# Euroopa Liidu L 322/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 322 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide8. detsember 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 322

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide8. detsember 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/2264, 3. detsember 2015, millega pikendatakse ja kahandatakse järkjärgulise kaotamiseni määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/2265, 7. detsember 2015, millega avatakse teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2016–2018 | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2266, 24. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Asperges du Blayais (KGT)] | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2267, 24. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pampapato di Ferrara / Pampepato di Ferrara (KGT)] | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2268, 24. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Drniški pršut (KGT)] | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/2269, 3. detsember 2015, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük VIId püügipiirkonnas | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/2270, 3. detsember 2015, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/2271, 3. detsember 2015, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2272, 7. detsember 2015, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 21 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2273, 7. detsember 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2274, 7. detsember 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis | 44 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2275, 7. detsember 2015, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR) | 50 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2276, 7. detsember 2015, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2277, 2. detsember 2015, millega komisjon kiidab heaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 8 kohased riiklikud kavad kontrollisüsteemi rakendamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8830 all) | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2278, 4. detsember 2015, millega muudetakse otsuse 2004/558/EÜ I ja II lisa seoses veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba staatuse andmisega Saksamaa Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaale
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8462 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2279, 4. detsember 2015, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8581 all)

   (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2280, 7. detsember 2015, millega lubatakse kasutada DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  ) | 64 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2281, 4. detsember 2015, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 (MON-87427-7) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8587 all)

   (
  1
  ) | 67 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/2264, 3. detsember 2015, millega pikendatakse ja kahandatakse järkjärgulise kaotamiseni määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/2265, 7. detsember 2015, millega avatakse teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2016–2018

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2266, 24. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Asperges du Blayais (KGT)]

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2267, 24. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pampapato di Ferrara / Pampepato di Ferrara (KGT)]

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2268, 24. november 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Drniški pršut (KGT)]

14

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/2269, 3. detsember 2015, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük VIId püügipiirkonnas

15

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/2270, 3. detsember 2015, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

17

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/2271, 3. detsember 2015, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2272, 7. detsember 2015, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

21

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2273, 7. detsember 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2274, 7. detsember 2015, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis

44

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2275, 7. detsember 2015, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR)

50

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/2276, 7. detsember 2015, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust

51

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2277, 2. detsember 2015, millega komisjon kiidab heaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 8 kohased riiklikud kavad kontrollisüsteemi rakendamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8830 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8830 all)

53

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2278, 4. detsember 2015, millega muudetakse otsuse 2004/558/EÜ I ja II lisa seoses veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba staatuse andmisega Saksamaa Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaale
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8462 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8462 all)

1

55

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2279, 4. detsember 2015, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8581 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8581 all)

1

58

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2280, 7. detsember 2015, millega lubatakse kasutada DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  )

2

1

64

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/2281, 4. detsember 2015, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 (MON-87427-7) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 8587 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8587 all)

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, Euratom) 2015/2264,

3. detsember 2015,

millega pikendatakse ja kahandatakse järkjärgulise kaotamiseni määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 342,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 920/2005 (1) anti iiri keelele liidu institutsioonide ametliku keele ja töökeele staatus. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 920/2005 (1) anti iiri keelele liidu institutsioonide ametliku keele ja töökeele staatus.

| (2) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1257/2010 (2) pikendati määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus sätestatud erandit viie aasta võrra kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1257/2010 (2) pikendati määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus sätestatud erandit viie aasta võrra kuni 31. detsembrini 2016.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 920/2005 sätestatakse, et praktilistel kaalutlustel ei ole liidu institutsioonidel üleminekuperioodil kohustust kõiki õigusakte, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, iiri keeles koostada ega iiri keelde tõlkida, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühiselt vastuvõetavad määrused. Hiljemalt neli aastat pärast määruse (EÜ) nr 920/2005 kohaldama hakkamise kuupäeva ning seejärel iga viie aasta järel määrab nõukogu, kas lõpetada nimetatud erandi kohaldamine või mitte. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 920/2005 sätestatakse, et praktilistel kaalutlustel ei ole liidu institutsioonidel üleminekuperioodil kohustust kõiki õigusakte, sealhulgas Euroopa Kohtu otsuseid, iiri keeles koostada ega iiri keelde tõlkida, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühiselt vastuvõetavad määrused. Hiljemalt neli aastat pärast määruse (EÜ) nr 920/2005 kohaldama hakkamise kuupäeva ning seejärel iga viie aasta järel määrab nõukogu, kas lõpetada nimetatud erandi kohaldamine või mitte.

| (4) | Kui leitakse, et määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus sätestatud erandi pikendamine veel viie aasta võrra alates 1. jaanuarist 2017 on vajalik, peaksid liidu institutsioonid jätkama ennetava lähenemisviisi kasutamist liidu tegevust kajastava iirikeelse teabe kättesaadavuse suurendamisel. Seega tuleks erandi kohaldamisala järk-järgult kahandada, et lõpetada erandi kohaldamine praeguse viieaastase vahemiku lõpus. |
| --- | --- |

(4)

Kui leitakse, et määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus sätestatud erandi pikendamine veel viie aasta võrra alates 1. jaanuarist 2017 on vajalik, peaksid liidu institutsioonid jätkama ennetava lähenemisviisi kasutamist liidu tegevust kajastava iirikeelse teabe kättesaadavuse suurendamisel. Seega tuleks erandi kohaldamisala järk-järgult kahandada, et lõpetada erandi kohaldamine praeguse viieaastase vahemiku lõpus.

| (5) | Et hoida ära viivitusi liidu seadusandlikus protsessis, tuleks erandi kohaldamisala kahandamist hoolikalt jälgida ning tõlkesuutlikkuse seisukohast analüüsida. Iiri pädevad asutused peaksid kohtuma korrapäraselt komisjoni ja liidu muude institutsioonidega, et jälgida, milliseid edusamme on tehtud vastava töötajaskonna liidu institutsioonidesse töölevõtmise, väliste teenuseosutajate suutlikkuse, tõlkeressursside alase suurendatud koostöö ning acquis' kättesaadavusega seotud küsimuste valdkondades, |
| --- | --- |

(5)

Et hoida ära viivitusi liidu seadusandlikus protsessis, tuleks erandi kohaldamisala kahandamist hoolikalt jälgida ning tõlkesuutlikkuse seisukohast analüüsida. Iiri pädevad asutused peaksid kohtuma korrapäraselt komisjoni ja liidu muude institutsioonidega, et jälgida, milliseid edusamme on tehtud vastava töötajaskonna liidu institutsioonidesse töölevõtmise, väliste teenuseosutajate suutlikkuse, tõlkeressursside alase suurendatud koostöö ning acquis' kättesaadavusega seotud küsimuste valdkondades,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus osutatud erandit pikendatakse viie aasta võrra alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolevat artiklit ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ühiselt vastu võetud määruste suhtes. Lisaks ei kohaldata seda lisas loetletud õigusakti kategooriate suhtes alates iga kategooria kohta märgitud kuupäevast.

Artikkel 2

Iiri pädevad asutused kohtuvad korrapäraselt komisjoni ja liidu muude institutsioonidega, et jälgida sobival hulgal iirikeelse personali töölevõtmist liidu institutsioonidesse, eesmärgiga tulla edukalt toime lisas osutatud erandi järkjärgulise kahandamisega, ning ühtlasi jälgida väliste teenuseosutajate suutlikkust ja kasutamist, eesmärgiga vastata iiri keele tõlkevajadusele liidu institutsioonides.

Hiljemalt 2019. aasta oktoobris esitab komisjon nõukogule aruande liidu institutsioonide edusammude kohta lisas osutatud erandi järkjärgulise kahandamise rakendamisel.

Nõukogu võib nimetatud rakendusaruande põhjal võtta vastu aluslepingu artikli 342 kohase otsuse vaadata läbi lisas sätestatud kuupäevad.

Artikkel 3

Hiljemalt 2021. aasta juunis esitab komisjon nõukogule aruande, milles käsitletakse liidu institutsioonide ressurssipiisavust muude ametlike keelte puhul, eesmärgiga kohaldada määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, (3) ning määrust nr 1 millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled, (4) pärast erandi kaotamist 1. jaanuarist 2022 ning võttes arvesse artiklis 2 kirjeldatud asjaolusid.

Artikkel 4

Kui nõukogu määrusega ei sätestata teisiti, muutub määruse (EÜ) nr 920/2005 artikli 2 esimeses lõigus ette nähtud erand kehtetuks 1. jaanuarist 2022.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 920/2005 artikkel 3 jäetakse välja.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BRAZ

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 920/2005, millega muudetakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled, ning millega kehtestatakse nendest määrustest ajutised erandmeetmed (ELT L 156, 18.6.2005, lk 3).

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1257/2010, millega pikendatakse määrusega (EÜ) nr 920/2005 kehtestatud ajutisi erandmeetmeid 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, ja 15. aprilli 1958. aasta määrusest nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Aatomienergiaühenduses kasutatavad keeled (ELT L 343, 29.12.2010, lk 5).

2

(3)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

3

(4)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 401.

4

---

LISA

Erandi järkjärgulise kahandamise ajakava

| Õigusakti kategooria | Kuupäev |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud direktiivid | Hiljemalt 1. jaanuar 2017 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud otsused | Hiljemalt 1. jaanuar 2018 |
| Kõigile liikmesriikidele adresseeritud nõukogu vastu võetud direktiivid | Hiljemalt 1. jaanuar 2020 |
| Nõukogu vastu võetud määrused | Hiljemalt 1. jaanuar 2020 |
| Nõukogu vastu võetud adressaadita otsused | Hiljemalt 1. jaanuar 2020 |
| Komisjoni vastu võetud määrused | Hiljemalt 1. jaanuar 2021 |
| Kõigile liikmesriikidele adresseeritud komisjoni vastu võetud direktiivid | Hiljemalt 1. jaanuar 2021 |
| Komisjoni vastu võetud adressaadita otsused | Hiljemalt 1. jaanuar 2021 |

Õigusakti kategooria

Kuupäev

Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud direktiivid

Hiljemalt 1. jaanuar 2017

Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastu võetud otsused

Hiljemalt 1. jaanuar 2018

Kõigile liikmesriikidele adresseeritud nõukogu vastu võetud direktiivid

Hiljemalt 1. jaanuar 2020

Nõukogu vastu võetud määrused

Hiljemalt 1. jaanuar 2020

Nõukogu vastu võetud adressaadita otsused

Hiljemalt 1. jaanuar 2020

Komisjoni vastu võetud määrused

Hiljemalt 1. jaanuar 2021

Kõigile liikmesriikidele adresseeritud komisjoni vastu võetud direktiivid

Hiljemalt 1. jaanuar 2021

Komisjoni vastu võetud adressaadita otsused

Hiljemalt 1. jaanuar 2021

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/2265,

7. detsember 2015,

millega avatakse teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2016–2018

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate kalandustoodete tarned liidus sõltuvad kolmandatest riikidest pärinevast impordist. Viimase 18 aasta jooksul on kalandustoodete tarbimise vallas suurenenud liidu sõltuvus impordist. Selleks et mitte ohustada kalandustoodete tootmist liidus ning tagada liidu töötleva tööstuse piisav varustatus, tuleks teatavate toodete imporditollimaksude kohaldamist vähendada või kohaldamine peatada asjakohase mahuga tariifikvootide piires. Võrdsete võimaluste tagamiseks liidu tootjatele tuleks arvesse võtta ka üksikute kalandustoodete tundlikkust liidu turul. |
| --- | --- |

(1)

Teatavate kalandustoodete tarned liidus sõltuvad kolmandatest riikidest pärinevast impordist. Viimase 18 aasta jooksul on kalandustoodete tarbimise vallas suurenenud liidu sõltuvus impordist. Selleks et mitte ohustada kalandustoodete tootmist liidus ning tagada liidu töötleva tööstuse piisav varustatus, tuleks teatavate toodete imporditollimaksude kohaldamist vähendada või kohaldamine peatada asjakohase mahuga tariifikvootide piires. Võrdsete võimaluste tagamiseks liidu tootjatele tuleks arvesse võtta ka üksikute kalandustoodete tundlikkust liidu turul.

| (2) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1220/2012 (1) avati teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestati nende haldamine aastatel 2013–2015. Kuna nimetatud määruse kohaldamisaeg lõpeb 31. detsembril 2015, on oluline, et selles sisalduvad asjakohased reeglid oleksid kajastatud aastatel 2016–2018. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1220/2012 (1) avati teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestati nende haldamine aastatel 2013–2015. Kuna nimetatud määruse kohaldamisaeg lõpeb 31. detsembril 2015, on oluline, et selles sisalduvad asjakohased reeglid oleksid kajastatud aastatel 2016–2018.

| (3) | Kõikidele liidu importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev võimalus kasutada käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote ning asjaomaste kalandustoodete importimisel liikmesriikidesse tuleks pidevalt kohaldada kvootide jaoks ette nähtud tollimaksumäärasid kuni tariifikvootide ammendamiseni. |
| --- | --- |

(3)

Kõikidele liidu importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev võimalus kasutada käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote ning asjaomaste kalandustoodete importimisel liikmesriikidesse tuleks pidevalt kohaldada kvootide jaoks ette nähtud tollimaksumäärasid kuni tariifikvootide ammendamiseni.

| (4) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (2) on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel. Käesoleva määrusega avatud tariifikvoote peaksid haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 (2) on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel. Käesoleva määrusega avatud tariifikvoote peaksid haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.

| (5) | Euroopa Liidu ja Kanada vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kohaldamine muudab liidu turule soodustingimustel juurdepääsu krevettide ja garneelide (Pandalus borealis) puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse alusel tariifikvooti. Kõnealust kvooti tuleks seega kohandada, et tagada liidu turule juurdepääsul samal tasemel soodustingimused nagu enne kõnealuse lepingu jõustumist või ajutist kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu ja Kanada vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu kohaldamine muudab liidu turule soodustingimustel juurdepääsu krevettide ja garneelide (Pandalus borealis) puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse alusel tariifikvooti. Kõnealust kvooti tuleks seega kohandada, et tagada liidu turule juurdepääsul samal tasemel soodustingimused nagu enne kõnealuse lepingu jõustumist või ajutist kohaldamist.

| (6) | Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mille üle peeti läbirääkimisi paralleelselt EMP 2014.–2021. aasta finantsmehhanismiga, kohaldamine muudab liidu turule soodustingimustel juurdepääsu heeringa puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse alusel kahte tariifikvooti. Kõnealuseid kvoote tuleks seega kohandada, et tagada liidu turule juurdepääsul samal tasemel soodustingimused nagu enne kõnealuse lisaprotokolli jõustumist või ajutist kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli, mille üle peeti läbirääkimisi paralleelselt EMP 2014.–2021. aasta finantsmehhanismiga, kohaldamine muudab liidu turule soodustingimustel juurdepääsu heeringa puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse alusel kahte tariifikvooti. Kõnealuseid kvoote tuleks seega kohandada, et tagada liidu turule juurdepääsul samal tasemel soodustingimused nagu enne kõnealuse lisaprotokolli jõustumist või ajutist kohaldamist.

| (7) | On oluline tagada töötleva kalatööstuse toorainega varustamise kindlus, mis võimaldaks jätkuvat majanduskasvu ja investeeringuid, ning eriti tähtis on võimaldada tollimaksude peatamise muutmist kvootideks ilma varustamist katkestamata. Seetõttu on teatavate kalandustoodete puhul, mille suhtes kohaldati peatamist, asjakohane ette näha süsteem, mis teatavatel tingimustel toob kaasa kohaldatavate tariifikvootide automaatse suurendamise. |
| --- | --- |

(7)

On oluline tagada töötleva kalatööstuse toorainega varustamise kindlus, mis võimaldaks jätkuvat majanduskasvu ja investeeringuid, ning eriti tähtis on võimaldada tollimaksude peatamise muutmist kvootideks ilma varustamist katkestamata. Seetõttu on teatavate kalandustoodete puhul, mille suhtes kohaldati peatamist, asjakohane ette näha süsteem, mis teatavatel tingimustel toob kaasa kohaldatavate tariifikvootide automaatse suurendamise.

| (8) | Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada tariifikvoodimahust vajalikke koguseid vastavalt nende tegelikule impordile, et tagada nimetatud tariifikvootide ühise haldamise tõhusus. Kuna selline haldusmeetod nõuab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd, peaks komisjonil olema võimalik jälgida, kui kiiresti tariifikvoodid ammendatakse, ning ta peaks teavitama sellest liikmesriike, |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada tariifikvoodimahust vajalikke koguseid vastavalt nende tegelikule impordile, et tagada nimetatud tariifikvootide ühise haldamise tõhusus. Kuna selline haldusmeetod nõuab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd, peaks komisjonil olema võimalik jälgida, kui kiiresti tariifikvoodid ammendatakse, ning ta peaks teavitama sellest liikmesriike,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud toodete imporditollimakse vähendatakse või nende kohaldamine peatatakse tariifikvootide piires lisas osutatud ajavahemikuks ning selles näidatud määras ja koguses.

Artikkel 2

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud tariifikvoote hallatakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklite 308a, 308b ja artikli 308c lõike 1 kohaselt.

Artikkel 3

1.   Tariifikvooti, mida vastavalt käesoleva määruse lisale kohaldatakse keedetud ja kooritud, töötlemiseks ettenähtud krevettide ja garneelide (Pandalus borealis ja Pandalus montagui) suhtes järjekorranumbri 09.2794 all 30 000 tonni ulatuses aastas, vähendatakse automaatselt 7 000 tonnile aastas alates selle aasta 1. jaanuarist, mis järgneb aastale, mil jõustub Euroopa Liidu ja Kanada vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping või mil seda hakatakse ajutiselt kohaldama, olenevalt sellest, kumb on varasem.

2.   Tariifikvooti, mida vastavalt käesoleva määruse lisale kohaldatakse töötlemiseks ettenähtud heeringa, tükikaaluga üle 100 g või liblikfilee tükikaaluga üle 80 g, suhtes järjekorranumbri 09.2788 all 17 500 tonni ulatuses aastas, vähendatakse automaatselt 12 000 tonnile aastas alates kahe kuu möödumisest kuupäevast, mil jõustub Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll, mille üle peeti läbirääkimisi paralleelselt EMP 2014.–2021. aasta finantsmehhanismiga, või mil seda hakatakse ajutiselt kohaldama, olenevalt sellest, kumb on varasem. Automaatset vähendamist ei kohaldata aga juhul, kui tariifikvoodi jääk asjaomasel ajal on võrdne või väiksem kui 12 000 tonni.

3.   Tariifikvooti, mida vastavalt käesoleva määruse lisale kohaldatakse töötlemiseks ettenähtud heeringa suhtes, mis on vürtside ja/või äädikaga töödeldud, soolvees ning mida säilitatakse tünnides, mille vedelikuta netomass on vähemalt 70 kg, järjekorranumbri 09.2792 all 15 000 tonni ulatuses aastas, vähendatakse automaatselt 7 500 tonnile aastas alates kahe kuu möödumisest kuupäevast, mil jõustub Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll, mille üle peeti läbirääkimisi paralleelselt EMP 2014.–2021. aasta finantsmehhanismiga, või mil seda hakatakse ajutiselt kohaldama, olenevalt sellest, kumb on varasem. Automaatset vähendamist ei kohaldata aga juhul, kui tariifikvoodi jääk asjaomasel ajal on võrdne või väiksem kui 7 500 tonni.

4.   Komisjon teavitab põhjendamatu viivituseta liikmesriike sellest, et lõigetes 1–3 sätestatud tingimused on täidetud, ning avaldab teabe uute kohaldatavate tariifikvootide kohta Euroopa Liidu Teataja C seerias.

Artikkel 4

1.   Komisjon teeb põhjendamatu viivituseta kindlaks, kas kalandustoote puhul, mille suhtes vastavalt lisale kohaldatakse käesolevat artiklit, on asjaomase kalendriaasta 30. septembri seisuga kasutatud ära 80 % aastasest tariifikvoodist. Kui on, siis suurendatakse lisas sätestatud aastast tariifikvooti automaatselt 20 % võrra. Suurendatud aastane tariifikvoot on kõnealuse kalandustoote suhtes asjaomasel kalendriaastal kohaldatav tariifikvoot.

2.   Vähemalt ühe liikmesriigi taotlusel ja ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, teeb komisjon kindlaks, kas kalandustoote puhul, mille suhtes vastavalt lisale kohaldatakse käesolevat artiklit, on enne asjaomase kalendriaasta 30. septembrit kasutatud ära 80 % aastasest tariifikvoodist. Kui on, siis kohaldatakse lõiget 1.

3.   Komisjon teavitab põhjendamatu viivituseta liikmesriike sellest, et lõikes 1 või 2 sätestatud tingimused on täidetud, ning avaldab teabe uute kohaldatavate tariifikvootide kohta Euroopa Liidu Teataja C seerias.

4.   Lõike 1 kohaselt suurendatud tariifikvooti ei tohi asjaomase kalendriaasta jooksul enam uuesti suurendada.

Artikkel 5

Komisjon ja liikmesriikide tolliasutused teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse kohaldamise nõuetekohane haldamine ja kontroll.

Artikkel 6

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CAHEN

---

(1)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1220/2012, mis käsitleb kaubandusega seotud meetmeid, et tagada liidu töötlejate varustamine teatavate kalandustoodetega aastatel 2013–2015, ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 104/2000 ja (EL) nr 1344/2011 (ELT L 349, 19.12.2012, lk 4).

1

(2)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | CN-kood | TARICi alamrubriik | Kirjeldus | Aastane kvoot (tonnides) (1) | Kvoodi tollimaksumäär | Kvoodi kehtivusaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 51 10 | 20 | Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja liiki Boreogadus saida kuuluvad kalad, v.a kalamaks, -mari ja -niisk, värske, jahutatud või külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3) | 75 000 (10) | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0302 51 90 | 10 |
| ex 0302 59 10 | 10 |
| ex 0303 63 10 | 10 |
| ex 0303 63 30 | 10 |
| ex 0303 63 90 | 10 |
| ex 0303 69 10 | 10 |
| 09.2765 | ex 0305 62 00 | 20 | Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja liiki Boreogadus saida kuuluvad kalad, soolatud või soolvees, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud, töötlemisekss (2)
   (3) | 4 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 25 |
| 29 |
| ex 0305 69 10 | 10 |
| 09.2776 | ex 0304 71 10 | 10 | Tursk (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), külmutatud fileed ja külmutatud liha, töötlemisekss (2)
   (3) | 38 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 71 90 | 10 |
| ex 0304 95 21 | 10 |
| ex 0304 95 25 | 10 |
| 09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus Novaezelandiae), külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (2)
   (3) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 95 90 | 11 |
| 09.2798 | ex 0306 16 99 | 20 | Liikidesse Pandalus borealis ja Pandalus montagui kuuluvad garneelid ja krevetid, puhastamata, värsked, jahutatud või külmutatud, töötlemisekss (2)
   (3)
   (4) | 10 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 30 |
| ex 0306 26 90 | 12 |
| 14 |
| 92 |
| 93 |
| 09.2794 | ex 1605 21 90 | 45 | Liikidesse Pandalus borealis ja Pandalus montagui kuuluvad garneelid ja krevetid, keedetud ja kooritud, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4) | 30 000 (5) | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 62 |
| ex 1605 29 00 | 50 |
| 55 |
| 09.2800 | ex 1605 21 90 | 55 | Liiki Pandalus jordani kuuluvad garneelid ja krevetid, keedetud ja kooritud, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4) | 3 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 1605 29 00 | 60 |
| 09.2802 | ex 0306 17 92 | 20 | Liikidesse Penaeus vannamei ja Penaeus monodon kuuluvad garneelid ja krevetid, puhastatud või puhastamata, värsked, jahutatud või külmutatud, keetmata, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4) | 40 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2016 |
| ex 0306 27 99 | 30 | 30 000 | 1.1.2017–31.12.2017
  1.1.2018–31.12.2018 |
| 09.2760 | ex 0303 66 11 | 10 | Merluus (Merluccius spp., v.a Merluccius merluccius, Urophycis spp.) ning lõunakongrio (Genypterus blacodes ja Genypterus capensis), külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3) | 15 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0303 66 12 | 10 |
| ex 0303 66 13 | 10 |
| ex 0303 66 19 | 11 |
| ex 0303 89 70 | 91 |
| 10 |
| ex 0303 89 90 | 30 |
| 09.2774 | ex 0304 74 19 | 10 | Vaikse ookeani merluus (Merluccius productus), külmutatud filee ja muu liha, töötlemiseks (2)
   (3) | 15 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 95 50 | 10 |
| 09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Anšoovised (Engraulis anchoita), soolatud või soolvees, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud, töötlemiseks (2)
   (3) | 2 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2754 | ex 0303 89 45 | 10 | Anšoovised (Engraulis anchoita ja Engraulis capensis), külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3) | 1 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2788 | ex 0302 41 00 | 10 | Heeringas (Clupea harengus, Clupea pallasii), tükikaaluga üle 100 g või liblikfilee tükikaaluga üle 80 g, v.a kalamaks, -mari ja niisk, töötlemiseks (2)
   (3) | 17 500 (6) | 0 % | 1.10.2016–31.12.2016
  1.10.2017–31.12.2017
  1.10.2018–31.12.2018 |
| ex 0303 51 00 | 10 |
| ex 0304 59 50 | 10 |
| ex 0304 99 23 | 10 |
| 09.2792 | ex 1604 12 99 | 11 | Heeringas, vürtside ja/või äädikaga töödeldud, soolvees, säilitatuna tünnides, mille vedelikuta netomass on vähemalt 70 kg, töötlemiseks (2)
   (3) | 15 000 (7)
   (8) | 5 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2790 | ex 1604 14 26 | 10 | Tuuni ja vööttuuni nn seljafileed, töötlemiseks (2)
   (3) | 25 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 1604 14 36 | 10 |
| ex 1604 14 46 | 11 |
| 21 |
| 91 |
| 09.2785 | ex 0307 49 59 | 10 | Kalmaaride (Ommastrephes spp. – välja arvatud Todarodes sagittatus (sünonüüm Ommastrephes sagittatus) –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp. Rümbad, (9) külmutatud, naha ja uimedega, töötlemiseks (2)
   (3) | 40 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0307 99 11 | 10 |
| ex 0307 99 17 | 21 |
| 09.2786 | ex 0307 49 59 | 20 | Kalmaarid (Ommastrephes spp., Todarodes spp. – välja arvatud Todarodes sagittatus (sünonüüm Ommastrephes sagittatus) –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., külmutatud, tervikuna või kombitsad ja uimed, töötlemiseks (2)
   (3) | 1 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0307 99 11 | 20 |
| 29 |
| 09.2777 | ex 0303 67 00 | 10 | Vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma), külmutatud, külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (2)
   (3) | 300 000 (10) | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 75 00 | 10 |
| ex 0304 94 90 | 10 |
| 09.2772 | ex 0304 93 10 | 10 | Surimi, külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3) | 60 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 94 10 | 10 |
| ex 0304 95 10 | 10 |
| ex 0304 99 10 | 10 |
| 09.2746 | ex 0302 89 90 | 30 | Punakas riffahven (Lutjanus purpureus), värske, jahutatud, töötlemiseks (2)
   (3) | 1 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2748 | ex 0302 90 00 | 95 | Kalamari, värske, jahutatud või külmutatud, soolatud või soolvees, töötlemiseks (2)
   (3) | 7 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0303 90 90 | 91 |
| ex 0305 20 00 | 30 |
| 09.2750 | ex 1604 32 00 | 20 | Kalamari, pestud, puhastatud muudest elunditest ja lihtsalt soolatud või soolvees, kaaviariasendajateks töötlemiseks (2)
   (3) | 3 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| 09.2778 | ex 0304 83 90 | 21 | Lestalised (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), külmutatud fileed ja muu kalaliha, töötlemiseks (2)
   (3) | 5 000 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0304 99 99 | 65 |
| 09.2824 | ex 0302 52 00 | 10 | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), värske, jahutatud või külmutatud ja peata, lõpusteta ja roogitud, töötlemiseks (2)
   (3) | 5 000 | 2,6 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0303 64 00 | 10 |
| 09.2826 | ex 0306 17 99 | 10 | Liiki Pleoticus muelleri kuuluvad garneelid ja krevetid, puhastatud või puhastamata, värsked, jahutatud või külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4) | 10 000 | 4,2 % | 1.1.2016–31.12.2018 |
| ex 0306 27 99 | 20 |

Järjekorranumber

CN-kood

TARICi alamrubriik

Kirjeldus

Aastane kvoot (tonnides) (1)

Kvoodi tollimaksumäär

Kvoodi kehtivusaeg

09.2759

ex 0302 51 10

20

Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja liiki Boreogadus saida kuuluvad kalad, v.a kalamaks, -mari ja -niisk, värske, jahutatud või külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3)

75 000 (10)

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0302 51 90

10

ex 0302 59 10

10

ex 0303 63 10

10

ex 0303 63 30

10

ex 0303 63 90

10

ex 0303 69 10

10

09.2765

ex 0305 62 00

20

Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja liiki Boreogadus saida kuuluvad kalad, soolatud või soolvees, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud, töötlemisekss (2)
   (3)

4 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

25

29

ex 0305 69 10

10

09.2776

ex 0304 71 10

10

Tursk (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), külmutatud fileed ja külmutatud liha, töötlemisekss (2)
   (3)

38 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 71 90

10

ex 0304 95 21

10

ex 0304 95 25

10

09.2761

ex 0304 79 50

10

Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus Novaezelandiae), külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (2)
   (3)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 95 90

11

09.2798

ex 0306 16 99

20

Liikidesse Pandalus borealis ja Pandalus montagui kuuluvad garneelid ja krevetid, puhastamata, värsked, jahutatud või külmutatud, töötlemisekss (2)
   (3)
   (4)

10 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

30

ex 0306 26 90

12

14

92

93

09.2794

ex 1605 21 90

45

Liikidesse Pandalus borealis ja Pandalus montagui kuuluvad garneelid ja krevetid, keedetud ja kooritud, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4)

30 000 (5)

0 %

1.1.2016–31.12.2018

62

ex 1605 29 00

50

55

09.2800

ex 1605 21 90

55

Liiki Pandalus jordani kuuluvad garneelid ja krevetid, keedetud ja kooritud, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4)

3 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 1605 29 00

60

09.2802

ex 0306 17 92

20

Liikidesse Penaeus vannamei ja Penaeus monodon kuuluvad garneelid ja krevetid, puhastatud või puhastamata, värsked, jahutatud või külmutatud, keetmata, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4)

40 000

0 %

1.1.2016–31.12.2016

ex 0306 27 99

30

30 000

1.1.2017–31.12.2017

1.1.2018–31.12.2018

09.2760

ex 0303 66 11

10

Merluus (Merluccius spp., v.a Merluccius merluccius, Urophycis spp.) ning lõunakongrio (Genypterus blacodes ja Genypterus capensis), külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3)

15 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0303 66 12

10

ex 0303 66 13

10

ex 0303 66 19

11

ex 0303 89 70

91

10

ex 0303 89 90

30

09.2774

ex 0304 74 19

10

Vaikse ookeani merluus (Merluccius productus), külmutatud filee ja muu liha, töötlemiseks (2)
   (3)

15 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 95 50

10

09.2770

ex 0305 63 00

10

Anšoovised (Engraulis anchoita), soolatud või soolvees, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud, töötlemiseks (2)
   (3)

2 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2754

ex 0303 89 45

10

Anšoovised (Engraulis anchoita ja Engraulis capensis), külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3)

1 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2788

ex 0302 41 00

10

Heeringas (Clupea harengus, Clupea pallasii), tükikaaluga üle 100 g või liblikfilee tükikaaluga üle 80 g, v.a kalamaks, -mari ja niisk, töötlemiseks (2)
   (3)

17 500 (6)

0 %

1.10.2016–31.12.2016

1.10.2017–31.12.2017

1.10.2018–31.12.2018

ex 0303 51 00

10

ex 0304 59 50

10

ex 0304 99 23

10

09.2792

ex 1604 12 99

11

Heeringas, vürtside ja/või äädikaga töödeldud, soolvees, säilitatuna tünnides, mille vedelikuta netomass on vähemalt 70 kg, töötlemiseks (2)
   (3)

15 000 (7)
   (8)

5 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2790

ex 1604 14 26

10

Tuuni ja vööttuuni nn seljafileed, töötlemiseks (2)
   (3)

25 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 1604 14 36

10

ex 1604 14 46

11

21

91

09.2785

ex 0307 49 59

10

Kalmaaride (Ommastrephes spp. – välja arvatud Todarodes sagittatus (sünonüüm Ommastrephes sagittatus) –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp. Rümbad, (9) külmutatud, naha ja uimedega, töötlemiseks (2)
   (3)

40 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0307 99 11

10

ex 0307 99 17

21

09.2786

ex 0307 49 59

20

Kalmaarid (Ommastrephes spp., Todarodes spp. – välja arvatud Todarodes sagittatus (sünonüüm Ommastrephes sagittatus) –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., külmutatud, tervikuna või kombitsad ja uimed, töötlemiseks (2)
   (3)

1 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0307 99 11

20

29

09.2777

ex 0303 67 00

10

Vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma), külmutatud, külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (2)
   (3)

300 000 (10)

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 75 00

10

ex 0304 94 90

10

09.2772

ex 0304 93 10

10

Surimi, külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3)

60 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 94 10

10

ex 0304 95 10

10

ex 0304 99 10

10

09.2746

ex 0302 89 90

30

Punakas riffahven (Lutjanus purpureus), värske, jahutatud, töötlemiseks (2)
   (3)

1 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2748

ex 0302 90 00

95

Kalamari, värske, jahutatud või külmutatud, soolatud või soolvees, töötlemiseks (2)
   (3)

7 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0303 90 90

91

ex 0305 20 00

30

09.2750

ex 1604 32 00

20

Kalamari, pestud, puhastatud muudest elunditest ja lihtsalt soolatud või soolvees, kaaviariasendajateks töötlemiseks (2)
   (3)

3 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

09.2778

ex 0304 83 90

21

Lestalised (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), külmutatud fileed ja muu kalaliha, töötlemiseks (2)
   (3)

5 000

0 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0304 99 99

65

09.2824

ex 0302 52 00

10

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus), värske, jahutatud või külmutatud ja peata, lõpusteta ja roogitud, töötlemiseks (2)
   (3)

5 000

2,6 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0303 64 00

10

09.2826

ex 0306 17 99

10

Liiki Pleoticus muelleri kuuluvad garneelid ja krevetid, puhastatud või puhastamata, värsked, jahutatud või külmutatud, töötlemiseks (2)
   (3)
   (4)

10 000

4,2 %

1.1.2016–31.12.2018

ex 0306 27 99

20

---

(1)  Netomass, kui ei ole märgitud teisiti.

(2)  Tariifikvoodi suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 291–300 sätestatud tingimusi.

(3)  Tariifikvooti ei kohaldata toodete suhtes, mis on ette nähtud üksnes töötlemiseks ühe või mitme järgmise toimingu abil:

| — | puhastamine, rookimine, saba või pea äralõikamine, |
| --- | --- |

—

puhastamine, rookimine, saba või pea äralõikamine,

| — | lõikamine, |
| --- | --- |

—

lõikamine,

| — | üksikult kiirkülmutatud (IQF) fileede ümberpakendamine, |
| --- | --- |

—

üksikult kiirkülmutatud (IQF) fileede ümberpakendamine,

| — | proovide võtmine, sorteerimine, |
| --- | --- |

—

proovide võtmine, sorteerimine,

| — | märgistamine, |
| --- | --- |

—

märgistamine,

| — | pakendamine, |
| --- | --- |

—

pakendamine,

| — | jahutamine, |
| --- | --- |

—

jahutamine,

| — | külmutamine, |
| --- | --- |

—

külmutamine,

| — | sügavkülmutamine, |
| --- | --- |

—

sügavkülmutamine,

| — | glaseerimine, |
| --- | --- |

—

glaseerimine,

| — | sulatamine, |
| --- | --- |

—

sulatamine,

| — | eraldamine. |
| --- | --- |

—

eraldamine.

Tariifikvooti ei kohaldata toodete suhtes, mille puhul on lisaks ette nähtud töötlemine (või toimingud) viisil, mis annab kvoodi kasutusõiguse, kui niisugune töötlemine (või toimingud) toimub (toimuvad) jaemüügi- või toitlustusetapis. Imporditollimaksude vähendamist võib kohaldada ainult inimtoiduks ette nähtud toodete suhtes.

Tariifikvooti võib kohaldada aga tooraine suhtes, mis on ette nähtud töötlemiseks ühe või mitme järgmise toimingu abil:

| — | kuubikuteks lõikamine, |
| --- | --- |

—

kuubikuteks lõikamine,

| — | rõngasteks lõikamine, tükeldamine ribadeks tooraine puhul, mis kuuluvad CN-koodide 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17 alla, |
| --- | --- |

—

rõngasteks lõikamine, tükeldamine ribadeks tooraine puhul, mis kuuluvad CN-koodide 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17 alla,

| — | fileerimine, |
| --- | --- |

—

fileerimine,

| — | liblikfileede valmistamine, |
| --- | --- |

—

liblikfileede valmistamine,

| — | külmutatud plokkide tükeldamine, |
| --- | --- |

—

külmutatud plokkide tükeldamine,

| — | üksteise küljes kinni olevate fileeplokkide eraldamine. |
| --- | --- |

—

üksteise küljes kinni olevate fileeplokkide eraldamine.

(4)  CN-koodide 0306 16 99 (TARICi alamrubriigid 20 ja 30), 0306 26 90 (TARICi alamrubriigid 12, 14, 92 ja 93), 1605 21 90 (TARICi alamrubriigid 45 ja 62), 1605 29 00 (TARICi alamrubriigid 50 ja 55), 0306 17 92 (TARICi alamrubriik 20), 0306 27 99 (TARICi alamrubriik 30), 0306 17 99 (TARICi alamrubriik 10) ja 0306 27 99 (TARICi alamrubriik 20) alla kuuluvate toodete suhtes võib olenemata joonealusest märkusest (2) kohaldada kvooti, kui tehakse järgmine toiming: garneelide ja krevettide töötlemine gaasiga, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) I lisas (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

(5)  Tariifikvooti järjekorranumbri 09.2794 all vähendatakse automaatselt 7 000 tonnile aastas alates selle aasta 1. jaanuarist, mis järgneb aastale, mil jõustub Euroopa Liidu ja Kanada vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping või mil seda hakatakse ajutiselt kohaldama, olenevalt sellest, kumb on varasem.

(6)  Tariifikvooti järjekorranumbri 09.2788 all vähendatakse automaatselt 12 000 tonnile aastas alates kahe kuu möödumisel kuupäevast, mil jõustub Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll, mille üle peeti läbirääkimisi paralleelselt EMP 2014.–2021. aasta finantsmehhanismiga, või mil seda hakatakse ajutiselt kohaldama, olenevalt sellest, kumb on varasem.

(7)  Tariifikvooti järjekorranumbri 09.2792 all vähendatakse automaatselt 7 500 tonnile aastas alates kahe kuu möödumisel kuupäevast, mil jõustub Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokoll, mille üle peeti läbirääkimisi paralleelselt EMP 2014.–2021. aasta finantsmehhanismiga, või mil seda hakatakse ajutiselt kohaldama, olenevalt sellest, kumb on varasem.

(8)  Vedelikuta netomass.

(9)  Peajalgse või kalmaari peata ja kombitsateta, naha ja uimedega keha.

(10)  Kohaldatakse artiklit 4.

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2266,

24. november 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Asperges du Blayais (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Asperges du Blayais” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Asperges du Blayais” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Asperges du Blayais” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Asperges du Blayais” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Asperges du Blayais” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 238, 21.7.2015, lk 13.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2267,

24. november 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pampapato di Ferrara / Pampepato di Ferrara (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pampapato di Ferrara” / „Pampepato di Ferrara” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pampapato di Ferrara” / „Pampepato di Ferrara” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Pampapato di Ferrara”/„Pampepato di Ferrara” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Pampapato di Ferrara” / „Pampepato di Ferrara” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratakse komisjoni määruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.3 „leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 238, 21.7.2015, lk 9.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2268,

24. november 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Drniški pršut (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Drniški pršut” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Horvaatia taotlus registreerida nimetus „Drniški pršut” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Drniški pršut” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Drniški pršut” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Drniški pršut” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 241, 23.7.2015, lk 6.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2269,

3. detsember 2015,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursapüük VIId püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 63/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | COD/07D. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | VIId püügipiirkond |
| Kuupäev | 1.11.2015 |

Nr

63/TQ104

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

COD/07D.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

VIId püügipiirkond

Kuupäev

1.11.2015

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2270,

3. detsember 2015,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse atlandi merilesta püük VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 65/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | PLE/7HJK. |
| Liik | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| Piirkond | VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond |
| Kuupäev | 6.11.2015 |

Nr

65/TQ104

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

PLE/7HJK.

Liik

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Piirkond

VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond

Kuupäev

6.11.2015

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2271,

3. detsember 2015,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku molva püük V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. detsember 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 64/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | LIN/05EI. |
| Liik | Harilik molva (Molva molva) |
| Piirkond | V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 6.11.2015 |

Nr

64/TQ104

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

LIN/05EI.

Liik

Harilik molva (Molva molva)

Piirkond

V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

6.11.2015

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2272,

7. detsember 2015,

millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed”). Esialgsed meetmed põhinesid kahju tekkimise ohu kindlaksmääramisel ja need tühistati Üldkohtu otsusega (3) äriühingu Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd toodetud toodete ekspordi osas. See otsus on edasi kaevatud ja Euroopa Kohtus menetlemisel (4). |
| --- | --- |

(1)

Pärast alusmääruse artikli 5 kohast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 926/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes (edaspidi „esialgsed meetmed”). Esialgsed meetmed põhinesid kahju tekkimise ohu kindlaksmääramisel ja need tühistati Üldkohtu otsusega (3) äriühingu Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd toodetud toodete ekspordi osas. See otsus on edasi kaevatud ja Euroopa Kohtus menetlemisel (4).

| (2) | Kehtestatud meetmed kujutasid endast järgmisi väärtuselisi tollimaksumäärasid: 17,7 % (äriühingule Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (muud koostööd tegevad äriühingud) ja 39,2 % (kõik muud äriühingud). |
| --- | --- |

(2)

Kehtestatud meetmed kujutasid endast järgmisi väärtuselisi tollimaksumäärasid: 17,7 % (äriühingule Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd), 27,2 % (muud koostööd tegevad äriühingud) ja 39,2 % (kõik muud äriühingud).

2.   Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

| (3) | Dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse praegu Venemaalt ja Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes (5). Horvaatia suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetati 26. juunil 2012 (6). |
| --- | --- |

(3)

Dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse praegu Venemaalt ja Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes (5). Horvaatia suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed lõpetati 26. juunil 2012 (6).

3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (7) avaldamist laekus komisjonile taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisvat aegumist käsitleva teate (7) avaldamist laekus komisjonile taotlus kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (5) | Taotluse esitas Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab enam kui 25 % liidu õmblusteta torude kogutoodangust. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab enam kui 25 % liidu õmblusteta torude kogutoodangust.

| (6) | Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (7) | 3. oktoobril 2014 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas
   (8) (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(7)

3. oktoobril 2014 algatas komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas
   (8) (edaspidi „algatamisteade”).

4.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, liidu eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Hiina ametivõimudele ja kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, liidu eksportivatele tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Hiina ametivõimudele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

| (9) | Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud USA kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide (edaspidi „USA”) tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud USA kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.

| (10) | Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

(10)

Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

4.1.   Väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (12) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valimi moodustamise aluseks võeti samasuguse toote müügimaht liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Valimisse kuulus kokku kuus äriühingut Tšehhi Vabariigist, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Itaaliast, Rumeeniast ja Slovakkiast ning nende müük moodustas ligikaudu 55 % kogumüügist liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Ühtegi märkust ei esitatud ning seega jäid esialgselt valimisse valitud äriühingud lõplikku valimisse. |
| --- | --- |

(12)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valimi moodustamise aluseks võeti samasuguse toote müügimaht liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Valimisse kuulus kokku kuus äriühingut Tšehhi Vabariigist, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Itaaliast, Rumeeniast ja Slovakkiast ning nende müük moodustas ligikaudu 55 % kogumüügist liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Ühtegi märkust ei esitatud ning seega jäid esialgselt valimisse valitud äriühingud lõplikku valimisse.

b)   Importijate väljavõtteline uuring

| (13) | Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. |
| --- | --- |

(13)

Otsustamaks, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

| (14) | Kuna algatamisteates nõutud teabe esitasid vaid neli sõltumatut importijat, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Neljast sõltumatust importijast tegi uurimises koostööd ja esitas saadetud küsimustikule vastused aga ainult üks sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(14)

Kuna algatamisteates nõutud teabe esitasid vaid neli sõltumatut importijat, ei olnud väljavõtteline uuring vajalik. Neljast sõltumatust importijast tegi uurimises koostööd ja esitas saadetud küsimustikule vastused aga ainult üks sõltumatu importija.

c)   Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine. |
| --- | --- |

(15)

Arvestades Hiina RV eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine.

| (16) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud andmed. Lisaks palus komisjon Hiina RV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(16)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina RV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud andmed. Lisaks palus komisjon Hiina RV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (17) | Kuna nõutud teabe esitasid komisjonile ainult kolm Hiina RV eksportivat tootjat, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks. |
| --- | --- |

(17)

Kuna nõutud teabe esitasid komisjonile ainult kolm Hiina RV eksportivat tootjat, ei peetud väljavõttelist uuringut vajalikuks.

4.2.   Küsimustikud ja kontrollkäigud

| (18) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks.

| (19) | Küsimustikud saadeti kolmele Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid, kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale, neljale sõltumatule importijale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid, ning seitsmele kasutajale. Kindlaks tehti 22 võimalikku võrdlustootjat kuuest riigist (Argentina, Brasiilia, Jaapan, Mehhiko, Ukraina ja USA) ning neile saadeti küsimustik. |
| --- | --- |

(19)

Küsimustikud saadeti kolmele Hiina eksportivale tootjale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid, kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale, neljale sõltumatule importijale, kes endast valimi moodustamise ajal teada andsid, ning seitsmele kasutajale. Kindlaks tehti 22 võimalikku võrdlustootjat kuuest riigist (Argentina, Brasiilia, Jaapan, Mehhiko, Ukraina ja USA) ning neile saadeti küsimustik.

| (20) | Küsimustiku vastused saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, kolmelt võrdlusriigi USA tootjalt, kuuelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt importijalt ja kolmelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(20)

Küsimustiku vastused saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, kolmelt võrdlusriigi USA tootjalt, kuuelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, ühelt importijalt ja kolmelt kasutajalt.

| (21) | Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Hiina RV eksportiv tootja:






  — | Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Hiina RV; |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Hiina RV eksportiv tootja:

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Hiina RV;

| b) | liidu tootjad:






  — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava AS, Tšehhi Vabariik; |
| --- | --- | --- |

b)

liidu tootjad:

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava AS, Tšehhi Vabariik;

| — | Benteler Deutschland GmbH, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Benteler Deutschland GmbH, Saksamaa;

| — | Tenaris-Dalmine SPA, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SPA, Itaalia;

| — | TMK-ARTROM, Rumeenia; |
| --- | --- |

—

TMK-ARTROM, Rumeenia;

| — | Vallourec Tubes France, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Vallourec Tubes France, Prantsusmaa;

| — | Železiarne Podbrezová, Slovakkia; |
| --- | --- |

—

Železiarne Podbrezová, Slovakkia;

| c) | importija:






  — | Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Madalmaad; |
| --- | --- | --- |

c)

importija:

—

Handelsonderneming Jan van Meever B.V, Madalmaad;

| d) | võrdlusriigi tootjad:






  — | IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA; |
| --- | --- | --- |

d)

võrdlusriigi tootjad:

—

IPSCO Tubulars Inc. DBA TMK IPSCO, USA;

| — | Vallourec Star, L.P., USA; |
| --- | --- |

—

Vallourec Star, L.P., USA;

| — | ArcelorMittal Tubular Products, USA. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products, USA.

5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (22) | Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(22)

Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2013 kuni 30. juunini 2014 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2011 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

6.   Järelduste avalikustamine

| (23) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad lõplikud dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Need esitas pärast avalikustamist ainult üks huvitatud isik. |
| --- | --- |

(23)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti jätta kehtivad lõplikud dumpinguvastased meetmed jõusse. Samuti anti huvitatud isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused. Need esitas pärast avalikustamist ainult üks huvitatud isik.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (24) | Vaatlusalune toode on sama, mis põhjenduses 1 osutatud esialgses uurimises, st Hiina RVst pärinevad rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisümbermõõt on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (9) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla. |
| --- | --- |

(24)

Vaatlusalune toode on sama, mis põhjenduses 1 osutatud esialgses uurimises, st Hiina RVst pärinevad rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisümbermõõt on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (9) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla.

2.   Samasugune toode

| (25) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(25)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse võrdlusriigiks valitud USAs ja müüakse sealsel siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse võrdlusriigiks valitud USAs ja müüakse sealsel siseturul, ning

| — | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (26) | Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon järeldas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Sissejuhatavad märkused

| (27) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni. |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.

| (28) | Nagu eespool mainiti, andis endast pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada kolm Hiina eksportivat tootjat, kellele saadeti ka küsimustik. Küsimustikule vastas neist aga ainult üks. Koostööd teinud eksportiva tootja import moodustas enam kui 25 % Hiina impordist liitu ja seda peeti Hiina RVst pärit liitu suunatud koguimpordi suhtes tüüpiliseks. Seega põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta koostööd teinud eksportiva tootja andmetel. |
| --- | --- |

(28)

Nagu eespool mainiti, andis endast pärast aegumise läbivaatamise algatamist teada kolm Hiina eksportivat tootjat, kellele saadeti ka küsimustik. Küsimustikule vastas neist aga ainult üks. Koostööd teinud eksportiva tootja import moodustas enam kui 25 % Hiina impordist liitu ja seda peeti Hiina RVst pärit liitu suunatud koguimpordi suhtes tüüpiliseks. Seega põhinevad allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta koostööd teinud eksportiva tootja andmetel.

2.   Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud dumping

2.1.   Võrdlusriik

| (29) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik”). |
| --- | --- |

(29)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajanduslik riik (edaspidi „võrdlusriik”).

| (30) | Komisjon teavitas algatamisteates huvitatud isikuid, et kavatseb kasutada sarnaselt esialgse uurimisega võimaliku võrdlusriigina USAd, ning palus neil esitada oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon teavitas algatamisteates huvitatud isikuid, et kavatseb kasutada sarnaselt esialgse uurimisega võimaliku võrdlusriigina USAd, ning palus neil esitada oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (31) | Sellegipoolest võttis komisjon ühendust mitme teise võimaliku võrdlusriigiga (Argentina, Brasiilia, India, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Venemaa Föderatsioon ja Ukraina), et paluda neil teha koostööd ja esitada teavet. |
| --- | --- |

(31)

Sellegipoolest võttis komisjon ühendust mitme teise võimaliku võrdlusriigiga (Argentina, Brasiilia, India, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Venemaa Föderatsioon ja Ukraina), et paluda neil teha koostööd ja esitada teavet.

| (32) | Koostööd tegid ja vastused küsimustikule esitasid kolm USA tootjat. |
| --- | --- |

(32)

Koostööd tegid ja vastused küsimustikule esitasid kolm USA tootjat.

| (33) | Leiti, et konkurents USA turul on tihe ning et seda turgu iseloomustab suur hulk omamaise müügiga tootjaid ja olulises mahus import (hoolimata Hiina RV suhtes kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest). USA turul müüdud kogused olid märkimisväärsed ja sealne turg leiti olevat võrreldav Hiina turuga ka tootevaliku seisukohalt. Lisaks leiti, et võrdlusriigi koostööd teinud tootjate kasutatavad toorained ja tootmisprotsess on sarnased Hiina turul kasutatavatega. Sellest lähtuvalt ning võttes arvesse tehtud koostööd, peeti USAd asjakohaseks võrdlusriigiks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(33)

Leiti, et konkurents USA turul on tihe ning et seda turgu iseloomustab suur hulk omamaise müügiga tootjaid ja olulises mahus import (hoolimata Hiina RV suhtes kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest). USA turul müüdud kogused olid märkimisväärsed ja sealne turg leiti olevat võrreldav Hiina turuga ka tootevaliku seisukohalt. Lisaks leiti, et võrdlusriigi koostööd teinud tootjate kasutatavad toorained ja tootmisprotsess on sarnased Hiina turul kasutatavatega. Sellest lähtuvalt ning võttes arvesse tehtud koostööd, peeti USAd asjakohaseks võrdlusriigiks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

2.2.   Normaalväärtus

| (34) | Koostööd teinud USA tootjatelt saadud teave võeti aluseks Hiina RV eksportivate tootjate puhul kasutatava normaalväärtuse määramisel. |
| --- | --- |

(34)

Koostööd teinud USA tootjatelt saadud teave võeti aluseks Hiina RV eksportivate tootjate puhul kasutatava normaalväärtuse määramisel.

| (35) | Kõigepealt uuris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2, kas koostööd teinud USA tootjate omamaise müügi kogumaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui siseturu sõltumatutele klientidele toimuva samasuguse toote omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote Hiinast liitu suunatud eksportmüügi kogumahust. Selle järgi oli omamaine müük USAs tüüpiline. |
| --- | --- |

(35)

Kõigepealt uuris komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2, kas koostööd teinud USA tootjate omamaise müügi kogumaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui siseturu sõltumatutele klientidele toimuva samasuguse toote omamaise müügi kogumaht moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % vaatlusaluse toote Hiinast liitu suunatud eksportmüügi kogumahust. Selle järgi oli omamaine müük USAs tüüpiline.

| (36) | Komisjon uuris täiendavalt, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele moodustas kasumlik müük. Juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon uuris täiendavalt, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele moodustas kasumlik müük. Juhtudel, kui konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.

| (37) | Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(37)

Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (38) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(38)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

2.3.   Ekspordihind

| (39) | Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnaks kujunes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(39)

Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnaks kujunes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstav hind.

2.4.   Võrdlus

| (40) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Arvesse võeti transpordikulusid (riigisisese veo ja mereveo kulud), kindlustuskulusid, pangatasusid ja vahendustasusid. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehindade põhjal. Õiglase võrdluse eesmärgil põhjendatud juhtudel kohandati ekspordihinda ja normaalväärtust hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste arvessevõtmiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Arvesse võeti transpordikulusid (riigisisese veo ja mereveo kulud), kindlustuskulusid, pangatasusid ja vahendustasusid.

2.5.   Dumpingumarginaal

| (41) | Koostööd teinud eksportiva tootja puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal koostööd teinud eksportiva tootja puhul protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist 158,3 %. |
| --- | --- |

(41)

Koostööd teinud eksportiva tootja puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. Selle põhjal oli kaalutud keskmine dumpingumarginaal koostööd teinud eksportiva tootja puhul protsendina CIF-hinnast (hind, kindlustus, vedu) liidu piiril enne tollimaksu tasumist 158,3 %.

3.   Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (42) | Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Uuriti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon analüüsis, kas dumpingu jätkumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Uuriti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiina RVs ning liidu turu atraktiivsus.

3.1.   Hiina eksport muudesse sihtkohtadesse

| (43) | Hiina ekspordistatistika andmebaasi kohaselt eksportis Hiina 2013. aastal õmblusteta torusid üle maailma (124 riiki, kui mitte arvestada liitu) koguses 4,6 miljonit tonni. Hinnad jäid vahemikku 400 - 4 500 eurot tonni kohta. Hiinast liitu imporditud kogus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 000 tonni ja keskmine hind jäi alla 700 euro tonni kohta (Eurostati andmete põhjal). Komisjon leidis, et selline märkimisväärne hinnaerinevus ei võimalda teha sisulisi järeldusi Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinna arengu kohta. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et Hiina RV koostööd teinud eksportiva tootja keskmine ekspordihind kolmandate riikide turgudele eksportimise korral (Tšiili, Iraan, Korea, AÜE ja Türgi) oli madalam kui Hiina keskmine ekspordihind liitu suunatud ekspordi korral. Lisaks mõjutavad Hiina eksportivate tootjate eksporditavaid koguseid ja ekspordihindu mitmel olulisel eksporditurul, näiteks liidus, Kanadas, USAs, Colombias, Mehhikos, Brasiilias, Venemaal, Valgevenes ja Kasahstanis, kehtivad meetmed, nagu dumpinguvastased tollimaksud või kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(43)

Hiina ekspordistatistika andmebaasi kohaselt eksportis Hiina 2013. aastal õmblusteta torusid üle maailma (124 riiki, kui mitte arvestada liitu) koguses 4,6 miljonit tonni. Hinnad jäid vahemikku 400 - 4 500 eurot tonni kohta. Hiinast liitu imporditud kogus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 000 tonni ja keskmine hind jäi alla 700 euro tonni kohta (Eurostati andmete põhjal). Komisjon leidis, et selline märkimisväärne hinnaerinevus ei võimalda teha sisulisi järeldusi Hiinast muudesse kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinna arengu kohta. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et Hiina RV koostööd teinud eksportiva tootja keskmine ekspordihind kolmandate riikide turgudele eksportimise korral (Tšiili, Iraan, Korea, AÜE ja Türgi) oli madalam kui Hiina keskmine ekspordihind liitu suunatud ekspordi korral. Lisaks mõjutavad Hiina eksportivate tootjate eksporditavaid koguseid ja ekspordihindu mitmel olulisel eksporditurul, näiteks liidus, Kanadas, USAs, Colombias, Mehhikos, Brasiilias, Venemaal, Valgevenes ja Kasahstanis, kehtivad meetmed, nagu dumpinguvastased tollimaksud või kaitsemeetmed.

3.2.   Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (44) | Uurimisega tehti kindlaks, et Hiina RV tootmisvõimsus suurenes pärast esialgset uurimist olulisel määral. Kontrollkäiguga kogutud avalikult kättesaadavad andmed näitavad, et tootmisvõimsus on 32 miljonit tonni (10). Taotluse esitajalt saadud andmed osutavad veelgi suuremale, kuni 43 miljoni tonni suurusele tootmisvõimsusele. Mõlemad allikad kinnitavad, et pärast esialgset uurimist suurenes Hiina tootjate tootmisvõimsus oluliselt, st vähemalt 60 %. |
| --- | --- |

(44)

Uurimisega tehti kindlaks, et Hiina RV tootmisvõimsus suurenes pärast esialgset uurimist olulisel määral. Kontrollkäiguga kogutud avalikult kättesaadavad andmed näitavad, et tootmisvõimsus on 32 miljonit tonni (10). Taotluse esitajalt saadud andmed osutavad veelgi suuremale, kuni 43 miljoni tonni suurusele tootmisvõimsusele. Mõlemad allikad kinnitavad, et pärast esialgset uurimist suurenes Hiina tootjate tootmisvõimsus oluliselt, st vähemalt 60 %.

| (45) | Kõik kogutud andmed kinnitavad, et Hiina tootmisharus esineb liigne tootmisvõimsus. Andmeid selle kohta, et sisetarbimine suureneb Hiina RVs järgnevatel aastatel nii palju, et kasutada ära kõnealune liigne tootmisvõimsus, ei esitatud. |
| --- | --- |

(45)

Kõik kogutud andmed kinnitavad, et Hiina tootmisharus esineb liigne tootmisvõimsus. Andmeid selle kohta, et sisetarbimine suureneb Hiina RVs järgnevatel aastatel nii palju, et kasutada ära kõnealune liigne tootmisvõimsus, ei esitatud.

| (46) | Uurimisega tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina RV toodang ligikaudu 30 miljonit tonni, mis tähendab et vaba tootmisvõimsus oli vähemalt 2 miljonit tonni. Vaba tootmisvõimsus moodustab üle 100 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seetõttu peetakse seda oluliseks. Seega on Hiina RVs olemas oluline vaba tootmisvõimsus, mida meetmete puudumise korral tõenäoliselt kasutataks liidu turule suunatud ekspordimahu suurendamiseks, arvestades liidu turu atraktiivsuse suhtes tehtud järeldusi ja siseturu raskusi toodangu vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

(46)

Uurimisega tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas Hiina RV toodang ligikaudu 30 miljonit tonni, mis tähendab et vaba tootmisvõimsus oli vähemalt 2 miljonit tonni. Vaba tootmisvõimsus moodustab üle 100 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning seetõttu peetakse seda oluliseks. Seega on Hiina RVs olemas oluline vaba tootmisvõimsus, mida meetmete puudumise korral tõenäoliselt kasutataks liidu turule suunatud ekspordimahu suurendamiseks, arvestades liidu turu atraktiivsuse suhtes tehtud järeldusi ja siseturu raskusi toodangu vastuvõtmisel.

3.3.   Liidu turu atraktiivsus

| (47) | Eurostati andmete kohaselt kahanes import Hiina RVst liitu 78 000 tonnilt 2011. aastal enam kui 47 000 tonnile 2012. aastal ning suurenes siis taas peaaegu 68 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordi vähenemine 2012. aastal langes kokku nõudluse vähenemisega liidu turul. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nõudlus endiselt vähenes, siis impordimaht suurenes, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa, tõustes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 % tasemele. |
| --- | --- |

(47)

Eurostati andmete kohaselt kahanes import Hiina RVst liitu 78 000 tonnilt 2011. aastal enam kui 47 000 tonnile 2012. aastal ning suurenes siis taas peaaegu 68 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordi vähenemine 2012. aastal langes kokku nõudluse vähenemisega liidu turul. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nõudlus endiselt vähenes, siis impordimaht suurenes, mille tulemusena suurenes Hiina impordi turuosa, tõustes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 % tasemele.

| (48) | Nagu osutati põhjenduses 41, toimus import Hiina RVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, hoolimata kehtestatud meetmetest. Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli isegi oluliselt suurem kui esialgse uurimisega kindlaks tehtud dumpingumarginaal. Kui import jätkus dumpinguhinnaga juba meetmete kehtimise ajal, ei ole põhjust arvata, et meetmete kaotamise korral Hiina RV impordihinnad tõuseksid, rääkimata sellest, et need saavutaksid piisava taseme dumpingu ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(48)

Nagu osutati põhjenduses 41, toimus import Hiina RVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, hoolimata kehtestatud meetmetest. Kindlakstehtud dumpingumarginaal oli isegi oluliselt suurem kui esialgse uurimisega kindlaks tehtud dumpingumarginaal. Kui import jätkus dumpinguhinnaga juba meetmete kehtimise ajal, ei ole põhjust arvata, et meetmete kaotamise korral Hiina RV impordihinnad tõuseksid, rääkimata sellest, et need saavutaksid piisava taseme dumpingu ärahoidmiseks.

| (49) | Nagu mainiti põhjenduses 43, piiravad Hiinast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes mitmel Hiina õmblusteta torude eksportivate tootjate jaoks olulisel eksporditurul kehtestatud meetmed märkimisväärselt Hiina eksporditegevuse laienemise või jätkumise võimalikkust nendel turgudel. Lisaks tehti kindlaks, et koostööd teinud Hiina eksportiva tootja ekspordihind liitu oli kõrgem kui selle ekspordihind kolmandate riikide turgudele, mis näitab, et liidu turg on atraktiivne kehtivatest tollimaksudest hoolimata. Peale selle näitasid tõendid, et liidu turg on sobiv sihtkoht, mis suudaks vastu võtta suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest tulenevast toodangust, mis dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunataks kahtlemata liidu turule dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(49)

Nagu mainiti põhjenduses 43, piiravad Hiinast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes mitmel Hiina õmblusteta torude eksportivate tootjate jaoks olulisel eksporditurul kehtestatud meetmed märkimisväärselt Hiina eksporditegevuse laienemise või jätkumise võimalikkust nendel turgudel. Lisaks tehti kindlaks, et koostööd teinud Hiina eksportiva tootja ekspordihind liitu oli kõrgem kui selle ekspordihind kolmandate riikide turgudele, mis näitab, et liidu turg on atraktiivne kehtivatest tollimaksudest hoolimata. Peale selle näitasid tõendid, et liidu turg on sobiv sihtkoht, mis suudaks vastu võtta suure osa Hiina vabast tootmisvõimsusest tulenevast toodangust, mis dumpinguvastaste meetmete puudumise korral suunataks kahtlemata liidu turule dumpinguhinnaga.

| (50) | Pealegi oli Hiina eksport liitu enne meetmete kehtestamist 2009. aastal 542 840 tonni, st peaaegu kaheksa korda suurem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitab, et liidu turg on Hiina imporditegevuse jaoks atraktiivne tänu oma suurusele ja suutlikkusele võtta vastu Hiina RVst suurem impordimaht. Kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ei lasknud Hiina eksportivatel tootjatel müügimahtu liidus suurendada, kuid kahtlemata suureneb see taas, kui meetmetel lastakse aeguda, eriti arvestades Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust, nagu kirjeldatakse allpool. |
| --- | --- |

(50)

Pealegi oli Hiina eksport liitu enne meetmete kehtestamist 2009. aastal 542 840 tonni, st peaaegu kaheksa korda suurem kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See näitab, et liidu turg on Hiina imporditegevuse jaoks atraktiivne tänu oma suurusele ja suutlikkusele võtta vastu Hiina RVst suurem impordimaht. Kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ei lasknud Hiina eksportivatel tootjatel müügimahtu liidus suurendada, kuid kahtlemata suureneb see taas, kui meetmetel lastakse aeguda, eriti arvestades Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust, nagu kirjeldatakse allpool.

| (51) | Isegi kui tarbimine Hiina turul pärast esialgset uurimist märkimisväärselt suurenes, on siiski ebatõenäoline, et Hiina tootjate olulisele vabale tootmisvõimsusele oleks koduriigis rakendust, nagu selgitati põhjenduses 45. |
| --- | --- |

(51)

Isegi kui tarbimine Hiina turul pärast esialgset uurimist märkimisväärselt suurenes, on siiski ebatõenäoline, et Hiina tootjate olulisele vabale tootmisvõimsusele oleks koduriigis rakendust, nagu selgitati põhjenduses 45.

| (52) | Seega, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, suurendavad Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt olulisel määral dumpinguhinnaga eksporti liidu turule. |
| --- | --- |

(52)

Seega, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, suurendavad Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt olulisel määral dumpinguhinnaga eksporti liidu turule.

3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (53) | Uurimine näitas, et Hiinast pärinevate õmblusteta torude müük liitu toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Arvestades Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust (mis ületab liidu kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), muude kolmandate riikide turgudel toimuva Hiina imporditegevuse suhtes kehtestatud meetmeid ning liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et dumpingu jätkumise tõenäosus on meetmete kaotamise korral väga suur. |
| --- | --- |

(53)

Uurimine näitas, et Hiinast pärinevate õmblusteta torude müük liitu toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Arvestades Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust (mis ületab liidu kogutarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), muude kolmandate riikide turgudel toimuva Hiina imporditegevuse suhtes kehtestatud meetmeid ning liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et dumpingu jätkumise tõenäosus on meetmete kaotamise korral väga suur.

D.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (54) | Liidu tootmisharus ei ole pärast esialgset uurimist toimunud olulisi struktuurseid muutusi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet teadaolevalt ligikaudu 20 liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(54)

Liidu tootmisharus ei ole pärast esialgset uurimist toimunud olulisi struktuurseid muutusi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet teadaolevalt ligikaudu 20 liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (55) | Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti kindlaks koostööd teinud liidu tootjatelt kogutud teabe ja taotluse esitajalt saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(55)

Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tehti kindlaks koostööd teinud liidu tootjatelt kogutud teabe ja taotluse esitajalt saadud andmete põhjal.

| (56) | Nagu märgiti põhjenduses 12, moodustati liidu tootjate suure arvu tõttu kuuest liidu tootjast koosnev valim. Valimit peetakse liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks ning see moodustab ligikaudu 60 % liidus toimunud kogumüügist. |
| --- | --- |

(56)

Nagu märgiti põhjenduses 12, moodustati liidu tootjate suure arvu tõttu kuuest liidu tootjast koosnev valim. Valimit peetakse liidu tootmisharu suhtes tüüpiliseks ning see moodustab ligikaudu 60 % liidus toimunud kogumüügist.

2.   Liidu tarbimine

| (57) | Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võttis komisjon aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitajalt saadud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest liidu turule suunatud impordi mahu, lähtudes Eurostati statistikast. Taotluse esitaja kogus ja koondas kokku 16 liidu tootja müügiandmed ning kasutas ülejäänud tootjate puhul hinnangulisi andmeid. |
| --- | --- |

(57)

Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võttis komisjon aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitajalt saadud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest liidu turule suunatud impordi mahu, lähtudes Eurostati statistikast. Taotluse esitaja kogus ja koondas kokku 16 liidu tootja müügiandmed ning kasutas ülejäänud tootjate puhul hinnangulisi andmeid.

| (58) | Sellest lähtuvalt kujunes liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 2 353 291 | 2 058 262 | 1 841 591 | 1 904 410 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 87 | 78 | 81 |
| Allikas: Eurostat ja taotluse esitaja esitatud andmed |

(58)

Sellest lähtuvalt kujunes liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 1

Liidu tarbimine

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine (tonnides)

2 353 291

2 058 262

1 841 591

1 904 410

Indeks (2011 = 100)

100

87

78

81

Allikas: Eurostat ja taotluse esitaja esitatud andmed

| (59) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 19 %. Täpsemalt kahanes liidu turg vaatlusaluse toote ja samasuguse toote puhul stabiilselt kuni 2013. aastani (22 %) ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord veidi paranes (3,4 %). |
| --- | --- |

(59)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 19 %. Täpsemalt kahanes liidu turg vaatlusaluse toote ja samasuguse toote puhul stabiilselt kuni 2013. aastani (22 %) ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord veidi paranes (3,4 %).

| (60) | Liidu tarbimist iseloomustav langustrend on seletatav peamiselt nõudluse vähenemisega ehitus-, tööstus- ja elektritootmissektoris, pidades silmas, et see ei ole jõudnud kriisieelsele, st enne 2009. aastat valitsenud tasemele. |
| --- | --- |

(60)

Liidu tarbimist iseloomustav langustrend on seletatav peamiselt nõudluse vähenemisega ehitus-, tööstus- ja elektritootmissektoris, pidades silmas, et see ei ole jõudnud kriisieelsele, st enne 2009. aastat valitsenud tasemele.

3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Tabel 2

Impordi maht ja turuosa

| Riik | | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Maht (tonnides) | 78 153 | 47 279 | 55 777 | 67 977 |
| Indeks | 100 | 60 | 71 | 87 |
| Turuosa (%) | 3,3 | 2,3 | 3 | 3,6 |
| Allikas: Eurostat |

Riik

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina RV

Maht (tonnides)

78 153

47 279

55 777

67 977

Indeks

100

60

71

87

Turuosa (%)

3,3

2,3

3

3,6

Allikas: Eurostat

| (61) | Vaatlusaluse toote impordi maht Hiina RVst liitu kahanes vaatlusalusel perioodil 13 %, langedes umbes 78 000 tonnilt 2011. aastal 68 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina RVst pärit impordi maht vähenes oluliselt 2012. aastal (40 %) ja on sellest peale stabiilselt suurenenud (2013. aastal 18 % 2012. aastaga võrreldes ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 22 % 2013. aastaga võrreldes). |
| --- | --- |

(61)

Vaatlusaluse toote impordi maht Hiina RVst liitu kahanes vaatlusalusel perioodil 13 %, langedes umbes 78 000 tonnilt 2011. aastal 68 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina RVst pärit impordi maht vähenes oluliselt 2012. aastal (40 %) ja on sellest peale stabiilselt suurenenud (2013. aastal 18 % 2012. aastaga võrreldes ja seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 22 % 2013. aastaga võrreldes).

| (62) | Vaatlusaluse toote import Hiina RVst liitu vähenes väiksemal määral kui liidu tarbimine ja selle tulemusena suurenes teataval määral Hiinast pärit impordi turuosa, tõustes 3,3 %-lt 2011. aastal 3,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt langes turuosa 2012. aastal 2,3 %-le ja tõusis pärast seda 2013. aastal 3 %-le ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 %-le. |
| --- | --- |

(62)

Vaatlusaluse toote import Hiina RVst liitu vähenes väiksemal määral kui liidu tarbimine ja selle tulemusena suurenes teataval määral Hiinast pärit impordi turuosa, tõustes 3,3 %-lt 2011. aastal 3,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt langes turuosa 2012. aastal 2,3 %-le ja tõusis pärast seda 2013. aastal 3 %-le ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 %-le.

3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hinnad

| (63) | Allolevas tabelis on esitatud Hiina RVst pärit impordi keskmine hind.

  Tabel 3


  Impordihind











  Riik | | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Keskmine hind (eurot/tonn) | 801 | 828 | 747 | 692 |
| Indeks | 100 | 103 | 93 | 86 |
| Allikas: Eurostat |

(63)

Allolevas tabelis on esitatud Hiina RVst pärit impordi keskmine hind.

Tabel 3

Impordihind

Riik

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina RV

Keskmine hind (eurot/tonn)

801

828

747

692

Indeks

100

103

93

86

Allikas: Eurostat

| (64) | Ajavahemikus alates 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 14 %, langedes 801 eurolt tonni kohta 2011. aastal 692 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt tõusis Hiinast pärit impordi hind 2012. aastal 3 % ja langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enam kui 16 %. Koostööd teinud eksportiva tootja keskmine impordihind oli samas vahemikus kui Eurostati määratud keskmised impordihinnad ning järgis vaatlusalusel perioodil sama suundumust. |
| --- | --- |

(64)

Ajavahemikus alates 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 14 %, langedes 801 eurolt tonni kohta 2011. aastal 692 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt tõusis Hiinast pärit impordi hind 2012. aastal 3 % ja langes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enam kui 16 %. Koostööd teinud eksportiva tootja keskmine impordihind oli samas vahemikus kui Eurostati määratud keskmised impordihinnad ning järgis vaatlusalusel perioodil sama suundumust.

3.3.   Hinna allalöömine

| (65) | Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid õmblusteta torusid liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja keskmist hinda, millega vaatlusalusest riigist pärit õmblusteta torusid imporditi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal koostööd teinud Hiina eksportivalt tootjalt saadud kontrollitud andmetest lähtuvalt). |
| --- | --- |

(65)

Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon kaalutud keskmist hinda, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid õmblusteta torusid liidu turul (korrigeerituna tehasehindade tasemele), ja keskmist hinda, millega vaatlusalusest riigist pärit õmblusteta torusid imporditi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul (määratuna CIF-hindade põhjal koostööd teinud Hiina eksportivalt tootjalt saadud kontrollitud andmetest lähtuvalt).

| (66) | Hinna allalöömise arvutamiseks kasutati andmeid, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kõikidelt valimisse kuulunud liidu tootjatelt. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu müügihindadest) 28,4 %. Kui koostööd teinud Hiina eksportiva tootja suhtes kehtestatud 17,7 % dumpinguvastane tollimaks maha arvata, oleks hinna allalöömise marginaal 39,2 %. |
| --- | --- |

(66)

Hinna allalöömise arvutamiseks kasutati andmeid, mis saadi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kõikidelt valimisse kuulunud liidu tootjatelt. Võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal (väljendatud protsendimäärana liidu tootmisharu müügihindadest) 28,4 %. Kui koostööd teinud Hiina eksportiva tootja suhtes kehtestatud 17,7 % dumpinguvastane tollimaks maha arvata, oleks hinna allalöömise marginaal 39,2 %.

4.   Import kolmandatest riikidest

| (67) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind kujunesid järgmiselt.

  Tabel 4


  Import muudest kolmandatest riikidest











  Riik | | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | Maht (tonnides) | 44 615 | 39 168 | 57 915 | 59 656 |
| Indeks | 100 | 88 | 130 | 134 |
| Turuosa (%) | 1,9 | 1,9 | 3,1 | 3,1 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 900 | 898 | 838 | 776 |
| Indeks | 100 | 100 | 93 | 86 |
| Jaapan | Maht (tonnides) | 51 852 | 47 163 | 23 721 | 21 426 |
| Indeks | 100 | 91 | 46 | 41 |
| Turuosa (%) | 2,2 | 2,3 | 1,3 | 1,1 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 2 303 | 2 526 | 2 244 | 2 330 |
| Indeks | 100 | 110 | 97 | 101 |
| Valgevene | Maht (tonnides) | 33 614 | 35 761 | 28 380 | 29 600 |
| Indeks | 100 | 106 | 84 | 88 |
| Turuosa (%) | 1,4 | 1,7 | 1,5 | 1,6 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 849 | 856 | 803 | 783 |
| Indeks | 100 | 101 | 95 | 92 |
| Venemaa | Maht (tonnides) | 19 018 | 13 375 | 7 154 | 7 977 |
| Indeks | 100 | 70 | 38 | 42 |
| Turuosa (%) | 0,8 | 0,6 | 0,4 | 0,4 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 065 | 1 068 | 1 021 | 901 |
| Indeks | 100 | 100 | 96 | 85 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 43 230 | 54 977 | 43 713 | 56 509 |
| Indeks | 100 | 127 | 101 | 131 |
| Turuosa (%) | 2,6 | 3,3 | 2,8 | 3,4 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 249 | 1 659 | 1 195 | 1 327 |
| Indeks | 100 | 133 | 96 | 106 |
| Allikas: Eurostat |

(67)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, turuosa ja hind kujunesid järgmiselt.

Tabel 4

Import muudest kolmandatest riikidest

Riik

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ukraina

Maht (tonnides)

44 615

39 168

57 915

59 656

Indeks

100

88

130

134

Turuosa (%)

1,9

1,9

3,1

3,1

Keskmine hind (eurot/tonn)

900

898

838

776

Indeks

100

100

93

86

Jaapan

Maht (tonnides)

51 852

47 163

23 721

21 426

Indeks

100

91

46

41

Turuosa (%)

2,2

2,3

1,3

1,1

Keskmine hind (eurot/tonn)

2 303

2 526

2 244

2 330

Indeks

100

110

97

101

Valgevene

Maht (tonnides)

33 614

35 761

28 380

29 600

Indeks

100

106

84

88

Turuosa (%)

1,4

1,7

1,5

1,6

Keskmine hind (eurot/tonn)

849

856

803

783

Indeks

100

101

95

92

Venemaa

Maht (tonnides)

19 018

13 375

7 154

7 977

Indeks

100

70

38

42

Turuosa (%)

0,8

0,6

0,4

0,4

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 065

1 068

1 021

901

Indeks

100

100

96

85

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

43 230

54 977

43 713

56 509

Indeks

100

127

101

131

Turuosa (%)

2,6

3,3

2,8

3,4

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 249

1 659

1 195

1 327

Indeks

100

133

96

106

Allikas: Eurostat

| (68) | Vaatlusalusel perioodil suurenes Ukrainast pärit impordi maht 34 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 656 tonni tasemele, samas kui Jaapanist, Venemaalt ja Valgevenest pärit impordi maht vähenes vastavalt 59 %, 58 % ja 12 %, moodustades samal perioodil vastavalt 21 426, 7 977 ja 29 600 tonni. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes 31 %, tõustes 43 230 tonnilt 56 509 tonnile. Turuosa seisukohalt kuulus Ukrainale ja muudele kolmandatele riikidele ligikaudu 3 % liidu turust ning Jaapanile ja Valgevenele vastavalt 1 % ja 2 %. Venemaa turuosa oli marginaalne, jäädes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,4 % tasemele. |
| --- | --- |

(68)

Vaatlusalusel perioodil suurenes Ukrainast pärit impordi maht 34 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 656 tonni tasemele, samas kui Jaapanist, Venemaalt ja Valgevenest pärit impordi maht vähenes vastavalt 59 %, 58 % ja 12 %, moodustades samal perioodil vastavalt 21 426, 7 977 ja 29 600 tonni. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht suurenes 31 %, tõustes 43 230 tonnilt 56 509 tonnile. Turuosa seisukohalt kuulus Ukrainale ja muudele kolmandatele riikidele ligikaudu 3 % liidu turust ning Jaapanile ja Valgevenele vastavalt 1 % ja 2 %. Venemaa turuosa oli marginaalne, jäädes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,4 % tasemele.

| (69) | Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit impordi hindu iseloomustas kogu vaatlusalusel perioodil langustrend, samas kui Jaapanist ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad arenesid tõusvas joones. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli õmblusteta torude impordihind Valgevene ja Ukraina puhul ligikaudu 780 eurot tonni kohta, Jaapani ja muude kolmandate riikide puhul aga ligikaudu 2 330 eurot tonni kohta ja 1 327 eurot tonni kohta. Venemaalt pärit impordi hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 900 eurot tonni kohta. Dumpinguvastased meetmed on praeguse seisuga kehtestatud Ukrainast ja Venemaalt pärit õmblusteta torude impordi suhtes. |
| --- | --- |

(69)

Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit impordi hindu iseloomustas kogu vaatlusalusel perioodil langustrend, samas kui Jaapanist ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad arenesid tõusvas joones. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli õmblusteta torude impordihind Valgevene ja Ukraina puhul ligikaudu 780 eurot tonni kohta, Jaapani ja muude kolmandate riikide puhul aga ligikaudu 2 330 eurot tonni kohta ja 1 327 eurot tonni kohta. Venemaalt pärit impordi hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 900 eurot tonni kohta. Dumpinguvastased meetmed on praeguse seisuga kehtestatud Ukrainast ja Venemaalt pärit õmblusteta torude impordi suhtes.

5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.1.   Üldised märkused

| (70) | Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(70)

Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

| (71) | Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon lähtus makromajanduslike näitajate hindamisel taotluse esitajalt saadud andmetest, mis koosnesid 16 liidu tootjaga seotud andmetest ja hinnangulistest andmetest ülejäänute kohta, nagu mainiti põhjenduses 57; kõnealused andmed hõlmasid kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kuulunud liidu tootjate kohta käivate andmete alusel. |
| --- | --- |

(71)

Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon lähtus makromajanduslike näitajate hindamisel taotluse esitajalt saadud andmetest, mis koosnesid 16 liidu tootjaga seotud andmetest ja hinnangulistest andmetest ülejäänute kohta, nagu mainiti põhjenduses 57; kõnealused andmed hõlmasid kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kuulunud liidu tootjate kohta käivate andmete alusel.

| (72) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(72)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (73) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(73)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

5.2.   Makromajanduslikud näitajad

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (74) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht | 3 746 432 | 3 585 043 | 3 292 752 | 3 361 226 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 96 | 88 | 90 |
| Tootmisvõimsus | 5 118 662 | 5 085 063 | 5 039 564 | 5 046 214 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 98 | 99 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 73 | 71 | 65 | 67 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed |

(74)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht

3 746 432

3 585 043

3 292 752

3 361 226

Indeks (2011 = 100)

100

96

88

90

Tootmisvõimsus

5 118 662

5 085 063

5 039 564

5 046 214

Indeks (2011 = 100)

100

99

98

99

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

73

71

65

67

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

| (75) | Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %, langedes 3 746 432 tonnilt 2011. aastal 3 361 226 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt vähenes toodang esmalt kuni 2013. aastani 12 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil marginaalselt 2 %. |
| --- | --- |

(75)

Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %, langedes 3 746 432 tonnilt 2011. aastal 3 361 226 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt vähenes toodang esmalt kuni 2013. aastani 12 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil marginaalselt 2 %.

| (76) | Tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 5 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(76)

Tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilsena ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 5 miljonit tonni.

| (77) | Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusena muutus tootmisvõimsuse rakendusaste kooskõlas tootmismahuga - kõigepealt langes see kuni 2013. aastani tasemele 65 % ja seejärel paranes veidi, tõustes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 67 %-le. Üldiselt tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes, langedes 73 %-lt 2011. aastal 67 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(77)

Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusena muutus tootmisvõimsuse rakendusaste kooskõlas tootmismahuga - kõigepealt langes see kuni 2013. aastani tasemele 65 % ja seejärel paranes veidi, tõustes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 67 %-le. Üldiselt tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes, langedes 73 %-lt 2011. aastal 67 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

b)   Müügimaht ja turuosa

| (78) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidus | 2 082 810 | 1 820 539 | 1 624 931 | 1 661 265 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 87 | 78 | 80 |
| Liidu tootmisharu turuosa | 89 % | 89 % | 88 % | 87 % |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed |

(78)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa liidu turul kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kogumaht liidus

2 082 810

1 820 539

1 624 931

1 661 265

Indeks (2011 = 100)

100

87

78

80

Liidu tootmisharu turuosa

89 %

89 %

88 %

87 %

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

| (79) | Liidu tootmisharu müügi kogumaht (esitatud tabelis 6) hõlmab müüki sõltumatutele ja seotud klientidele, mida peeti toimunuks reaalturuväärtuse alusel. |
| --- | --- |

(79)

Liidu tootmisharu müügi kogumaht (esitatud tabelis 6) hõlmab müüki sõltumatutele ja seotud klientidele, mida peeti toimunuks reaalturuväärtuse alusel.

| (80) | Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. Liidu tootmisharu müük vähenes kuni 2013. aastani järk-järgult 22 % ja suurenes seejärel vähesel määral, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 1,6 miljonile tonnile. Liidu tootmisharu müügi vähenemine on peamiselt tingitud õmblusteta torude nõudluse vähenemisest liidus (vt põhjendus 60). Selle tagajärjel kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosast 2 protsendipunkti ja see näitaja jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87 % tasemele. |
| --- | --- |

(80)

Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 20 %. Liidu tootmisharu müük vähenes kuni 2013. aastani järk-järgult 22 % ja suurenes seejärel vähesel määral, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil rohkem kui 1,6 miljonile tonnile. Liidu tootmisharu müügi vähenemine on peamiselt tingitud õmblusteta torude nõudluse vähenemisest liidus (vt põhjendus 60). Selle tagajärjel kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil oma turuosast 2 protsendipunkti ja see näitaja jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87 % tasemele.

c)   Kasv

| (81) | Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 19 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 20 %, mis tähendas turuosa vähenemist 2 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(81)

Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 19 %, siis liidu tootmisharu müügimaht kahanes 20 %, mis tähendas turuosa vähenemist 2 protsendipunkti võrra.

d)   Tööhõive ja tootlikkus

| (82) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 21 131 | 20 850 | 20 455 | 20 768 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 97 | 98 |
| Tootlikkus (ühikut töötaja kohta) | 177 | 172 | 161 | 162 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 97 | 91 | 91 |
| Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed |

(82)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

21 131

20 850

20 455

20 768

Indeks (2011 = 100)

100

99

97

98

Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

177

172

161

162

Indeks (2011 = 100)

100

97

91

91

Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed

| (83) | Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 2 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil töötas seal 20 768 inimest. |
| --- | --- |

(83)

Liidu tootmisharu tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 2 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil töötas seal 20 768 inimest.

| (84) | Tootlikkus kahanes vaatlusalusel perioodil 9 %, kuna tööhõive liidus vähenes aeglasemalt kui tootlikkus. Tavapärastes majandustingimustes kulub liidu tootmisharul nõudluse vähenemisega kohanemiseks rohkem aega ning seetõttu jääb tootmise vähenemise ja töötajate arvu vähendamise vahele tavaliselt ajaline vahe. |
| --- | --- |

(84)

Tootlikkus kahanes vaatlusalusel perioodil 9 %, kuna tööhõive liidus vähenes aeglasemalt kui tootlikkus. Tavapärastes majandustingimustes kulub liidu tootmisharul nõudluse vähenemisega kohanemiseks rohkem aega ning seetõttu jääb tootmise vähenemise ja töötajate arvu vähendamise vahele tavaliselt ajaline vahe.

e)   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (85) | Hiina RV puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli selgelt üle miinimumtaseme, samal ajal jäi Hiina RVst pärit impordi maht kogu vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikuks. Uurimisega selgitati välja, et Hiina RVst pärit õmblusteta torusid imporditi liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga ning et liidu tootmisharu olukord halvenes märkimisväärselt, nagu järeldatakse põhjendustes 99 kuni 102. |
| --- | --- |

(85)

Hiina RV puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli selgelt üle miinimumtaseme, samal ajal jäi Hiina RVst pärit impordi maht kogu vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikuks. Uurimisega selgitati välja, et Hiina RVst pärit õmblusteta torusid imporditi liidu turule jätkuvalt dumpinguhinnaga ning et liidu tootmisharu olukord halvenes märkimisväärselt, nagu järeldatakse põhjendustes 99 kuni 102.

5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

a)   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (86) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmised müügihinnad | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühikuhind liidu turul (eurot/tonn) | 1 294 | 1 258 | 1 187 | 1 170 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 97 | 92 | 90 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) | 1 257 | 1 186 | 1 167 | 1 128 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 94 | 93 | 90 |
| Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(86)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Keskmised müügihinnad

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühikuhind liidu turul (eurot/tonn)

1 294

1 258

1 187

1 170

Indeks (2011 = 100)

100

97

92

90

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

1 257

1 186

1 167

1 128

Indeks (2011 = 100)

100

94

93

90

Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (87) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % ja langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 170 eurole tonni kohta. Hinnalanguse põhjuseks võib pidada liidu tootmisharu pingutusi kulude vähendamiseks ning samuti Hiinast pärit odavast impordist tingitud hinnasurvet. |
| --- | --- |

(87)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 10 % ja langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 170 eurole tonni kohta. Hinnalanguse põhjuseks võib pidada liidu tootmisharu pingutusi kulude vähendamiseks ning samuti Hiinast pärit odavast impordist tingitud hinnasurvet.

| (88) | Ühtlasi vähenes liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 10 %, langedes 1 257 eurolt tonni kohta 2011. aastal 1 128 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmiskulu vähenemine on seletatav peamiselt tõhusama tootmisprotsessi ja efektiivsemate seadmete kasutamisega. |
| --- | --- |

(88)

Ühtlasi vähenes liidu tootmisharu keskmine tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 10 %, langedes 1 257 eurolt tonni kohta 2011. aastal 1 128 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmiskulu vähenemine on seletatav peamiselt tõhusama tootmisprotsessi ja efektiivsemate seadmete kasutamisega.

b)   Tööjõukulud

| (89) | Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 41 710 | 41 465 | 41 662 | 41 191 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 99 | 100 | 99 |
| Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(89)

Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

41 710

41 465

41 662

41 191

Indeks (2011 = 100)

100

99

100

99

Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (90) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta püsis vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilsena ning vähenes vaatlusalusel perioodil vaid 1 %. Täpsemalt vähenes keskmine tööjõukulu 2012. aastal 1 %, suurenes seejärel 0,5 % ja vähenes siis taas 1 %. |
| --- | --- |

(90)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta püsis vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilsena ning vähenes vaatlusalusel perioodil vaid 1 %. Täpsemalt vähenes keskmine tööjõukulu 2012. aastal 1 %, suurenes seejärel 0,5 % ja vähenes siis taas 1 %.

c)   Laovarud

| (91) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 145 083 | 129 772 | 166 387 | 153 971 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 89 | 115 | 106 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 3,9 | 3,6 | 5,1 | 4,6 |
| Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(91)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Laovarud

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

145 083

129 772

166 387

153 971

Indeks (2011 = 100)

100

89

115

106

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

3,9

3,6

5,1

4,6

Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (92) | Kokkuvõttes suurenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 6 %. 2011. aastast kuni 2012. aastani vähenesid lõppvarud kooskõlas tootmismahu vähenemise ja eksportmüügi mahu suurenemisega. 2012. aastast kuni 2013. aastani laovarud suurenesid, kuna liidu tootmisharu kogumüük vähenes. 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini lõppvarud taas vähenesid, tingituna peamiselt liidu tootmisharu müügi suurenemisest nii liidu turul kui ka väljaspool. |
| --- | --- |

(92)

Kokkuvõttes suurenesid lõppvarud vaatlusalusel perioodil 6 %. 2011. aastast kuni 2012. aastani vähenesid lõppvarud kooskõlas tootmismahu vähenemise ja eksportmüügi mahu suurenemisega. 2012. aastast kuni 2013. aastani laovarud suurenesid, kuna liidu tootmisharu kogumüük vähenes. 2013. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini lõppvarud taas vähenesid, tingituna peamiselt liidu tootmisharu müügi suurenemisest nii liidu turul kui ka väljaspool.

| (93) | Uurimine näitas, et kõnealuses tootmisharus toimub tootmine peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning seetõttu moodustavad laovarud toodangust suhteliselt väikese osa. Lõppvarud protsendina toodangust vastasid lõppvarude arengule ja suurenesid vähesel määral 3,9 %-lt 2011. aastal 4,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, peamiselt liidu kogumüügi vähenemise tõttu. Täpsemalt vähenesid need 2011.–2012. aastal 0,3 protsendipunkti ja suurenesid seejärel 2013. aastal 1,5 protsendipunkti põhjenduses 92 kirjeldatud põhjustel. |
| --- | --- |

(93)

Uurimine näitas, et kõnealuses tootmisharus toimub tootmine peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning seetõttu moodustavad laovarud toodangust suhteliselt väikese osa. Lõppvarud protsendina toodangust vastasid lõppvarude arengule ja suurenesid vähesel määral 3,9 %-lt 2011. aastal 4,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, peamiselt liidu kogumüügi vähenemise tõttu. Täpsemalt vähenesid need 2011.–2012. aastal 0,3 protsendipunkti ja suurenesid seejärel 2013. aastal 1,5 protsendipunkti põhjenduses 92 kirjeldatud põhjustel.

d)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (94) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2011 | 2012 | 2013 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu kasumlikkus (protsent müügi netokäibest) | 2,9 | 5,7 | 1,7 | 3,6 |
| Rahavoog (eurodes) | 59 174 934 | 274 503 811 | 191 142 121 | 246 791 720 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 464 | 323 | 417 |
| Investeeringud (eurodes) | 141 658 302 | 134 147 382 | 140 277 636 | 146 208 274 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 99 | 103 |
| Investeeringutasuvus (%) | 3,7 | 8,2 | 5,9 | 7,6 |
| Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule |

(94)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2011

2012

2013

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootmisharu kasumlikkus (protsent müügi netokäibest)

2,9

5,7

1,7

3,6

Rahavoog (eurodes)

59 174 934

274 503 811

191 142 121

246 791 720

Indeks (2011 = 100)

100

464

323

417

Investeeringud (eurodes)

141 658 302

134 147 382

140 277 636

146 208 274

Indeks (2011 = 100)

100

95

99

103

Investeeringutasuvus (%)

3,7

8,2

5,9

7,6

Allikas: valimisse kuulunud liidu tootjate vastused küsimustikule

| (95) | Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus kõikus aastast aastasse sõltuvalt turutingimustest ja suurenes vaatlusalusel perioodil üldkokkuvõttes 2,9 %-lt 3,6 %-le, mille põhjuseks peetakse peamiselt müüdud erinevaid tooteid, st liidu tootmisharu müüs rohkem tooteid suhteliselt kõrgema kasumimarginaaliga. Täpsemalt suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus 2012. aastal 5,7 %-le, langes seejärel 2013. aastal 1,7 %-le ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 %-le. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon kasutas liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelset netokasumit protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus kõikus aastast aastasse sõltuvalt turutingimustest ja suurenes vaatlusalusel perioodil üldkokkuvõttes 2,9 %-lt 3,6 %-le, mille põhjuseks peetakse peamiselt müüdud erinevaid tooteid, st liidu tootmisharu müüs rohkem tooteid suhteliselt kõrgema kasumimarginaaliga. Täpsemalt suurenes liidu tootmisharu kasumlikkus 2012. aastal 5,7 %-le, langes seejärel 2013. aastal 1,7 %-le ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,6 %-le.

| (96) | Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil enam kui neli korda. Rahavoo märkimisväärne suurenemine on seletatav peamiselt muutustega käibekapitalis. |
| --- | --- |

(96)

Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog suurenes vaatlusalusel perioodil enam kui neli korda. Rahavoo märkimisväärne suurenemine on seletatav peamiselt muutustega käibekapitalis.

| (97) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil vähesel määral (3 %). Peamiselt oli tegu tootmisseadmete asendamiseks vajalike investeeringutega. |
| --- | --- |

(97)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil vähesel määral (3 %). Peamiselt oli tegu tootmisseadmete asendamiseks vajalike investeeringutega.

| (98) | Investeeringutasuvust väljendatakse kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus samasuguse toote tootmise ja müügi pealt suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 %-lt 7,6 %-le. Sarnaselt kasumiga oli investeeringutasuvuse areng ebastabiilne; kõigepealt suurenes see 2012. aastal 8,2 %-le, langes seejärel 2013. aastal 5,9 %-le ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,6 %-le. |
| --- | --- |

(98)

Investeeringutasuvust väljendatakse kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus samasuguse toote tootmise ja müügi pealt suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 %-lt 7,6 %-le. Sarnaselt kasumiga oli investeeringutasuvuse areng ebastabiilne; kõigepealt suurenes see 2012. aastal 8,2 %-le, langes seejärel 2013. aastal 5,9 %-le ja suurenes taas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,6 %-le.

5.4.   Järeldus kahju kohta

| (99) | Vaatlusalusel perioodil paranes mitu näitajat, eelkõige finantsnäitajad. Kasumlikkus suurenes vähesel määral, tõustes 2,9 %-lt 3,6 %-le, olles veidi suurem kui esialgses uurimises kindlaks tehtud 3 % sihtkasum. Investeeringutasuvus tõusis 3,7 %-lt 7,6 %-le, samas kui rahavoog suurenes üle nelja korra. Sellise arengu põhjal võib oletada, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed olid tõhusad, kuna liidu tootmisharu oli kaitstud Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi võimaliku kahjuliku mõju eest. |
| --- | --- |

(99)

Vaatlusalusel perioodil paranes mitu näitajat, eelkõige finantsnäitajad. Kasumlikkus suurenes vähesel määral, tõustes 2,9 %-lt 3,6 %-le, olles veidi suurem kui esialgses uurimises kindlaks tehtud 3 % sihtkasum. Investeeringutasuvus tõusis 3,7 %-lt 7,6 %-le, samas kui rahavoog suurenes üle nelja korra. Sellise arengu põhjal võib oletada, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed olid tõhusad, kuna liidu tootmisharu oli kaitstud Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi võimaliku kahjuliku mõju eest.

| (100) | Teisalt halvenesid vaatlusalusel perioodil teatavad peamised kahjunäitajad, eelkõige makromajanduslikud näitajad. Nii vähenes tootmismaht 10 %, müügimaht liidus asuvatele sõltumatutele klientidele 20 %, tootmisvõimsuse rakendusaste 67 %, liidu turuosa 2 protsendipunkti ja tööhõive 2 %. Õmblusteta torude nõudluse jätkuva vähenemise kontekstis tootis ja müüs liidu tootmisharu liidu turul vähem, mis tingis suhteliselt madala tootmisvõimsuse rakendusastme; see omakorda mõjus negatiivselt liidu tootmisharu püsikuludele. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes pärast esialgset uurimist olulisel määral, täpsemalt 90 %-lt esialgse uurimise ajal 67 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(100)

Teisalt halvenesid vaatlusalusel perioodil teatavad peamised kahjunäitajad, eelkõige makromajanduslikud näitajad. Nii vähenes tootmismaht 10 %, müügimaht liidus asuvatele sõltumatutele klientidele 20 %, tootmisvõimsuse rakendusaste 67 %, liidu turuosa 2 protsendipunkti ja tööhõive 2 %. Õmblusteta torude nõudluse jätkuva vähenemise kontekstis tootis ja müüs liidu tootmisharu liidu turul vähem, mis tingis suhteliselt madala tootmisvõimsuse rakendusastme; see omakorda mõjus negatiivselt liidu tootmisharu püsikuludele. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes pärast esialgset uurimist olulisel määral, täpsemalt 90 %-lt esialgse uurimise ajal 67 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (101) | Seetõttu oli liidu tootmisharu olukord segane. Osa peamistest kahjunäitajatest, nagu müük, tootmismaht ja turuosa, halvenesid vaatlusperioodil. Samas teiste tegurite puhul, nagu kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog, võis samal perioodil täheldada positiivset arengut. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et hoolimata teatavate kahjunäitajate puhul täheldatud positiivsest arengust on liidu tootmisharu olukord üldiselt selline, mis ei võimaldaks sel tulla toime Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Veelgi olulisem on asjaolu, et liidu tootmisharus üldiselt oli olukord esialgse uurimisega seotud uurimisperioodiga võrreldes oluliselt halvenenud. Kuigi liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, olid kasumi tasemed esialgse uurimise ajaga võrreldes siiski oluliselt madalamad (3,6 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, 15,4 % esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil) ja kõikusid oluliselt aastate lõikes olenevalt õmblusteta torude turu tingimustest (nt 5,7 %-lt 2012. aastal 1,7 %-le 2013. aastal ja siis 3,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). |
| --- | --- |

(101)

Seetõttu oli liidu tootmisharu olukord segane. Osa peamistest kahjunäitajatest, nagu müük, tootmismaht ja turuosa, halvenesid vaatlusperioodil. Samas teiste tegurite puhul, nagu kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog, võis samal perioodil täheldada positiivset arengut. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et hoolimata teatavate kahjunäitajate puhul täheldatud positiivsest arengust on liidu tootmisharu olukord üldiselt selline, mis ei võimaldaks sel tulla toime Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Veelgi olulisem on asjaolu, et liidu tootmisharus üldiselt oli olukord esialgse uurimisega seotud uurimisperioodiga võrreldes oluliselt halvenenud. Kuigi liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil kasumlik, olid kasumi tasemed esialgse uurimise ajaga võrreldes siiski oluliselt madalamad (3,6 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, 15,4 % esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil) ja kõikusid oluliselt aastate lõikes olenevalt õmblusteta torude turu tingimustest (nt 5,7 %-lt 2012. aastal 1,7 %-le 2013. aastal ja siis 3,6 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil).

| (102) | Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei kandnud liidu tootmisharu olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning ei puutunud kokku kahju tekkimise ohuga alusmääruse artikli 3 lõike 9 tähenduses, peamiselt tänu sellele, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed kaitsesid seda Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest. Sellegipoolest halvenes liidu tootmisharu olukord esialgse uurimise ajaga võrreldes olulisel määral ning kasumi tase oli ebastabiilne ja tootmisvõimsuse rakendusaste madal. |
| --- | --- |

(102)

Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei kandnud liidu tootmisharu olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning ei puutunud kokku kahju tekkimise ohuga alusmääruse artikli 3 lõike 9 tähenduses, peamiselt tänu sellele, et kehtestatud dumpinguvastased meetmed kaitsesid seda Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest. Sellegipoolest halvenes liidu tootmisharu olukord esialgse uurimise ajaga võrreldes olulisel määral ning kasumi tase oli ebastabiilne ja tootmisvõimsuse rakendusaste madal.

6.   Kahju kordumise tõenäosus

| (103) | Nagu järeldati põhjendustes 99 kuni 102, ei kandnud liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, kuid olukord halvenes esialgse uurimise ajaga võrreldes oluliselt. Nagu kirjeldati põhjenduses 41, toimus Hiinast pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, ning nagu järeldati põhjenduses 53, esineb suur tõenäosus, et meetmete aeguda laskmisel dumping jätkub. |
| --- | --- |

(103)

Nagu järeldati põhjendustes 99 kuni 102, ei kandnud liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, kuid olukord halvenes esialgse uurimise ajaga võrreldes oluliselt. Nagu kirjeldati põhjenduses 41, toimus Hiinast pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguhinnaga, ning nagu järeldati põhjenduses 53, esineb suur tõenäosus, et meetmete aeguda laskmisel dumping jätkub.

| (104) | Esialgse uurimisega tehti kindlaks kahju tekkimise ohu esinemine kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 9. Praeguse uurimisega tehti kindlaks, et meetmete aeguda laskmise korral esineb kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosus. See järeldus põhineb järgmiste tegurite hindamisel: a) dumpinguhinnaga impordi mahu tõenäoline muutumine, b) eksportijate vaba tootmisvõimsuse olemasolu, c) Hiinast pärit impordi hinnatase ja edasise impordi tõenäoline nõudlus ning d) laovarude seis. |
| --- | --- |

(104)

Esialgse uurimisega tehti kindlaks kahju tekkimise ohu esinemine kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 9. Praeguse uurimisega tehti kindlaks, et meetmete aeguda laskmise korral esineb kahju tekkimise ohu kordumise tõenäosus. See järeldus põhineb järgmiste tegurite hindamisel: a) dumpinguhinnaga impordi mahu tõenäoline muutumine, b) eksportijate vaba tootmisvõimsuse olemasolu, c) Hiinast pärit impordi hinnatase ja edasise impordi tõenäoline nõudlus ning d) laovarude seis.

a)   Dumpinguhinnaga impordi tõenäoline muutumine

| (105) | Nagu mainiti põhjenduses 50, imporditi õmblusteta torusid Hiinast liitu esialgse uurimise ajal koguses 542 840 tonni ning see vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 000 tonnile (st kaheksa korda). On tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral saavutaks Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import madala hinna tõttu sama taseme mis esialgse uurimise ajal (542 840 tonni). Arvestades õmblusteta torude nõudluse vähenemist liidus (3,2 miljonilt tonnilt esialgse uurimise ajal 1,9 miljonile tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), tähendaks Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi suurenemine tõenäoliselt Hiina turuosa suurenemist praeguselt 3,6 %-lt ligikaudu 30 %-le. Uurimine näitas, et meetmete aeguda laskmise korral võivad liidu tarbijad suhteliselt hõlpsalt viia oma lühiajalised tellimused liidu tootjatelt üle Hiina eksportivatele tootjatele. See mõjub negatiivselt liidu tootjatele, kuna tellimuste vähenemine toob kaasa madalamad tootmistasemed, mis omakorda tähendaks majanduslikult mittejätkusuutlikku tootmisvõimsuse rakendusastet. Kirjeldatud põhjustel ning võttes arvesse asjaolu, et Hiina õmblusteta torude tootmisvõimsus on pärast esialgset uurimist oluliselt suurenenud (ligikaudu 60 %), on tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral ujutab Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import liidu turu kiiresti üle ja võidab endale liidu tootmisharu arvelt suure osa turust. |
| --- | --- |

(105)

Nagu mainiti põhjenduses 50, imporditi õmblusteta torusid Hiinast liitu esialgse uurimise ajal koguses 542 840 tonni ning see vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 68 000 tonnile (st kaheksa korda). On tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral saavutaks Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import madala hinna tõttu sama taseme mis esialgse uurimise ajal (542 840 tonni). Arvestades õmblusteta torude nõudluse vähenemist liidus (3,2 miljonilt tonnilt esialgse uurimise ajal 1,9 miljonile tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil), tähendaks Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi suurenemine tõenäoliselt Hiina turuosa suurenemist praeguselt 3,6 %-lt ligikaudu 30 %-le. Uurimine näitas, et meetmete aeguda laskmise korral võivad liidu tarbijad suhteliselt hõlpsalt viia oma lühiajalised tellimused liidu tootjatelt üle Hiina eksportivatele tootjatele. See mõjub negatiivselt liidu tootjatele, kuna tellimuste vähenemine toob kaasa madalamad tootmistasemed, mis omakorda tähendaks majanduslikult mittejätkusuutlikku tootmisvõimsuse rakendusastet. Kirjeldatud põhjustel ning võttes arvesse asjaolu, et Hiina õmblusteta torude tootmisvõimsus on pärast esialgset uurimist oluliselt suurenenud (ligikaudu 60 %), on tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral ujutab Hiinast pärit õmblusteta torude dumpinguhinnaga import liidu turu kiiresti üle ja võidab endale liidu tootmisharu arvelt suure osa turust.

b)   Eksportijate vaba tootmisvõimsuse olemasolu

| (106) | Nagu määrati kindlaks põhjenduses 46, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RV vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 2 miljonit tonni. See kogus ületas õmblusteta torude kogutarbimist liidus sama aja jooksul. Seetõttu oleks Hiina RV suuteline eksportima liidu turule oluliselt suuremas mahus. Lisaks on Kanada, USA, Colombia, Mehhiko ja Brasiilia kehtestanud Hiinast pärit õmblusteta torude suhtes dumpinguvastased ja kaitsemeetmed ning Venemaa, Valgevene ja Kasahstan on kehtestanud Hiinast pärit ebaõiglase hinnaga impordi suhtes ajutised meetmed. Need riigid olid enne meetmete kehtestamist Hiina eksportivate tootjate jaoks olulised eksporditurud (11). Peale selle näitavad kogutud tõendid, et Hiina oluline vaba tootmisvõimsus ja hiljutine majanduslangus riigis avaldavad Hiina õmblusteta torude tootjatele tugevat survet töötada kõrge tootmisvõimsuse rakendusastmega. Neid tegureid arvesse võttes tehti uurimisega kindlaks, et meetmete kaotamise korral esineb suur tõenäosus, et Hiina eksportivad tootjad suunavad oma toodangu liidu turule, mis on endiselt atraktiivne turg, nagu tehti kindlaks põhjendustes 47 kuni 52. |
| --- | --- |

(106)

Nagu määrati kindlaks põhjenduses 46, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina RV vaba tootmisvõimsus hinnanguliselt 2 miljonit tonni. See kogus ületas õmblusteta torude kogutarbimist liidus sama aja jooksul. Seetõttu oleks Hiina RV suuteline eksportima liidu turule oluliselt suuremas mahus. Lisaks on Kanada, USA, Colombia, Mehhiko ja Brasiilia kehtestanud Hiinast pärit õmblusteta torude suhtes dumpinguvastased ja kaitsemeetmed ning Venemaa, Valgevene ja Kasahstan on kehtestanud Hiinast pärit ebaõiglase hinnaga impordi suhtes ajutised meetmed. Need riigid olid enne meetmete kehtestamist Hiina eksportivate tootjate jaoks olulised eksporditurud (11). Peale selle näitavad kogutud tõendid, et Hiina oluline vaba tootmisvõimsus ja hiljutine majanduslangus riigis avaldavad Hiina õmblusteta torude tootjatele tugevat survet töötada kõrge tootmisvõimsuse rakendusastmega. Neid tegureid arvesse võttes tehti uurimisega kindlaks, et meetmete kaotamise korral esineb suur tõenäosus, et Hiina eksportivad tootjad suunavad oma toodangu liidu turule, mis on endiselt atraktiivne turg, nagu tehti kindlaks põhjendustes 47 kuni 52.

c)   Hiina hinnataseme tõenäoline areng

| (107) | Nagu selgitati põhjendustes 64 kuni 66, on Hiina praegused hinnad oluliselt madalamad liidu tootmisharu müügihindadest, kusjuures keskmine hindade allalöömise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28,4 %. Nagu tehti kindlaks põhjenduses 52, jätkub meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt Hiinast pärit õmblusteta torude import liidu turule dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu mainiti põhjenduses 66, lööks Hiinast pärit import ilma dumpinguvastaste meetmeteta liidu tootmisharu müügihinnad alla 39,2 % ulatuses. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral tekitaks see liidu turul tõenäoliselt suure hinnasurve, mida süvendaks veelgi Hiina RVst pärit õmblusteta torude impordi tõenäoline kiire suurenemine. Uurimisega sai selgeks, et liidu tootjad ei saa Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga konkureerimiseks hindu langetada. Hinnad lepitakse tavaliselt klientidega kokku, lähtudes toote liigist ja tellitud kogusest. Nagu selgitati põhjendustes 92 ja 93, toodavad liidu tootjad peamiselt lühiajaliste tellimuste alusel. Seetõttu on klientidel suhteliselt lihtne minna üle odavamatele Hiinast imporditud õmblusteta torudele. Seega oleks tõenäoline kahjulik mõju kahekordne - a) ühest küljest tekitaks oluline hinnaerinevus tõenäoliselt ülemineku Hiina RVst pärit odavatele dumpinguhinnaga importtoodetele. Puuduvad märgid selle kohta, et tarbimine liidus lähiajal või keskpikas perspektiivis suureneks. Seega võidaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import endale liidu turul olulise turuosa ning seda liidu tootmisharu arvelt. Sellega kaasneks lisaks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on oluline tegur liidu tootmisharu praeguses üldises kehvas olukorras, b) teisest küljest avaldab Hiinast pärit odav dumpinguhinnaga import liidu turul suurt hinnasurvet ja sunnib liidu tootmisharu langetama veelgi müügihindu kuni majanduslikult mittejätkusuutliku tasemeni, mis lõppkokkuvõttes viib kahjumini. |
| --- | --- |

(107)

Nagu selgitati põhjendustes 64 kuni 66, on Hiina praegused hinnad oluliselt madalamad liidu tootmisharu müügihindadest, kusjuures keskmine hindade allalöömise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 28,4 %. Nagu tehti kindlaks põhjenduses 52, jätkub meetmete kehtetuks tunnistamise korral tõenäoliselt Hiinast pärit õmblusteta torude import liidu turule dumpinguhinnaga. Lisaks, nagu mainiti põhjenduses 66, lööks Hiinast pärit import ilma dumpinguvastaste meetmeteta liidu tootmisharu müügihinnad alla 39,2 % ulatuses. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral tekitaks see liidu turul tõenäoliselt suure hinnasurve, mida süvendaks veelgi Hiina RVst pärit õmblusteta torude impordi tõenäoline kiire suurenemine. Uurimisega sai selgeks, et liidu tootjad ei saa Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga konkureerimiseks hindu langetada. Hinnad lepitakse tavaliselt klientidega kokku, lähtudes toote liigist ja tellitud kogusest. Nagu selgitati põhjendustes 92 ja 93, toodavad liidu tootjad peamiselt lühiajaliste tellimuste alusel. Seetõttu on klientidel suhteliselt lihtne minna üle odavamatele Hiinast imporditud õmblusteta torudele. Seega oleks tõenäoline kahjulik mõju kahekordne - a) ühest küljest tekitaks oluline hinnaerinevus tõenäoliselt ülemineku Hiina RVst pärit odavatele dumpinguhinnaga importtoodetele. Puuduvad märgid selle kohta, et tarbimine liidus lähiajal või keskpikas perspektiivis suureneks. Seega võidaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import endale liidu turul olulise turuosa ning seda liidu tootmisharu arvelt. Sellega kaasneks lisaks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on oluline tegur liidu tootmisharu praeguses üldises kehvas olukorras, b) teisest küljest avaldab Hiinast pärit odav dumpinguhinnaga import liidu turul suurt hinnasurvet ja sunnib liidu tootmisharu langetama veelgi müügihindu kuni majanduslikult mittejätkusuutliku tasemeni, mis lõppkokkuvõttes viib kahjumini.

| (108) | Arvestades Hiina olulist vaba tootmisvõimsust, Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid ja kaitsemeetmeid teatavatel Hiina jaoks olulistel õmblusteta torude eksporditurgudel ning liidu turu atraktiivsust, mida kirjeldati põhjendustes 47 kuni 52, on seega väga tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral suureneks kiiresti ja olulisel määral Hiinast pärit odav dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(108)

Arvestades Hiina olulist vaba tootmisvõimsust, Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid ja kaitsemeetmeid teatavatel Hiina jaoks olulistel õmblusteta torude eksporditurgudel ning liidu turu atraktiivsust, mida kirjeldati põhjendustes 47 kuni 52, on seega väga tõenäoline, et meetmete aeguda laskmise korral suureneks kiiresti ja olulisel määral Hiinast pärit odav dumpinguhinnaga import.

d)   Laovarude seis

| (109) | Nagu selgitati põhjendustes 92 ja 93, ei ole laovarude seis analüüsi seisukohast väga oluline, kuna liidu tootjad toodavad peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning laovarud moodustavad ebaolulise osa liidu tootjate toodangust. |
| --- | --- |

(109)

Nagu selgitati põhjendustes 92 ja 93, ei ole laovarude seis analüüsi seisukohast väga oluline, kuna liidu tootjad toodavad peamiselt klientide lühiajaliste tellimuste alusel ning laovarud moodustavad ebaolulise osa liidu tootjate toodangust.

7.   Kokkuvõte

| (110) | Arvestades uurimise tulemusi, nimelt Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust, olukorda teistel põhilistel eksporditurgudel, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäolist kiiret ja olulist suurenemist ning sellise dumpinguhinnaga impordi eeldatavat hinnataset, ja võttes seejuures arvesse ka liidu tootmisharu üldist olukorda, mis on pärast esialgsete meetmete kehtestamist halvenenud, ja liidu õmblusteta torude turu kahanemist, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt kahju tekkimise ohu kordumise. |
| --- | --- |

(110)

Arvestades uurimise tulemusi, nimelt Hiina RV olulist vaba tootmisvõimsust, liidu turu atraktiivsust, olukorda teistel põhilistel eksporditurgudel, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäolist kiiret ja olulist suurenemist ning sellise dumpinguhinnaga impordi eeldatavat hinnataset, ja võttes seejuures arvesse ka liidu tootmisharu üldist olukorda, mis on pärast esialgsete meetmete kehtestamist halvenenud, ja liidu õmblusteta torude turu kahanemist, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt kahju tekkimise ohu kordumise.

| (111) | Seetõttu järeldatakse, et olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise. |
| --- | --- |

(111)

Seetõttu järeldatakse, et olemasolevate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise.

E.   LIIDU HUVID

| (112) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina RV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(112)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas Hiina RV suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (113) | Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(113)

Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (114) | Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(114)

Sellele tuginedes uuris komisjon, kas vaatamata dumpingu jätkumise ja kahju tekkimise ohu kordumise kohta tehtud järeldustele leidub kaalukaid põhjusi, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (115) | Uurimisega tehti kindlaks, et liidu tootmisharu oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil haavatavas olukorras. Nagu mainiti põhjenduses 60, näitavad nõudluse vähenemine liidus ning liidu tootmisharu ebastabiilsed kasumimarginaalid ja madal tootmisvõimsuse rakendusaste, et liidu tootmisharu ei suudaks tulla toime Hiinast pärit ebaõiglase hinnaga impordiga. Uurimisel selgus ka kahju kordumise tõenäosus juhul, kui Hiina impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige eeldatakse, et Hiinast pärit õmblusteta torude impordi jätkumisel liidu turule dumpinguhinnaga kannaks liidu tootmisharu olulist kahju ja on võimalus, et see hääbuks, kuna kaotatud müügitulu suurendaks püsikulusid. |
| --- | --- |

(115)

Uurimisega tehti kindlaks, et liidu tootmisharu oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil haavatavas olukorras. Nagu mainiti põhjenduses 60, näitavad nõudluse vähenemine liidus ning liidu tootmisharu ebastabiilsed kasumimarginaalid ja madal tootmisvõimsuse rakendusaste, et liidu tootmisharu ei suudaks tulla toime Hiinast pärit ebaõiglase hinnaga impordiga. Uurimisel selgus ka kahju kordumise tõenäosus juhul, kui Hiina impordi suhtes kehtestatud meetmetel lastakse aeguda. Eelkõige eeldatakse, et Hiinast pärit õmblusteta torude impordi jätkumisel liidu turule dumpinguhinnaga kannaks liidu tootmisharu olulist kahju ja on võimalus, et see hääbuks, kuna kaotatud müügitulu suurendaks püsikulusid.

| (116) | Meetmete säilitamise korral suudab liidu tootmisharu eeldatavasti täielikult ära kasutada kehtestatud meetmete avaldatavat mõju, nimelt suudab liidu tootmisharu säilitada oma turuosa liidu turul ja parandada tootmisvõimsuse rakendusastet. Lõppkokkuvõttes suudab liidu tootmisharu hoida tootmise kasumlikuna. |
| --- | --- |

(116)

Meetmete säilitamise korral suudab liidu tootmisharu eeldatavasti täielikult ära kasutada kehtestatud meetmete avaldatavat mõju, nimelt suudab liidu tootmisharu säilitada oma turuosa liidu turul ja parandada tootmisvõimsuse rakendusastet. Lõppkokkuvõttes suudab liidu tootmisharu hoida tootmise kasumlikuna.

| (117) | Seepärast jõuti järeldusele, et Hiina RV suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(117)

Seepärast jõuti järeldusele, et Hiina RV suhtes kehtivate meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides.

2.   Importijate/kauplejate huvid

| (118) | Pärast algatamisteate avaldamist endast teada andnud neljast importijast vastas küsimustikule vaid üks sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(118)

Pärast algatamisteate avaldamist endast teada andnud neljast importijast vastas küsimustikule vaid üks sõltumatu importija.

| (119) | Kontrollitud andmete analüüs näitas, et õmblusteta torud moodustavad nende kogumüügist üksnes ligikaudu 5–10 %. Koostööd teinud importija teenis vaatlusalusel perioodil kasumit. Koostööd teinud importija õmblusteta torudega seotud äritegevuse kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 1–7 %. Sellest lähtuvalt on tõenäoline, et meetmete säilitamine ei avaldaks olulist mõju asjaomase koostööd teinud importija tegevusele. Kuna teised importijad koostööd ei teinud, puuduvad ka tegurid, mis osutaksid sellele, et meetmete pikendamisel oleks ebaproportsionaalne mõju ülejäänud importijatele. |
| --- | --- |

(119)

Kontrollitud andmete analüüs näitas, et õmblusteta torud moodustavad nende kogumüügist üksnes ligikaudu 5–10 %. Koostööd teinud importija teenis vaatlusalusel perioodil kasumit. Koostööd teinud importija õmblusteta torudega seotud äritegevuse kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikus 1–7 %. Sellest lähtuvalt on tõenäoline, et meetmete säilitamine ei avaldaks olulist mõju asjaomase koostööd teinud importija tegevusele. Kuna teised importijad koostööd ei teinud, puuduvad ka tegurid, mis osutaksid sellele, et meetmete pikendamisel oleks ebaproportsionaalne mõju ülejäänud importijatele.

3.   Kasutajate huvid

| (120) | Uurimisel tegi koostööd kolm kasutajat. Kaks kolmest koostööd teinud kasutajast ostsid õmblusteta torusid liidu tootjatelt ja kolmas Hiinast pärinevaid õmblusteta torusid kauplejalt. Ükski kolmest kasutajast ei esitanud vastuväiteid kehtivate meetmete säilitamisele. Esitatud teabest lähtuvalt ja kooskõlas esialgses uurimises tehtud järeldustega eeldatakse, et meetmete jätkumisel ei ole kasutajatele olulist kahjulikku mõju. Vastupidi, eeldatavasti tagab meetmete jätkumine ELi turul konkurentsi, mis loob võimaluse valida eri tarnijate, sealhulgas nii Euroopa kui ka kolmandate riikide tarnijate vahel. |
| --- | --- |

(120)

Uurimisel tegi koostööd kolm kasutajat. Kaks kolmest koostööd teinud kasutajast ostsid õmblusteta torusid liidu tootjatelt ja kolmas Hiinast pärinevaid õmblusteta torusid kauplejalt. Ükski kolmest kasutajast ei esitanud vastuväiteid kehtivate meetmete säilitamisele. Esitatud teabest lähtuvalt ja kooskõlas esialgses uurimises tehtud järeldustega eeldatakse, et meetmete jätkumisel ei ole kasutajatele olulist kahjulikku mõju. Vastupidi, eeldatavasti tagab meetmete jätkumine ELi turul konkurentsi, mis loob võimaluse valida eri tarnijate, sealhulgas nii Euroopa kui ka kolmandate riikide tarnijate vahel.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (121) | Eespool kirjeldatut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole Hiina RVst pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi. |
| --- | --- |

(121)

Eespool kirjeldatut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu huvide seisukohalt ei ole Hiina RVst pärit impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu kaalukaid põhjusi.

F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (122) | Eeltoodust tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiina RVst pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavad, määrusega (EÜ) nr 926/2009 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(122)

Eeltoodust tuleneb, et vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Hiina RVst pärit õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavad, määrusega (EÜ) nr 926/2009 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (123) | Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(123)

Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torude impordi suhtes, mille välisümbermõõt on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (12) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (13) (TARICi koodid 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ja 7304599320) alla.

2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmisi lõplikke dumpinguvastase tollimaksu määrasid.

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, Hiina RV | 17,7 | A949 |
| Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 27,2 | A950 |
| Kõik ülejäänud äriühingud | 39,2 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, Hiina RV

17,7

A949

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

27,2

A950

Kõik ülejäänud äriühingud

39,2

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 926/2009, 24. september 2009, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 262, 6.10.2009, lk 19).

2

(3)  Üldkohtu 29. jaanuari 2014. aasta otsus kohtuasjas T-528/09: Hubei Xinyegang Steel vs. nõukogu.

3

(4)  Kohtuasi C-186/14 P: ArcelorMittal Tubular Products Ostrava jt vs. Hubei Xinyegang Steel Co.

4

(5)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 585/2012, 26. juuni 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetatakse Horvaatiast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi käsitlev aegumise läbivaatamise menetlus (ELT L 174, 4.7.2012, lk 5).

5

(6)  Vt joonealune märkus nr 5.

6

(7)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 49, 21.2.2014, lk 6).

7

(8)  Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 347, 3.10.2014, lk 6).

8

(9)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-535-67).

9

(10)  Hiina tööstusandmete veebisait (www.chyxx.com), Hiina terasetööstuse uudiste veebisait China Steel News Web (www.csteelnews.com) ja Hiina äriinfo veebisait China Business Info Web (www.askci.com).

10

(11)  Hiinast pärit õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed jäävad nendes riikides vahemikku 32,7 % kuni 429,95 %.

11

(12)  Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding, IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555-67).

12

(13)  Nagu on määratletud komisjoni 16. oktoobri 2014. aasta määruses (EL) nr 1101/2014, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 312, 31.10.2014, lk 1). Hõlmatud tooted on määratud kindlaks vastavalt artikli 1 lõike 1 kohasele tootekirjeldusele ja vastavate CN-koodide tootekirjeldusele.

13

---

LISA

Artikli 1 lõikes 2 TARICi lisakoodi A950 all osutatud koostööd tegevate äriühingute loetelu

| Äriühing | Linn |
| --- | --- |
| Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd | Handan |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | Huangshi |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Äriühing

Linn

Hebei Hongling Seamless Steel Pipes Manufacturing Co., Ltd

Handan

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

Huangshi

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2273,

7. detsember 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 84,5 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 84,0 |
| 0707 00 05 | MA | 95,7 |
| TR | 155,0 |
| ZZ | 125,4 |
| 0709 93 10 | MA | 67,5 |
| TR | 150,7 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 10 20 | MA | 83,9 |
| TR | 59,6 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 68,8 |
| 0805 20 10 | MA | 72,8 |
| ZZ | 72,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 89,1 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 93,0 |
| 0805 50 10 | TR | 113,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0808 10 80 | AU | 155,4 |
| CL | 87,9 |
| NZ | 213,1 |
| US | 120,1 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 145,2 |
| 0808 30 90 | CN | 80,5 |
| TR | 143,4 |
| ZZ | 112,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

84,5

TR

83,5

ZZ

84,0

0707 00 05

MA

95,7

TR

155,0

ZZ

125,4

0709 93 10

MA

67,5

TR

150,7

ZZ

109,1

0805 10 20

MA

83,9

TR

59,6

UY

52,1

ZA

79,5

ZZ

68,8

0805 20 10

MA

72,8

ZZ

72,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

89,1

ZA

96,8

ZZ

93,0

0805 50 10

TR

113,3

ZZ

113,3

0808 10 80

AU

155,4

CL

87,9

NZ

213,1

US

120,1

ZA

149,3

ZZ

145,2

0808 30 90

CN

80,5

TR

143,4

ZZ

112,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/44

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/2274,

7. detsember 2015,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. märtsil 2013 vastu otsuse 2013/133/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Sahelis. ELi eriesindaja volitused lõppesid 31. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. märtsil 2013 vastu otsuse 2013/133/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Sahelis. ELi eriesindaja volitused lõppesid 31. oktoobril 2015.

| (2) | Uus ELi eriesindaja Sahelis tuleks nimetada ametisse 1. novembrist 2015 kuni 28. veebruarini 2017 kestvaks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(2)

Uus ELi eriesindaja Sahelis tuleks nimetada ametisse 1. novembrist 2015 kuni 28. veebruarini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

1.   Käesolevaga nimetatakse Ángel LOSADA FERNÁNDEZ Euroopa Liidu eriesindajaks Sahelis kuni 28. veebruarini 2017. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepanekul nii otsustab.

2.   ELi eriesindaja volituste kohaldamisel määratletakse Saheli piirkond selliselt, et see hõlmab Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi strateegia („strateegia”) ja selle piirkondliku tegevuskava („piirkondlik tegevuskava”) põhisuundi, milleks on Burkina Faso, Tšaad, Mali, Mauritaania ja Niger. Laiema piirkondliku mõjuga küsimustes teeb ELi eriesindaja asjakohasel juhul koostööd Tšaadi Järve Vesikonna riikidega ning teiste riikide ja piirkondlike või rahvusvaheliste ühendustega väljaspool Sahelit ning samuti Lääne-Aafrikas ja Guinea lahe piirkonnas.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   ELi eriesindaja volitused põhinevad Sahelit puudutavatel liidu poliitilistel eesmärkidel, et aidata aktiivselt kaasa piirkondlikele ja rahvusvahelistele jõupingutustele saavutada kõnealuses piirkonnas püsiv rahu, turvalisus ja areng. ELi eriesindaja püüab lisaks parandada liidu laiaulatusliku tegevuse kvaliteeti, intensiivsust ja mõju Sahelis.

2.   ELi eriesindaja aitab arendada ja rakendada kõiki liidu pingutusi piirkonnas, eelkõige poliitika, julgeoleku ja arengu valdkonnas, sealhulgas strateegiat ja selle piirkondlikku tegevuskava, ning koordineerib liidu tegevuse kõiki asjakohaseid vahendeid.

3.   Koostöös ELi delegatsiooniga seatakse prioriteediks Mali ja selle pikaajaline stabiliseerimine ning sealse konflikti piirkondlik mõõde.

4.   Liidu poliitiline eesmärk peaks olemas edendada kõikide oma vahendite kooskõlastatud ja tõhusa kasutamise abil Mali ja tema rahva tagasipöördumist rahu, leppimise, turvalisuse ja arengu teele.

5.   Kohast tähelepanu tuleks pöörata teistele piirkonna riikidele, nagu Mauritaania, Burkina Faso, Niger ja Tšaad, sealhulgas viimases kolmes riigis peatselt toimuvatele valimistele.

Artikkel 3

Volitused

1.   Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks Sahelis on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | panustada aktiivselt strateegia ja selle piirkondliku tegevuskava rakendamisesse ning koordineerida ja arendada edasi liidu laiaulatuslikku lähenemist piirkondlikule kriisile, et saavutada üldine eesmärk tõhustada Saheli piirkonnas läbiviidava liidu tegevuse järjepidevust ja tõhusust; |
| --- | --- |

a)

panustada aktiivselt strateegia ja selle piirkondliku tegevuskava rakendamisesse ning koordineerida ja arendada edasi liidu laiaulatuslikku lähenemist piirkondlikule kriisile, et saavutada üldine eesmärk tõhustada Saheli piirkonnas läbiviidava liidu tegevuse järjepidevust ja tõhusust;

| b) | teha koostööd kõigi piirkonna asjakohaste sidusrühmade, valitsuste, piirkondlike organisatsioonide, eelkõige G5 Saheliga, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja diasporaadega, sealhulgas Magribi ja Tšaadi Järve Vesikonna riikidega, et edendada liidu eesmärke ning aidata kaasa paremale arusaamisele liidu rollist Sahelis; |
| --- | --- |

b)

teha koostööd kõigi piirkonna asjakohaste sidusrühmade, valitsuste, piirkondlike organisatsioonide, eelkõige G5 Saheliga, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja diasporaadega, sealhulgas Magribi ja Tšaadi Järve Vesikonna riikidega, et edendada liidu eesmärke ning aidata kaasa paremale arusaamisele liidu rollist Sahelis;

| c) | esindada ja edendada liidu huve asjakohastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas osalemine Mali rahulepingu järelevalve komitees, ning tagada, et liidu toetus kriisiohjamisele ja -ennetusele, sealhulgas missioonidele EUTM Mali, EUCAP Sahel Mali ja EUCAP Sahel Niger, oleks nähtav; |
| --- | --- |

c)

esindada ja edendada liidu huve asjakohastel piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas osalemine Mali rahulepingu järelevalve komitees, ning tagada, et liidu toetus kriisiohjamisele ja -ennetusele, sealhulgas missioonidele EUTM Mali, EUCAP Sahel Mali ja EUCAP Sahel Niger, oleks nähtav;

| d) | säilitada tihe koostöö ÜROga, eelkõige ÜRO peasekretäri eriesindajaga Lääne-Aafrika küsimustes, ÜRO peasekretäri eriesindajaga Malis ning peasekretäri erisaadikuga Saheli jaoks, Aafrika Liiduga, eelkõige Aafrika Liidu Mali ja Saheli kõrge esindajaga, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS), G5 Saheli, Tšaadi Järve Vesikonna Komisjoni ning teiste juhtivate riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas teiste Sahelisse nimetatud erisaadikutega, ning samuti asjakohaste Magribi piirkonna asutustega; |
| --- | --- |

d)

säilitada tihe koostöö ÜROga, eelkõige ÜRO peasekretäri eriesindajaga Lääne-Aafrika küsimustes, ÜRO peasekretäri eriesindajaga Malis ning peasekretäri erisaadikuga Saheli jaoks, Aafrika Liiduga, eelkõige Aafrika Liidu Mali ja Saheli kõrge esindajaga, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS), G5 Saheli, Tšaadi Järve Vesikonna Komisjoni ning teiste juhtivate riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas teiste Sahelisse nimetatud erisaadikutega, ning samuti asjakohaste Magribi piirkonna asutustega;

| e) | jälgida pingsalt Saheli väljakutsete piirkondlikku ja piiriülest mõõdet, sealhulgas terrorismi, organiseeritud kuritegevust, relvade salakaubavedu, inimkaubandust ning ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, uimastikaubandust, pagulas- ja rändevooge ning asjaomaseid rahavooge; aidata tihedas koostöös ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoriga kaasa ELi terrorismivastase võitluse strateegia edasisele rakendamisele; |
| --- | --- |

e)

jälgida pingsalt Saheli väljakutsete piirkondlikku ja piiriülest mõõdet, sealhulgas terrorismi, organiseeritud kuritegevust, relvade salakaubavedu, inimkaubandust ning ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, uimastikaubandust, pagulas- ja rändevooge ning asjaomaseid rahavooge; aidata tihedas koostöös ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoriga kaasa ELi terrorismivastase võitluse strateegia edasisele rakendamisele;

| f) | jälgida pingsalt laiaulatuslike pagulas- ja rändevoogude humanitaar-, poliitilisi, julgeoleku- ja arengualaseid tagajärgi ning nendega seotud ebaseaduslikke rahavooge piirkonnas; taotluse korral osaleda erinevate osalejatega rändeteemalistes dialoogides ning anda kooskõlas liidu poliitiliste eesmärkidega üldisem panus liidu pagulas- ja rändepoliitikasse piirkonnas, eesmärgiga suurendada koostööd muu hulgas tagasisaatmise ja tagasivõtu osas; töötada Saheli riikidega Valletta tippkohtumisel 2015. aasta novembris kokkulepitud meetmete kontrollimisel; |
| --- | --- |

f)

jälgida pingsalt laiaulatuslike pagulas- ja rändevoogude humanitaar-, poliitilisi, julgeoleku- ja arengualaseid tagajärgi ning nendega seotud ebaseaduslikke rahavooge piirkonnas; taotluse korral osaleda erinevate osalejatega rändeteemalistes dialoogides ning anda kooskõlas liidu poliitiliste eesmärkidega üldisem panus liidu pagulas- ja rändepoliitikasse piirkonnas, eesmärgiga suurendada koostööd muu hulgas tagasisaatmise ja tagasivõtu osas; töötada Saheli riikidega Valletta tippkohtumisel 2015. aasta novembris kokkulepitud meetmete kontrollimisel;

| g) | säilitada korrapärane kõrgetasemeline poliitiline kontakt terrorismist ja rahvusvahelisest kuritegevusest mõjutatud riikidega piirkonnas, et tagada ühtne ja terviklik lähenemisviis ning liidu oluline roll rahvusvahelistes püüdlustes võidelda terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevusega. See hõlmab liidu aktiivset toetust piirkondliku julgeolekualase suutlikkuse arendamisele ning selle tagamist, et tegeletakse piisavalt terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse algpõhjustega Sahelis; |
| --- | --- |

g)

säilitada korrapärane kõrgetasemeline poliitiline kontakt terrorismist ja rahvusvahelisest kuritegevusest mõjutatud riikidega piirkonnas, et tagada ühtne ja terviklik lähenemisviis ning liidu oluline roll rahvusvahelistes püüdlustes võidelda terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevusega. See hõlmab liidu aktiivset toetust piirkondliku julgeolekualase suutlikkuse arendamisele ning selle tagamist, et tegeletakse piisavalt terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse algpõhjustega Sahelis;

| h) | jälgida pingsalt piirkonna humanitaarkriisi poliitilisi, julgeoleku- ja arengualaseid tagajärgi; |
| --- | --- |

h)

jälgida pingsalt piirkonna humanitaarkriisi poliitilisi, julgeoleku- ja arengualaseid tagajärgi;

| i) | Mali osas panustada riigi stabiilsusele, eelkõige tavapärase põhiseadusliku korra ja valitsemise täielikule taastamisele kogu territooriumil ning püsivale usaldusväärsele riigisisesele dialoogile Mali rahulepingu raames. See hõlmab institutsioonide ülesehitamisele, julgeolekusektori reformile ning pikaajalise rahu tagamisele ja leppimisele ning korruptsiooni ja karistamatuse vastu võitlemisele Malis kaasa aitamist; |
| --- | --- |

i)

Mali osas panustada riigi stabiilsusele, eelkõige tavapärase põhiseadusliku korra ja valitsemise täielikule taastamisele kogu territooriumil ning püsivale usaldusväärsele riigisisesele dialoogile Mali rahulepingu raames. See hõlmab institutsioonide ülesehitamisele, julgeolekusektori reformile ning pikaajalise rahu tagamisele ja leppimisele ning korruptsiooni ja karistamatuse vastu võitlemisele Malis kaasa aitamist;

| j) | aidata koostöös ELi inimõiguste eriesindajaga rakendada kõnealuses piirkonnas liidu inimõigustepoliitikat, sealhulgas inimõigusi käsitlevaid ELi suuniseid, eelkõige ELi suuniseid laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalda ning nende diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevaid ELi suuniseid ning liidu poliitikat, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut, ning edendada kaasamist ja sugudevahelist võrdsust riigi ülesehitamise protsessis kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 (2000) ning hilisemate resolutsioonidega naiste, rahu ja julgeoleku kohta, sealhulgas resolutsiooniga 2242 (2015). See abi hõlmab arengusuundade jälgimist ja nende kohta aruannete koostamist, samuti selle kohta soovituste sõnastamist ning säilitab korrapärased kontaktid asjakohaste ametivõimudega Malis ja kõnealuses piirkonnas, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning piirkonnas tegutsevate inimõiguste kaitsjate ja vaatlejatega; |
| --- | --- |

j)

aidata koostöös ELi inimõiguste eriesindajaga rakendada kõnealuses piirkonnas liidu inimõigustepoliitikat, sealhulgas inimõigusi käsitlevaid ELi suuniseid, eelkõige ELi suuniseid laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalda ning nende diskrimineerimise kõigi vormide vastast võitlust käsitlevaid ELi suuniseid ning liidu poliitikat, mis käsitleb naisi, rahu ja julgeolekut, ning edendada kaasamist ja sugudevahelist võrdsust riigi ülesehitamise protsessis kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 (2000) ning hilisemate resolutsioonidega naiste, rahu ja julgeoleku kohta, sealhulgas resolutsiooniga 2242 (2015). See abi hõlmab arengusuundade jälgimist ja nende kohta aruannete koostamist, samuti selle kohta soovituste sõnastamist ning säilitab korrapärased kontaktid asjakohaste ametivõimudega Malis ja kõnealuses piirkonnas, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning piirkonnas tegutsevate inimõiguste kaitsjate ja vaatlejatega;

| k) | jälgida ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaste resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) ja 2227 (2015) täitmist ja anda selle kohta aru. |
| --- | --- |

k)

jälgida ÜRO Julgeolekunõukogu asjaomaste resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) ja 2227 (2015) täitmist ja anda selle kohta aru.

2.   Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas

| a) | annab nõu ja esitab asjakohasel juhul piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel liidu seisukohtade määratlemise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada liidu terviklikku lähenemisviisi Sahelis valitseva kriisi suhtes; |
| --- | --- |

a)

annab nõu ja esitab asjakohasel juhul piirkondlikel ja rahvusvahelistel foorumitel liidu seisukohtade määratlemise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada liidu terviklikku lähenemisviisi Sahelis valitseva kriisi suhtes;

| b) | hoiab end kursis kõigi liidu tegevustega ning teeb tihedat koostööd asjaomaste liidu delegatsioonidega. |
| --- | --- |

b)

hoiab end kursis kõigi liidu tegevustega ning teeb tihedat koostööd asjaomaste liidu delegatsioonidega.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja kohustusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega, eelkõige Saheli koordinaatoriga.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. novembrist 2015 kuni 28. veebruarini 2017 on 1 770 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste ja vastavate eraldatud rahaliste vahendite piires ELi eriesindaja meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitika- ja julgeolekuküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. ELi eriesindaja lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab vastavalt kas liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4.   ELi eriesindaja isikkoosseis paigutatakse kokku asjaomaste Euroopa välisteenistuse osakondade või liidu delegatsioonidega, et tagada nende asjaomase tegevuse sidusus ja järjepidevus.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse asjakohasel juhul kokku vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad asjakohasel juhul piirkonnas logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale tema vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutusalasse ja vastutusalas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutusalasse ja vastutusalas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja evakueerimisplaan;

| b) | tagades vastutusalas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades vastutusalas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutusalasse saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb sellele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt määratud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutusalasse saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb sellele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt määratud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ning volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ning volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

1.   ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Kooskõlas aluslepingu artikliga 36 võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

2.   ELi eriesindaja annab koordineeritult liidu delegatsioonidega piirkonnas aru parima viisi kohta, kuidas ellu viia liidu algatusi, näiteks liidu panus läbiviidavatesse reformidesse, sealhulgas seoses liidu asjaomaste arenguprojektide poliitiliste aspektidega.

Artikkel 12

Kooskõlastamine teiste liidu osalejatega

1.   Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks aitab ELi eriesindaja strateegia raames kaasa liidu poliitilise ja diplomaatilise tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe tagamisele ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ja liikmesriikide meetmeid kasutatakse järjekindlalt.

2.   ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liidu delegatsioonide ja komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja teiste liidu oluliste teenistustega, samuti piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid piirkonnas asuvatele liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

3.   Kohapeal tehakse tihedat koostööd liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. ELi eriesindaja annab tihedas koostöös asjakohaste liidu delegatsioonidega missiooni EUCAP Sahel Niger juhile ja missiooni EUCAP Sahel Mali juhile ning missiooni EUTM Mali ülemale kohaliku tasandi poliitilisi juhtnööre. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja, missiooni EUTM Mali ülem ning missioonide EUCAP Sahel Niger ja EUCAP Sahel Mali tsiviiloperatsioonide ülem omavahel.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla liidu muu panusega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab 2016. aasta juuni lõpuks kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile eduaruande ning 2016. aasta novembri lõpuks täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2015.

Brüssel, 7. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CAHEN

---

(1)  Nõukogu 18. märtsi 2013. aasta otsus 2013/133/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sahelis (ELT L 75, 19.3.2013, lk 29).

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/50

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/2275,

7. detsember 2015,

millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/389/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/389/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR).

| (2) | Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/485/ÜVJP, (2) millega pikendatakse missiooni EUCAP NESTOR 12. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/485/ÜVJP, (2) millega pikendatakse missiooni EUCAP NESTOR 12. detsembrini 2016.

| (3) | Nõukogu võttis 6. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1793, (3) millega pikendatakse lähtesummaga kaetud ajavahemikku kuni 15. detsembrini 2015. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 6. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1793, (3) millega pikendatakse lähtesummaga kaetud ajavahemikku kuni 15. detsembrini 2015.

| (4) | Otsust 2012/389/ÜVJP tuleks muuta, et lisada lähtesumma ajavahemikuks 16. detsembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2016, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2012/389/ÜVJP tuleks muuta, et lisada lähtesumma ajavahemikuks 16. detsembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2016,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2012/389/ÜVJP artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EUCAP NESTORi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 16. juulist 2012 kuni 15. novembrini 2013 on 22 880 000 eurot.

EUCAP NESTORi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 16. novembrist 2013 kuni 15. oktoobrini 2014 on 11 950 000 eurot.

EUCAP NESTORi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 16. oktoobrist 2014 kuni 15. detsembrini 2015 on 17 900 000 eurot.

EUCAP NESTORi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 16. detsembrist 2015 kuni 12. detsembrini 2016 on 12 000 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CAHEN

---

(1)  Nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsus 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 40).

1

(2)  Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/485/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 39).

2

(3)  Nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1793, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR) (ELT L 260, 7.10.2015, lk 30).

3

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/51

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/2276,

7. detsember 2015,

millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega luuakse Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. mail 2013 vastu otsuse 2013/233/ÜVJP, (1) millega luuakse Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissioon Liibüas (EUBAM Libya).

| (2) | Nõukogu võttis 21. mail 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/800, (2) millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, eelkõige pikendades missiooni EUBAM Libya kehtivust kuni 21. novembrini 2015 ning sätestades samaks ajavahemikuks lähtesumma. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 21. mail 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/800, (2) millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, eelkõige pikendades missiooni EUBAM Libya kehtivust kuni 21. novembrini 2015 ning sätestades samaks ajavahemikuks lähtesumma.

| (3) | Missiooni EUBAM Libya tuleks pikendada veel kolme kuu võrra, kuni 21. veebruarini 2016. |
| --- | --- |

(3)

Missiooni EUBAM Libya tuleks pikendada veel kolme kuu võrra, kuni 21. veebruarini 2016.

| (4) | Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2013/233/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (5) | EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(5)

EUBAM Libya viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu otsust 2013/233/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 22. maist 2013 kuni 21. maini 2014 on 30 300 000 eurot.
  EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 22. maist 2014 kuni 21. veebruarini 2016 on 26 200 000 eurot.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 22. maist 2013 kuni 21. maini 2014 on 30 300 000 eurot.

EUBAM Libya tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 22. maist 2014 kuni 21. veebruarini 2016 on 26 200 000 eurot.”;

| 2) | artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda kohaldatakse kuni 21. veebruarini 2016.” |
| --- | --- |

2)

artikli 16 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 21. veebruarini 2016.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 22. novembrist 2015.

Brüssel, 7. detsember 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CAHEN

---

(1)  Nõukogu 22. mai 2013. aasta otsus 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya) (ELT L 138, 24.5.2013, lk 15).

1

(2)  Nõukogu 21. mai 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/800, millega muudetakse otsust 2013/233/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), ja pikendatakse selle kehtivust (ELT L 127, 22.5.2015, lk 22).

2

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2277,

2. detsember 2015,

millega komisjon kiidab heaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 8 kohased riiklikud kavad kontrollisüsteemi rakendamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8830 all)

(Ainult kreeka- ja horvaadikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 109 lõiget 8,

võttes arvesse, et liikmesriigid on esitanud kontrollisüsteemi rakendamiseks koostatud riiklikud kavad

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõikele 8 kehtestavad liikmesriigid kontrollisüsteemi rakendamiseks riikliku kava, mis võimaldab neil seada kontrolli ja ristkontrolli prioriteete ning võtta seejärel vasturääkivuste korral riskijuhtimisel põhinevaid järelmeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõikele 8 kehtestavad liikmesriigid kontrollisüsteemi rakendamiseks riikliku kava, mis võimaldab neil seada kontrolli ja ristkontrolli prioriteete ning võtta seejärel vasturääkivuste korral riskijuhtimisel põhinevaid järelmeetmeid.

| (2) | Komisjonile on heakskiidu saamiseks esitatud Kreeka Vabariigi ja Horvaatia Vabariigi riiklik kava. Need kavad on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 109 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (2) artiklitega 143–145. Seepärast tuleks need heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile on heakskiidu saamiseks esitatud Kreeka Vabariigi ja Horvaatia Vabariigi riiklik kava. Need kavad on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 109 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (2) artiklitega 143–145. Seepärast tuleks need heaks kiita.

| (3) | Käesolev otsus on heakskiitev otsus määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus on heakskiitev otsus määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 8 tähenduses.

| (4) | Komisjon jälgib riiklike kavade kohaldamist, pidades silmas nende tõhusat toimimist. Kui komisjoni leiab määruse (EÜ) nr 1224/2009 jaotise X kohaselt tehtud kontrolli, inspekteerimise ja auditeerimise tulemuste põhjal, et riiklikes kontrollikavades on vaja teha muudatusi, peaksid liikmesriigid oma kava vastavalt muutma, |
| --- | --- |

(4)

Komisjon jälgib riiklike kavade kohaldamist, pidades silmas nende tõhusat toimimist. Kui komisjoni leiab määruse (EÜ) nr 1224/2009 jaotise X kohaselt tehtud kontrolli, inspekteerimise ja auditeerimise tulemuste põhjal, et riiklikes kontrollikavades on vaja teha muudatusi, peaksid liikmesriigid oma kava vastavalt muutma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kiidetakse heaks Kreeka Vabariigi ja Horvaatia Vabariigi määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõike 8 kohased riiklikud kavad kontrollisüsteemi rakendamiseks.

2.   Kui komisjon leiab määruse (EÜ) nr 1224/2009 jaotise X kohaselt tehtud kontrolli, inspekteerimise ja auditeerimise tulemuste põhjal, et lõike 1 kohaselt heakskiidetud kontrollikavad ei taga määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 109 sätestatud kohustuste tõhusat täitmist liikmesriikide poolt, võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist nõuda asjaomase kava muutmist.

3.   Liikmesriigid muudavad oma kontrollikavasid vastavalt komisjoni nõudele kooskõlas lõikega 2.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 2. detsember 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EÜ) nr 404/2011, 8. aprill 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

2

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/55

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2278,

4. detsember 2015,

millega muudetakse otsuse 2004/558/EÜ I ja II lisa seoses veiste infektsioossest rinotrahheiidist vaba staatuse andmisega Saksamaa Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaale

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8462 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | direktiiviga 64/432/EMÜ on sätestatud liidusisese veistega kauplemise eeskirjad, sealhulgas nõue, et nimetatud õigusakti reguleerimisalasse kuuluvate veistega peab transportimise ajal olema kaasas selle direktiivi F lisas sätestatud 1. näidise (edaspidi „1. näidis”) kohane veterinaarsertifikaat. Kõnealuse direktiivi artiklis 9 on sätestatud, et liikmesriik, kellel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi jaoks kohustuslik riiklik kontrolliprogramm, võib esitada selle programmi komisjonile heakskiitmiseks. Direktiivi 64/432/EMÜ artikliga 9 on ette nähtud ka võimalike liidusiseses kaubanduses nõutavate lisatagatiste kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

(1)

direktiiviga 64/432/EMÜ on sätestatud liidusisese veistega kauplemise eeskirjad, sealhulgas nõue, et nimetatud õigusakti reguleerimisalasse kuuluvate veistega peab transportimise ajal olema kaasas selle direktiivi F lisas sätestatud 1. näidise (edaspidi „1. näidis”) kohane veterinaarsertifikaat. Kõnealuse direktiivi artiklis 9 on sätestatud, et liikmesriik, kellel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi jaoks kohustuslik riiklik kontrolliprogramm, võib esitada selle programmi komisjonile heakskiitmiseks. Direktiivi 64/432/EMÜ artikliga 9 on ette nähtud ka võimalike liidusiseses kaubanduses nõutavate lisatagatiste kindlaksmääramine.

| (2) | Peale selle on direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 10 sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et tema territooriumil või mõnes selle osas ei esine veiste infektsioosset rinotrahheiiti, esitab ta komisjonile asjakohased tõendavad dokumendid. Kõnealuses artiklis on ette nähtud ka võimalike liidusiseses kaubanduses nõutavate lisatagatiste kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

(2)

Peale selle on direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 10 sätestatud, et kui liikmesriik leiab, et tema territooriumil või mõnes selle osas ei esine veiste infektsioosset rinotrahheiiti, esitab ta komisjonile asjakohased tõendavad dokumendid. Kõnealuses artiklis on ette nähtud ka võimalike liidusiseses kaubanduses nõutavate lisatagatiste kindlaksmääramine.

| (3) | Komisjoni otsusega 2004/558/EÜ (2) on heaks kiidetud veiste 1. tüüpi herpesviiruse (BHV1) nakkuse tõrje- ja likvideerimisprogrammid, mille on esitanud kõnealuse otsuse I lisas loetletud liikmesriigid seoses selles lisas nimetatud piirkondadega ja mille puhul kohaldatakse lisatagatisi kooskõlas direktiivi 64/432/EMÜ artikliga 9. Peale selle on otsuse 2004/558/EÜ II lisas loetletud liikmesriikide piirkonnad, mida peetakse BHV1 nakkusest vabaks ja mille puhul kohaldatakse kooskõlas direktiivi 64/432/EMÜ artikliga 10 lisatagatisi. Samuti on otsuse 2004/558/EÜ artiklites 2 ja 3 määratletud teave, mis tuleb kanda 1. näidise kohasele sertifikaadile seoses nimetatud otsusele viitamisega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2004/558/EÜ (2) on heaks kiidetud veiste 1. tüüpi herpesviiruse (BHV1) nakkuse tõrje- ja likvideerimisprogrammid, mille on esitanud kõnealuse otsuse I lisas loetletud liikmesriigid seoses selles lisas nimetatud piirkondadega ja mille puhul kohaldatakse lisatagatisi kooskõlas direktiivi 64/432/EMÜ artikliga 9. Peale selle on otsuse 2004/558/EÜ II lisas loetletud liikmesriikide piirkonnad, mida peetakse BHV1 nakkusest vabaks ja mille puhul kohaldatakse kooskõlas direktiivi 64/432/EMÜ artikliga 10 lisatagatisi. Samuti on otsuse 2004/558/EÜ artiklites 2 ja 3 määratletud teave, mis tuleb kanda 1. näidise kohasele sertifikaadile seoses nimetatud otsusele viitamisega.

| (4) | Direktiivi 64/432/EMÜ, sealhulgas 1. näidist on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2014/798/EL (3). Sellest tulenevalt on vaja muuta viiteid 1. näidisele otsuse 2004/558/EÜ artiklites 2 ja 3. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 64/432/EMÜ, sealhulgas 1. näidist on muudetud komisjoni rakendusotsusega 2014/798/EL (3). Sellest tulenevalt on vaja muuta viiteid 1. näidisele otsuse 2004/558/EÜ artiklites 2 ja 3.

| (5) | Saksamaa Bremeni, Hamburgi, Hesseni, Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Rheinland-Pfalzi, Saarimaa ja Schleswig-Holsteini liidumaa on praegu loetletud otsuse 2004/558/EÜ I lisas. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa Bremeni, Hamburgi, Hesseni, Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Rheinland-Pfalzi, Saarimaa ja Schleswig-Holsteini liidumaa on praegu loetletud otsuse 2004/558/EÜ I lisas.

| (6) | Saksamaa on esitanud komisjonile tõendavad dokumendid, et võimaldada Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaa BHV1 nakkusest vabaks lugemist ja direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaste lisatagatiste kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa on esitanud komisjonile tõendavad dokumendid, et võimaldada Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaa BHV1 nakkusest vabaks lugemist ja direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaste lisatagatiste kohaldamist.

| (7) | Pärast Saksamaa esitatud tõendavate dokumentide hindamist leiti, et Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaa tuleks otsuse 2004/558/EÜ I lisa loetelust välja jätta ja kõnealuse otsuse II lisa loetellu kanda ning kohaldada nende puhul direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaseid lisatagatisi. Otsuse 2004/558/EÜ I ja II lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Saksamaa esitatud tõendavate dokumentide hindamist leiti, et Bremeni, Hesseni ja Alam-Saksi liidumaa tuleks otsuse 2004/558/EÜ I lisa loetelust välja jätta ja kõnealuse otsuse II lisa loetellu kanda ning kohaldada nende puhul direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaseid lisatagatisi. Otsuse 2004/558/EÜ I ja II lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Seega tuleks otsust 2004/558/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks otsust 2004/558/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/558/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud veistega kaasas oleva, direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud 1. näidise kohase veterinaarsertifikaadi C osa punktis II.3.3 märgitakse selleks ette nähtud lünka käesoleva otsuse asjaomase artikli, lõike ja punkti number.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud veistega kaasas oleva, direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud 1. näidise kohase veterinaarsertifikaadi C osa punktis II.3.3 märgitakse selleks ette nähtud lünka käesoleva otsuse asjaomase artikli, lõike ja punkti number.”

| 2) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud veistega kaasas oleva, direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud 1. näidise kohase veterinaarsertifikaadi C osa punktis II.3.3 märgitakse selleks ette nähtud lünka käesoleva otsuse asjaomase artikli, lõike ja punkti number.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud veistega kaasas oleva, direktiivi 64/432/EMÜ F lisas sätestatud 1. näidise kohase veterinaarsertifikaadi C osa punktis II.3.3 märgitakse selleks ette nähtud lünka käesoleva otsuse asjaomase artikli, lõike ja punkti number.”

| 3) | I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

3)

I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. detsember 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977.

1

(2)  Komisjoni otsus 2004/558/EÜ, 15. juuli 2004, millega rakendatakse nõukogu direktiiv 64/432/EMÜ, mis käsitleb veiste infektsioosse rinotrahheiidiga seotud täiendavaid tagatisi ühendusesiseseks kaubanduseks veistega ja teatavate liikmesriikide esitatud tõrjeprogrammide heakskiitmist (ELT L 249, 23.7.2004, lk 20).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2014/798/EL, 13. november 2014, millega muudetakse nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ F lisa seoses veiste ja sigade liidusisese kaubanduse puhul kasutatava veterinaarsertifikaadi näidise vormiga ning kodusigade liidusiseses kaubanduses Trichinella puhul kehtivate täiendavate tervisenõuetega (ELT L 330, 15.11.2014, lk 50)

3

---

LISA

I LISA

| Liikmesriigid | Liikmesriigi piirkonnad, mille puhul kohaldatakse direktiivi 64/432/EMÜ artikli 9 kohaseid lisatagatisi seoses veiste infektsioosse rinotrahheiidiga |
| --- | --- |
| Belgia | Kõik piirkonnad |
| Tšehhi Vabariik | Kõik piirkonnad |
| Saksamaa | Liidumaad: | Hamburg |

Liikmesriigid

Liikmesriigi piirkonnad, mille puhul kohaldatakse direktiivi 64/432/EMÜ artikli 9 kohaseid lisatagatisi seoses veiste infektsioosse rinotrahheiidiga

Belgia

Kõik piirkonnad

Tšehhi Vabariik

Kõik piirkonnad

Saksamaa

Liidumaad:

Hamburg

| | Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Nordrhein-Westfalen

| | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Rheinland-Pfalz

| | Saarimaa |
| --- | --- |

Saarimaa

| | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Schleswig-Holstein

Itaalia

Friuli-Venezia Giulia maakond

Trento autonoomne provints

II LISA

| Liikmesriigid | Liikmesriigi piirkonnad, mille puhul kohaldatakse direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaseid lisatagatisi seoses veiste infektsioosse rinotrahheiidiga |
| --- | --- |
| Taani | Kõik piirkonnad |
| Saksamaa | Liidumaad: | Baden-Württemberg |

Liikmesriigid

Liikmesriigi piirkonnad, mille puhul kohaldatakse direktiivi 64/432/EMÜ artikli 10 kohaseid lisatagatisi seoses veiste infektsioosse rinotrahheiidiga

Taani

Kõik piirkonnad

Saksamaa

Liidumaad:

Baden-Württemberg

| | Baieri |
| --- | --- |

Baieri

| | Berliin |
| --- | --- |

Berliin

| | Brandenburg |
| --- | --- |

Brandenburg

| | Bremen |
| --- | --- |

Bremen

| | Hessen |
| --- | --- |

Hessen

| | Alam-Saksimaa |
| --- | --- |

Alam-Saksimaa

| | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Mecklenburg-Vorpommern

| | Saksimaa |
| --- | --- |

Saksimaa

| | Saksi-Anhalt |
| --- | --- |

Saksi-Anhalt

| | Tüüringi |
| --- | --- |

Tüüringi

Itaalia

Valle d'Aosta maakond

Bolzano autonoomne provints

Austria

Kõik piirkonnad

Soome

Kõik piirkonnad

Rootsi

Kõik piirkonnad

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/58

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2279,

4. detsember 2015,

millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8581 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Monsanto Europe S.A. esitas 17. mail 2010 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi NK603 × T25 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Monsanto Europe S.A. esitas 17. mail 2010 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi NK603 × T25 sisaldava, sellest koosneva või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ja sööda turulelaskmiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 turulelaskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samadeks kasutusviisideks kui muu mais, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 turulelaskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samadeks kasutusviisideks kui muu mais, välja arvatud viljelemine.

| (3) | Taotlus sisaldab vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus sisaldab vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. juulil 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Selles järeldati, et geneetiliselt muundatud mais NK603 × T25, mida on kirjeldatud taotluses, on sama ohutu kui selle geneetiliselt muundamata võrdluskultuur ja muud mitte geneetiliselt saadud maisisordid, arvestades nende võimalikku mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotluse kontekstis (3). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 15. juulil 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Selles järeldati, et geneetiliselt muundatud mais NK603 × T25, mida on kirjeldatud taotluses, on sama ohutu kui selle geneetiliselt muundamata võrdluskultuur ja muud mitte geneetiliselt saadud maisisordid, arvestades nende võimalikku mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotluse kontekstis (3).

| (5) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (6) | Oma arvamuses jõudis toiduohutusamet ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõju seirekava, mis koosnes üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusega. |
| --- | --- |

(6)

Oma arvamuses jõudis toiduohutusamet ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõju seirekava, mis koosnes üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusega.

| (7) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted. |
| --- | --- |

(7)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud tooted.

| (8) | Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi ka „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 65/2004 (4). |
| --- | --- |

(8)

Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi ka „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 65/2004 (4).

| (9) | Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piires, tuleks siiski maisi NK603 × T25 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete (välja arvatud toiduained) märgistusele lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piires, tuleks siiski maisi NK603 × T25 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete (välja arvatud toiduained) märgistusele lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistusnõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete kohta ning artiklis 5 GMOdest toodetud toidu ja sööda kohta. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistusnõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete kohta ning artiklis 5 GMOdest toodetud toidu ja sööda kohta.

| (11) | Loa omaja esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada komisjoni otsusega 2009/770/EÜ (6) ettenähtud korras. Toiduohutusameti antud arvamuses ei peeta vajalikuks ei määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turule laskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/konkreetse keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Loa omaja esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seire kavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada komisjoni otsusega 2009/770/EÜ (6) ettenähtud korras. Toiduohutusameti antud arvamuses ei peeta vajalikuks ei määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turule laskmise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ega kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/konkreetse keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (12) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (13) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (14) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(14)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) NK603 × T25, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

c)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine.

Artikkel 3

Märgistus

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

2.   Maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted, märgisel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõju seire

1.   Loaomaja tagab lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loaomaja esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse.

Artikkel 6

Loaomaja

Loaomaja on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

Brüssel, 4. detsember 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ, 12. märts 2001, geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

2

(3)  EFSA GMO Panel (toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjon), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified maize NK603 × T25 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto („Teaduslik arvamus Monsanto taotluse EFSA-GMO-NL-2010-80 (herbitsiiditolerantse geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 turule laskmine toiduks ja söödaks kasutamiseks, importimiseks ja töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel) kohta”). EFSA Journal: 2015; 13(7):4165, 23 lk doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

3

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 65/2004, 14. jaanuar 2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (ELT L 10, 16.1.2004, lk 5).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1830/2003, 22. september 2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest toodetud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

5

(6)  Komisjoni otsus 2009/770/EÜ, 13. oktoober 2009, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (ELT L 275, 21.10.2009, lk 9).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1946/2003, 15. juuli 2003, geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta (ELT L 287, 5.11.2003, lk 1).

7

---

LISA

| a. | Taotleja ja loaomaja:








  Nimi | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- | --- |
| Aadress | : | Avenue de Tervuren 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgique/België |

a.

Taotleja ja loaomaja:

Nimi

:

Monsanto Europe S.A.

Aadress

:

Avenue de Tervuren 270–272, 1150 Bruxelles/Brussel, Belgique/België

Järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Ameerika Ühendriigid

| b. | Toodete nimetus ja kirjeldus:







  1) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- | --- |

b.

Toodete nimetus ja kirjeldus:

1)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

3)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud maisis MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sünteesitakse valku CP4 EPSPS, mis annab taimele resistentsuse glüfosaat-herbitsiidide suhtes, ning valku PAT, mis annab taimele resistentsuse glüfosinaat-ammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes.

| c. | Märgistus:







  1) | määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”; |
| --- | --- | --- |

c.

Märgistus:

1)

määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”;

| 2) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted, märgisel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 sisaldavate või sellest koosnevate toodete, välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted, märgisel ja nende toodete saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

| d. | Määramismeetod:







  1) | maisi MON-ØØ6Ø3-6 ja ACS-ZMØØ3-2 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis; avastamismeetodid on valideeritud üheainsa lisatud tunnuse suhtes ja kontrollitud genoomse DNA-ga, mis on eraldatud maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 seemnetest; |
| --- | --- | --- |

d.

Määramismeetod:

1)

maisi MON-ØØ6Ø3-6 ja ACS-ZMØØ3-2 sisalduse määramine polümeraasi ahelreaktsioonil põhineval muundorganismispetsiifilisel meetodil, kordistatud toote mõõtmisega igas tsüklis; avastamismeetodid on valideeritud üheainsa lisatud tunnuse suhtes ja kontrollitud genoomse DNA-ga, mis on eraldatud maisi MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 seemnetest;

| 2) | valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse referentlabori poolt; avaldatud veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx; |
| --- | --- |

2)

valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ühenduse referentlabori poolt; avaldatud veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx;

| 3) | etalonaine: ERM®-BF415 (maisiliini MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebisaidilt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue ning AOCS 0306-H6 ja AOCS 0306-C2 (ACS-ZMØØ3-2 jaoks), mis on kättesaadavad Ameerika naftakeemikute ühingu (American Oil Chemists Society) kaudu veebisaidilt http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248. |
| --- | --- |

3)

etalonaine: ERM®-BF415 (maisiliini MON-ØØ6Ø3-6 jaoks), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi (IRMM) veebisaidilt https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue ning AOCS 0306-H6 ja AOCS 0306-C2 (ACS-ZMØØ3-2 jaoks), mis on kättesaadavad Ameerika naftakeemikute ühingu (American Oil Chemists Society) kaudu veebisaidilt http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248.

| e. | Kordumatu tunnus:

  MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 |
| --- | --- |

e.

Kordumatu tunnus:

MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2

| f. | Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:

  [Bioohutuse teabevõrgustik, kande ID-number: pärast teatavakstegemist kantakse teave ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse]. |
| --- | --- |

f.

Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave:

[Bioohutuse teabevõrgustik, kande ID-number: pärast teatavakstegemist kantakse teave ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse].

| g. | Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:

  Ei ole nõutud. |
| --- | --- |

g.

Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud:

Ei ole nõutud.

| h. | Keskkonnamõju seirekava:

  Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava.
  [Link: kava, mis on avaldatud ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris]. |
| --- | --- |

h.

Keskkonnamõju seirekava:

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava.

[Link: kava, mis on avaldatud ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris].

| i. | Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna:

  Ei ole nõutud. |
| --- | --- |

i.

Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna:

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/64

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2280,

7. detsember 2015,

millega lubatakse kasutada DENSO tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uudset tehnilist lahendust sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. märtsil 2015 esitas tarnija DENSO Corporation (edaspidi „taotleja”) taotluse oma teise uudse tehnilise lahenduse heakskiitmiseks: DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator, mille väljund on vahemikus 100–250 A. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Leiti, et taotlus on täielik, ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas 11. märtsil 2015, mis oli täieliku teabe ametliku kättesaamise kuupäevale järgnev päev. |
| --- | --- |

(1)

10. märtsil 2015 esitas tarnija DENSO Corporation (edaspidi „taotleja”) taotluse oma teise uudse tehnilise lahenduse heakskiitmiseks: DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator, mille väljund on vahemikus 100–250 A. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Leiti, et taotlus on täielik, ning ajavahemik taotluse hindamiseks komisjonis algas 11. märtsil 2015, mis oli täieliku teabe ametliku kättesaamise kuupäevale järgnev päev.

| (2) | Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uudsete tehniliste lahenduste heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”, 2013. aasta veebruari versioon) (3). Taotluses esitatud teabest selgub, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid tunduvad olevat täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Taotlust hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uudsete tehniliste lahenduste heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”, 2013. aasta veebruari versioon) (3). Taotluses esitatud teabest selgub, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid tunduvad olevat täidetud.

| (3) | Taotleja on tõendanud, et selliste sõiduautode osakaal, millel oli kasutatud kõnealuses taotluses kirjeldatud tüüpi suure kasuteguriga generaatorit, ei ületanud 3 % võrdlusaastal 2009 registreeritud uutest sõiduautodest. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja on tõendanud, et selliste sõiduautode osakaal, millel oli kasutatud kõnealuses taotluses kirjeldatud tüüpi suure kasuteguriga generaatorit, ei ületanud 3 % võrdlusaastal 2009 registreeritud uutest sõiduautodest.

| (4) | Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses uudse tehnilise lahenduse kasutamisega, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uudse tehnilise lahendusega varustatud sõiduki kasuteguri võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit võib uuele sõidukitüübile paigaldatud uudse tehnilise lahenduse puhul pidada asjakohaseks võrdlustehnoloogiaks. Kui DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevale sõidukitüübile, peab võrdlusalusena kasutatav vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses uudse tehnilise lahenduse kasutamisega, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uudse tehnilise lahendusega varustatud sõiduki kasuteguri võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit võib uuele sõidukitüübile paigaldatud uudse tehnilise lahenduse puhul pidada asjakohaseks võrdlustehnoloogiaks. Kui DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevale sõidukitüübile, peab võrdlusalusena kasutatav vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon.

| (5) | Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud lähenemisviisi puhul kirjeldatud valemitega. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uudse tehnilise lahenduse kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud lähenemisviisi puhul kirjeldatud valemitega. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uudse tehnilise lahenduse kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6.

| (6) | Kuna taotleja katsemetoodika ja valemid CO2-heite vähenemise arvutamiseks on kõigis aspektides võrdväärsed metoodikaga, mida on kirjeldatud komisjoni rakendusotsuse 2013/341/EL (4) lisas, on järjepidevuse huvides asjakohane kasutada rakendusotsuses 2013/341/EL kirjeldatud metoodikat, et teha kindlaks CO2-heite vähenemine tulenevalt DENSO tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kasutamisest. |
| --- | --- |

(6)

Kuna taotleja katsemetoodika ja valemid CO2-heite vähenemise arvutamiseks on kõigis aspektides võrdväärsed metoodikaga, mida on kirjeldatud komisjoni rakendusotsuse 2013/341/EL (4) lisas, on järjepidevuse huvides asjakohane kasutada rakendusotsuses 2013/341/EL kirjeldatud metoodikat, et teha kindlaks CO2-heite vähenemine tulenevalt DENSO tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kasutamisest.

| (7) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõestanud, et uudse tehnilise lahenduse abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(7)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõestanud, et uudse tehnilise lahenduse abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km.

| (8) | Uudse tehnilise lahenduse kasutamisest tulenevat heite vähenemist võib osaliselt tõendada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(8)

Uudse tehnilise lahenduse kasutamisest tulenevat heite vähenemist võib osaliselt tõendada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule.

| (9) | Kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus Vehicle Certification Agency (VCA) ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(9)

Kontrolliaruande on koostanud sõltumatu ja sertifitseeritud asutus Vehicle Certification Agency (VCA) ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi.

| (10) | Seega ei tohiks kõnealuse uudse tehnilise lahenduse heakskiitmisele olla vastuväiteid. |
| --- | --- |

(10)

Seega ei tohiks kõnealuse uudse tehnilise lahenduse heakskiitmisele olla vastuväiteid.

| (11) | Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (5) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heaks kiidetud uudse tehnilise lahenduse tähistamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Ökoinnovatsiooni üldkoodi määramiseks, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (5) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heaks kiidetud uudse tehnilise lahenduse tähistamiseks.

| (12) | Iga tootja, kes soovib CO2-eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2-eriheidet käesoleva otsusega heaks kiidetud uudse tehnilise lahenduse abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama käesolevale otsusele taotluses, mille ta esitab asjaomasele sõidukile EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks, |
| --- | --- |

(12)

Iga tootja, kes soovib CO2-eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2-eriheidet käesoleva otsusega heaks kiidetud uudse tehnilise lahenduse abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama käesolevale otsusele taotluses, mille ta esitab asjaomasele sõidukile EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   DENSO tõhus vahelduvvoolugeneraator väljundiga vahemikus 100–250 A, mis on ette nähtud kasutamiseks M1-kategooria sõidukites, on heaks kiidetud kui uudne tehniline lahendus määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses [määruses on kasutatud terminit: „uuenduslik tehnoloogia”].

2.   CO2-heite vähenemine, mis saavutatakse tänu lõikes 1 osutatud vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele, tehakse kindlaks rakendusotsuse 2013/341/EL lisas sätestatud metoodika alusel.

3.   Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 teisele lõigule võib käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaks tehtud CO2-heite vähenemist tõendada ja kanda direktiivi 2007/46/EÜ I, VIII ja IX lisas määratud vastavussertifikaati ja asjaomastesse tüübikinnitusdokumentidesse üksnes juhul, kui vähenemine vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimummäärale.

4.   Tüübikinnitusdokumentidesse kantav individuaalne ökoinnovatsiooni kood, mida kasutatakse käesoleva otsusega heaks kiidetud uudse tehnilise lahenduse tähistamiseks, on „14”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 7. detsember 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/42c4a33e-6fd7-44aa-adac-f28620bd436f/Technical%20Guidelines%20February%202013.pdf.

3

(4)  Komisjoni rakendusotsus 2013/341/EL, 27. juuni 2013, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).

4

2

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

5

---

| 8.12.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 322/67 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 322/67

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2281,

4. detsember 2015,

millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 (MON-87427-7) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 8587 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Monsanto Europe S.A. esitas 11. juunil 2012 Belgia pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MON 87427 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Monsanto Europe S.A. esitas 11. juunil 2012 Belgia pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MON 87427 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samadeks kasutusviisideks kui muu mais, välja arvatud viljelemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samadeks kasutusviisideks kui muu mais, välja arvatud viljelemiseks.

| (3) | Taotlus sisaldab vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus sisaldab vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 19. juunil 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais MON 87427 on taotlusega hõlmatud kasutusviiside puhul sama ohutu kui vastav tavapärane toode ja muud geneetiliselt muundamata maisi sordid ega avalda tõenäoliselt inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale kahjulikku mõju (3). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 19. juunil 2015 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses jõuti järeldusele, et taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais MON 87427 on taotlusega hõlmatud kasutusviiside puhul sama ohutu kui vastav tavapärane toode ja muud geneetiliselt muundamata maisi sordid ega avalda tõenäoliselt inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale kahjulikku mõju (3).

| (5) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (6) | Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõju seirekava, mis koosnes üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet jõudis oma arvamuses ka järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnamõju seirekava, mis koosnes üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud eesmärgiga.

| (7) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid. |
| --- | --- |

(7)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid.

| (8) | Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 65/2004 (4). |
| --- | --- |

(8)

Igale geneetiliselt muundatud organismile (edaspidi „GMO”) tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 65/2004 (4).

| (9) | Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piires, tuleks maisi MON 87427 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toiduained) märgistusele siiski lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohase loa piires, tuleks maisi MON 87427 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud toiduained) märgistusele siiski lisada selge märge, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete kohta ning artiklis 5 GMOdest toodetud toidu ja sööda kohta. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1830/2003 (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete kohta ning artiklis 5 GMOdest toodetud toidu ja sööda kohta.

| (11) | Loa hoidja esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada komisjoni otsusega 2009/770/EÜ (6) ettenähtud korras. Samuti ei peeta toiduohutusameti antud arvamuses vajalikuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktiga e ja artikli 18 lõike 5 punktiga e ette nähtud toiduainete ja sööda turule laskmise ja/või kasutamise ja käitlemise eritingimuste ja kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega ka eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide / konkreetse keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Loa hoidja esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused tuleks esitada komisjoni otsusega 2009/770/EÜ (6) ettenähtud korras. Samuti ei peeta toiduohutusameti antud arvamuses vajalikuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktiga e ja artikli 18 lõike 5 punktiga e ette nähtud toiduainete ja sööda turule laskmise ja/või kasutamise ja käitlemise eritingimuste ja kitsenduste rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet ega ka eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide / konkreetse keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (12) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(12)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleks kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (13) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1946/2003 (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (14) | Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(14)

Alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee ei ole eesistuja määratud ajavahemiku jooksul arvamust avaldanud. Peeti vajalikuks rakendusakti olemasolu ning eesistuja esitas apellatsioonikomiteele täiendavaks aruteluks rakendusakti eelnõu. Apellatsioonikomitee ei ole arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) MON 87427, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-87427-7.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi MON-87427-7 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi MON-87427-7 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi MON-87427-7 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi MON-87427-7 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| c) | maisi MON-87427-7 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

c)

maisi MON-87427-7 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides a ja b nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine.

Artikkel 3

Märgistus

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistamise nõuete kohaldamisel on organismi nimetus „mais”.

2.   Maisi MON-87427-7 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted) märgistusel ja saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõju seire

1.   Loa hoidja tagab lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa hoidja esitab komisjonile otsuse 2009/770/EÜ kohased aastaaruanded seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse.

Artikkel 6

Loa hoidja

Loa hoidja on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (Ameerika Ühendriigid).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüssel, Belgia.

Brüssel, 4. detsember 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ, 12. märts 2001, geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

2

(3)  EFSA GMO Panel (toiduohutusameti geneetiliselt muundatud organismide komisjon), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-BE-2012-110) for the placing on the market of tissue-selective herbicide tolerant genetically modified maize MON 87427 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. EFSA Journal: 2015;13(6):4130, 25 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4130.

3

EFSA Journal

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 65/2004, 14. jaanuar 2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (ELT L 10, 16.1.2004, lk 5).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1830/2003, 22. september 2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

5

(6)  Komisjoni otsus 2009/770/EÜ, 13. oktoober 2009, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule lastavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (ELT L 275, 21.10.2009, lk 9).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1946/2003, 15. juuli 2003, geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta (ELT L 287, 5.11.2003, lk 1).

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa hoidja

| Nimi | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüssel, Belgia |

Nimi

:

Monsanto Europe S.A.

Aadress

:

Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüssel, Belgia

Järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | maisi MON-87427-7 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

maisi MON-87427-7 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi MON-87427-7 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi MON-87427-7 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud sööt;

| 3) | maisi MON-87427-7 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine. |
| --- | --- |

3)

maisi MON-87427-7 sisaldavad või sellest koosnevad tooted, mis on ette nähtud muuks kui punktides 1 ja 2 nimetatud kasutuseks, välja arvatud viljelemine.

Geneetiliselt muundatud mais MON-87427-7, mida on taotluses kirjeldatud, sünteesib valku CP4 EPSPS, mis annab taimele koeselektiivse vastupidavuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes. Isasõisikute reproduktiivkudedes CP 4 EPSPS ekspressioon puudub või on piiratud, mistõttu ei ole vaja isasõisikuid (pööriseid) eemaldada või on see vajadus väiksem juhul, kui maisi MON-87427-7 kasutatakse emas-vanemliinina hübriidmaisi seemnete tootmisel.

c)   Märgistus

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

| 2) | Maisi MON-87427-7 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted) märgistusel ja saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Maisi MON-87427-7 sisaldavate või sellest koosnevate toodete (välja arvatud artikli 2 punktis a nimetatud tooted) märgistusel ja saatedokumentides peavad olema märgitud sõnad „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Määramismeetod

| 1) | MON-87427-7 sisalduse määramine reaalajas jälgitaval polümeraasi ahelreaktsioonil põhineva muundatud organismi suhtes spetsiifilise meetodiga. |
| --- | --- |

1)

MON-87427-7 sisalduse määramine reaalajas jälgitaval polümeraasi ahelreaktsioonil põhineva muundatud organismi suhtes spetsiifilise meetodiga.

| 2) | Meetodi on maisiseemnetest ekstraheeritud genoomse DNA puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor; avaldatud veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx; |
| --- | --- |

2)

Meetodi on maisiseemnetest ekstraheeritud genoomse DNA puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud ELi referentlabor; avaldatud veebisaidil http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdossiers.aspx;

| 3) | Etalonaine: AOCS 0512-A ja AOCS 0406-A, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebisaidil http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248. |
| --- | --- |

3)

Etalonaine: AOCS 0512-A ja AOCS 0406-A, kättesaadavad American Oil Chemists Society veebisaidil http://www.aocs.org/LabServices/content.cfm?ItemNumber=19248.

e)   Kordumatu tunnus

MON-87427-7

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

[Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: pärast teatavakstegemist avaldatakse teave ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Keskkonnamõju seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava.

[Link: pärast teatavakstegemist avaldatakse teave ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris].

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registri ajakohastamisel.

---