidista [Gourmeten], som är en av de mest följda matbloggarna i Spanien, ett inlägg med rubriken ”¿Por qué el pan suele ser mejor en Galicia que en el resto de España?” [Varför är brödet i Galicien generellt godare än i övriga Spanien?]

”Pan gallego” har också varit med i populära tv-program i Spanien: År 2010 sände España directo ett reportage med rubriken ”Al rico pan gallego” [underbara ”pan gallego”], och år 2011 sände Gente ett annat reportage kallat ”Os desvelamos los secretos del pan gallego” [Vi avslöjar pan gallegos hemligheter].

5.2   Samband med den naturliga miljön

a)   Specifika uppgifter om det geografiska området: fysisk miljö och mänskliga faktorer

En resa genom Galicien från norr till söder går från ett utpräglat oceaniskt klimat till ett mer tempererat sådant. Galiciens orografi kännetecknas dessutom av berg med mjuka profiler och ett betydande nätverk av floder. Dessa strömmar har drivit otaliga kvarnar, vilket i sin tur vittnar om sambandet mellan trakten och brödet. Kombinationen av ett regnigt klimat och klippor av paleozoiskt ursprung har dessutom bidragit till bildandet av sura och föga utvecklade jordmåner. Liksom dessa jordtyper kännetecknas vattnet i Galicien av sin mjukhet och låga kalkhalt.

Veteodlingen har minskat mycket, men i vissa regioner där mark- och klimatförhållandena är ideala har den behållit sin stora betydelse. Under de senaste åren har bageriernas efterfrågan på råvara av hög kvalitet för sina produkter lett till ett ökat intresse för veteodling.

När det gäller den mänskliga faktorn kan det konstateras att ”pan gallego” fortfarande bakas som förr i tiden, som ett hantverk i enlighet med det traditionella yrkeskunnande som förmedlats från generation till generation. Det är bara människorna inom det avgränsade geografiska området som besitter den skicklighet och kunskap som krävs för att i olika proportioner, enligt bagarens fingertoppskänsla, blanda galiciskt mjöl och icke galiciskt mjöl, använda surdegen på rätt sätt, beräkna de långa jästiderna för att få till en långsam jäsning, baka ut brödet för hand i de karakteristiska formerna och använda de gamla stenugnarna på rätt sätt, eller de moderna varianterna av dessa som drivs med andra bränslen eller el, men fortfarande har en eldfast bottensula där brödet kan gräddas länge.

b)   Produktens särskilda egenskaper

”Pan gallego” har särskilda egenskaper som tydligt utmärker det gentemot annat bröd. Den första är den typiska formen på vissa av de vanligaste bröden, som bolo – ofta med en bulle på toppen – eller rosca. Skorpans rustika utseende och dess färg (mörkare än industribakat bröd), tjocklek och hårdhet är också kännetecknande för brödet. När det gäller inkråmet har det mörkare färg än hos andra bröd som bakas av vete. Det är också mycket mjukt och uppvisar många oregelbundna lufthål. Slutligen kännetecknas brödet av sin aromatiska karaktär och intensiva smak, där man kan urskilja ett visst mått av syrlighet.

c)   Samspel mellan den naturliga miljön och produktens särskilda egenskaper

Den traditionella metoden att baka bröd grundas på det yrkeskunnande som finns hos människorna i regionen, och det är detta som ger brödet dess särskilda egenskaper.

Processen är långsam på grund av att man använder surdeg som jäsningsmedel, vilket ger ett bröd med mjukt inkråm med många lufthål, intensiv smak och en lätt syrlighet.

Användandet av mjöl av lokala ekotyper av vete, som med stor yrkesskicklighet blandas – enligt de galiciska bagarnas eget omdöme – med mjöl från vete som odlas utanför Galicien, är också en särskild faktor som påverkar brödets särskilda egenskaper. Den kvalitet som ”pan gallego” tillförs av mjölet från de lokala ekotyperna av vete (inhemskt vete) kommer sig av vetets höga proteinhalt, halten av gluten som är av god kvalitet för brödbak och dess goda tänjbarhet. Falltalet hos dessa mjölsorter är dock medelhögt till lågt, vilket traditionellt har fått bagarna att blanda dem i olika proportioner med bagerimjöl som har högre falltal och större hållfasthet, och som framställs av vete som oftast köps in från Kastilien. Användandet av det inhemska mjölet påverkar också inkråmets färg, som är mörkare än hos annat bröd som bakas av vete, och enligt hantverksbagarna ger detta mjöl också brödet en intensivare doft och smak. Beträffande den sistnämnda punkten har det visat sig att vissa komponenter i mjölet ger brödet arom och att det är därför som användandet av dessa mjöltyper skulle kunna påverka brödets organoleptiska egenskaper.

Vattnet är en mycket viktig ingrediens i brödbaket: Det väter proteinerna, bidrar till bildandet av glutennät och väter även stärkelsekornen så att de sedan kan gelatineras under gräddningen. Vattnets hårdhetsgrad hänger samman med den totala halten av Ca2+-joner och Mg2+-joner. Dessa ämnen lösta i vatten kan ha en viktig inverkan på såväl jäsning som gräddning. Alltför hårt vatten har en hämmande inverkan på glutenet och saktar ned jäsningen eftersom mineralerna gör det svårare för proteinerna i mjölet att absorbera vattnet. Eftersom vattnet i Galicien generellt är mindre hårt än på stora delar av den iberiska halvön i övrigt kan mer vatten användas i degen, vilket är ett av kännetecknen för ”pan gallego”, som bakas med minst 75 liter vatten till 100 kg mjöl.

Användandet av en eldfast bottensula i ugnarna är också en faktor som påverkar brödets egenskaper. De gamla vedugnarna med stenbotten är fortfarande mycket vanliga i Galicien, men annars används en bottensula av eldfast material som efterhärmar de gamla ugnarnas effekt, då den sprider värmen mer enhetligt och gör det möjligt att grädda brödet länge. Detta ger brödet den karakteristiska tjocka och knapriga skorpan och det ”lantliga” utseendet som skiljer ”pan gallego” så tydligt från andra bröd, särskilt i konsumenternas ögon. Den långa gräddningstiden jämfört med industribakat bröd är också en frukt av de regionala bagarnas yrkeskunnande, och därmed även det ett element som binder samman produkten med det territorium där den tillverkas.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

http://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos//alimentacion/produtos_calidade/2018/Pliego_condiciones_IGP_PAN_GALEGO_mayo_2018__C_.pdf

---