# Uradni list C 271/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 271 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6213. avgust 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 271

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6213. avgust 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2019/C 271/01 ESRB/2019/3 | Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 21. marca 2019 o spremembi Priporočila ESRB/2016/14 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (ESRB/2019/3) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2019/C 271/01 ESRB/2019/3

Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 21. marca 2019 o spremembi Priporočila ESRB/2016/14 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (ESRB/2019/3)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 271/02 | Sporočilo Komisije – Smernice o udeležbi ponudnikov in blaga tretje države na trgu javnih naročil EU | 43 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 271/02

Sporočilo Komisije – Smernice o udeležbi ponudnikov in blaga tretje države na trgu javnih naročil EU

43

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 271/03 | Menjalni tečaji eura | 67 |
| 2019/C 271/04 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 8. avgusta 2019 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije – Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (ZOP) | 68 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 271/03

Menjalni tečaji eura

67

2019/C 271/04

Izvedbeni sklep Komisije z dne 8. avgusta 2019 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije – Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (ZOP)

Uradnem listu Evropske unije

68

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 271/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9354 – AXA/NN Group/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 73 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 271/06 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 75 |
| 2019/C 271/07 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 86 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2019/C 271/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9354 – AXA/NN Group/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

73

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 271/06

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

75

2019/C 271/07

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 21. marca 2019

o spremembi Priporočila ESRB/2016/14 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah

(ESRB/2019/3)

(2019/C 271/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3(2)(b), (d) in (f) in členov 16 do 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) in zlasti členov 18 do 20 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za izvajanje okvira za spremljanje gibanj v nepremičninskem sektorju za namene finančne stabilnosti je treba na ravni Unije redno zbirati in razširjati primerljive podatke po državah, tako da se lahko natančneje ocenijo tveganja v zvezi z nepremičninami v vseh državah članicah in primerja uporaba instrumentov makrobonitetne politike, ki so namenjeni za obravnavo ranljivosti v zvezi z nepremičninami. |
| --- | --- |

(1)

Za izvajanje okvira za spremljanje gibanj v nepremičninskem sektorju za namene finančne stabilnosti je treba na ravni Unije redno zbirati in razširjati primerljive podatke po državah, tako da se lahko natančneje ocenijo tveganja v zvezi z nepremičninami v vseh državah članicah in primerja uporaba instrumentov makrobonitetne politike, ki so namenjeni za obravnavo ranljivosti v zvezi z nepremičninami.

| (2) | Cilj Priporočila ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je bil harmonizirati opredelitve in kazalnike, ki se uporabljajo za spremljanje trgov stanovanjskih in poslovnih nepremičnin, ter odpraviti tedanje vrzeli v razpoložljivosti in primerljivosti podatkov o trgih stanovanjskih in poslovnih nepremičnin v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Cilj Priporočila ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je bil harmonizirati opredelitve in kazalnike, ki se uporabljajo za spremljanje trgov stanovanjskih in poslovnih nepremičnin, ter odpraviti tedanje vrzeli v razpoložljivosti in primerljivosti podatkov o trgih stanovanjskih in poslovnih nepremičnin v Uniji.

| (3) | Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Sklep Komisije 2012/504/EU (5) določata pravni okvir za evropsko statistiko. Glede na to, kakšne izkušnje ima statistični organ Skupnosti, tj. Komisija (Eurostat), z zagotavljanjem visokokakovostnih podatkov za Evropo, katerega cilj je omogočiti in olajšati primerjavo med državami, je po mnenju Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) prispevek Komisije (Eurostata) k pravnem okviru iz Priporočila ESRB/2016/14 posebej pomemben, da se olajša zbiranje podatkov o kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin s strani nacionalnih makrobonitetnih organov. Če bi bili ti podatki na razpolago, bi se pri nacionalnih makrobonitetnih organih pospešilo izvajanje okvira za spremljanje tveganj, namenjenega za učinkovito spremljanje trga poslovnih nepremičnin, ter s tem olajšalo ugotavljanje tveganj za finančno stabilnost, ki izvirajo s fizičnega trga poslovnih nepremičnin. Zato je ključno, da se vzpostavi skupen minimalni okvir za pripravo baze podatkov, ki jo nacionalni makrobonitetni organi potrebujejo za učinkovito spremljanje fizičnega trga poslovnih nepremičnin. Potreba po takem harmoniziranem okviru je še očitnejša, če se upošteva velik obseg čezmejnega financiranja poslovnih nepremičnin. Glede na to bi bilo treba v Priporočilo ESRB/2016/14 dodati novo priporočilo, ki bi spodbudilo nastanek skupnega minimalnega okvira za razvoj, pripravo in izkazovanje ustreznih harmoniziranih kazalnikov. Da se zagotovi skladnost in kakovost ustreznih statističnih podatkov ter čim bolj zmanjša breme poročanja, bi morala Komisija (Eurostat) prav tako razviti in spodbujati statistične standarde, metode in postopke za zbiranje potrebnih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Sklep Komisije 2012/504/EU (5) določata pravni okvir za evropsko statistiko. Glede na to, kakšne izkušnje ima statistični organ Skupnosti, tj. Komisija (Eurostat), z zagotavljanjem visokokakovostnih podatkov za Evropo, katerega cilj je omogočiti in olajšati primerjavo med državami, je po mnenju Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) prispevek Komisije (Eurostata) k pravnem okviru iz Priporočila ESRB/2016/14 posebej pomemben, da se olajša zbiranje podatkov o kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin s strani nacionalnih makrobonitetnih organov. Če bi bili ti podatki na razpolago, bi se pri nacionalnih makrobonitetnih organih pospešilo izvajanje okvira za spremljanje tveganj, namenjenega za učinkovito spremljanje trga poslovnih nepremičnin, ter s tem olajšalo ugotavljanje tveganj za finančno stabilnost, ki izvirajo s fizičnega trga poslovnih nepremičnin. Zato je ključno, da se vzpostavi skupen minimalni okvir za pripravo baze podatkov, ki jo nacionalni makrobonitetni organi potrebujejo za učinkovito spremljanje fizičnega trga poslovnih nepremičnin. Potreba po takem harmoniziranem okviru je še očitnejša, če se upošteva velik obseg čezmejnega financiranja poslovnih nepremičnin. Glede na to bi bilo treba v Priporočilo ESRB/2016/14 dodati novo priporočilo, ki bi spodbudilo nastanek skupnega minimalnega okvira za razvoj, pripravo in izkazovanje ustreznih harmoniziranih kazalnikov. Da se zagotovi skladnost in kakovost ustreznih statističnih podatkov ter čim bolj zmanjša breme poročanja, bi morala Komisija (Eurostat) prav tako razviti in spodbujati statistične standarde, metode in postopke za zbiranje potrebnih statističnih podatkov.

| (4) | ECB mora v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 (6) opravljati naloge sekretariata ESRB in s tem zagotavljati analitično, statistično, logistično in administrativno podporo ESRB. Poleg tega mora ECB v skladu s členom 5.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, kadar je to potrebno, prispevati k harmonizaciji pravil in običajnih postopkov glede zbiranja, urejanja in razpošiljanja statističnih podatkov s področij v njeni pristojnosti. S tega vidika je pomembno zagotoviti tesno sodelovanje in ustrezno usklajevanje med Evropskim statističnim sistemom (7) in Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB). Zato in v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 223/2009 se šteje, da so posvetovanja v teku in sodelovanje med Komisijo (Eurostatom) in ECB posebej pomembni za razvoj potrebnih statističnih standardov, metod in postopkov. |
| --- | --- |

(4)

ECB mora v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 (6) opravljati naloge sekretariata ESRB in s tem zagotavljati analitično, statistično, logistično in administrativno podporo ESRB. Poleg tega mora ECB v skladu s členom 5.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, kadar je to potrebno, prispevati k harmonizaciji pravil in običajnih postopkov glede zbiranja, urejanja in razpošiljanja statističnih podatkov s področij v njeni pristojnosti. S tega vidika je pomembno zagotoviti tesno sodelovanje in ustrezno usklajevanje med Evropskim statističnim sistemom (7) in Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB). Zato in v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 223/2009 se šteje, da so posvetovanja v teku in sodelovanje med Komisijo (Eurostatom) in ECB posebej pomembni za razvoj potrebnih statističnih standardov, metod in postopkov.

| (5) | Pri nedavnih statističnih aktivnostih Odbora za statistiko ESCB – ob pomoči njegove projektne skupine za nepremičnine – na področju virov podatkov o kazalnikih v zvezi s financiranjem poslovnih in stanovanjskih nepremičnin se je pokazala potreba po spremembah nekaterih opredelitev, da se olajša spremljanje, ki ga izvajajo nacionalni makrobonitetni organi. Čeprav je res, da se za izpolnitev potreb nacionalnih makrobonitetnih organov po podatkih ni mogoče zanašati zgolj na Uredbo Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (8), s katero se je uvedel projekt AnaCredit, bi bilo vendarle treba spremeniti opredelitvi poslovnih nepremičnin in stanovanjskih nepremičnin v Priporočilu ESRB/2016/14 in ju natančneje uskladiti s širšimi opredelitvami, ki se uporabljajo v Uredbi (EU) 2016/867, da se olajša potrebno analiziranje finančne stabilnosti in omogoči popolna primerljivost med državami. |
| --- | --- |

(5)

Pri nedavnih statističnih aktivnostih Odbora za statistiko ESCB – ob pomoči njegove projektne skupine za nepremičnine – na področju virov podatkov o kazalnikih v zvezi s financiranjem poslovnih in stanovanjskih nepremičnin se je pokazala potreba po spremembah nekaterih opredelitev, da se olajša spremljanje, ki ga izvajajo nacionalni makrobonitetni organi. Čeprav je res, da se za izpolnitev potreb nacionalnih makrobonitetnih organov po podatkih ni mogoče zanašati zgolj na Uredbo Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (8), s katero se je uvedel projekt AnaCredit, bi bilo vendarle treba spremeniti opredelitvi poslovnih nepremičnin in stanovanjskih nepremičnin v Priporočilu ESRB/2016/14 in ju natančneje uskladiti s širšimi opredelitvami, ki se uporabljajo v Uredbi (EU) 2016/867, da se olajša potrebno analiziranje finančne stabilnosti in omogoči popolna primerljivost med državami.

| (6) | Vendar pa spremembe opredelitev v Priporočilu ESRB/2016/14 nacionalnim makrobonitetnim organom ne bi smele preprečiti uporabe dodatnih nepremičninskih kazalnikov in razčlenitev, ki temeljijo na opredelitvah in metrikah teh nacionalnih makrobonitetnih organov in upoštevajo posebnosti njihovega nacionalnega trga poslovnih in stanovanjskih nepremičnin ter so pomembni z vidika finančne stabilnosti. S tem bi tudi zagotovili, da nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo načelo sorazmernosti, kakor je določeno v Priporočilu ESRB/2016/14. |
| --- | --- |

(6)

Vendar pa spremembe opredelitev v Priporočilu ESRB/2016/14 nacionalnim makrobonitetnim organom ne bi smele preprečiti uporabe dodatnih nepremičninskih kazalnikov in razčlenitev, ki temeljijo na opredelitvah in metrikah teh nacionalnih makrobonitetnih organov in upoštevajo posebnosti njihovega nacionalnega trga poslovnih in stanovanjskih nepremičnin ter so pomembni z vidika finančne stabilnosti. S tem bi tudi zagotovili, da nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo načelo sorazmernosti, kakor je določeno v Priporočilu ESRB/2016/14.

| (7) | Priporočilo ESRB/2016/14 zahteva, da naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi navedenega priporočila, ali ustrezno utemeljijo neukrepanje v skladu s časovnimi okviri, določenimi v priporočilu. Naslovniki so dosegli napredek v smeri izvajanja Priporočila ESRB/2016/14 v priporočenih časovnih okvirih. Vendar pa so se aktivnosti nekaterih nacionalnih makrobonitetnih organov upočasnile zaradi praktičnih vprašanj, na primer zaradi potrebe po vzpostavitvi strukture poročanja, določitvi virov podatkov in rešitvi vprašanj v zvezi z zaupnostjo podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Priporočilo ESRB/2016/14 zahteva, da naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi navedenega priporočila, ali ustrezno utemeljijo neukrepanje v skladu s časovnimi okviri, določenimi v priporočilu. Naslovniki so dosegli napredek v smeri izvajanja Priporočila ESRB/2016/14 v priporočenih časovnih okvirih. Vendar pa so se aktivnosti nekaterih nacionalnih makrobonitetnih organov upočasnile zaradi praktičnih vprašanj, na primer zaradi potrebe po vzpostavitvi strukture poročanja, določitvi virov podatkov in rešitvi vprašanj v zvezi z zaupnostjo podatkov.

| (8) | Da se zagotovi izvajanje Priporočila ESRB/2016/14, je zato treba nekatere v njem določene roke podaljšati. S podaljšanjem teh rokov bodo nacionalni makrobonitetni organi pridobili več časa za rešitev zgoraj navedenih praktičnih vprašanj. Neobstoj skupno dogovorjenih delovnih opredelitev je posebej problematičen z vidika ustreznih kazalnikov fizičnega trga poslovnih nepremičnin ter skupaj z operativnimi omejitvami v zvezi z razpoložljivostjo podatkov otežuje natančno ocenjevanje in primerjanje tveganj na vseh nacionalnih trgih. Zato je treba roke za izvajanje Priporočila ESRB/2016/14, ki se nanašajo na kazalnike, za katere nacionalni makrobonitetni organi nimajo ustreznih informacij, dodatno podaljšati, da se zagotovi dovolj časa za razvoj potrebnih opredelitev in zbiranje podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi izvajanje Priporočila ESRB/2016/14, je zato treba nekatere v njem določene roke podaljšati. S podaljšanjem teh rokov bodo nacionalni makrobonitetni organi pridobili več časa za rešitev zgoraj navedenih praktičnih vprašanj. Neobstoj skupno dogovorjenih delovnih opredelitev je posebej problematičen z vidika ustreznih kazalnikov fizičnega trga poslovnih nepremičnin ter skupaj z operativnimi omejitvami v zvezi z razpoložljivostjo podatkov otežuje natančno ocenjevanje in primerjanje tveganj na vseh nacionalnih trgih. Zato je treba roke za izvajanje Priporočila ESRB/2016/14, ki se nanašajo na kazalnike, za katere nacionalni makrobonitetni organi nimajo ustreznih informacij, dodatno podaljšati, da se zagotovi dovolj časa za razvoj potrebnih opredelitev in zbiranje podatkov.

| (9) | Splošni odbor meni, da podaljšanje nekaterih rokov iz Priporočila ESRB/2016/14 ne bo ogrozilo pravilnega delovanja finančnih trgov. Splošni odbor tudi meni, da se zaradi tega podaljšanja ne bo odprla možnost, da naslovniki Priporočila ESRB/2016/14 ne bi izvedli. |
| --- | --- |

(9)

Splošni odbor meni, da podaljšanje nekaterih rokov iz Priporočila ESRB/2016/14 ne bo ogrozilo pravilnega delovanja finančnih trgov. Splošni odbor tudi meni, da se zaradi tega podaljšanja ne bo odprla možnost, da naslovniki Priporočila ESRB/2016/14 ne bi izvedli.

| (10) | ESRB se tudi zaveda, da bodo za upoštevanje posebnosti trgov ali segmentov trga in zagotovitev statistične kakovosti podatkov morda potrebne dodatne tehnične smernice in aktivnosti v zvezi s ciljnimi opredelitvami in kazalniki. Zato bo treba morda tudi Priporočilo ESRB/2016/14 dodatno spremeniti, da se bo upošteval prihodnji razvoj v zvezi s temi ciljnimi opredelitvami in kazalniki. |
| --- | --- |

(10)

ESRB se tudi zaveda, da bodo za upoštevanje posebnosti trgov ali segmentov trga in zagotovitev statistične kakovosti podatkov morda potrebne dodatne tehnične smernice in aktivnosti v zvezi s ciljnimi opredelitvami in kazalniki. Zato bo treba morda tudi Priporočilo ESRB/2016/14 dodatno spremeniti, da se bo upošteval prihodnji razvoj v zvezi s temi ciljnimi opredelitvami in kazalniki.

| (11) | Zato je treba Priporočilo ESRB/2016/14 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(11)

Zato je treba Priporočilo ESRB/2016/14 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

SPREMEMBE

Priporočilo ESRB/2016/14 se spremeni:

| (1) | v oddelku 1 se odstavek 1 priporočila C nadomesti z naslednjim:






  „1. | Nacionalnim makrobonitetnim organom se priporoča, da izvedejo okvir za spremljanje tveganj za njihov domači sektor poslovnih nepremičnin. Za ta namen se za učinkovito spremljanje tveganj, ki izvirajo s trga poslovnih nepremičnin, priporoča naslednji sklop kazalnikov:
  kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin:






  (a) | indeks cen; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

v oddelku 1 se odstavek 1 priporočila C nadomesti z naslednjim:

„1.

kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin:

(a)

indeks cen;

| (b) | indeks dajanja v najem; |
| --- | --- |

(b)

indeks dajanja v najem;

| (c) | indeks donosa dajanja v najem; |
| --- | --- |

(c)

indeks donosa dajanja v najem;

| (d) | stopnje nezasedenosti; |
| --- | --- |

(d)

stopnje nezasedenosti;

| (e) | začete gradnje; |
| --- | --- |

(e)

začete gradnje;

kazalniki kreditnih izpostavljenosti finančnega sistema do poslovnih nepremičnin:

| (f) | tokovi posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji); |
| --- | --- |

(f)

tokovi posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji);

| (g) | tokovi nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji); |
| --- | --- |

(g)

tokovi nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji);

| (h) | tokovi rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji); |
| --- | --- |

(h)

tokovi rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji);

| (i) | tokovi rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine); |
| --- | --- |

(i)

tokovi rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine);

| (j) | stanja posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji); |
| --- | --- |

(j)

stanja posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji);

| (k) | stanja nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji); |
| --- | --- |

(k)

stanja nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji);

| (l) | stanja rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji); |
| --- | --- |

(l)

stanja rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji);

| (m) | stanja posojil za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine); |
| --- | --- |

(m)

stanja posojil za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine);

| (n) | stanja nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine); |
| --- | --- |

(n)

stanja nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine);

| (o) | stanja rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine); |
| --- | --- |

(o)

stanja rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju ali gradnji (kot del posojil za poslovne nepremičnine);

kazalniki posojilnih standardov za poslovne nepremičnine:

| (p) | tehtano povprečje razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku za tokove posojil za poslovne nepremičnine; |
| --- | --- |

(p)

tehtano povprečje razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku za tokove posojil za poslovne nepremičnine;

| (q) | tehtano povprečje sedanjega razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C) za stanja posojil za poslovne nepremičnine; |
| --- | --- |

(q)

tehtano povprečje sedanjega razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C) za stanja posojil za poslovne nepremičnine;

| (r) | tehtano povprečje stopnje kritja obresti ob nastanku (ICR-O) za tokove posojil za poslovne nepremičnine ter tehtano povprečje sedanje stopnje kritja obresti (ICR-C) za stanja posojil za poslovne nepremičnine; |
| --- | --- |

(r)

tehtano povprečje stopnje kritja obresti ob nastanku (ICR-O) za tokove posojil za poslovne nepremičnine ter tehtano povprečje sedanje stopnje kritja obresti (ICR-C) za stanja posojil za poslovne nepremičnine;

| (s) | tehtano povprečje stopnje kritja odplačila dolga ob nastanku (DSCR-O) za tokove posojil za poslovne nepremičnine in tehtano povprečje sedanje stopnje kritja odplačila dolga (DSCR-C) za stanja posojil za poslovne nepremičnine. |
| --- | --- |

(s)

tehtano povprečje stopnje kritja odplačila dolga ob nastanku (DSCR-O) za tokove posojil za poslovne nepremičnine in tehtano povprečje sedanje stopnje kritja odplačila dolga (DSCR-C) za stanja posojil za poslovne nepremičnine.

Informacije o teh kazalnikih se morajo nanašati na dajalce kreditov na posamični podlagi ter morajo biti dovolj reprezentativne za domači trg poslovnih nepremičnin.“;

| (2) | v oddelku 1 se odstavek 2 priporočila D nadomesti z naslednjim:






  „2. | Nacionalnim makrobonitetnim organom se priporoča, da spremljajo tveganja v zvezi z različnimi kazalniki na podlagi naslednjih informacij, kakor je določeno v predlogah A, B in C Priloge III k temu priporočilu:






  (a) | Za indeks cen, indeks dajanja v najem, indeks donosa dajanja v najem, stopnje nezasedenosti in začete gradnje nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo razčlenitev po:






  — | vrsti nepremičnine, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

v oddelku 1 se odstavek 2 priporočila D nadomesti z naslednjim:

„2.

(a)

Za indeks cen, indeks dajanja v najem, indeks donosa dajanja v najem, stopnje nezasedenosti in začete gradnje nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo razčlenitev po:

—

vrsti nepremičnine,

| — | lokaciji nepremičnine. |
| --- | --- |

—

lokaciji nepremičnine.

| (b) | Za tokove in stanja prilagoditev vrednotenja naložb v poslovne nepremičnine nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo razčlenitev po:






  — | vrsti nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

(b)

Za tokove in stanja prilagoditev vrednotenja naložb v poslovne nepremičnine nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo razčlenitev po:

—

vrsti nepremičnine,

| — | lokaciji nepremičnine, |
| --- | --- |

—

lokaciji nepremičnine,

| — | vrsti vlagatelja, |
| --- | --- |

—

vrsti vlagatelja,

| — | državi sedeža vlagatelja. |
| --- | --- |

—

državi sedeža vlagatelja.

| (c) | Za tokove in stanja posojil za poslovne nepremičnine ter vsako razčlenitev posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji) – tj. posojil za nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji; posojil za najemna stanovanja; posojil za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj); posojil za poslovne nepremičnine v razvoju in posojil za socialna stanovanja – nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo dodatno razčlenitev po:






  — | vrsti nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

(c)

Za tokove in stanja posojil za poslovne nepremičnine ter vsako razčlenitev posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji) – tj. posojil za nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji; posojil za najemna stanovanja; posojil za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj); posojil za poslovne nepremičnine v razvoju in posojil za socialna stanovanja – nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo dodatno razčlenitev po:

—

vrsti nepremičnine,

| — | lokaciji nepremičnine, |
| --- | --- |

—

lokaciji nepremičnine,

| — | vrsti posojilodajalca, |
| --- | --- |

—

vrsti posojilodajalca,

| — | državi sedeža posojilodajalca. |
| --- | --- |

—

državi sedeža posojilodajalca.

| (d) | Za tokove in stanja nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine ter vsako razčlenitev nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji) – tj. posojil za nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji; posojil za najemna stanovanja; posojila za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj); posojil za poslovne nepremičnine v razvoju in posojil za socialna stanovanja – nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo dodatno razčlenitev po:






  — | vrsti nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

(d)

Za tokove in stanja nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine ter vsako razčlenitev nedonosnih posojil za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji) – tj. posojil za nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji; posojil za najemna stanovanja; posojila za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj); posojil za poslovne nepremičnine v razvoju in posojil za socialna stanovanja – nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo dodatno razčlenitev po:

—

vrsti nepremičnine,

| — | lokaciji nepremičnine, |
| --- | --- |

—

lokaciji nepremičnine,

| — | vrsti posojilodajalca, |
| --- | --- |

—

vrsti posojilodajalca,

| — | državi sedeža posojilodajalca. |
| --- | --- |

—

državi sedeža posojilodajalca.

| (e) | Za tokove in stanja rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine ter vsako razčlenitev rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji) – tj. posojilih za nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji; posojilih za najemna stanovanja; posojilih za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj); posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju in posojilih za socialna stanovanja – nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo dodatno razčlenitev po:






  — | vrsti nepremičnine, |
| --- | --- | --- |

(e)

Za tokove in stanja rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine ter vsako razčlenitev rezervacij za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji) – tj. posojilih za nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji; posojilih za najemna stanovanja; posojilih za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj); posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju in posojilih za socialna stanovanja – nacionalni makrobonitetni organi upoštevajo dodatno razčlenitev po:

—

vrsti nepremičnine,

| — | lokaciji nepremičnine, |
| --- | --- |

—

lokaciji nepremičnine,

| — | vrsti posojilodajalca, |
| --- | --- |

—

vrsti posojilodajalca,

| — | državi sedeža posojilodajalca. |
| --- | --- |

—

državi sedeža posojilodajalca.

Razčlenitve iz točk (a) do (e) je treba upoštevati kot priporočeni minimum. Nacionalni makrobonitetni organi lahko dodajo dodatne razčlenitve, za katere ocenijo, da so potrebne za namene finančne stabilnosti.“;

| (3) | v oddelku 1 se doda naslednje priporočilo:
  „Priporočilo F – Vzpostavitev skupnega minimalnega okvira za fizični trg poslovnih nepremičnin







  1. | Komisiji (Eurostatu) se priporoča, da predlaga zakonodajo Unije, ki bo vzpostavila skupen minimalni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje baze podatkov o kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin iz odstavkov (a) do (e) podpriporočila C(1). |
| --- | --- | --- |

(3)

v oddelku 1 se doda naslednje priporočilo:

„Priporočilo F – Vzpostavitev skupnega minimalnega okvira za fizični trg poslovnih nepremičnin

1.

Komisiji (Eurostatu) se priporoča, da predlaga zakonodajo Unije, ki bo vzpostavila skupen minimalni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje baze podatkov o kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin iz odstavkov (a) do (e) podpriporočila C(1).

| 2. | Komisiji (Eurostatu) se tudi priporoča, da razvije in spodbuja statistične standarde, vire, metode in postopke za razvoj baze podatkov o kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin iz odstavkov (a) do (e) podpriporočila C(1), zlasti da se zagotovi kakovost tega sklopa kazalnikov in čim bolj zmanjša breme poročanja.“; |
| --- | --- |

2.

Komisiji (Eurostatu) se tudi priporoča, da razvije in spodbuja statistične standarde, vire, metode in postopke za razvoj baze podatkov o kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin iz odstavkov (a) do (e) podpriporočila C(1), zlasti da se zagotovi kakovost tega sklopa kazalnikov in čim bolj zmanjša breme poročanja.“;

| (4) | oddelek 2(1)(1) se spremeni:






  (a) | točka (3) se nadomesti z naslednjim:
  „‚nepremičnina, kupljena z namenom oddaje‘ pomeni katero koli stanovanjsko nepremičnino, ki je v neposredni lasti fizične osebe in je namenjena predvsem za oddajo najemnikom;“; |
| --- | --- | --- |

(4)

oddelek 2(1)(1) se spremeni:

(a)

točka (3) se nadomesti z naslednjim:

„‚nepremičnina, kupljena z namenom oddaje‘ pomeni katero koli stanovanjsko nepremičnino, ki je v neposredni lasti fizične osebe in je namenjena predvsem za oddajo najemnikom;“;

| (b) | točka (4) se nadomesti z naslednjim:
  „‚poslovna nepremičnina‘ pomeni katero koli nepremičnino, ki ustvarja dohodek, obstoječo ali v razvoju, vključno z najemnimi stanovanji, ali nepremičnino, ki jo lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječo ali v gradnji; ne vključuje nepremičnin, ki so razvrščene kot stanovanjske nepremičnine, in vključuje socialna stanovanja.
  Če je nepremičnina v mešani, poslovni in stanovanjski rabi, se šteje kot dve različni nepremičnini (na primer na podlagi površine, ki je namenjena za vsako rabo), če je mogoče narediti tako razčlenitev; drugače se nepremičnina lahko razvrsti glede na prevladujočo rabo;“; |
| --- | --- |

(b)

točka (4) se nadomesti z naslednjim:

„‚poslovna nepremičnina‘ pomeni katero koli nepremičnino, ki ustvarja dohodek, obstoječo ali v razvoju, vključno z najemnimi stanovanji, ali nepremičnino, ki jo lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječo ali v gradnji; ne vključuje nepremičnin, ki so razvrščene kot stanovanjske nepremičnine, in vključuje socialna stanovanja.

Če je nepremičnina v mešani, poslovni in stanovanjski rabi, se šteje kot dve različni nepremičnini (na primer na podlagi površine, ki je namenjena za vsako rabo), če je mogoče narediti tako razčlenitev; drugače se nepremičnina lahko razvrsti glede na prevladujočo rabo;“;

| (c) | točka (5) se nadomesti z naslednjim:
  „‚posojilo za poslovno nepremičnino‘ pomeni posojilo pravni osebi, ki je namenjeno za nakup nepremičnine, ki ustvarja dohodek (ali sklopa nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek), obstoječe ali v razvoju, ali nepremičnine, ki jo lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti (ali sklopa takih nepremičnin), obstoječe ali v gradnji, ali posojilo, ki je zavarovano s poslovno nepremičnino (ali sklopom poslovnih nepremičnin);“; |
| --- | --- |

(c)

točka (5) se nadomesti z naslednjim:

„‚posojilo za poslovno nepremičnino‘ pomeni posojilo pravni osebi, ki je namenjeno za nakup nepremičnine, ki ustvarja dohodek (ali sklopa nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek), obstoječe ali v razvoju, ali nepremičnine, ki jo lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti (ali sklopa takih nepremičnin), obstoječe ali v gradnji, ali posojilo, ki je zavarovano s poslovno nepremičnino (ali sklopom poslovnih nepremičnin);“;

| (d) | vstavi se naslednja točka (16a):
  „‚nepremičnina, ki ustvarja dohodek, v razvoju‘ pomeni vsako nepremičnino v gradnji, ki je namenjena za to, da bo po dokončanju ustvarjala dohodek za lastnika v obliki najemnin ali dobička od njene prodaje, ne vključuje pa stavb, ki se rušijo, in zemljišč, ki se čistijo za morebiten razvoj v prihodnosti;“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka (16a):

„‚nepremičnina, ki ustvarja dohodek, v razvoju‘ pomeni vsako nepremičnino v gradnji, ki je namenjena za to, da bo po dokončanju ustvarjala dohodek za lastnika v obliki najemnin ali dobička od njene prodaje, ne vključuje pa stavb, ki se rušijo, in zemljišč, ki se čistijo za morebiten razvoj v prihodnosti;“;

| (e) | točka (32) se nadomesti z naslednjim:
  „‚nepremičnina, v kateri biva lastnik‘ pomeni katero koli stanovanjsko nepremičnino, katere lastnik je fizična oseba in ki je namenjena za bivanje lastnika;“; |
| --- | --- |

(e)

točka (32) se nadomesti z naslednjim:

„‚nepremičnina, v kateri biva lastnik‘ pomeni katero koli stanovanjsko nepremičnino, katere lastnik je fizična oseba in ki je namenjena za bivanje lastnika;“;

| (f) | točka (34) se črta; |
| --- | --- |

(f)

točka (34) se črta;

| (g) | vstavi se naslednja točka (36a):
  „‚najemno stanovanje‘ pomeni katero koli nepremičnino, ki je v lasti pravnih oseb in je namenjena predvsem za oddajo najemnikom;“; |
| --- | --- |

(g)

vstavi se naslednja točka (36a):

„‚najemno stanovanje‘ pomeni katero koli nepremičnino, ki je v lasti pravnih oseb in je namenjena predvsem za oddajo najemnikom;“;

| (h) | točka (38) se nadomesti z naslednjim:
  „‚stanovanjska nepremičnina‘ pomeni katero koli nepremičnino, ki je na voljo za bivalne namene, obstoječo ali v gradnji, ki jo kupi, zgradi ali obnovi fizična oseba, vključno z nepremičninami, kupljenimi z namenom oddaje. Če je nepremičnina v mešani rabi, se šteje kot dve različni nepremičnini (na primer na podlagi površine, ki je namenjena za vsako rabo), če je mogoče narediti tako razčlenitev; drugače se nepremičnina lahko razvrsti glede na prevladujočo rabo;“; |
| --- | --- |

(h)

točka (38) se nadomesti z naslednjim:

„‚stanovanjska nepremičnina‘ pomeni katero koli nepremičnino, ki je na voljo za bivalne namene, obstoječo ali v gradnji, ki jo kupi, zgradi ali obnovi fizična oseba, vključno z nepremičninami, kupljenimi z namenom oddaje. Če je nepremičnina v mešani rabi, se šteje kot dve različni nepremičnini (na primer na podlagi površine, ki je namenjena za vsako rabo), če je mogoče narediti tako razčlenitev; drugače se nepremičnina lahko razvrsti glede na prevladujočo rabo;“;

| (i) | točka (39) se nadomesti z naslednjim:
  „‚posojilo za stanovanjsko nepremičnino‘ pomeni posojilo fizični osebi, zavarovano s stanovanjsko nepremičnino, neodvisno od namena posojila;“; |
| --- | --- |

(i)

točka (39) se nadomesti z naslednjim:

„‚posojilo za stanovanjsko nepremičnino‘ pomeni posojilo fizični osebi, zavarovano s stanovanjsko nepremičnino, neodvisno od namena posojila;“;

| (5) | oddelek 2(3) se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Časovni okvir za nadaljnje ukrepanje

  Naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom.






  1. | Priporočilo A







  (a) | Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila A. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

oddelek 2(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.

Naslovniki poročajo ESRB in Svetu o ukrepih, ki so jih sprejeli na podlagi tega priporočila, ali ustrezno utemeljijo vsako neukrepanje v skladu z naslednjim časovnim okvirom.

1.

Priporočilo A

(a)

Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila A.

| (b) | Do 31. decembra 2020 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A. |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2020 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila A.

| 2. | Priporočilo B







  (a) | Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila B. |
| --- | --- | --- |

2.

Priporočilo B

(a)

Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila B.

| (b) | Do 31. decembra 2020 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila B. |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2020 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila B.

| 3. | Priporočilo C







  (a) | Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila C. |
| --- | --- | --- |

3.

Priporočilo C

(a)

Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila C.

| (b) | Do 31. decembra 2021 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila C. |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2021 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila C.

| (c) | Če nacionalni makrobonitetni organi nimajo ustreznih informacij v zvezi s kazalniki iz točk (a) do (e) priporočila C(1), predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila C v zvezi z navedenimi kazalniki najpozneje do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(c)

Če nacionalni makrobonitetni organi nimajo ustreznih informacij v zvezi s kazalniki iz točk (a) do (e) priporočila C(1), predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila C v zvezi z navedenimi kazalniki najpozneje do 31. decembra 2025.

| 4. | Priporočilo D







  (a) | Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila D. |
| --- | --- | --- |

4.

Priporočilo D

(a)

Do 31. decembra 2019 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu vmesno poročilo o informacijah, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo za izvajanje priporočila D.

| (b) | Do 31. decembra 2021 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila D. |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2021 nacionalni makrobonitetni organi predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila D.

| (c) | Če nacionalni makrobonitetni organi nimajo ustreznih informacij v zvezi s kazalniki iz točke (a) priporočila D(2), kakor so določeni v predlogi A Priloge III k temu priporočilu, predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila D v zvezi z navedenimi kazalniki najpozneje do 31. decembra 2025. |
| --- | --- |

(c)

Če nacionalni makrobonitetni organi nimajo ustreznih informacij v zvezi s kazalniki iz točke (a) priporočila D(2), kakor so določeni v predlogi A Priloge III k temu priporočilu, predložijo ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila D v zvezi z navedenimi kazalniki najpozneje do 31. decembra 2025.

| 5. | Priporočilo E







  (a) | Do 31. decembra 2017 evropski nadzorni organi določijo predlogo za objavo podatkov o izpostavljenostih subjektov pod njihovim nadzorom do vsakega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin v Uniji. |
| --- | --- | --- |

5.

Priporočilo E

(a)

Do 31. decembra 2017 evropski nadzorni organi določijo predlogo za objavo podatkov o izpostavljenostih subjektov pod njihovim nadzorom do vsakega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin v Uniji.

| (b) | Do 30. junija 2018 evropski nadzorni organi objavijo podatke iz točke (a) po stanju 31. decembra 2017. |
| --- | --- |

(b)

Do 30. junija 2018 evropski nadzorni organi objavijo podatke iz točke (a) po stanju 31. decembra 2017.

| (c) | Od 31. marca 2019 evropski nadzorni organi letno objavljajo podatke iz točke (a) po stanju 31. decembra prejšnjega leta. |
| --- | --- |

(c)

Od 31. marca 2019 evropski nadzorni organi letno objavljajo podatke iz točke (a) po stanju 31. decembra prejšnjega leta.

| 6. | Priporočilo F







  (a) | Do 31. decembra 2021 Komisija (Eurostat) predloži ESRB in Svetu vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno izvajanja priporočila F. |
| --- | --- | --- |

6.

Priporočilo F

(a)

Do 31. decembra 2021 Komisija (Eurostat) predloži ESRB in Svetu vmesno poročilo, ki vsebuje prvo oceno izvajanja priporočila F.

| (b) | Do 31. decembra 2023 Komisija (Eurostat) predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila F.“; |
| --- | --- |

(b)

Do 31. decembra 2023 Komisija (Eurostat) predloži ESRB in Svetu končno poročilo o izvajanju priporočila F.“;

| (6) | Priloga I se nadomesti s Prilogo I k temu priporočilu; |
| --- | --- |

(6)

Priloga I se nadomesti s Prilogo I k temu priporočilu;

| (7) | Priloga II se nadomesti s Prilogo II k temu priporočilu; |
| --- | --- |

(7)

Priloga II se nadomesti s Prilogo II k temu priporočilu;

| (8) | Priloga III se nadomesti s Prilogo III k temu priporočilu; |
| --- | --- |

(8)

Priloga III se nadomesti s Prilogo III k temu priporočilu;

| (9) | Priloga IV se nadomesti s Prilogo IV k temu priporočilu; |
| --- | --- |

(9)

Priloga IV se nadomesti s Prilogo IV k temu priporočilu;

| (10) | Priloga V se nadomesti s Prilogo V k temu priporočilu. |
| --- | --- |

(10)

Priloga V se nadomesti s Prilogo V k temu priporočilu.

V Frankfurtu na Majni, 21. marca 2019

Vodja sekretariata ESRB

v imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

1

(2)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

2

(3)  Priporočilo ESRB/2016/14 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. oktobra 2016 o odpravljanju vrzeli v podatkih o nepremičninah (UL C 31, 31.1.2017, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

4

(5)  Sklep Komisije 2012/504/EU z dne 17. septembra 2012 o Eurostatu (UL L 251, 18.9.2012, str. 49).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 162).

6

(7)  Evropski statistični sistem (ESS) je partnerstvo med statističnim organom Skupnosti, tj. Komisijo (Eurostatom), ter nacionalnimi statističnimi uradi (NSU) in drugimi nacionalnimi organi, ki so v vsaki državi članici odgovorni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike.

7

(8)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18. maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13) (UL L 144, 1.6.2016, str. 44).

8

---

PRILOGA I

Priloga I k Priporočilu ESRB/2016/14 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

MERILA ZA SKLADNOST S PRIPOROČILI

1.   Priporočilo A

Šteje se, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočiloma A(1) in A(2), če:

| (a) | ocenijo, ali so ustrezni kazalniki posojilnih standardov za posojila za stanovanjske nepremičnine upoštevani ali izvedeni v okviru za spremljanje tveganj sektorja stanovanjskih nepremičnin v njihovi jurisdikciji; |
| --- | --- |

(a)

ocenijo, ali so ustrezni kazalniki posojilnih standardov za posojila za stanovanjske nepremičnine upoštevani ali izvedeni v okviru za spremljanje tveganj sektorja stanovanjskih nepremičnin v njihovi jurisdikciji;

| (b) | ocenijo napredek pri uporabi kazalnikov za tako spremljanje, določenih v priporočilu A(1); |
| --- | --- |

(b)

ocenijo napredek pri uporabi kazalnikov za tako spremljanje, določenih v priporočilu A(1);

| (c) | ocenijo, v kolikšni meri so informacije o ustreznih kazalnikih, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo v prihodnosti, dovolj reprezentativne za veljavne posojilne standarde na njihovem trgu posojil za stanovanjske nepremičnine; |
| --- | --- |

(c)

ocenijo, v kolikšni meri so informacije o ustreznih kazalnikih, ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo v prihodnosti, dovolj reprezentativne za veljavne posojilne standarde na njihovem trgu posojil za stanovanjske nepremičnine;

| (d) | ocenijo, ali nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, predstavljajo pomemben vir tveganj, ki izvirajo iz domačega nepremičninskega sektorja, ali pomemben delež stanja ali tokov celotnega posojanja za stanovanjske nepremičnine; |
| --- | --- |

(d)

ocenijo, ali nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, predstavljajo pomemben vir tveganj, ki izvirajo iz domačega nepremičninskega sektorja, ali pomemben delež stanja ali tokov celotnega posojanja za stanovanjske nepremičnine;

| (e) | v primeru, da nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, predstavljajo pomemben vir tveganj, ki izvirajo iz domačega nepremičninskega sektorja, ali pomemben delež stanja ali tokov celotnega posojanja za stanovanjske nepremičnine, ocenijo napredek pri uporabi kazalnikov za spremljanje tveganj, določenih v priporočilu A(2). |
| --- | --- |

(e)

v primeru, da nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, predstavljajo pomemben vir tveganj, ki izvirajo iz domačega nepremičninskega sektorja, ali pomemben delež stanja ali tokov celotnega posojanja za stanovanjske nepremičnine, ocenijo napredek pri uporabi kazalnikov za spremljanje tveganj, določenih v priporočilu A(2).

Šteje se, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočiloma A(3) in A(4), če:

| (a) | zagotovijo sprejetje metod, določenih v Prilogi IV, za izračun kazalnikov, navedenih v priporočilih A(1) in A(2); |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo sprejetje metod, določenih v Prilogi IV, za izračun kazalnikov, navedenih v priporočilih A(1) in A(2);

| (b) | v primeru, da se poleg metode, določene v Prilogi IV, za izračun ustreznih kazalnikov uporablja druga metoda, poročajo o tehničnih lastnostih te metode in njeni učinkovitosti za spremljanje tveganj, ki izvirajo iz sektorja stanovanjskih nepremičnin; |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da se poleg metode, določene v Prilogi IV, za izračun ustreznih kazalnikov uporablja druga metoda, poročajo o tehničnih lastnostih te metode in njeni učinkovitosti za spremljanje tveganj, ki izvirajo iz sektorja stanovanjskih nepremičnin;

| (c) | zagotovijo, da se za spremljanje tveganj v sektorju stanovanjskih nepremičnin vsaj enkrat letno uporabijo ustrezni kazalniki, navedeni v priporočilih A(1) in A(2). |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da se za spremljanje tveganj v sektorju stanovanjskih nepremičnin vsaj enkrat letno uporabijo ustrezni kazalniki, navedeni v priporočilih A(1) in A(2).

2.   Priporočilo B

Šteje se, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočiloma B(1) in B(2), če:

| (a) | ocenijo napredek pri spremljanju enostavne porazdelitve in izbranih skupnih porazdelitev ustreznih kazalnikov, kakor je določeno v predlogi A Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

ocenijo napredek pri spremljanju enostavne porazdelitve in izbranih skupnih porazdelitev ustreznih kazalnikov, kakor je določeno v predlogi A Priloge II;

| (b) | ocenijo napredek pri tem, da se informacije, ki so določene v priporočilu B(2) in v predlogi A Priloge II, uporabijo kot smernice za spremljanje ustreznih tveganj. |
| --- | --- |

(b)

ocenijo napredek pri tem, da se informacije, ki so določene v priporočilu B(2) in v predlogi A Priloge II, uporabijo kot smernice za spremljanje ustreznih tveganj.

V primeru, da nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, predstavljajo pomemben vir tveganj, ki izvirajo iz domačega nepremičninskega sektorja, ali pomemben delež stanja ali tokov celotnega posojanja za stanovanjske nepremičnine, se šteje, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočilom B(3), če:

| (a) | ocenijo napredek pri ločenem spremljanju ustreznih kazalnikov za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in nepremičnine, v katerih bivajo lastniki; |
| --- | --- |

(a)

ocenijo napredek pri ločenem spremljanju ustreznih kazalnikov za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in nepremičnine, v katerih bivajo lastniki;

| (b) | ocenijo napredek pri spremljanju ustreznih podatkov, razčlenjenih po dimenzijah, kakor je določeno v predlogah A in B Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

ocenijo napredek pri spremljanju ustreznih podatkov, razčlenjenih po dimenzijah, kakor je določeno v predlogah A in B Priloge II.

3.   Priporočilo C

Šteje se, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočiloma C(1) in C(2), če:

| (a) | ocenijo, ali so ustrezni kazalniki za izpostavljenosti do domačih poslovnih nepremičnin upoštevani ali izvedeni v okviru za spremljanje tveganj sektorja poslovnih nepremičnin v njihovi jurisdikciji; |
| --- | --- |

(a)

ocenijo, ali so ustrezni kazalniki za izpostavljenosti do domačih poslovnih nepremičnin upoštevani ali izvedeni v okviru za spremljanje tveganj sektorja poslovnih nepremičnin v njihovi jurisdikciji;

| (b) | zagotovijo, da se v okvir za spremljanje tveganj vključijo kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin, kazalniki kreditnih izpostavljenosti finančnega sistema in kazalniki posojilnih standardov; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da se v okvir za spremljanje tveganj vključijo kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin, kazalniki kreditnih izpostavljenosti finančnega sistema in kazalniki posojilnih standardov;

| (c) | ocenijo, ali naložbe predstavljajo pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin; |
| --- | --- |

(c)

ocenijo, ali naložbe predstavljajo pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin;

| (d) | v primeru, da so naložbe pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin, ocenijo napredek pri uporabi dodatnih kazalnikov za spremljanje tveganj, določenih v priporočilu C(2); |
| --- | --- |

(d)

v primeru, da so naložbe pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin, ocenijo napredek pri uporabi dodatnih kazalnikov za spremljanje tveganj, določenih v priporočilu C(2);

| (e) | ocenijo napredek pri uporabi vsaj tistih kazalnikov, ki so določeni v priporočilu C(1), in, kjer pride v poštev, kazalnikov, ki so določeni v priporočilu C(2); |
| --- | --- |

(e)

ocenijo napredek pri uporabi vsaj tistih kazalnikov, ki so določeni v priporočilu C(1), in, kjer pride v poštev, kazalnikov, ki so določeni v priporočilu C(2);

| (f) | ocenijo, ali so informacije o teh kazalnikih (ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo) dovolj reprezentativne za domači trg poslovnih nepremičnin. |
| --- | --- |

(f)

ocenijo, ali so informacije o teh kazalnikih (ki so že na voljo ali se pričakuje, da bodo na voljo) dovolj reprezentativne za domači trg poslovnih nepremičnin.

Šteje se, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočiloma C(3) in C(4), če:

| (a) | zagotovijo sprejetje metod za izračun kazalnikov iz priporočila C(1) in priporočila C(2), kakor je določeno v Prilogi V in, kjer je primerno za poslovne nepremičnine, v Prilogi IV; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo sprejetje metod za izračun kazalnikov iz priporočila C(1) in priporočila C(2), kakor je določeno v Prilogi V in, kjer je primerno za poslovne nepremičnine, v Prilogi IV;

| (b) | v primeru, da se poleg metode, določene v Prilogi IV in Prilogi V, za izračun ustreznih kazalnikov uporablja druga metoda, poročajo o tehničnih lastnostih te metode in njeni učinkovitosti za spremljanje tveganj, ki izvirajo iz sektorja poslovnih nepremičnin; |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da se poleg metode, določene v Prilogi IV in Prilogi V, za izračun ustreznih kazalnikov uporablja druga metoda, poročajo o tehničnih lastnostih te metode in njeni učinkovitosti za spremljanje tveganj, ki izvirajo iz sektorja poslovnih nepremičnin;

| (c) | zagotovijo, da se za spremljanje gibanj v sektorju poslovnih nepremičnin uporabijo kazalniki, navedeni v priporočilu C(1), in sicer kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin, tokovi posojil (vključno s tokovi nedonosnih posojil in rezervacij za izgube pri posojilih) in ustrezni posojilni standardi vsaj četrtletno ter stanja posojil (vključno s stanji nedonosnih posojil in rezervacij za izgube pri posojilih) in ustrezni posojilni standardi vsaj enkrat letno; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da se za spremljanje gibanj v sektorju poslovnih nepremičnin uporabijo kazalniki, navedeni v priporočilu C(1), in sicer kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin, tokovi posojil (vključno s tokovi nedonosnih posojil in rezervacij za izgube pri posojilih) in ustrezni posojilni standardi vsaj četrtletno ter stanja posojil (vključno s stanji nedonosnih posojil in rezervacij za izgube pri posojilih) in ustrezni posojilni standardi vsaj enkrat letno;

| (d) | v primeru, da so naložbe pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin, zagotovijo, da se za spremljanje gibanj v sektorju poslovnih nepremičnin uporabijo kazalniki, navedeni v priporočilu C(2), in sicer tokovi naložb (vključno s prilagoditvami vrednotenja naložb) vsaj četrtletno in stanja naložb (vključno s prilagoditvami vrednotenja naložb) vsaj enkrat letno. |
| --- | --- |

(d)

v primeru, da so naložbe pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin, zagotovijo, da se za spremljanje gibanj v sektorju poslovnih nepremičnin uporabijo kazalniki, navedeni v priporočilu C(2), in sicer tokovi naložb (vključno s prilagoditvami vrednotenja naložb) vsaj četrtletno in stanja naložb (vključno s prilagoditvami vrednotenja naložb) vsaj enkrat letno.

4.   Priporočilo D

Šteje se, da so nacionalni makrobonitetni organi skladni s priporočilom D, če:

| (a) | ocenijo napredek pri spremljanju ustreznih kazalnikov, kakor so določeni v predlogah A, B in C Priloge III; |
| --- | --- |

(a)

ocenijo napredek pri spremljanju ustreznih kazalnikov, kakor so določeni v predlogah A, B in C Priloge III;

| (b) | ocenijo napredek pri tem, da se ustrezne informacije, kakor so določene v priporočilu D(2) in navedene v predlogah A, B in C Priloge III, uporabijo kot smernice za spremljanje ustreznih tveganj; |
| --- | --- |

(b)

ocenijo napredek pri tem, da se ustrezne informacije, kakor so določene v priporočilu D(2) in navedene v predlogah A, B in C Priloge III, uporabijo kot smernice za spremljanje ustreznih tveganj;

| (c) | v primeru, da so naložbe pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin, ocenijo napredek pri tem, da se ustrezne informacije, kakor so določene v priporočilu D(3) in navedene v predlogi B Priloge III, uporabijo kot smernice za spremljanje ustreznih tveganj; |
| --- | --- |

(c)

v primeru, da so naložbe pomemben vir financiranja domačega sektorja poslovnih nepremičnin, ocenijo napredek pri tem, da se ustrezne informacije, kakor so določene v priporočilu D(3) in navedene v predlogi B Priloge III, uporabijo kot smernice za spremljanje ustreznih tveganj;

| (d) | v primeru, da se za spremljanje gibanj v sektorju poslovnih nepremičnin uporabljajo dodatni kazalniki, poročajo o dodatnih informacijah, ki se uporabljajo za spremljanje tveganj. |
| --- | --- |

(d)

v primeru, da se za spremljanje gibanj v sektorju poslovnih nepremičnin uporabljajo dodatni kazalniki, poročajo o dodatnih informacijah, ki se uporabljajo za spremljanje tveganj.

5.   Priporočilo E

Šteje se, da so evropski nadzorni organi skladni s priporočilom E, če:

| (a) | opredelijo predlogo za objavo podatkov o izpostavljenostih subjektov pod njihovim nadzorom do vsakega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

opredelijo predlogo za objavo podatkov o izpostavljenostih subjektov pod njihovim nadzorom do vsakega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin v Uniji;

| (b) | vsaj enkrat letno objavijo agregirane podatke, zbrane na podlagi obstoječih zahtev za poročanje, o izpostavljenostih subjektov pod njihovim nadzorom do vsakega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

vsaj enkrat letno objavijo agregirane podatke, zbrane na podlagi obstoječih zahtev za poročanje, o izpostavljenostih subjektov pod njihovim nadzorom do vsakega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin v Uniji.

6.   Priporočilo F

Šteje se, da je Komisija (Eurostat) skladna s priporočilom F, če:

| (a) | na podlagi primernosti opredelitev in razčlenitev ustreznih kazalnikov fizičnega trga poslovnih nepremičnin, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, predlaga zakonodajo Unije, ki bo vzpostavila skupen minimalni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje baze podatkov o ustreznih kazalnikih, s ciljem, da se ti kazalniki harmonizirajo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi primernosti opredelitev in razčlenitev ustreznih kazalnikov fizičnega trga poslovnih nepremičnin, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, predlaga zakonodajo Unije, ki bo vzpostavila skupen minimalni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje baze podatkov o ustreznih kazalnikih, s ciljem, da se ti kazalniki harmonizirajo;

| (b) | zagotovi skladnost predlagane zakonodaje s kazalniki in njihovimi opredelitvami, ki se uporabljajo za namene nadzora in finančne stabilnosti, da se prepreči neupravičeno povečanje bremena za poročevalske enote; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi skladnost predlagane zakonodaje s kazalniki in njihovimi opredelitvami, ki se uporabljajo za namene nadzora in finančne stabilnosti, da se prepreči neupravičeno povečanje bremena za poročevalske enote;

| (c) | zagotovi kakovost ustreznih kazalnikov fizičnega trga poslovnih nepremičnin z razvojem statističnih standardov, virov, metod in postopkov za razvoj baze podatkov o ustreznih kazalnikih; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi kakovost ustreznih kazalnikov fizičnega trga poslovnih nepremičnin z razvojem statističnih standardov, virov, metod in postopkov za razvoj baze podatkov o ustreznih kazalnikih;

| (d) | zagotovi, da zaradi izvajanja razvitih statističnih standardov, virov, metod in postopkov v zvezi z bazo podatkov o ustreznih kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin ne pride do neupravičenega povečanje bremena za poročevalske enote; |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da zaradi izvajanja razvitih statističnih standardov, virov, metod in postopkov v zvezi z bazo podatkov o ustreznih kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin ne pride do neupravičenega povečanje bremena za poročevalske enote;

| (e) | spodbuja izvajanje statističnih standardov, virov, metod in postopkov, razvitih za pripravo baze podatkov o ustreznih kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin. |
| --- | --- |

(e)

spodbuja izvajanje statističnih standardov, virov, metod in postopkov, razvitih za pripravo baze podatkov o ustreznih kazalnikih fizičnega trga poslovnih nepremičnin.

---

PRILOGA II

Priloga II k Priporočilu ESRB/2016/14 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

OKVIRNE PREDLOGE ZA KAZALNIKE SEKTORJA STANOVANJSKIH NEPREMIČNIN

1.   Predloga A: kazalniki in z njimi povezane razčlenitve za posojila za stanovanjske nepremičnine

Predloge za stanovanjske nepremičnine

| TOKOVI= nova posojila za stanovanjske nepremičnine v obdobju poročanja, ki jih kot taka šteje posojilodajalec. Nacionalni makrobonitetni organi, ki lahko razlikujejo med popolnoma novimi posojili za stanovanjske nepremičnine in na novo izpogajanimi posojili, imajo možnost, da na novo izpogajana posojila ločeno razčlenijo.

  STANJA= podatki o stanjih posojil za stanovanjske nepremičnine na datum poročanja (npr. konec leta)

  ncu= znesek v nacionalni valuti

  #= število pogodb

  Povprečje= povprečje ustreznega razmerja |
| --- |

TOKOVI= nova posojila za stanovanjske nepremičnine v obdobju poročanja, ki jih kot taka šteje posojilodajalec. Nacionalni makrobonitetni organi, ki lahko razlikujejo med popolnoma novimi posojili za stanovanjske nepremičnine in na novo izpogajanimi posojili, imajo možnost, da na novo izpogajana posojila ločeno razčlenijo.

STANJA= podatki o stanjih posojil za stanovanjske nepremičnine na datum poročanja (npr. konec leta)

ncu= znesek v nacionalni valuti

# = število pogodb

Povprečje= povprečje ustreznega razmerja

ENOSTAVNA PORAZDELITEV

| Pregled portfelja posojil za stanovanjske nepremičnine | | TOKOVI | | | Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izplačana posojila | | ncu, # | | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v%) |
| od tega za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje | | ncu, # | | | od tega za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje | | Povprečje (v%) |
| od tega za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki | | ncu, # | | | od tega za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki | | Povprečje (v%) |
| od tega novi kupci | | ncu, # | | | od tega novi kupci | | Povprečje (v%) |
| od tega posojila v tuji valuti | | ncu, # | | | od tega posojila v tuji valuti | | Povprečje (v%) |
| od tega s popolno amortizacijo | | ncu, # | | | od tega s popolno amortizacijo | | Povprečje (v%) |
| od tega z delno amortizacijo | | ncu, # | | | od tega z delno amortizacijo | | Povprečje (v%) |
| od tega brez amortizacije (*1) | | ncu, # | | | od tega brez amortizacije (*1) | | Povprečje (v%) |
| od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*2) | | ncu, # | | | od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*2) | | Povprečje (v%) |
| od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega na novo izpogajana (neobvezno) | | ncu, # | | | PORAZDELITEV | | |
| | | | | | ≤ 10% | | ncu, # |
| | | | | | ]10% ; 20%] | | ncu, # |
| Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O) | | TOKOVI | | | ]20% ; 30%] | | ncu, # |
| TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v%) | | | ]30% ; 40%] | | ncu, # |
| od tega za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje | | Povprečje (v%) | | | ]40% ; 50%] | | ncu, # |
| od tega za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki | | Povprečje (v%) | | | ]50% ; 60%] | | ncu, # |
| od tega novi kupci | | Povprečje (v%) | | | > 60% | | ncu, # |
| od tega posojila v tuji valuti | | Povprečje (v%) | | | Ni na voljo | | ncu, # |
| od tega s popolno amortizacijo | | Povprečje (v%) | | | | | |
| od tega z delno amortizacijo | | Povprečje (v%) | | | | | |
| od tega brez amortizacije (*1) | | Povprečje (v%) | | | Razmerje med odplačilom dolga in dohodkom ob nastanku (DSTI-O) (NEOBVEZNO) | | TOKOVI |
| od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*2) | | Povprečje (v%) | | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v%) |
| PORAZDELITEV | | | | | PORAZDELITEV | | |
| ≤ 50% | | ncu, # | | | ≤ 10% | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | ncu, # | | | ]10% ; 20%] | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | ncu, # | | | ]20% ; 30%] | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | ncu, # | | | ]30% ; 40%] | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | ncu, # | | | ]40% ; 50%] | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | ncu, # | | | ]50% ; 60%] | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | ncu, # | | | > 60% | | ncu, # |
| > 110% | | ncu, # | | | Ni na voljo | | ncu, # |
| Ni na voljo | | ncu, # | | | | | |

Pregled portfelja posojil za stanovanjske nepremičnine

TOKOVI

Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O)

TOKOVI

Izplačana posojila

ncu, #

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

od tega za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje

ncu, #

od tega za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje

Povprečje (v%)

od tega za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki

ncu, #

od tega za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki

Povprečje (v%)

od tega novi kupci

ncu, #

od tega novi kupci

Povprečje (v%)

od tega posojila v tuji valuti

ncu, #

od tega posojila v tuji valuti

Povprečje (v%)

od tega s popolno amortizacijo

ncu, #

od tega s popolno amortizacijo

Povprečje (v%)

od tega z delno amortizacijo

ncu, #

od tega z delno amortizacijo

Povprečje (v%)

od tega brez amortizacije (*1)

ncu, #

od tega brez amortizacije (*1)

Povprečje (v%)

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*2)

ncu, #

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*2)

Povprečje (v%)

od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega na novo izpogajana (neobvezno)

ncu, #

PORAZDELITEV

≤ 10%

ncu, #

]10% ; 20%]

ncu, #

Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O)

TOKOVI

]20% ; 30%]

ncu, #

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

]30% ; 40%]

ncu, #

od tega za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje

Povprečje (v%)

]40% ; 50%]

ncu, #

od tega za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki

Povprečje (v%)

]50% ; 60%]

ncu, #

od tega novi kupci

Povprečje (v%)

> 60%

ncu, #

od tega posojila v tuji valuti

Povprečje (v%)

Ni na voljo

ncu, #

od tega s popolno amortizacijo

Povprečje (v%)

od tega z delno amortizacijo

Povprečje (v%)

od tega brez amortizacije (*1)

Povprečje (v%)

Razmerje med odplačilom dolga in dohodkom ob nastanku (DSTI-O) (NEOBVEZNO)

TOKOVI

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*2)

Povprečje (v%)

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

PORAZDELITEV

PORAZDELITEV

≤ 50%

ncu, #

≤ 10%

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]10% ; 20%]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

]20% ; 30%]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

]30% ; 40%]

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]40% ; 50%]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

> 60%

ncu, #

> 110%

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

| Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C) | | | STANJA | | Razmerje med posojilom in dohodkom ob nastanku (LTI-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TEHTANO POVPREČJE | | | Povprečje (v%) | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje |
| PORAZDELITEV | | | | | PORAZDELITEV | | |
| ≤ 50% | | | ncu, # | | ≤ 3 | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | | ncu, # | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | | ncu, # | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 110% | | | ncu, # | | > 6 | | ncu, # |
| Ni na voljo | | | ncu, # | | Ni na voljo | | ncu, # |

Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C)

STANJA

Razmerje med posojilom in dohodkom ob nastanku (LTI-O)

TOKOVI

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje

PORAZDELITEV

PORAZDELITEV

≤ 50%

ncu, #

≤ 3

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 110%

ncu, #

> 6

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

| Zapadlosti ob nastanku | | TOKOVI | | | Razmerje med dolgom in dohodkom ob nastanku (DTI-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (leta) | | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje |
| PORAZDELITEV | | | | | PORAZDELITEV | | |
| ≤ 5 let | | ncu, # | | | ≤ 3 | | ncu, # |
| ]5 let ; 10 let] | | ncu, # | | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]10 let ; 15 let] | | ncu, # | | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]15 let ; 20 let] | | ncu, # | | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]20 let ; 25 let] | | ncu, # | | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]25 let ; 30 let] | | ncu, # | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]30 let ; 35 let] | | ncu, # | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 35 let | | ncu, # | | | ]6,5 ; 7] | | ncu, # |
| Ni na voljo | | ncu, # | | | > 7 | | ncu, # |
| | | | | | Ni na voljo | | ncu, # |

Zapadlosti ob nastanku

TOKOVI

Razmerje med dolgom in dohodkom ob nastanku (DTI-O)

TOKOVI

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (leta)

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje

PORAZDELITEV

PORAZDELITEV

≤ 5 let

ncu, #

≤ 3

ncu, #

]5 let ; 10 let]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]10 let ; 15 let]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]15 let ; 20 let]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]20 let ; 25 let]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]25 let ; 30 let]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]30 let ; 35 let]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 35 let

ncu, #

]6,5 ; 7]

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

> 7

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

SKUPNA PORAZDELITEV

| TOKOVI | | Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O) | | TOKOVI | | Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | ≤ 30% | ]30% ; 50%] | > 50% | | Začetno obdobje določitve obrestne mere | | ≤ 30% | ]30% ; 50%] | > 50% |
| LTV-O ≤ 80% | | | | | | od tega ≤ 1 leto | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Zapadlost ob nastanku | | | | | | od tega ] 1 leto; 5 let] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | od tega ] 5 let; 10 let] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ]20 let ; 25 let] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | od tega > 10 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O ]80%-90%] | | | | | | | | | | |
| Zapadlost ob nastanku | | | | | | TOKOVI | | Razmerje med dolgom in dohodkom ob nastanku (DTI-O) |
| ≤ 20 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O) | | ≤ 4 | ]4 ; 6] | > 6 |
| ]20 let ; 25 let] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ≤ 80% | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ]80% ; 90%] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| LTV-O ]90%-110%] | | | | | | LTV-O ]90% ; 110%] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Zapadlost ob nastanku | | | | | | LTV-O > 110% | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20 let ; 25 let] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O > 110% | | | | | | | | | | |
| Zapadlost ob nastanku | | | | | | | | | | |
| ≤ 20 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20 let ; 25 let] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25 let | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |

TOKOVI

Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O)

TOKOVI

Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O)

≤ 30%

]30% ; 50%]

> 50%

Začetno obdobje določitve obrestne mere

≤ 30%

]30% ; 50%]

> 50%

LTV-O ≤ 80%

od tega ≤ 1 leto

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Zapadlost ob nastanku

od tega ] 1 leto; 5 let]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

od tega ] 5 let; 10 let]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20 let ; 25 let]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

od tega > 10 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80%-90%]

Zapadlost ob nastanku

TOKOVI

Razmerje med dolgom in dohodkom ob nastanku (DTI-O)

≤ 20 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O)

≤ 4

]4 ; 6]

> 6

]20 let ; 25 let]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ≤ 80%

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80% ; 90%]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]90%-110%]

LTV-O ]90% ; 110%]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Zapadlost ob nastanku

LTV-O > 110%

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20 let ; 25 let]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O > 110%

Zapadlost ob nastanku

≤ 20 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20 let ; 25 let]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 let

ncu, #

ncu, #

ncu, #

2.   Predloga B: kazalniki in z njimi povezane razčlenitve za posojila za stanovanjske nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in stanovanjske nepremičnine, v katerih bivajo lastniki

Dodatne predloge za države s pomembnim tveganjem ali trgom nepremičnin, kupljenih z namenom oddaje

| TOKOVI= nova posojila za stanovanjske nepremičnine v obdobju poročanja, ki jih kot taka šteje posojilodajalec. Nacionalni makrobonitetni organi, ki lahko razlikujejo med popolnoma novimi posojili za stanovanjske nepremičnine in na novo izpogajanimi posojili, imajo možnost, da na novo izpogajana posojila ločeno razčlenijo.

  STANJA= podatki o stanjih posojil za stanovanjske nepremičnine na datum poročanja (npr. konec leta)

  ncu= znesek v nacionalni valuti

  #= število pogodb

  Povprečje= povprečje ustreznega razmerja |
| --- |

TOKOVI= nova posojila za stanovanjske nepremičnine v obdobju poročanja, ki jih kot taka šteje posojilodajalec. Nacionalni makrobonitetni organi, ki lahko razlikujejo med popolnoma novimi posojili za stanovanjske nepremičnine in na novo izpogajanimi posojili, imajo možnost, da na novo izpogajana posojila ločeno razčlenijo.

STANJA= podatki o stanjih posojil za stanovanjske nepremičnine na datum poročanja (npr. konec leta)

ncu= znesek v nacionalni valuti

# = število pogodb

Povprečje= povprečje ustreznega razmerja

POSOJILA ZA NEPREMIČNINE, KUPLJENE Z NAMENOM ODDAJE

| Pregled posojil za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje | | TOKOVI | | Stopnja kritja obresti ob nastanku (ICR-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izplačana posojila | | ncu, # | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje |
| od tega novi kupci | | ncu, # | | PORAZDELITEV | | |
| od tega posojila v tuji valuti | | ncu, # | | ≤ 100% | | ncu, # |
| od tega s popolno amortizacijo | | ncu, # | | ] 100% ; 125%] | | ncu, # |
| od tega z delno amortizacijo | | ncu, # | | ] 125% ; 150%] | | ncu, # |
| od tega brez amortizacije (*3) | | ncu, # | | ] 150% ; 175%] | | ncu, # |
| od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4) | | ncu, # | | ] 175% ; 200%] | | ncu, # |
| od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | > 200% | | ncu, # |
| od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | | |
| od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | | |
| od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | | | |
| | | | | Razmerje med posojilom in najemnino ob nastanku (LTR-O) | | TOKOVI |
| Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O) | | TOKOVI | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje |
| TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v%) | | PORAZDELITEV | | |
| PORAZDELITEV | | | | ≤ 5 | | ncu, # |
| ≤ 50% | | ncu, # | | ] 5 ; 10] | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | ncu, # | | ] 10 ; 15] | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | ncu, # | | ] 15 ; 20] | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | ncu, # | | > 20 | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | ncu, # | | | | |
| ]90% ; 100%] | | ncu, # | | | | |
| ]100% ; 110%] | | ncu, # | | | | |
| > 110% | | ncu, # | | | | |
| Ni na voljo | | ncu, # | | | | |

Pregled posojil za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje

TOKOVI

Stopnja kritja obresti ob nastanku (ICR-O)

TOKOVI

Izplačana posojila

ncu, #

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje

od tega novi kupci

ncu, #

PORAZDELITEV

od tega posojila v tuji valuti

ncu, #

≤ 100%

ncu, #

od tega s popolno amortizacijo

ncu, #

] 100% ; 125%]

ncu, #

od tega z delno amortizacijo

ncu, #

] 125% ; 150%]

ncu, #

od tega brez amortizacije (*3)

ncu, #

] 150% ; 175%]

ncu, #

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4)

ncu, #

] 175% ; 200%]

ncu, #

od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

> 200%

ncu, #

od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

Razmerje med posojilom in najemnino ob nastanku (LTR-O)

TOKOVI

Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O)

TOKOVI

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

PORAZDELITEV

PORAZDELITEV

≤ 5

ncu, #

≤ 50%

ncu, #

] 5 ; 10]

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

] 10 ; 15]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

] 15 ; 20]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

> 20

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

> 110%

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

POSOJILA ZA NEPREMIČNINE, V KATERIH BIVAJO LASTNIKI

| Pregled posojil za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki | | TOKOVI | | Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O) | | TOKOVI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izplačana posojila | | ncu, # | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v%) |
| od tega novi kupci | | ncu, # | | od tega novi kupci | | Povprečje (v%) |
| od tega posojila v tuji valuti | | ncu, # | | od tega posojila v tuji valuti | | Povprečje (v%) |
| od tega s popolno amortizacijo | | ncu, # | | od tega s popolno amortizacijo | | Povprečje (v%) |
| od tega z delno amortizacijo | | ncu, # | | od tega z delno amortizacijo | | Povprečje (v%) |
| od tega brez amortizacije (*3) | | ncu, # | | od tega brez amortizacije (*3) | | Povprečje (v%) |
| od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4) | | ncu, # | | od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4) | | Povprečje (v%) |
| od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere | | ncu, # | | od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere | | Povprečje (v%) |
| | | | | PORAZDELITEV | | |
| Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C) | | TOKOVI | | ≤ 10% | | ncu, # |
| TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v%) | | ]10% ; 20%] | | ncu, # |
| od tega novi kupci | | Povprečje (v%) | | ]20% ; 30%] | | ncu, # |
| od tega posojila v tuji valuti | | Povprečje (v%) | | ]30% ; 40%] | | ncu, # |
| od tega s popolno amortizacijo | | Povprečje (v%) | | ]40% ; 50%] | | ncu, # |
| od tega z delno amortizacijo | | Povprečje (v%) | | ]50% ; 60%] | | ncu, # |
| od tega brez amortizacije (*3) | | Povprečje (v%) | | > 60% | | ncu, # |
| od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4) | | ncu, # | | Ni na voljo | | ncu, # |
| PORAZDELITEV | | | | | | |
| ≤ 50% | | ncu, # | | | | |
| ]50% ; 60%] | | ncu, # | | Razmerje med posojilom in dohodkom ob nastanku (LTI-O) | | TOKOVI |
| ]60% ; 70%] | | ncu, # | | TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje |
| ]70% ; 80%] | | ncu, # | | PORAZDELITEV | | |
| ]80% ; 90%] | | ncu, # | | ≤ 3 | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| > 110% | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| Ni na voljo | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| | | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| | | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| | | | | > 6 | | ncu, # |
| | | | | Ni na voljo | | ncu, # |

Pregled posojil za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki

TOKOVI

Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O)

TOKOVI

Izplačana posojila

ncu, #

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

od tega novi kupci

ncu, #

od tega novi kupci

Povprečje (v%)

od tega posojila v tuji valuti

ncu, #

od tega posojila v tuji valuti

Povprečje (v%)

od tega s popolno amortizacijo

ncu, #

od tega s popolno amortizacijo

Povprečje (v%)

od tega z delno amortizacijo

ncu, #

od tega z delno amortizacijo

Povprečje (v%)

od tega brez amortizacije (*3)

ncu, #

od tega brez amortizacije (*3)

Povprečje (v%)

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4)

ncu, #

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4)

Povprečje (v%)

od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ≤ 1 leto začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ] 1 leto; 5 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega ] 5 let; 10 let] začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere

ncu, #

od tega > 10 let začetnega obdobja določitve obrestne mere

Povprečje (v%)

PORAZDELITEV

Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C)

TOKOVI

≤ 10%

ncu, #

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

]10% ; 20%]

ncu, #

od tega novi kupci

Povprečje (v%)

]20% ; 30%]

ncu, #

od tega posojila v tuji valuti

Povprečje (v%)

]30% ; 40%]

ncu, #

od tega s popolno amortizacijo

Povprečje (v%)

]40% ; 50%]

ncu, #

od tega z delno amortizacijo

Povprečje (v%)

]50% ; 60%]

ncu, #

od tega brez amortizacije (*3)

Povprečje (v%)

> 60%

ncu, #

od tega nepremičnine na posameznih ozemljih (*4)

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

PORAZDELITEV

≤ 50%

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

Razmerje med posojilom in dohodkom ob nastanku (LTI-O)

TOKOVI

]60% ; 70%]

ncu, #

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje

]70% ; 80%]

ncu, #

PORAZDELITEV

]80% ; 90%]

ncu, #

≤ 3

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

> 110%

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 6

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

| Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C) | | | STANJA |
| --- | --- | --- | --- |
| TEHTANO POVPREČJE | | | Povprečje (v%) |
| PORAZDELITEV | | | |
| ≤ 50% | | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | | ncu, # |
| > 110% | | | ncu, # |
| Ni na voljo | | | ncu, # |
| | | | |
| Zapadlosti ob nastanku v letih | | TOKOVI | |
| TEHTANO POVPREČJE | | Povprečje (v letih) | |
| PORAZDELITEV | | | |
| ≤ 5 let | | ncu, # | |
| ]5 let ; 10 let] | | ncu, # | |
| ]10 let ; 15 let] | | ncu, # | |
| ]15 let ; 20 let] | | ncu, # | |
| ]20 let ; 25 let] | | ncu, # | |
| ]25 let ; 30 let] | | ncu, # | |
| ]30 let ; 35 let] | | ncu, # | |
| > 35 let | | ncu, # | |
| Ni na voljo | | ncu, # | |

Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C)

STANJA

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v%)

PORAZDELITEV

≤ 50%

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

> 110%

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

Zapadlosti ob nastanku v letih

TOKOVI

TEHTANO POVPREČJE

Povprečje (v letih)

PORAZDELITEV

≤ 5 let

ncu, #

]5 let ; 10 let]

ncu, #

]10 let ; 15 let]

ncu, #

]15 let ; 20 let]

ncu, #

]20 let ; 25 let]

ncu, #

]25 let ; 30 let]

ncu, #

]30 let ; 35 let]

ncu, #

> 35 let

ncu, #

Ni na voljo

ncu, #

---

(*1)  Kjer to pride v poštev, je treba posojila brez amortizacije, za katera obstajajo instrumenti za odplačevanje, navesti ločeno.

*1

(*2)  Posojila za stanovanjske nepremičnine, dana v domačem finančnem sistemu katere koli države članice, so lahko zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo na tujih ozemljih. Dodati je treba vrstico za vsako tako tuje ozemlje, ki se šteje za pomembno za namene finančne stabilnosti.

*2

(*3)  Kjer to pride v poštev, je treba posojila brez amortizacije, za katera obstajajo instrumenti za odplačevanje, navesti ločeno.

*3

(*4)  Posojila za stanovanjske nepremičnine, dana v domačem finančnem sistemu katere koli države članice, so lahko zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo na tujih ozemljih. Dodati je treba vrstico za vsako tako tuje ozemlje, ki se šteje za pomembno za namene finančne stabilnosti.

*4

---

PRILOGA III

Priloga III k Priporočilu ESRB/2016/14 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA III

OKVIRNE PREDLOGE ZA KAZALNIKE SEKTORJA POSLOVNIH NEPREMIČNIN

1.   Predloga A: kazalniki fizičnega trga

Kazalniki fizičnega trga

| | Kazalnik | | Razčlenitev |
| --- | --- | --- | --- |
| Pogostost | Vrsta nepremičnine (1) | Lokacija nepremičnine (2) |
| Fizični trg | Indeks cen poslovnih nepremičnin | Četrtletno | I | I |
| Indeks dajanja v najem | Četrtletno | I | I |
| Indeks donosa dajanja v najem | Četrtletno | I | I |
| Stopnje nezasedenosti | Četrtletno | R | R |
| Začete gradnje | Četrtletno | # | # |
| I= indeks
  R= razmerje
  #= kvadratni metri |

Kazalnik

Razčlenitev

Pogostost

Vrsta nepremičnine (1)

Lokacija nepremičnine (2)

Fizični trg

Indeks cen poslovnih nepremičnin

Četrtletno

I

I

Indeks dajanja v najem

Četrtletno

I

I

Indeks donosa dajanja v najem

Četrtletno

I

I

Stopnje nezasedenosti

Četrtletno

R

R

Začete gradnje

Četrtletno

#

#

I= indeks

R= razmerje

# = kvadratni metri

2.   Predloga B: kazalniki izpostavljenosti finančnega sistema

Kazalniki izpostavljenosti

nc= znesek v nacionalni valuti

| | Kazalnik | | Razčlenitev | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pogostost | Vrsta nepremičnine (3) | Lokacija nepremičnine (4) | Vrsta vlagatelja (5)
   (10) | Vrsta posojilodajalca (6) | Država sedeža vlagatelja (10) / posojilodajalca (7) |
| Tokovi
   (8) | Naložbe v poslovne nepremičnine (10) | Četrtletno | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | od tega neposredna imetja poslovnih nepremičnin |

Kazalnik

Razčlenitev

Skupaj

Pogostost

Vrsta nepremičnine (3)

Lokacija nepremičnine (4)

Vrsta vlagatelja (5)
   (10)

Vrsta posojilodajalca (6)

Država sedeža vlagatelja (10) / posojilodajalca (7)

Tokovi
   (8)

Naložbe v poslovne nepremičnine (10)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

—

od tega neposredna imetja poslovnih nepremičnin

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posredna imetja poslovnih nepremičnin |
| --- | --- |

—

od tega posredna imetja poslovnih nepremičnin

Četrtletno

nc

nc

nc

Prilagoditve vrednotenja naložb v poslovne nepremičnine

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

Posojila za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup najemnih stanovanj

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

Nedonosna posojila za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup najemnih stanovanj

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervacije za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup najemnih stanovanj

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Četrtletno

nc

nc

nc

nc

nc

| | Kazalnik | | Razčlenitev | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pogostost | Vrsta nepremičnine (3) | Lokacija nepremičnine (4) | Vrsta vlagatelja (5)
   (10) | Vrsta posojilodajalca (6) | Država sedeža vlagatelja (10) / posojilodajalca (7) |
| Stanja
   (9) | Naložbe v poslovne nepremičnine (10) | Letno | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | od tega neposredna imetja poslovnih nepremičnin |

Kazalnik

Razčlenitev

Skupaj

Pogostost

Vrsta nepremičnine (3)

Lokacija nepremičnine (4)

Vrsta vlagatelja (5)
   (10)

Vrsta posojilodajalca (6)

Država sedeža vlagatelja (10) / posojilodajalca (7)

Stanja
   (9)

Naložbe v poslovne nepremičnine (10)

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

—

od tega neposredna imetja poslovnih nepremičnin

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posredna imetja poslovnih nepremičnin |
| --- | --- |

—

od tega posredna imetja poslovnih nepremičnin

Letno

nc

nc

nc

Prilagoditve vrednotenja naložb v poslovne nepremičnine

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

Posojila za poslovne nepremičnine (vključno s poslovnimi nepremičninami v razvoju ali gradnji)

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega nedonosna posojila za poslovne nepremičnine |
| --- | --- |

—

od tega nedonosna posojila za poslovne nepremičnine

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup najemnih stanovanj

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervacije za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega nedonosna posojila za poslovne nepremičnine |
| --- | --- |

—

od tega nedonosna posojila za poslovne nepremičnine

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup najemnih stanovanj

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

od tega posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

Posojila za poslovne nepremičnine v razvoju (kot del posojil za poslovne nepremičnine)

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

| — | od tega nedonosna posojila |
| --- | --- |

—

od tega nedonosna posojila

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervacije za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine v razvoju

Letno

nc

nc

nc

nc

nc

3.   Predloga C: kazalniki posojilnih standardov

Kazalniki posojilnih standardov (11)

R= razmerje

| | Kazalnik | Pogostost | Tehtano povprečje razmerij |
| --- | --- | --- | --- |
| Tokovi
   (12) | Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O) | Četrtletno | R |
| — | posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |

Kazalnik

Pogostost

Tehtano povprečje razmerij

Tokovi
   (12)

Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O)

Četrtletno

R

—

posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

posojila za nakup najemnih stanovanj

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Četrtletno

R

Stopnja kritja obresti ob nastanku (ICR-O)

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

posojila za nakup najemnih stanovanj

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Četrtletno

R

Stopnja kritja odplačila dolga ob nastanku (DSCR-O)

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

posojila za nakup najemnih stanovanj

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Četrtletno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Četrtletno

R

| | Kazalnik | Pogostost | Tehtano povprečje razmerij |
| --- | --- | --- | --- |
| Stanja
   (13) | Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C) | Letno | R |
| — | posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |

Kazalnik

Pogostost

Tehtano povprečje razmerij

Stanja
   (13)

Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C)

Letno

R

—

posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Letno

R

| — | posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

posojila za nakup najemnih stanovanj

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Letno

R

| — | posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Letno

R

Sedanja stopnja kritja obresti (ICR-C)

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Letno

R

| — | posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

posojila za nakup najemnih stanovanj

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Letno

R

| — | posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Letno

R

Sedanja stopnja kritja odplačila dolga (DSCR-C)

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječih ali v gradnji

Letno

R

| — | posojila za nakup najemnih stanovanj |
| --- | --- |

—

posojila za nakup najemnih stanovanj

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj) |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek (razen najemnih stanovanj)

Letno

R

| — | posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju |
| --- | --- |

—

posojila za nakup poslovnih nepremičnin v razvoju

Letno

R

| — | posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja |
| --- | --- |

—

posojila za nakup nepremičnin za socialna stanovanja

Letno

R

---

(1)  Vrsta nepremičnine se razčleni na pisarne, prodajo na drobno, industrijske, stanovanjske in druge nepremičnine (vse na domačem trgu).

1

(2)  Lokacija nepremičnine se razčleni na domače prvovrstne in domače neprvovrstne.

2

(3)  Vrsta nepremičnine se razčleni na pisarne, prodajo na drobno, industrijske, stanovanjske in druge nepremičnine, kjer to pride v poštev za kazalnik.

3

(4)  Lokacija nepremičnine se razčleni na domače prvovrstne, domače neprvovrstne in tuje.

4

(5)  Vrsta vlagatelja se razčleni na banke, zavarovalne družbe, pokojninske sklade, investicijske sklade, nepremičninske družbe in druge.

5

(6)  Vrsta posojilodajalca se razčleni na banke, zavarovalne družbe, pokojninske sklade, investicijske sklade, nepremičninske družbe in druge.

6

(7)  Država sedeža se razčleni na domače, Evropski gospodarski prostor in tujino.

7

(8)  Za naložbe, posojila in nedonosna posojila so tokovi na bruto osnovi (zajamejo se samo nova posojila/naložbe, brez upoštevanja odplačil ali zmanjšanja obstoječih zneskov).

8

Za prilagoditve vrednotenja naložb in rezervacije za izgube pri posojilih so tokovi na neto osnovi.

(9)  Podatki o stanjih, ki se nanašajo na stanje naložb v poslovne nepremičnine, prilagoditve vrednotenja naložb v poslovne nepremičnine, (nedonosna) posojila za poslovne nepremičnine in rezervacije za izgube pri posojilih za poslovne nepremičnine na datum poročanja.

9

(10)  Samo takrat, kadar naložbe predstavljajo pomemben delež financiranja poslovnih nepremičnin.

10

nc= znesek v nacionalni valuti

nc

(11)  Brez nepremičnin v razvoju, ki se lahko spremljajo z uporabo razmerja med posojilom in stroški (LTC).

11

(12)  Podatki o tokovih novih posojil za poslovne nepremičnine v obdobju poročanja.

12

(13)  Podatki o stanjih, ki se nanašajo na stanje posojil za poslovne nepremičnine na datum poročanja.

13

R= razmerje

R

---

PRILOGA IV

Priloga IV k Priporočilu ESRB/2016/14 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IV

SMERNICE O METODAH ZA MERJENJE IN IZRAČUN KAZALNIKOV

Ta priloga določa splošne smernice o metodah za izračun kazalnikov, ki se uporabljajo v predlogah iz Priloge II in, kjer je primerno, tudi Priloge III. Njen namen ni, da bi določila podrobna tehnična navodila za dokončanje predlog, ki bi zajemala vse možne primere. Poleg tega je treba smernice razlagati tako, da zajemajo ciljne opredelitve in ciljne metode, in v nekaterih primerih so lahko upravičena odstopanja, s katerimi se upoštevajo posebnosti trgov ali tržnih segmentov.

1.   Razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku (LTV-O)

| 1. | Razmerje LTV-O se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna ‚L‘:






  (a) | vključuje vsa posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka (ne glede na namen posojila), po agregiranju posojil ‚po posojilojemalcu‘ in ‚po zavarovanju‘; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

vključuje vsa posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka (ne glede na namen posojila), po agregiranju posojil ‚po posojilojemalcu‘ in ‚po zavarovanju‘;

| (b) | se meri na podlagi izplačanih zneskov in zato ne vključuje neizkoriščenih zneskov iz kreditnih linij. V primeru nepremičnine, ki se še gradi, je ‚L‘ vsota vseh obrokov posojila, izplačanih do datuma poročanja, in razmerje LTV-O se izračuna na datum izplačila katerega koli novega obroka posojila (1). Če zgoraj navedena metoda izračunavanja ni na voljo ali ne ustreza prevladujoči tržni praksi, se lahko LTV-O namesto tega izračuna tudi na podlagi skupnega odobrenega zneska posojila in pričakovane vrednosti stanovanjske nepremičnine, ki se gradi, po dokončanju; |
| --- | --- |

(b)

se meri na podlagi izplačanih zneskov in zato ne vključuje neizkoriščenih zneskov iz kreditnih linij. V primeru nepremičnine, ki se še gradi, je ‚L‘ vsota vseh obrokov posojila, izplačanih do datuma poročanja, in razmerje LTV-O se izračuna na datum izplačila katerega koli novega obroka posojila (1). Če zgoraj navedena metoda izračunavanja ni na voljo ali ne ustreza prevladujoči tržni praksi, se lahko LTV-O namesto tega izračuna tudi na podlagi skupnega odobrenega zneska posojila in pričakovane vrednosti stanovanjske nepremičnine, ki se gradi, po dokončanju;

| (c) | ne vključuje posojil, ki niso zavarovana z nepremičnino, razen če dajalec kredita, ki poroča, šteje nezavarovana posojila kot del transakcije financiranja stanovanjskih posojil, ki vsebuje zavarovana in nezavarovana posojila. V tem primeru je treba nezavarovana posojila prav tako vključiti v ‚L‘; |
| --- | --- |

(c)

ne vključuje posojil, ki niso zavarovana z nepremičnino, razen če dajalec kredita, ki poroča, šteje nezavarovana posojila kot del transakcije financiranja stanovanjskih posojil, ki vsebuje zavarovana in nezavarovana posojila. V tem primeru je treba nezavarovana posojila prav tako vključiti v ‚L‘;

| (d) | se ne prilagodi glede na obstoj drugih zmanjšanj kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(d)

se ne prilagodi glede na obstoj drugih zmanjšanj kreditnega tveganja;

| (e) | ne vključuje stroškov in nadomestil, povezanih s posojilom za stanovanjsko nepremičnino; |
| --- | --- |

(e)

ne vključuje stroškov in nadomestil, povezanih s posojilom za stanovanjsko nepremičnino;

| (f) | ne vključuje posojilnih subvencij. |
| --- | --- |

(f)

ne vključuje posojilnih subvencij.

| 3. | Za namen izračuna ‚V‘:






  (a) | se izračuna na podlagi vrednosti nepremičnine ob nastanku, ki se meri kot nižja vrednost med:






  1. | transakcijsko vrednostjo, npr. kakor je zabeležena v notarski listini, in |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

se izračuna na podlagi vrednosti nepremičnine ob nastanku, ki se meri kot nižja vrednost med:

1.

transakcijsko vrednostjo, npr. kakor je zabeležena v notarski listini, in

| 2. | vrednostjo, kakor jo oceni neodvisni zunanji ali notranji cenilec. |
| --- | --- |

2.

vrednostjo, kakor jo oceni neodvisni zunanji ali notranji cenilec.

Če je na voljo samo ena vrednost, se uporabi ta vrednost;

| (b) | ne upošteva vrednosti načrtovane obnove ali gradbenih del; |
| --- | --- |

(b)

ne upošteva vrednosti načrtovane obnove ali gradbenih del;

| (c) | v primeru nepremičnine, ki se še gradi, predstavlja celotno vrednost nepremičnine do datuma poročanja (ob upoštevanju povečanja vrednosti zaradi napredovanja gradbenih del). ‚V‘ se oceni ob izplačilu vsakega novega obroka posojila, da se omogoči izračun posodobljenega razmerja LTV-O; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nepremičnine, ki se še gradi, predstavlja celotno vrednost nepremičnine do datuma poročanja (ob upoštevanju povečanja vrednosti zaradi napredovanja gradbenih del). ‚V‘ se oceni ob izplačilu vsakega novega obroka posojila, da se omogoči izračun posodobljenega razmerja LTV-O;

| (d) | se ne prilagodi glede na obstoj drugih zmanjšanj kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(d)

se ne prilagodi glede na obstoj drugih zmanjšanj kreditnega tveganja;

| (e) | ne vključuje stroškov in nadomestil, povezanih s posojilom za stanovanjsko nepremičnino; |
| --- | --- |

(e)

ne vključuje stroškov in nadomestil, povezanih s posojilom za stanovanjsko nepremičnino;

| (f) | se ne izračuna kot ‚dolgoročna vrednost‘. Uporabo dolgoročne vrednosti bi bilo mogoče utemeljiti s procikličnostjo ‚V‘, vendar je razmerje LTV-O namenjeno za zajetje kreditnih standardov ob nastanku. Če v trenutku, ko se odobri posojilo za stanovanjsko nepremičnino in registrira razmerje LTV-O, ‚V‘ ne bi predstavljal vrednosti sredstva ob nastanku, kakor se poroča v evidencah posojilodajalca, se ne bi ustrezno zajela dejanska kreditna politika posojilodajalca v zvezi z razmerjem LTV-O. |
| --- | --- |

(f)

se ne izračuna kot ‚dolgoročna vrednost‘. Uporabo dolgoročne vrednosti bi bilo mogoče utemeljiti s procikličnostjo ‚V‘, vendar je razmerje LTV-O namenjeno za zajetje kreditnih standardov ob nastanku. Če v trenutku, ko se odobri posojilo za stanovanjsko nepremičnino in registrira razmerje LTV-O, ‚V‘ ne bi predstavljal vrednosti sredstva ob nastanku, kakor se poroča v evidencah posojilodajalca, se ne bi ustrezno zajela dejanska kreditna politika posojilodajalca v zvezi z razmerjem LTV-O.

| 4. | Če nacionalni makrobonitetni organi menijo, da je to potrebno za upoštevanje posebnosti njihovega trga, lahko poleg tega, da izračunajo razmerje LTV-O v skladu z metodo, opisano v odstavkih 2 in 3, izračunajo razmerje LTV-O tudi tako, da od ‚V‘, kakor je opredeljen v odstavku 3, odštejejo celoten znesek vseh izplačanih ali neizplačanih neporavnanih posojil za stanovanjske nepremičnine, namesto da ta posojila vključijo v izračun ‚L‘, kakor je opisano v odstavku 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Če se trgi posojil za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in nepremičnine, v katerih bivajo lastniki, spremljajo ločeno, se opredelitev razmerja LTV-O uporablja ob upoštevanju naslednjih izjem:






  (a) | za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:






  — | ‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:

—

‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje,

| — | ‚V‘ obsega samo vrednost nepremičnin, kupljenih z namenom oddaje, ob nastanku; |
| --- | --- |

—

‚V‘ obsega samo vrednost nepremičnin, kupljenih z namenom oddaje, ob nastanku;

| (b) | za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:






  — | ‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, v kateri biva lastnik, |
| --- | --- | --- |

(b)

za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:

—

‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, v kateri biva lastnik,

| — | ‚V‘ obsega samo vrednost nepremičnin, v kateri bivajo lastniki, ob nastanku. |
| --- | --- |

—

‚V‘ obsega samo vrednost nepremičnin, v kateri bivajo lastniki, ob nastanku.

| 6. | Nacionalni makrobonitetni organi morajo biti pozorni na to, da so razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine po naravi prociklična, in zato taka razmerja v katerem koli okviru za spremljanje tveganj obravnavati previdno. Lahko proučijo tudi možnost uporabe dodatnih metrik, kot je razmerje med posojilom in dolgoročno vrednostjo nepremičnine, pri katerem se vrednost prilagodi glede na dolgoročno gibanje indeksa tržnih cen. |
| --- | --- |

6.

2.   Sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine (LTV-C)

| 1. | Razmerje LTV-C se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna se ‚LC‘:






  (a) | meri kot neporavnano stanje posojil(-a) – opredeljeno kot ‚L‘ v oddelku 1(2) – na datum poročanja ob upoštevanju odplačil glavnice, prestrukturiranj posojila, novih izplačil glavnice, obračunanih obresti in, v primeru posojil v tujih valutah, sprememb deviznega tečaja; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

meri kot neporavnano stanje posojil(-a) – opredeljeno kot ‚L‘ v oddelku 1(2) – na datum poročanja ob upoštevanju odplačil glavnice, prestrukturiranj posojila, novih izplačil glavnice, obračunanih obresti in, v primeru posojil v tujih valutah, sprememb deviznega tečaja;

| (b) | prilagodi, da se upoštevajo prihranki, zbrani v naložbenem instrumentu, ki je namenjen za odplačilo glavnice posojila. Zbrani prihranki se lahko odštejejo od ‚LC‘ samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (1) | zbrani prihranki so brezpogojno zastavljeni upniku z izrecnim namenom odplačila glavnice posojila na pogodbeno dogovorjene datume in |
| --- | --- | --- |

(b)

prilagodi, da se upoštevajo prihranki, zbrani v naložbenem instrumentu, ki je namenjen za odplačilo glavnice posojila. Zbrani prihranki se lahko odštejejo od ‚LC‘ samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(1)

zbrani prihranki so brezpogojno zastavljeni upniku z izrecnim namenom odplačila glavnice posojila na pogodbeno dogovorjene datume in

| (2) | uporabi se ustrezni odbitek, ki ga določi nacionalni makrobonitetni organ in s katerim se upošteva tržno tveganje in/ali tveganje tretje osebe, povezano z osnovnimi naložbami. |
| --- | --- |

(2)

uporabi se ustrezni odbitek, ki ga določi nacionalni makrobonitetni organ in s katerim se upošteva tržno tveganje in/ali tveganje tretje osebe, povezano z osnovnimi naložbami.

| 3. | Za namen izračuna ‚VC‘:






  (a) | izraža spremembe vrednosti ‚V‘, kakor je opredeljeno v oddelku 1(3), od zadnjega vrednotenja nepremičnine. Sedanjo vrednost nepremičnine mora oceniti neodvisni zunanji ali notranji cenilec. Če taka ocena ni na voljo, se lahko sedanja vrednost nepremičnine oceni z uporabo podrobnega indeksa vrednosti nepremičnin (npr. na podlagi podatkov o transakcijah). Če tudi tak indeks vrednosti nepremičnin ni na voljo, se lahko uporabi podrobni indeks cen nepremičnin po uporabi primerno izbranega odbitka, s katerim se upošteva depreciacija nepremičnine. Vsak indeks vrednosti ali cen nepremičnin mora biti dovolj diferenciran glede na geografsko lokacijo nepremičnine in vrsto nepremičnine; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

izraža spremembe vrednosti ‚V‘, kakor je opredeljeno v oddelku 1(3), od zadnjega vrednotenja nepremičnine. Sedanjo vrednost nepremičnine mora oceniti neodvisni zunanji ali notranji cenilec. Če taka ocena ni na voljo, se lahko sedanja vrednost nepremičnine oceni z uporabo podrobnega indeksa vrednosti nepremičnin (npr. na podlagi podatkov o transakcijah). Če tudi tak indeks vrednosti nepremičnin ni na voljo, se lahko uporabi podrobni indeks cen nepremičnin po uporabi primerno izbranega odbitka, s katerim se upošteva depreciacija nepremičnine. Vsak indeks vrednosti ali cen nepremičnin mora biti dovolj diferenciran glede na geografsko lokacijo nepremičnine in vrsto nepremičnine;

| (b) | se prilagodi glede na spremembe prednostnih pravic na nepremičnini; |
| --- | --- |

(b)

se prilagodi glede na spremembe prednostnih pravic na nepremičnini;

| (c) | se izračunava letno. |
| --- | --- |

(c)

se izračunava letno.

| 4. | Če se trgi posojil za stanovanjske nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in nepremičnine, v katerih bivajo lastniki, spremljajo ločeno, se opredelitev razmerja LTV-C uporablja ob upoštevanju naslednjih izjem:






  (a) | za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:






  — | ‚LC‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:

—

‚LC‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje,

| — | ‚VC‘ se nanaša na sedanjo vrednost nepremičnine, kupljene z namenom oddaje; |
| --- | --- |

—

‚VC‘ se nanaša na sedanjo vrednost nepremičnine, kupljene z namenom oddaje;

| (b) | za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:






  — | ‚LC‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, v kateri biva lastnik, |
| --- | --- | --- |

(b)

za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:

—

‚LC‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, v kateri biva lastnik,

| — | ‚VC‘ obsega samo sedanjo vrednost nepremičnine, v kateri biva lastnik. |
| --- | --- |

—

‚VC‘ obsega samo sedanjo vrednost nepremičnine, v kateri biva lastnik.

3.   Razmerje med posojilom in dohodkom ob nastanku (LTI-O)

| 1. | Razmerje LTI-O se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna ima ‚L‘ enak pomen kot v oddelku 1(2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namen izračuna je ‚I‘ celotni letni razpoložljivi dohodek posojilojemalca, kakor ga dajalec kredita registrira v trenutku nastanka posojila za stanovanjsko nepremičnino. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naslovnike se spodbuja, da se pri določanju ‚razpoložljivega dohodka‘ posojilojemalca čim bolj uskladijo z opredelitvijo (1) in najmanj z opredelitvijo (2):
  Opredelitev (1): ‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve (npr. dobiček) + dohodek iz javnih pokojnin + dohodek iz zasebnih in poklicnih pokojnin + dohodek iz nadomestil za brezposelnost + dohodek iz socialnih transferjev razen nadomestil za brezposelnost + redni zasebni transferji (kot so preživnine) + bruto dohodek od najemnin za nepremičnine + dohodek iz finančnih naložb + dohodek iz zasebnih poslov ali partnerstva + redni dohodek iz drugih virov + posojilne subvencije – davki – premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje + vračilo davkov.
  Za namen te opredelitve:






  (a) | ‚bruto dohodek od najemnin za nepremičnine‘ obsega dohodek od najemnin za nepremičnine v lasti, v zvezi s katerimi trenutno ni neporavnanega posojila za stanovanjsko nepremičnino, in nepremičnine, kupljene z namenom oddaje. Dohodek od najemnin se ugotovi na podlagi informacij, ki so na voljo bankam ali so drugače pripisane. Če natančne informacije niso na voljo, mora institucija, ki poroča, zagotoviti najboljšo oceno dohodka od najemnin in opisati uporabljeno metodologijo za njeno pridobitev; |
| --- | --- | --- |

4.

Opredelitev (1): ‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve (npr. dobiček) + dohodek iz javnih pokojnin + dohodek iz zasebnih in poklicnih pokojnin + dohodek iz nadomestil za brezposelnost + dohodek iz socialnih transferjev razen nadomestil za brezposelnost + redni zasebni transferji (kot so preživnine) + bruto dohodek od najemnin za nepremičnine + dohodek iz finančnih naložb + dohodek iz zasebnih poslov ali partnerstva + redni dohodek iz drugih virov + posojilne subvencije – davki – premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje + vračilo davkov.

Za namen te opredelitve:

(a)

‚bruto dohodek od najemnin za nepremičnine‘ obsega dohodek od najemnin za nepremičnine v lasti, v zvezi s katerimi trenutno ni neporavnanega posojila za stanovanjsko nepremičnino, in nepremičnine, kupljene z namenom oddaje. Dohodek od najemnin se ugotovi na podlagi informacij, ki so na voljo bankam ali so drugače pripisane. Če natančne informacije niso na voljo, mora institucija, ki poroča, zagotoviti najboljšo oceno dohodka od najemnin in opisati uporabljeno metodologijo za njeno pridobitev;

| (b) | ‚davki‘ obsegajo po vrstnem redu glede na pomembnost davke na izplačane plače, davčne olajšave, pokojninske ali zavarovalne premije, če se zaračunajo od bruto dohodka, posebne davke, npr. davke na nepremičnine, in druge davke na nepotrošnjo; |
| --- | --- |

(b)

‚davki‘ obsegajo po vrstnem redu glede na pomembnost davke na izplačane plače, davčne olajšave, pokojninske ali zavarovalne premije, če se zaračunajo od bruto dohodka, posebne davke, npr. davke na nepremičnine, in druge davke na nepotrošnjo;

| (c) | ‚premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje‘ obsegajo fiksne in obvezne izdatke, ki se v nekaterih državah plačajo po obdavčitvi; |
| --- | --- |

(c)

‚premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje‘ obsegajo fiksne in obvezne izdatke, ki se v nekaterih državah plačajo po obdavčitvi;

| (d) | ‚vračilo davkov‘ obsega povračila davčnega organa, ki so povezana z davčno olajšavo za obresti od posojil za stanovanjske nepremičnine; |
| --- | --- |

(d)

‚vračilo davkov‘ obsega povračila davčnega organa, ki so povezana z davčno olajšavo za obresti od posojil za stanovanjske nepremičnine;

| (e) | ‚posojilne subvencije‘ obsegajo vse ukrepe javnega sektorja, namenjene za olajšanje posojilojemalčevega bremena odplačevanja posojila (npr. subvencionirane obrestne mere, subvencije za odplačilo). |
| --- | --- |

(e)

‚posojilne subvencije‘ obsegajo vse ukrepe javnega sektorja, namenjene za olajšanje posojilojemalčevega bremena odplačevanja posojila (npr. subvencionirane obrestne mere, subvencije za odplačilo).

Opredelitev (2): ‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve (npr. dobiček) – davki.

| 5. | Če se trgi posojil za stanovanjske nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in stanovanjske nepremičnine, v katerih bivajo lastniki, spremljajo ločeno, se opredelitev razmerja LTI-O uporablja ob upoštevanju naslednjih izjem:






  (a) | za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:






  — | ‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:

—

‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje;

| (b) | za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:






  — | ‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani z nepremičnino, v kateri biva lastnik, |
| --- | --- | --- |

(b)

za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:

—

‚L‘ obsega samo posojila ali obroke posojil, ki jih posojilojemalec zavaruje z nepremičnino v trenutku nastanka, ki so povezani z nepremičnino, v kateri biva lastnik,

| — | če ima posojilojemalec posojila za nepremičnino, v kateri biva lastnik, in posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, se lahko za podporo odplačila posojil za nepremičnino, v kateri biva lastnik, uporabi samo dohodek od najemnin za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, zmanjšan za stroške odplačila posojil za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje. V tem primeru je najboljša opredelitev ‚razpoložljivega dohodka‘:
  ‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve, npr. dobiček + dohodek iz javnih pokojnin + dohodek iz zasebnih in poklicnih pokojnin + dohodek iz nadomestil za brezposelnost + dohodek iz socialnih transferjev razen nadomestil za brezposelnost + redni zasebni transferji, npr. preživnine + (bruto dohodek od najemnin za nepremičnine – stroški odplačila dolga za nakup nepremičnin, ki se oddajajo) + dohodek iz finančnih naložb + dohodek iz zasebnih poslov ali partnerstva + redni dohodek iz drugih virov + posojilne subvencije – davki – premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje + vračilo davkov. |
| --- | --- |

—

če ima posojilojemalec posojila za nepremičnino, v kateri biva lastnik, in posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, se lahko za podporo odplačila posojil za nepremičnino, v kateri biva lastnik, uporabi samo dohodek od najemnin za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, zmanjšan za stroške odplačila posojil za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje. V tem primeru je najboljša opredelitev ‚razpoložljivega dohodka‘:

‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve, npr. dobiček + dohodek iz javnih pokojnin + dohodek iz zasebnih in poklicnih pokojnin + dohodek iz nadomestil za brezposelnost + dohodek iz socialnih transferjev razen nadomestil za brezposelnost + redni zasebni transferji, npr. preživnine + (bruto dohodek od najemnin za nepremičnine – stroški odplačila dolga za nakup nepremičnin, ki se oddajajo) + dohodek iz finančnih naložb + dohodek iz zasebnih poslov ali partnerstva + redni dohodek iz drugih virov + posojilne subvencije – davki – premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje + vračilo davkov.

4.   Razmerje med dolgom in dohodkom ob nastanku (DTI-O)

| 1. | Razmerje DTI-O se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna ‚D‘ obsega celotni dolg posojilojemalca, ne glede na to, ali je zavarovan z nepremičnino ali ne, vključno z vsemi neporavnanimi finančnimi posojili, tj. posojili, ki jih odobrijo ponudnik posojil za stanovanjske nepremičnine in drugi posojilodajalci, v trenutku nastanka posojila za stanovanjsko nepremičnino. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namen izračuna ima ‚I‘ enak pomen kot v oddelku 3(4). |
| --- | --- |

3.

5.   Razmerje med odplačilom posojila in dohodkom ob nastanku (LSTI-O)

| 1. | Razmerje LSTI-O se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna so ‚LS‘ letni stroški odplačila dolgov iz naslova posojila za stanovanjsko nepremičnino, opredeljenega kot ‚L‘ v oddelku 1(2), v trenutku nastanka posojila. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namen izračuna ima ‚I‘ enak pomen kot v oddelku 3(4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če se trgi posojil za stanovanjske nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in stanovanjske nepremičnine, v katerih bivajo lastniki, spremljajo ločeno, se opredelitev razmerja LSTI-O uporablja ob upoštevanju naslednjih izjem:






  (a) | za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:






  — | ‚LS‘ so letni stroški odplačila dolgov, povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje, v trenutku nastanka posojila; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

za posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje:

—

‚LS‘ so letni stroški odplačila dolgov, povezani s posojilom za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje, v trenutku nastanka posojila;

| (b) | za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:






  — | ‚LS‘ so letni stroški odplačila dolgov, povezani s posojilom za nepremičnino, v kateri biva lastnik, v trenutku nastanka posojila. |
| --- | --- | --- |

(b)

za posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki:

—

‚LS‘ so letni stroški odplačila dolgov, povezani s posojilom za nepremičnino, v kateri biva lastnik, v trenutku nastanka posojila.

| — | Ustrezna najboljša opredelitev ‚razpoložljivega dohodka‘ je:
  ‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve, npr. dobiček + dohodek iz javnih pokojnin + dohodek iz zasebnih in poklicnih pokojnin + dohodek iz nadomestil za brezposelnost + dohodek iz socialnih transferjev razen nadomestil za brezposelnost + redni zasebni transferji, npr. preživnine + (bruto dohodek od najemnin za nepremičnine – stroški odplačila dolga za nakup nepremičnin, ki se oddajajo + dohodek iz finančnih naložb) + dohodek iz zasebnih poslov ali partnerstva + redni dohodek iz drugih virov + posojilne subvencije – davki – premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje + vračilo davkov. |
| --- | --- |

—

Ustrezna najboljša opredelitev ‚razpoložljivega dohodka‘ je:

‚razpoložljivi dohodek‘ = dohodek iz zaposlitve + dohodek iz samozaposlitve, npr. dobiček + dohodek iz javnih pokojnin + dohodek iz zasebnih in poklicnih pokojnin + dohodek iz nadomestil za brezposelnost + dohodek iz socialnih transferjev razen nadomestil za brezposelnost + redni zasebni transferji, npr. preživnine + (bruto dohodek od najemnin za nepremičnine – stroški odplačila dolga za nakup nepremičnin, ki se oddajajo + dohodek iz finančnih naložb) + dohodek iz zasebnih poslov ali partnerstva + redni dohodek iz drugih virov + posojilne subvencije – davki – premije za zdravstveno varstvo/socialno varnost/zdravstveno zavarovanje + vračilo davkov.

6.   Razmerje med odplačilom dolga in dohodkom ob nastanku (DSTI-O)

| 1. | Razmerje DSTI-O se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna so ‚DS‘ letni stroški odplačila celotnega dolga posojilojemalca, opredeljenega kot ‚D‘ v oddelku 4(2), v trenutku nastanka posojila. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za namen izračuna ima ‚I‘ enak pomen kot v oddelku 3(4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Razmerje DSTI-O je treba šteti kot neobvezni kazalnik, saj posojilodajalci morda nimajo v vseh jurisdikcijah dostopa do potrebnih informacij za izračun njegovega števca. Vendar pa se v jurisdikcijah, v katerih posojilodajalci imajo dostop do teh informacij (npr. prek kreditnih registrov ali davčnih evidenc), makrobonitetne organe močno spodbuja, da v svoj okvir za spremljanje tveganj vključijo tudi ta kazalnik. |
| --- | --- |

4.

7.   Stopnja kritja obresti (ICR)

| 1. | Stopnja ICR se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna:






  (a) | ‚bruto letni dohodek od najemnin‘ je letni dohodek od najemnin za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, v bruto znesku pred zmanjšanjem za operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine in pred davki; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

‚bruto letni dohodek od najemnin‘ je letni dohodek od najemnin za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, v bruto znesku pred zmanjšanjem za operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine in pred davki;

| (b) | ‚letni stroški obresti‘ so letni stroški obresti, povezani z nepremičninami, kupljenimi z namenom oddaje. |
| --- | --- |

(b)

‚letni stroški obresti‘ so letni stroški obresti, povezani z nepremičninami, kupljenimi z namenom oddaje.

| 3. | Pri tej stopnji gre lahko za njeno vrednost ob nastanku posojila (ICR-O) ali njeno sedanjo vrednost (ICR-C). |
| --- | --- |

3.

8.   Razmerje med posojilom in najemnino ob nastanku (LTR-O)

| 1. | Razmerje LTR-O se opredeli kot: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Za namen izračuna:






  (a) | ‚posojilo za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje‘ ima enak pomen kot ‚L‘ v oddelku 1(2), vendar je omejeno na posojila za stanovanjsko nepremičnino, s katerimi se financira nepremičnina, kupljena z namenom oddaje; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

‚posojilo za nepremičnino, kupljeno z namenom oddaje‘ ima enak pomen kot ‚L‘ v oddelku 1(2), vendar je omejeno na posojila za stanovanjsko nepremičnino, s katerimi se financira nepremičnina, kupljena z namenom oddaje;

| (b) | ‚neto letni dohodek od najemnin‘ je letni dohodek od najemnin za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, zmanjšan za operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine, pred davki; |
| --- | --- |

(b)

‚neto letni dohodek od najemnin‘ je letni dohodek od najemnin za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, zmanjšan za operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine, pred davki;

| (c) | ‚bruto letni dohodek od najemnin‘ je letni dohodek od oddaje nepremičnin, kupljenih z namenom oddaje, najemnikom, v bruto znesku pred zmanjšanjem za operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine in pred davki. |
| --- | --- |

(c)

‚bruto letni dohodek od najemnin‘ je letni dohodek od oddaje nepremičnin, kupljenih z namenom oddaje, najemnikom, v bruto znesku pred zmanjšanjem za operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine in pred davki.

Za izračun razmerja LTR-O se uporabi neto letni dohodek od najemnin. Če ta informacija ni na voljo, se lahko namesto tega uporabi bruto letni dohodek od najemnin.

---

(1)  V primeru nepremičnine, ki se še gradi, se razmerje LTV-O v določenem trenutku n lahko izračuna kot:

1

Formula

pri čemer se i = 1, ..., n nanaša na obroke posojil, izplačane do časa n, V
  0 je prvotna vrednost zavarovanja z nepremičnino (npr. zemljišča) in Formula predstavlja spremembo vrednosti nepremičnine, ki je nastala v obdobjih do izplačila n-tega obroka posojila.

i

n

n

V

0

---

PRILOGA V

Priloga V k Priporočilu ESRB/2016/14 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA V

SMERNICE O OPREDELITVAH IN KAZALNIKIH

Ta priloga določa smernice o posebnih vprašanjih, povezanih z opredelitvijo kazalnikov, in zlasti v zvezi s Prilogo III. Njen namen ni, da bi določila podrobna tehnična navodila za dokončanje predlog iz Priloge III, ki bi zajemala vse možne primere. Poleg tega je treba smernice razlagati tako, da zajemajo ciljne opredelitve in ciljne metode, in v nekaterih primerih so lahko upravičena odstopanja, s katerimi se upoštevajo posebnosti trgov ali tržnih segmentov.

1.   Opredelitve poslovnih nepremičnin

Trenutno na ravni Unije ni opredelitve poslovnih nepremičnin, ki bi bila dovolj natančna za makrobonitetne namene.

| (a) | Uredba (EU) št. 575/2013 v členu 4(1)(75) opredeljuje stanovanjske nepremičnine, ne določa pa natančne opredelitve poslovnih nepremičnin, razen da jih v členu 126 opiše kot ‚pisarne ali druge poslovne prostore‘. Navedena uredba zahteva tudi, da vrednost nepremičnine ne sme biti odvisna od kreditne kakovosti posojilojemalca ali uspešnosti osnovnega projekta v zvezi s poslovnimi nepremičninami. |
| --- | --- |

(a)

Uredba (EU) št. 575/2013 v členu 4(1)(75) opredeljuje stanovanjske nepremičnine, ne določa pa natančne opredelitve poslovnih nepremičnin, razen da jih v členu 126 opiše kot ‚pisarne ali druge poslovne prostore‘. Navedena uredba zahteva tudi, da vrednost nepremičnine ne sme biti odvisna od kreditne kakovosti posojilojemalca ali uspešnosti osnovnega projekta v zvezi s poslovnimi nepremičninami.

| (b) | Organ EBA je določil uporabno dodatno merilo: glavni nameni nepremičnine ‚morajo biti povezani z gospodarsko dejavnostjo‘ (1). Čeprav je to merilo koristno, še vedno ni dovolj natančno za makrobonitetne namene. |
| --- | --- |

(b)

Organ EBA je določil uporabno dodatno merilo: glavni nameni nepremičnine ‚morajo biti povezani z gospodarsko dejavnostjo‘ (1). Čeprav je to merilo koristno, še vedno ni dovolj natančno za makrobonitetne namene.

| (c) | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (2) je prav tako možen vir za opredelitev poslovnih nepremičnin. Izhodišče, na podlagi katerega je bilo to priporočilo prvotno sprejeto, je upravičevalo sprejetje podrobnejših opredelitev za namene finančne stabilnosti, vendar pa se je ob zadnjem dogajanju na področju statistike pokazala potreba po natančnejši uskladitvi opredelitve poslovnih nepremičnin z opredelitvijo v Uredbi (EU) 2016/867, da se olajša spremljanje in analiziranje finančne stabilnosti ter omogoči popolna primerljivost med državami. |
| --- | --- |

(c)

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (2) je prav tako možen vir za opredelitev poslovnih nepremičnin. Izhodišče, na podlagi katerega je bilo to priporočilo prvotno sprejeto, je upravičevalo sprejetje podrobnejših opredelitev za namene finančne stabilnosti, vendar pa se je ob zadnjem dogajanju na področju statistike pokazala potreba po natančnejši uskladitvi opredelitve poslovnih nepremičnin z opredelitvijo v Uredbi (EU) 2016/867, da se olajša spremljanje in analiziranje finančne stabilnosti ter omogoči popolna primerljivost med državami.

| (d) | Pobuda skupine G20 glede podatkovnih vrzeli (3) je sklop 20 priporočil o izboljšanju ekonomske in finančne statistike, ki je bil uveden z namenom izboljšati razpoložljivost in primerljivost ekonomskih in finančnih podatkov po finančni krizi v letih 2007 in 2008. Priporočili II.17 in II.18 druge faze pobude skupine G20 glede podatkovnih vrzeli (DGI-2) (4) poudarjata potrebo po izboljšanju razpoložljivosti statistike o stanovanjskih in poslovnih nepremičninah. Na podlagi te pobude je Komisija (Eurostat) leta 2017 objavila poročilo o virih, metodah in vprašanjih na področju kazalnikov cen poslovnih nepremičnin (5), ki daje informacije o izvirnih podatkih in metodologijah v zvezi z indeksi cen poslovnih nepremičnin s ciljem, da se pripravljavci in uporabniki bolje seznanijo z različnimi viri podatkov in metodami merjenja ter vprašanji v tej zvezi. |
| --- | --- |

(d)

Pobuda skupine G20 glede podatkovnih vrzeli (3) je sklop 20 priporočil o izboljšanju ekonomske in finančne statistike, ki je bil uveden z namenom izboljšati razpoložljivost in primerljivost ekonomskih in finančnih podatkov po finančni krizi v letih 2007 in 2008. Priporočili II.17 in II.18 druge faze pobude skupine G20 glede podatkovnih vrzeli (DGI-2) (4) poudarjata potrebo po izboljšanju razpoložljivosti statistike o stanovanjskih in poslovnih nepremičninah. Na podlagi te pobude je Komisija (Eurostat) leta 2017 objavila poročilo o virih, metodah in vprašanjih na področju kazalnikov cen poslovnih nepremičnin (5), ki daje informacije o izvirnih podatkih in metodologijah v zvezi z indeksi cen poslovnih nepremičnin s ciljem, da se pripravljavci in uporabniki bolje seznanijo z različnimi viri podatkov in metodami merjenja ter vprašanji v tej zvezi.

| (e) | Posvetovalni dokument o popravkih standardiziranega pristopa za kreditno tveganje Baselskega odbora za bančni nadzor (6) prav tako opredeljuje poslovne nepremičnine kot nasprotje stanovanjskih nepremičnin. Izpostavljenost do stanovanjskih nepremičnin je opredeljena kot izpostavljenost, zavarovana z nepremičnino, ki je po naravi stanovanjska in ustreza vsem veljavnim zakonom in drugim predpisom, ki omogočajo, da se nepremičnina uporablja za bivalne namene, tj. s stanovanjsko nepremičnino. Izpostavljenost do poslovnih nepremičnin je nato opredeljena kot izpostavljenost, zavarovana z nepremičnino, ki ni stanovanjska nepremičnina. |
| --- | --- |

(e)

Posvetovalni dokument o popravkih standardiziranega pristopa za kreditno tveganje Baselskega odbora za bančni nadzor (6) prav tako opredeljuje poslovne nepremičnine kot nasprotje stanovanjskih nepremičnin. Izpostavljenost do stanovanjskih nepremičnin je opredeljena kot izpostavljenost, zavarovana z nepremičnino, ki je po naravi stanovanjska in ustreza vsem veljavnim zakonom in drugim predpisom, ki omogočajo, da se nepremičnina uporablja za bivalne namene, tj. s stanovanjsko nepremičnino. Izpostavljenost do poslovnih nepremičnin je nato opredeljena kot izpostavljenost, zavarovana z nepremičnino, ki ni stanovanjska nepremičnina.

Glede na omejitve zgoraj navedenih opredelitev to priporočilo določa delovno opredelitev poslovnih nepremičnin posebej za makrobonitetne namene. Poslovno nepremičnino opredeljuje kot katero koli nepremičnino, ki ustvarja dohodek, obstoječo ali v razvoju, vključno z najemnimi stanovanji, ali nepremičnino, ki jo lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, obstoječo ali v gradnji; ne vključuje nepremičnin, ki so razvrščene kot stanovanjske nepremičnine, in vključuje socialna stanovanja.

O tem, ali je treba nepremičnine v razvoju šteti kot poslovne nepremičnine, je mogoče razpravljati. Nacionalna praksa v zvezi s tem je različna. Vendar so izkušnje številnih držav članic med zadnjo finančno krizo pokazale, kako pomembno je za namene finančne stabilnosti spremljati naložbe v to gospodarsko dejavnost in njeno financiranje.

Nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, so opredeljene kot vse nepremičnine, pri katerih se ustvarja dohodek z najemninami ali dobičkom od njihove prodaje. Zato so nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in najemna stanovanja podkategoriji nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek.

Nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, se nanašajo na vse nepremičnine, ki so v neposredni lasti fizičnih oseb, z glavnim namenom oddaje najemnikom. Nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, so mejno področje med stanovanjskimi nepremičninami in poslovnimi nepremičninami. Ker pa to dejavnost običajno opravljajo najemodajalci z majhnim portfeljem nepremičnin kot neizključno in nepoklicno dejavnost, se lahko za namene finančne stabilnosti šteje, da spada bolj v sektor stanovanjskih nepremičnin kot v sektor poslovnih nepremičnin. Zato se nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, razvrstijo kot stanovanjske nepremičnine in so tako samodejno izključene iz opredelitve poslovnih nepremičnin, čeprav se še štejejo za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek. Kljub temu se zaradi posebnih značilnosti tveganja na tem podtrgu nacionalnim makrobonitetnim organom priporoča, da spremljajo gibanje na tem podtrgu v okviru ločene razčlenitve, če ta dejavnost predstavlja pomemben vir tveganj ali pomemben delež stanja in tokov celotnega posojanja za stanovanjske nepremičnine. Zato je vključena tudi razčlenitev posojil za stanovanjske nepremičnine, po kateri se razlikujejo posojila za nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, in posojila za nepremičnine, v katerih bivajo lastniki. Nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, ki so v gradnji, se prav tako štejejo za stanovanjske nepremičnine. Podobno se stavbe, ki se gradijo z namenom, da jih bodo za bivalne namene uporabljali lastniki, prav tako štejejo za stanovanjske nepremičnine.

Najemna stanovanja se nanašajo na nepremičnine, ki so v lasti pravnih oseb (npr. profesionalnih vlagateljev) z namenom oddaje najemnikom. Te nepremičnine se štejejo tudi za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, in se zato razvrstijo kot poslovne nepremičnine. Poleg tega se najemna stanovanja, ki so v gradnji, prav tako razvrstijo kot poslovne nepremičnine, natančneje kot nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, v razvoju. Za namene finančne stabilnosti je lahko pomembno tudi ločeno spremljanje financiranja najemnih stanovanj. Zato so vključene ločene razčlenitve za tovrstna posojila.

Nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek in niso nepremičnine, kupljene z namenom oddaje, niti najemna stanovanja, so prav tako vključene v opredelitev poslovnih nepremičnin, in sicer tako obstoječe kot tiste v gradnji. Primeri takih drugih vrst nepremičnin, ki ustvarjajo dohodek, so pisarniške stavbe, oddane v najem, in poslovni prostori, oddani v najem. Med gradnjo se tovrstne nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, štejejo za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, v razvoju, ki se razvrstijo kot poslovne nepremičnine.

Nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, vključujejo poslovne prostore in tudi nepremičnine posebne vrste, kot so cerkve, univerze, muzeji itd. O tem, ali je treba nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, razvrstiti kot poslovne nepremičnine ali kot drugo vrsto nepremičnin, je mogoče razpravljati. Nacionalna praksa glede tega je različna, saj se lahko v nekaterih državah članicah šteje, da so tveganja, ki so povezana s takimi nepremičninami, drugačna od tveganj, ki so povezana s poslovnimi nepremičninami. Res je, da se lahko tveganja med državami članicami razlikujejo, vendar je pomembno, da se ta tveganja spremljajo tudi za namene finančne stabilnosti. Zato so nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, vključene v opredelitev poslovnih nepremičnin. Poleg tega so zaradi posebnosti financiranja različnih nepremičninskih trgov v državah članicah vključene ločene razčlenitve, da se lahko ločeno spremljajo tveganja, povezana s temi vrstami financiranja. Nepremičnine, ki jih lastniki uporabljajo za poslovanje, uresničevanje svojega namena ali opravljanje dejavnosti, bi se morale šteti za poslovne nepremičnine tako med gradnjo kot tudi po dokončanju.

Socialna stanovanja so kompleksen segment nepremičninskega trga, saj imajo lahko različne oblike po državah članicah in znotraj njih. Ker socialnih stanovanj običajno ne zgradijo, kupijo ali obnovijo fizične osebe, se ne razvrstijo kot stanovanjske nepremičnine, ampak kot poslovne nepremičnine. Vendar pa je v nekaterih državah zaradi vidikov finančne stabilnosti pomembno, da se tveganja, ki izvirajo iz te vrste nepremičnin, spremljajo v okviru ločene razčlenitve. Zato so dodane ločene razčlenitve za tovrstna posojila. Poleg tega se šteje, da so socialna stanovanja, ki so v neposredni lasti države, v lasti za uresničevanje namena države, zato se prav tako razvrstijo kot poslovne nepremičnine. Socialna stanovanja, ki so še v gradnji, se prav tako razvrstijo kot poslovne nepremičnine, saj se štejejo za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, v razvoju.

Vse druge nepremičnine v gradnji se štejejo kot stanovanjske nepremičnine ali poslovne nepremičnine v skladu s splošnima opredelitvama iz točk (4) in (38) oddelka 2(1)(1).

2.   Viri podatkov o poslovnih nepremičninah

2.1   Kazalniki fizičnega trga poslovnih nepremičnin

Kazalnike fizičnega trga poslovnih nepremičnin je mogoče pridobiti prek:

| (a) | javnih virov, npr. nacionalnih statističnih uradov ali zemljiških knjig, ali |
| --- | --- |

(a)

javnih virov, npr. nacionalnih statističnih uradov ali zemljiških knjig, ali

| (b) | ponudnikov podatkov iz zasebnega sektorja, ki zajemajo pomemben del trga poslovnih nepremičnin. |
| --- | --- |

(b)

ponudnikov podatkov iz zasebnega sektorja, ki zajemajo pomemben del trga poslovnih nepremičnin.

Poročilo ESRB o poslovnih nepremičninah in finančni stabilnosti v EU vsebuje pregled razpoložljivih indeksov cen in možnih virov podatkov (7).

2.2   Kazalniki izpostavljenosti finančnega sistema do poslovnih nepremičnin

Podatke o izpostavljenostih udeležencev na trgu, vsaj tistih iz finančnega sektorja, je mogoče zbrati prek nadzorniškega poročanja. Nekatere podatke na nacionalni ravni že zbirata ECB in organ EIOPA. Vendar ti podatki niso zelo podrobni. Nove predloge za nadzorniško poročanje za banke, tj. finančno poročanje (FINREP) in splošno poročanje (COREP), za zavarovatelje na podlagi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter za investicijske sklade na podlagi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9) lahko zagotovijo bolj podroben vpogled v izpostavljenosti finančnih institucij do poslovnih nepremičnin.

Klasifikacije iz statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE rev 2.0) so lahko koristne za približek izpostavljenosti finančnih institucij do poslovnih nepremičnin, saj glede njih obstaja široko soglasje med institucijami Unije in se uporabljajo v predlogah za regulativno poročanje za banke in zavarovalnice. Dve področji sta upoštevni v tem smislu:

| (a) | področje F: gradbeništvo, razen gradnje inženirskih objektov, in |
| --- | --- |

(a)

področje F: gradbeništvo, razen gradnje inženirskih objektov, in

| (b) | področje L: poslovanje z nepremičninami, razen posredništva v prometu z nepremičninami. |
| --- | --- |

(b)

področje L: poslovanje z nepremičninami, razen posredništva v prometu z nepremičninami.

Glavna slabost uporabe klasifikacij NACE je v tem, da so usmerjene v gospodarske sektorje in ne v posojila. Na primer, posojilo nepremičninski družbi za nakup voznega parka se poroča v področju L, čeprav ne gre za posojilo za poslovno nepremičnino.

2.3   Uporaba podatkov iz zasebnega sektorja

Če nacionalni makrobonitetni organi za pripravo kazalnikov poslovnih nepremičnin uporabljajo podatke ponudnika podatkov iz zasebnega sektorja, se od njih pričakuje, da določijo razlike pri obsegu in opredelitvah v primerjavi s tistimi, ki se zahtevajo v tem priporočilu. Biti morajo tudi zmožni predložiti podrobnosti v zvezi s osnovno metodologijo, ki jo uporablja ponudnik, in zajetjem v vzorcu. Podatki ponudnika iz zasebnega sektorja morajo biti reprezentativni za celoten trg in ustrezne razčlenitve, določene v priporočilu D:

| (a) | vrsta nepremičnine; |
| --- | --- |

(a)

vrsta nepremičnine;

| (b) | lokacija nepremičnine; |
| --- | --- |

(b)

lokacija nepremičnine;

| (c) | vrsta in država sedeža vlagatelja; |
| --- | --- |

(c)

vrsta in država sedeža vlagatelja;

| (d) | vrsta in država sedeža posojilodajalca. |
| --- | --- |

(d)

vrsta in država sedeža posojilodajalca.

3.   Ustrezne razčlenitve kazalnikov

Nacionalni makrobonitetni organi morajo biti v zvezi z ustreznimi razčlenitvami, določenimi v priporočilu D, zmožni predložiti oceno pomembnosti takih razčlenitev za njihov trg poslovnih nepremičnin, kadar jih uporabljajo za namene spremljanja, pri čemer upoštevajo tudi načelo sorazmernosti.

‚Vrsta nepremičnine‘ se nanaša na primarno rabo poslovne nepremičnine. Za kazalnike poslovnih nepremičnin mora ta razčlenitev obsegati naslednje kategorije:

| (a) | stanovanjske, npr. večstanovanjski objekti; |
| --- | --- |

(a)

stanovanjske, npr. večstanovanjski objekti;

| (b) | prodaja na drobno, npr. hoteli, restavracije, nakupovalni centri; |
| --- | --- |

(b)

prodaja na drobno, npr. hoteli, restavracije, nakupovalni centri;

| (c) | pisarne, npr. nepremičnine, ki se uporabljajo predvsem za poklicne ali poslovne pisarne; |
| --- | --- |

(c)

pisarne, npr. nepremičnine, ki se uporabljajo predvsem za poklicne ali poslovne pisarne;

| (d) | industrijske, npr. nepremičnine, ki se uporabljajo za namene proizvodnje, distribucije in logistike; |
| --- | --- |

(d)

industrijske, npr. nepremičnine, ki se uporabljajo za namene proizvodnje, distribucije in logistike;

| (e) | druge vrste poslovnih nepremičnin. |
| --- | --- |

(e)

druge vrste poslovnih nepremičnin.

Če je nepremičnina v mešani rabi, se šteje kot dve različni nepremičnini (na primer na podlagi površine, ki je namenjena za vsako rabo), če je mogoče narediti tako razčlenitev; drugače se nepremičnina lahko razvrsti glede na prevladujočo rabo.

‚Lokacija nepremičnine‘ se nanaša na geografsko razčlenitev (npr. po regijah) ali podtrge trga nepremičnin, ki morajo vključevati tudi prvovrstne lokacije in neprvovrstne lokacije. Na splošno se za prvovrstno lokacijo šteje najboljša lokacija na določenem trgu, kar se kaže tudi v donosu dajanja v najem (običajno najnižji na trgu). Za poslovne stavbe je to lahko osrednja lokacija v večjem mestu. Za stavbe za prodajo na drobno se to lahko nanaša na središče mesta z veliko pešci ali osrednje postavljen nakupovalni center. Za logistične stavbe se to lahko nanaša na lokacijo s potrebno infrastrukturo in storitvami, ki ima odličen dostop do transportnih omrežij.

‚Ozemlje nepremičnine‘ se nanaša na ozemlje, na katerem se nahaja nepremičnina, s katero je zavarovano posojilo, dano v domačem finančnem sistemu katere koli države članice. Ta razčlenitev mora obsegati naslednje podkategorije:

| (a) | domače ozemlje; |
| --- | --- |

(a)

domače ozemlje;

| (b) | tuje ozemlje, razčlenjeno po posameznih državah, ki jih nacionalni makrobonitetni organi države članice štejejo za pomembne za namene finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(b)

tuje ozemlje, razčlenjeno po posameznih državah, ki jih nacionalni makrobonitetni organi države članice štejejo za pomembne za namene finančne stabilnosti.

‚Vrsta vlagatelja‘ se nanaša na širše kategorije vlagateljev, kot so:

| (a) | banke; |
| --- | --- |

(a)

banke;

| (b) | zavarovalne družbe; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalne družbe;

| (c) | pokojninski skladi; |
| --- | --- |

(c)

pokojninski skladi;

| (d) | investicijski skladi; |
| --- | --- |

(d)

investicijski skladi;

| (e) | nepremičninske družbe; |
| --- | --- |

(e)

nepremičninske družbe;

| (f) | drugi. |
| --- | --- |

(f)

drugi.

Verjetno je, da bodo na voljo samo podatki o evidentiranem posojilojemalcu ali vlagatelju. Vendar se morajo nacionalni makrobonitetni organi zavedati, da se lahko evidentirani posojilojemalec ali vlagatelj razlikuje od končnega posojilojemalca ali vlagatelja, kjer je končno tveganje. Zato se organe spodbuja, da spremljajo tudi informacije o končnem posojilojemalcu ali vlagatelju, kadar je to mogoče, npr. prek informacij, ki jih zberejo od udeležencev na trgu, da bi bolje razumeli ravnanje udeležencev na trgu in tveganja.

‚Vrsta posojilodajalca‘ se nanaša na širše kategorije posojilodajalcev, kot so:

| (a) | banke, vključno s ‚slabimi bankami‘; |
| --- | --- |

(a)

banke, vključno s ‚slabimi bankami‘;

| (b) | zavarovalne družbe; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalne družbe;

| (c) | pokojninski skladi. |
| --- | --- |

(c)

pokojninski skladi.

Nacionalni makrobonitetni organi morajo seznam vrst vlagateljev in posojilodajalcev morda prilagoditi, da upoštevajo lastnosti lokalnega sektorja poslovnih nepremičnin.

‚Država sedeža‘ se nanaša na državo, v kateri ima udeleženec na trgu sedež. Država sedeža vlagateljev in posojilodajalcev se razčleni vsaj na naslednje tri geografske kategorije:

| (a) | domači; |
| --- | --- |

(a)

domači;

| (b) | preostali del Evropskega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

(b)

preostali del Evropskega gospodarskega prostora;

| (c) | tujina. |
| --- | --- |

(c)

tujina.

Nacionalni makrobonitetni organi se morajo zavedati, da se lahko evidentirana država sedeža vlagatelja ali posojilodajalca razlikuje od države sedeža končnega vlagatelja ali posojilodajalca, kjer je končno tveganje. Zato se organe spodbuja, da spremljajo tudi informacije o državi sedeža končnega posojilodajalca ali vlagatelja, npr. prek informacij, ki jih zberejo od udeležencev na trgu.

Razčlenitve iz priporočila D(2) je treba upoštevati kot priporočeni minimum. Vendar pa nacionalni makrobonitetni organi lahko uporabijo dodatne razčlenitve, ki temeljijo na njihovih lastnih opredelitvah in metrikah ter za katere ob upoštevanju posebnosti njihovega nacionalnega trga poslovnih nepremičnin ocenijo, da so potrebne za namene finančne stabilnosti. V zvezi s temi dodatnimi razčlenitvami lahko nacionalni makrobonitetni organi izberejo način spremljanja in kategoriziranja teh segmentov trga, ki se jim zdi primeren za njihov nacionalni trg poslovnih nepremičnin. Kadar se nekatere podkategorije poslovnih nepremičnin ali stanovanjskih nepremičnin ne štejejo za pomembne za namene finančne stabilnosti, se lahko nacionalni makrobonitetni organi tudi odločijo, da tveganj, ki izvirajo iz teh vrst nepremičnin in/ali njihovega financiranja, ne bodo spremljali. V takih primerih se bo neukrepanje nacionalnih makrobonitetnih organov štelo za utemeljeno, če bodo predložili zadostne razloge.

4.   Metode za izračun kazalnikov fizičnega trga

Cena poslovnih nepremičnin se nanaša na vrednost pri stalni kakovosti, tj. tržno vrednost nepremičnine brez sprememb kakovosti, kot je depreciacija (in zastaranje) ali apreciacija (npr. prenova), s prilagoditvijo kakovosti.

Smernice iz dela, ki ga je začel Eurostat, svetujejo, da je treba podatke o cenah zbirati na podlagi dejanskih transakcij. Če ti podatki niso na voljo in/ali niso popolnoma reprezentativni, se lahko uporabijo kot približek podatki o oceni ali vrednotenju, pod pogojem, da ti podatki izražajo veljavno tržno ceno in ne trajnostnega pristopa merjenja cen.

5.   Ocena izpostavljenosti finančnega sistema do poslovnih nepremičnin

Izpostavljenost finančnega sistema do poslovnih nepremičnin sestavljajo posojila, pogosto s strani bank in včasih tudi s strani zavarovalnih družb, ter naložbe, ki jih pogosto izvedejo zavarovalne družbe, pokojninski skladi in investicijski skladi. Naložbe se lahko nanašajo na neposredna imetja poslovnih nepremičnin, npr. posedovanje lastninske pravice na poslovni nepremičnini, in posredna imetja poslovnih nepremičnin, npr. prek vrednostnih papirjev in investicijskih skladov. Če posojilodajalec ali vlagatelj uporablja nosilec s posebnim namenom kot namensko tehniko financiranja poslovnih nepremičnin, je treba tako posojanje ali naložbe šteti kot neposredno posojanje za poslovne nepremičnine oziroma neposredna imetja poslovnih nepremičnin (pristop vpogleda).

Pri oceni teh izpostavljenosti za sistem kot celoto se morajo nacionalni makrobonitetni organi zavedati tveganja dvojnega štetja. Vlagatelji lahko v poslovne nepremičnine vlagajo neposredno in posredno. Na primer, pokojninski skladi in zavarovalne družbe pogosto posredno vlagajo v poslovne nepremičnine.

Možno je tudi, da je težje zajeti izpostavljenosti tujih udeležencev na trgu, ki lahko predstavljajo pomemben del trga (10). Ker so ti udeleženci na trgu pomembni za delovanje trga poslovnih nepremičnin, je priporočljivo spremljati njihovo dejavnost.

Ker se izgube iz dejavnosti poslovnih nepremičnin pogosto koncentrirajo v posojilih bank za poslovne nepremičnine, se nacionalne makrobonitetne organe spodbuja, da pri spremljanju tej dejavnosti posvetijo posebno pozornost.

6.   Metode za izračun razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine

V Prilogi IV so določene metode za izračun razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku in sedanjega razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine. Kadar se ti razmerji izračunavata za poslovne nepremičnine, pa je treba upoštevati vrsto posebnosti.

V primeru sindiciranega posojila je treba razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku izračunati kot razmerje med prvotnim zneskom vseh posojil, odobrenih posojilojemalcu, in vrednostjo nepremičnine ob nastanku. Če gre za več nepremičnin, je treba razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku izračunati kot razmerje med prvotno vrednostjo posojila (ali posojil) in skupno vrednostjo zadevnih nepremičnin.

Ker je v sektorju poslovnih nepremičnin število nepremičnin veliko manjše in so nepremičnine bolj heterogene kot v sektorju stanovanjskih nepremičnin, je sedanje razmerje med posojilom in vrednostjo nepremičnine bolj primerno izračunati na podlagi ocene vrednosti posameznih nepremičnin kot pa z uporabo indeksa vrednosti ali indeksa cen.

Nazadnje, nacionalni makrobonitetni organi morajo spremljati porazdelitev razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine s posebnim poudarkom na najbolj tveganih posojilih, tj. tistih z najvišjim razmerjem med posojilom in vrednostjo nepremičnine, saj izgube pogosto nastanejo zaradi takega tveganja z roba statistične porazdelitve.

7.   Metode za izračun stopnje kritja obresti (ICR) in stopnje kritja odplačila dolga (DSCR)

Stopnja kritja obresti (ICR) in stopnja kritja odplačila dolga (DSCR) se nanašata na dohodek od najemnin, ki ga ustvari nepremičnina, ki ustvarja dohodek, ali sklop takih nepremičnin, ali na denarni tok, ustvarjen s poslovanjem, uresničevanjem namena ali opravljanjem dejavnosti lastnikov nepremičnine, zmanjšan za davke in operativne stroške, ki morajo posojilojemalcu nastati, da ohrani vrednost nepremičnine, ter – v primeru denarnega toka – prilagojen za druge stroške in koristi, ki so neposredno povezani z uporabo nepremičnine.

Stopnja ICR se opredeli kot:

Formula

Za namen izračuna stopnje ICR:

| (a) | ‚neto letni dohodek‘ vključuje letni dohodek od najemnin, pridobljen z oddajanjem nepremičnine najemnikom, ali letni denarni tok, ustvarjen s poslovanjem, uresničevanjem namena ali opravljanjem dejavnosti lastnikov nepremičnine, zmanjšan za davke in operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine ter – v primeru denarnega toka – prilagojen za druge stroške in koristi, ki so neposredno povezani z uporabo nepremičnine; |
| --- | --- |

(a)

‚neto letni dohodek‘ vključuje letni dohodek od najemnin, pridobljen z oddajanjem nepremičnine najemnikom, ali letni denarni tok, ustvarjen s poslovanjem, uresničevanjem namena ali opravljanjem dejavnosti lastnikov nepremičnine, zmanjšan za davke in operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine ter – v primeru denarnega toka – prilagojen za druge stroške in koristi, ki so neposredno povezani z uporabo nepremičnine;

| (b) | ‚letni stroški obresti‘ so letni stroški obresti, povezani s posojilom, ki je zavarovano s poslovno nepremičnino ali sklopom poslovnih nepremičnin. |
| --- | --- |

(b)

‚letni stroški obresti‘ so letni stroški obresti, povezani s posojilom, ki je zavarovano s poslovno nepremičnino ali sklopom poslovnih nepremičnin.

Namen stopnje kritja obresti je meriti, v kolikšni meri dohodek, ki ga ustvari nepremičnina, zadošča za plačilo stroškov obresti, ki posojilojemalcu nastanejo zaradi nakupa te nepremičnine. Zato je treba stopnjo ICR analizirati na ravni nepremičnine.

Stopnja DSCR se opredeli kot:

Formula

Za namen izračuna stopnje DSCR:

| (a) | ‚neto letni dohodek‘ je letni dohodek od najemnin, pridobljen z oddajanjem nepremičnine najemnikom, ali letni denarni tok, ustvarjen s poslovanjem, uresničevanjem namena ali opravljanjem dejavnosti lastnikov nepremičnine, zmanjšan za davke in operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine ter – v primeru denarnega toka – prilagojen za druge stroške in koristi, ki so neposredno povezani z uporabo nepremičnine; |
| --- | --- |

(a)

‚neto letni dohodek‘ je letni dohodek od najemnin, pridobljen z oddajanjem nepremičnine najemnikom, ali letni denarni tok, ustvarjen s poslovanjem, uresničevanjem namena ali opravljanjem dejavnosti lastnikov nepremičnine, zmanjšan za davke in operativne stroške za ohranitev vrednosti nepremičnine ter – v primeru denarnega toka – prilagojen za druge stroške in koristi, ki so neposredno povezani z uporabo nepremičnine;

| (b) | ‚letno odplačilo dolga‘ je letno odplačilo dolga, povezano s posojilom, ki je zavarovano s poslovno nepremičnino ali sklopom poslovnih nepremičnin. |
| --- | --- |

(b)

‚letno odplačilo dolga‘ je letno odplačilo dolga, povezano s posojilom, ki je zavarovano s poslovno nepremičnino ali sklopom poslovnih nepremičnin.

Namen stopnje DSCR je oceniti težo celotnega bremena dolga, ki ga nepremičnina ustvarja za posojilojemalca. Zato imenovalec ne vključuje samo stroškov obresti, temveč tudi amortizacijo posojila, tj. odplačila glavnice. Glavno vprašanje za tak kazalnik je, ali bi ga bilo treba izračunati na ravni nepremičnine ali na ravni posojilojemalca. Financiranje poslovnih nepremičnin se običajno zagotavlja brez regresne pravice, tj. posojilodajalec se je upravičen poplačati samo iz dohodka od nepremičnine in ne iz drugih dohodkov ali sredstev posojilojemalca. Zato je bolj realistično in primerno izračunati stopnjo kritja odplačila dolga na ravni nepremičnine. Poleg tega bi osredotočanje na celotni dohodek posojilojemalca sprožilo pomembna vprašanja glede konsolidacije, kar bi otežilo opredelitev metrike, ki bi bila primerljiva med državami članicami.

8.   Dodatni kazalniki, upoštevni za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, v razvoju

Za nepremičnine, ki ustvarjajo dohodek, v razvoju lahko nacionalni makrobonitetni organi namesto razmerja med posojilom in vrednostjo nepremičnine ob nastanku spremljajo razmerje med posojilom in stroški (LTC). Razmerje med posojilom in stroški pomeni razmerje med prvotnim zneskom vseh odobrenih posojil in stroški, povezanimi z gradnjo nepremičnine do dokončanja.

Poleg tega morajo nacionalni makrobonitetni organi spremljanje osredotočiti na najbolj tvegane razvojne projekte, npr. tiste, ki imajo zelo nizko stopnjo predhodne oddaje ali stopnjo predhodne prodaje. Za zgradbo, ki se še gradi, je stopnja predhodne oddaje enaka razmerju med površino, ki jo je razvijalec nepremičnine že oddal, ko se posojilo izda, in celotno površino, ki bo na voljo, ko bo nepremičnina dokončana; podobno je stopnja predhodne prodaje enaka razmerju med površino, ki jo je razvijalec nepremičnine že prodal, ko se posojilo izda, in celotno površino, ki bo na voljo, ko bo nepremičnina dokončana.

9.   Letna objava izpostavljenosti do poslovnih nepremičnin s strani evropskih nadzornih organov

Evropskim nadzornim organom se priporoča, da na podlagi informacij, ki so na voljo iz predlog za regulativno poročanje, najmanj enkrat letno razkrijejo agregirane informacije o izpostavljenosti do različnih nacionalnih trgov poslovnih nepremičnin v Uniji, ki se nanašajo na subjekte pod njihovim nadzorom na posamični podlagi. Pričakuje se, da bo tako javno razkritje izboljšalo seznanjenost nacionalnih makrobonitetnih organov z dejavnostjo subjektov iz drugih držav članic na njihovem domačem trgu poslovnih nepremičnin. V primeru pomislekov glede obsega ali kakovosti objavljenih podatkov se k taki objavi dodajo ustrezne pripombe.

Na splošno bi morali evropski nadzorni organi vsakemu nacionalnemu makrobonitetnemu organu v Uniji omogočiti, da oceni izpostavljenosti vseh finančnih institucij v Uniji do njegovega nacionalnega trga. To pomeni, da bi bilo treba podatke, zbrane za vse finančne institucije v Uniji, agregirati na ravni države.

Pri razkritju takih agregiranih informacij bi morali evropski nadzorni organi uporabiti informacije v predlogah za regulativno poročanje, ki vsebujejo geografsko razčlenitev kreditnih izpostavljenosti in/ali (neposrednih in posrednih) naložb. Kadar predloge za poročanje vsebujejo razčlenitev po kodah NACE (11), bi lahko poslovne nepremičnine uvrstili tako na področje ‚F‘ kot tudi na področje ‚L‘, čeprav bi bilo strogo gledano nekatere od podkategorij treba izločiti na podlagi opredelitve poslovnih nepremičnin, sprejete v tem priporočilu.

---

(1)  Glej odgovor organa EBA na vprašanje z identifikacijsko oznako 2014_1214 z dne 21. novembra 2014.

1

(2)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/867 z dne 18. maja 2016 o zbiranju podrobnih podatkov o kreditih in kreditnem tveganju (ECB/2016/13) (UL L 144, 1.6.2016, str. 44).

2

(3)  Odbor za finančno stabilnost in Mednarodni denarni sklad, The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors, 29. oktober 2009.

3

The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors

(4)  Odbor za finančno stabilnost in Mednarodni denarni sklad, Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative, september 2015.

4

Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative

(5)  Commercial property price indicators: sources, methods and issues, Statistical Reports, izdaja 2017, Eurostat, Urad za publikacije Evropske unije, 2017.

5

Commercial property price indicators: sources, methods and issues

Statistical Reports

(6)  Baselski odbor za bančni nadzor, Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document, december 2015.

6

Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document

(7)  ESRB, Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, zlasti oddelek 2.2 Priloge II.

7

Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(8)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

9

(10)  ESRB, Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, zlasti oddelek 2.3 in okvir 1.

10

Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(11)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

11

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/43

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o udeležbi ponudnikov in blaga tretje države na trgu javnih naročil EU

(2019/C 271/02)

Kazalo

| Zakaj te smernice? | 44 |
| --- | --- |

| Pravni okvir | 45 |
| --- | --- |

| 1. | Dostop ponudnikov in blaga iz tretje države do trga javnih naročil EU | 46 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Sporazumi o mednarodnem javnem naročanju in instrument za mednarodno javno naročanje | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Posebna pravila in sporazumi za posamezne sektorje in projekte | 47 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Javna naročila, organizirana v okviru medvladnih sporazumov | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Ukrepi v sektorju javnih služb | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Naročila na področju obrambe in varnosti | 49 |
| --- | --- | --- |

1.2.3

| 1.3 | V praksi | 50 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | Neobičajno nizke ponudbe | 51 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Prepoznavanje neobičajno nizkih ponudb | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Preiskovanje neobičajno nizkih ponudb | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zavrnitev neobičajno nizkih ponudb | 53 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | V praksi | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | Standardi kakovosti – strateški pristop k javnemu naročanju | 54 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Načrtovanje naložb | 56 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Opredelitev meril kakovosti v postopku javnega naročanja | 58 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Spremljanje izvajanja naročila | 61 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | V praksi | 62 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 4. | Praktična pomoč Evropske komisije | 62 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Povzetek | 63 |
| --- | --- | --- |

5.

GLOSAR KRATIC

| Kratica | Opredelitev |
| --- | --- |
| SEU | Sodišče Evropske unije |
| EGP | Evropski gospodarski prostor |
| EMAS | Sistem za okoljsko ravnanje in presojo |
| EU | Evropska unija |
| SPT | Sporazum o prosti trgovini |
| GPP | zelena javna naročila |
| GPA | Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih |
| MOD | Mednarodna organizacija dela |
| IPI | Instrument za mednarodno javno naročanje |
| OECD | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj |
| R in R | raziskave in razvoj |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| STO | Svetovna trgovinska organizacija |

Kratica

Opredelitev

SEU

Sodišče Evropske unije

EGP

Evropski gospodarski prostor

EMAS

Sistem za okoljsko ravnanje in presojo

EU

Evropska unija

SPT

Sporazum o prosti trgovini

GPP

zelena javna naročila

GPA

Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o vladnih naročilih

MOD

Mednarodna organizacija dela

IPI

Instrument za mednarodno javno naročanje

OECD

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj

R in R

raziskave in razvoj

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

STO

Svetovna trgovinska organizacija

Zakaj te smernice?

Evropska komisija ter visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sta marca 2019 sprejeli Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu „EU – Kitajska – strateška vizija“ (1) (sporočilo), v katerem pozivata, naj se uporabi „proaktiven pristop h krepitvi gospodarske konkurenčnosti in zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev“.

EU bi si morala pri svojih gospodarskih odnosih še naprej prizadevati za bolj uravnotežene in vzajemne pogoje. V tem pogledu so pomemben element javna naročila, ki znašajo približno 14 % bruto domačega proizvoda.

Vzpostavitev enotnega trga javnih naročil je eden ključnih dosežkov notranjega trga. Objava razpisov na ravni EU zagotavlja preglednost in ustvarja priložnosti za podjetja iz vse EU. Cilj boljšega izvajanja pravil v primeru tujih ponudnikov je zagotovitev najvišjih standardov kakovosti v vseh fazah postopka, najugodnejših ponudb, trajnostnosti projektov in enakih konkurenčnih pogojev za podjetja iz EU in podjetja zunaj EU, ki sodelujejo na razpisnih postopkih.

Komisija se je zato obvezala, da bo „objavila smernice o pravnem okviru za udeležbo tujih ponudnikov in blaga na trgu javnih naročil EU, pri čemer bo upoštevala pravila EU in mednarodna pravila o javnih naročilih, vključno s pravili o neobičajno nizkih ponudbah, varnostne, okoljske in delovne standarde“ (ukrep 7).

Evropski svet je podprl pristop Komisije in poziva Unijo k ukrepanju, ker mora „zaščititi svoje interese ob upoštevanju nepoštenih praks tretjih držav, pri tem pa v celoti uporabiti instrumente trgovinske zaščite in naša pravila o javnem naročanju ter zagotoviti dejansko vzajemnost pri javnih naročilih s tretjimi državami“. Poudaril je tudi, da bi bilo treba „zaradi varstva potrošnikov ter spodbujanja gospodarske rasti in konkurenčnosti [...] v skladu z dolgoročnimi strateškimi interesi Unije zagotoviti pošteno konkurenco na enotnem trgu in na svetovni ravni“ (2).

Poleg tega se je Komisija zavezala, da bo skupaj z državami članicami pred koncem leta 2019 pregledala izvajanje trenutnega okvira, da se ugotovijo pomanjkljivosti. Vse pri tem ugotovljene vrzeli bodo temeljito ocenjene, zlasti z vidika morebitnih vrzeli, ki ovirajo enake konkurenčne pogoje za podjetja iz EU in zunaj EU, ki sodelujejo na razpisnih postopkih.

Ponudnikov, blaga ali storitev tretjih držav ne zavezujejo zmeraj enaki ali enakovredni okoljski, socialni ali delovni standardi, kot se uporabljajo za gospodarske subjekte EU. Podobno za ponudnike tretjih držav ne veljajo nujno stroga pravila o državni pomoči, kakršna se uporabljajo v EU. Zato so lahko ponudniki, blago ali storitve EU v slabšem položaju. Treba je uporabljati pravila EU o javnem naročanju, s katerimi se zagotovi, da se za ponudnike iz EU in tretjih držav uporabljajo enaki ali enakovredni standardi in zahteve.

Za obravnavo izkrivljanj na evropskih trgih javnih naročil, ki so nastala zaradi subvencij tretjih držav ali drugih oblik državno podprtega financiranja, bo verjetno potrebna večsmerna intervencija. V tem smislu je ključna uporaba določb v zvezi z neobičajno nizkimi ponudbami, vendar to morda ne bo zadostovalo in bo potrebna nadaljnja analiza.

Sporočilo tudi opominja na zavezo Komisije, da zagotovi vzajemnost pri dostopu do tujih trgov javnih naročil. V preteklih letih je EU svoje trge javnih naročil zelo odprla tretjim državam, podjetja EU pa na nekaterih tujih trgih pogosto naletijo na težave pri dostopu do priložnosti v zvezi z javnimi naročili. Komisija je leta 2016 izdala spremenjen predlog instrumenta mednarodnih javnih naročil (IPI) (3), ki bo, če bo sprejet, našim podjetjem odprl vrata in jim omogočil, da na enakopravni podlagi konkurirajo podjetjem zunaj EU.

Komisija je z zavezo k ukrepom v sporočilu potrdila, kakšno pomembnost pripisuje spodbujanju poštene konkurence in enakim konkurenčnim pogojem na notranjem trgu na področju javnih naročil.

V skladu s cilji sporočila „Strateška vizija EU – Kitajska“ je namen teh smernic z izboljšanjem razumevanja nekaterih praktičnih vidikov postopkov javnega naročanja, določenih v ustrezni zakonodaji EU, zagotoviti pomoč javnim kupcem, kadar na razpisih sodelujejo tretje države. Hkrati je namen spodbujati načelo, da se v postopkih javnega naročanja poleg cene upoštevajo tudi visoki evropski standardi, zlasti na področjih dela, okolja in varnosti. S tem so torej v pomoč pri zagotavljanju, da veljajo enaki konkurenčni pogoji kot za ponudnike, blago in storitve iz EU. Te smernice temeljijo na sporočilu „Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo“ (4), s katerim je bilo vzpostavljeno široko partnerstvo z državami članicami za krepitev učinkovitosti javnih naročil. Poznavanje in izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja obstoječi pravni okvir, bo okrepilo enotni trg in prispevalo k enakim konkurenčnim pogojem na trgu javnih naročil EU.

Pravni okvir

Okvir javnega naročanja je določen v številnih instrumentih. V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) (5) za javna naročila v EU veljajo osnovna načela preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije. Direktive o javnem naročanju določajo minimalna harmonizirana pravila o javnem naročanju, Ta urejajo, kako organi in nekateri izvajalci javnih služb kupujejo blago, gradnje in storitve. Prenesena so v nacionalno zakonodajo in veljajo za razpise, katerih denarna vrednost presega določeni znesek. Postopkovna pravila veljajo za vsako posamezno javno naročilo ne glede na izvor ponudnika.

V mednarodnem okviru pogodbe, ki jih je sklenila EU, opredeljujejo, kdo ima zagotovljen dostop do trga javnih naročil EU. Glavna pomembna pogodba je Sporazum o vladnih naročilih (GPA) (6), s katerim se trg javnih naročil EU odpira drugim pogodbenicam sporazuma. Poleg tega več sporazumov EU o prosti trgovini (SPT) vsebuje poglavja o javnem naročanju. Te smernice ne nadomeščajo ustrezne zakonodaje o javnem naročanju in se ne smejo razumeti kot priročnik z navodili, „kako izpolnjevati zahteve, določene v zakonodaji“. Le Sodišče Evropske unije je pristojno za pravno zavezujočo razlago zakonodaje EU (7). Smernice ne posegajo v mednarodne obveznosti EU, kar zadeva njene trgovinske partnerice.

1.   Dostop ponudnikov in blaga iz tretje države do trga javnih naročil EU

| Člen 25 Direktive 2014/24/EU

  Javni naročniki zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije, kadar jih zajemajo priloge 1, 2, 4 in 5 (8) ter splošne pripombe k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA ter drugi mednarodni sporazumi, ki zavezujejo Unijo. |
| --- |

Člen 25 Direktive 2014/24/EU

Javni naročniki zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije, kadar jih zajemajo priloge 1, 2, 4 in 5 (8) ter splošne pripombe k Dodatku I (v zvezi z Evropsko unijo) k Sporazumu GPA ter drugi mednarodni sporazumi, ki zavezujejo Unijo.

EU si dejavno prizadeva, da bi bile priložnosti v zvezi z javnimi naročili odprte za evropska podjetja, zato se zavzema za vzajemno odprtje trgov javnih naročil tretjih držav. V mednarodnih pogajanjih EU podpira širši prevzem meril kakovosti, vključno z okoljskimi, socialnimi, delovnimi in inovacijskimi vidiki, ter ambiciozno odprtje mednarodnih trgov javnih naročil.

EU se je v več mednarodnih sporazumih (npr. Sporazumu o vladnih naročilih in dvostranskih sporazumih o prosti trgovini s poglavji o javnem naročanju) zavezala, da bo za nekatere gradnje, blago, storitve in gospodarske subjekte več tretjih držav zagotovila dostop do svojih trgov javnih naročil.

Temu primerno direktive o javnem naročanju določajo, da javni naročniki zagotovijo obravnavo gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov iz držav podpisnic navedenih sporazumov, ki ni manj ugodna od obravnave gradenj, blaga, storitev in gospodarskih subjektov Unije, kadar jih zajemajo ti sporazumi (9).

Zunaj okvira te obveznosti gospodarski subjekti iz tretjih držav, ki nimajo sporazuma o odprtju trga javnih naročil EU ali katerih blago, storitve in gradnje niso zajeti v takem sporazumu, nimajo zagotovljenega dostopa do postopkov javnega naročanja v EU in so lahko izključeni.

1.1   Sporazumi o mednarodnem javnem naročanju in instrument za mednarodno javno naročanje

| Sporazum o vladnih naročilih (GPA)

  Sporazum o vladnih naročilih, sklenjen v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), subjektom iz 19 drugih sodelujočih partneric STO omogoča, da oddajajo ponudbe za nekatera javna naročila v EU, državam EU pa, da oddajajo ponudbe za naročila v 19 drugih partnericah STO. |
| --- |

Sporazum o vladnih naročilih (GPA)

Sporazum o vladnih naročilih, sklenjen v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), subjektom iz 19 drugih sodelujočih partneric STO omogoča, da oddajajo ponudbe za nekatera javna naročila v EU, državam EU pa, da oddajajo ponudbe za naročila v 19 drugih partnericah STO.

| Dvostranski sporazumi o prosti trgovini

  EU je sklenila sporazume o prosti trgovini (SPT) z državami po vsem svetu, kar podjetjem pogodbenic omogoča boljši vzajemni dostop do trgov javnih naročil.
  To velja na primer za nedavna sporazuma o prosti trgovini s Kanado in Japonsko. |
| --- |

Dvostranski sporazumi o prosti trgovini

EU je sklenila sporazume o prosti trgovini (SPT) z državami po vsem svetu, kar podjetjem pogodbenic omogoča boljši vzajemni dostop do trgov javnih naročil.

To velja na primer za nedavna sporazuma o prosti trgovini s Kanado in Japonsko.

Če javni kupci prejmejo ponudbo od gospodarskega subjekta zunaj EU, bi morali preveriti, ali je ponudba zajeta v sporazumih o mednarodnem javnem naročanju, ki jih je podpisala EU, kot so Sporazum o vladnih naročilih ali sporazumi o prosti trgovini, da ugotovijo, ali ima ponudnik zagotovljen dostop do javnega naročila.

| Sporazum o vladnih naročilih ima trenutno 20 pogodbenic: EU za svojih 28 držav članic, Armenija, Avstralija, Črna gora, Hongkong (Kitajska), Islandija, Izrael, Japonska, Južna Koreja, Kanada, Kitajski Tajpej, Lihtenštajn, Moldavija, Norveška, Nova Zelandija, Singapur, Švica, Ukrajina, Združene države in Nizozemska (za Arubo). |
| --- |

Sporazum o vladnih naročilih ima trenutno 20 pogodbenic: EU za svojih 28 držav članic, Armenija, Avstralija, Črna gora, Hongkong (Kitajska), Islandija, Izrael, Japonska, Južna Koreja, Kanada, Kitajski Tajpej, Lihtenštajn, Moldavija, Norveška, Nova Zelandija, Singapur, Švica, Ukrajina, Združene države in Nizozemska (za Arubo).

Sporazum o vladnih naročilih in poglavja o vladnih naročilih v sporazumih o prosti trgovini se ne uporabljajo samodejno za vsa vladna naročila pogodbenic. Sporazum o vladnih naročilih in sporazumi o prosti trgovini imajo dva dela:

| (a) | pravno besedilo s pravili glede načel in postopkov ter |
| --- | --- |

(a)

pravno besedilo s pravili glede načel in postopkov ter

| (b) | liste kritja vsake pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

liste kritja vsake pogodbenice.

Liste kritja določajo, kateri javni subjekti morajo upoštevati dogovorjena pravila ter v kakšnem obsegu so njihova javna naročila blaga in storitev odprta za udeležbo gospodarskih subjektov (ter njihovega blaga in storitev) drugih pogodbenic GPA in partneric SPT.

Zajeta so samo javna naročila, ki presegajo določene mejne vrednosti, navedene v listi kritja vsake pogodbenice.

Liste kritja trga EU so določene v prilogah k Dodatku I k Sporazumu o vladnih naročilih in v ustreznih prilogah k zadevnim sporazumom o prosti trgovini. S preverjanjem teh virov lahko javni kupec ugotovi, ali ima ponudnik (ali njegovo blago in storitve) zagotovljen dostop do javnega naročila.

EU s sporazumi o prosti trgovini spodbuja uporabo okoljskih, socialnih in z delom povezanih vidikov, dokler se ti uporabljajo nediskriminatorno. Ti sporazumi prispevajo k nadaljnjemu odprtju trgov javnih naročil EU in tretjih držav.

V primeru sporazumov o prosti trgovini morajo javni naročniki upoštevati podoben postopek preverjanja, kar zadeva kritje načrtovanega javnega naročila. EU je vključila pravila o javnem naročanju in obveze glede dostopa do trga v veliko svojih sporazumov o prosti trgovini. Sporazumi o prosti trgovini večinoma temeljijo na zgradbi Sporazuma o vladnih naročilih.

| Instrument za mednarodno javno naročanje

  Komisija je predlagala instrument za mednarodno javno naročanje (IPI) (10) za pospeševanje vzajemnosti in zagotavljanje močnejšega položaja pri pogajanjih s tretjimi državami o odprtju njihovih trgov javnih naročil za podjetja EU. Obstaja jasna potreba po močnejšem pogajalskem položaju, da se preprečijo diskriminatorni ukrepi in čista zaprtja trgov.
  Zato je Evropski svet 21. marca 2019 v sklepih pozval k „nadaljevanju razprav o instrumentu EU za mednarodno naročanje“ (11). |
| --- |

Instrument za mednarodno javno naročanje

Komisija je predlagala instrument za mednarodno javno naročanje (IPI) (10) za pospeševanje vzajemnosti in zagotavljanje močnejšega položaja pri pogajanjih s tretjimi državami o odprtju njihovih trgov javnih naročil za podjetja EU. Obstaja jasna potreba po močnejšem pogajalskem položaju, da se preprečijo diskriminatorni ukrepi in čista zaprtja trgov.

Zato je Evropski svet 21. marca 2019 v sklepih pozval k „nadaljevanju razprav o instrumentu EU za mednarodno naročanje“ (11).

1.2   Posebna pravila in sporazumi za posamezne sektorje in projekte

| Medvladni sporazumi

  Mednarodni sporazumi s tretjimi državami lahko vsebujejo posebna pravila o javnih naročilih, vendar morajo biti skladna z načeli preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije iz Pogodbe. |
| --- |

Medvladni sporazumi

Mednarodni sporazumi s tretjimi državami lahko vsebujejo posebna pravila o javnih naročilih, vendar morajo biti skladna z načeli preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije iz Pogodbe.

| Sektor javnih služb

  V sektorju javnih služb lahko javni kupci zavrnejo ponudbe za naročila blaga, če je več kot 50 % proizvodov iz nekaterih tretjih držav. |
| --- |

Sektor javnih služb

V sektorju javnih služb lahko javni kupci zavrnejo ponudbe za naročila blaga, če je več kot 50 % proizvodov iz nekaterih tretjih držav.

| Obramba in varnost

  Pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti se lahko države članice same odločijo, ali bodo dovolile, da javni kupci sprejemajo tuje ponudnike. |
| --- |

Obramba in varnost

Pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti se lahko države članice same odločijo, ali bodo dovolile, da javni kupci sprejemajo tuje ponudnike.

1.2.1   Javna naročila, organizirana v okviru medvladnih sporazumov

V posebnih primerih in za konkretne projekte lahko države članice načrtujejo, da se naročila dodelijo na podlagi mednarodnih sporazumov s tretjimi državami, ki imajo drugačno ureditev za javna naročila v primerjavi z evropskim okvirom.

Razpisni postopki v okviru takih sporazumov so izvzeti iz zakonodaje EU o javnem naročanju pod pogoji, določenimi v direktivah, dokler so posebna pravila o javnem naročanju iz mednarodnega sporazuma v celoti skladna s Pogodbo EU, zlasti z načeli preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije. Taki sporazumi morajo biti priglašeni Komisiji.

Pri javnih naročilih, organiziranih na podlagi takih mednarodnih sporazumov, se morajo upoštevati načela Pogodbe EU, vključno s primerno in javno objavo, tako da se udeležba omogoči vsem podjetjem ne glede na kraj njihovega sedeža ali državo izvora. Neposredna oddaja, ki že po naravi ne zagotavlja preglednosti in konkurenčnosti, ni združljiva s temi temeljnimi načeli.

V zunanjem okviru noben mednarodni sporazum, sklenjen med državo članico in eno ali več tretjimi državami, ne more biti podlaga za dodelitev naročil neposredno tretjim državam ali njihovim gospodarskim subjektom. To ne bi bilo združljivo z izključno pristojnostjo EU, kar zadeva skupno trgovinsko politiko, in osnovnimi načeli Pogodb EU, kar zadeva javno naročanje. Ugodni pogoji financiranja za projekt prav tako ne morejo biti podlaga za neposredno dodelitev.

1.2.2   Ukrepi v sektorju javnih služb

| Člen 85 Direktive 2014/25/EU – Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav









  1. | Ta člen se uporablja za ponudbe, ki zadevajo proizvode, ki so po poreklu iz tretjih držav, s katerimi Unija ni sklenila dvostranskega ali večstranskega sporazuma, ki bi zagotavljal primerljiv in dejanski dostop podjetij iz Unije na trge teh tretjih držav. Ta člen ne vpliva na obveznosti Unije ali njenih držav članic do tretjih držav. |
| --- | --- |

Člen 85 Direktive 2014/25/EU – Ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav

1.

| 2. | Vse ponudbe za izvedbo javnega naročila blaga se lahko zavrnejo, če delež proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav, kakor je to določeno v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, presega 50 % skupne vrednosti proizvodov, ki sestavljajo ponudbo. Za namene tega člena se programska oprema, ki se uporablja v opremi telekomunikacijskih omrežij, pojmuje kot proizvod. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Če sta dve ponudbi ali je več ponudb enakovrednih glede na merila za oddajo javnega naročila, opredeljena v členu 82, je treba ob upoštevanju drugega pododstavka tega odstavka dati prednost ponudbam, ki jih ni mogoče zavrniti v skladu z odstavkom 2 tega člena. Cene teh ponudb je za namene tega člena treba obravnavati kot enakovredne, če razlika v ceni ne presega 3 %. Vendar se eni ponudbi ne sme dati prednosti pred drugo v skladu s prvim pododstavkom, če bi naročnik z njenim sprejemom moral nabaviti opremo, ki bi se po tehničnih lastnostih razlikovala od obstoječe, kar bi povzročilo neskladnost ali tehnične težave pri delovanju in vzdrževanju ali nesorazmerne stroške. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za namene tega člena se tiste tretje države, na katere so se s sklepom Sveta v skladu z odstavkom 1 razširile ugodnosti te direktive, ne upoštevajo pri določanju deleža iz odstavka 2 glede proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav. |
| --- | --- |

4.

Člen 43 Direktive 2014/25/EU ne zagotavlja dostopa do trga javnih naročil EU vsem subjektom tretje države. Poleg tega določa posebno ureditev za ponudbe, ki zajemajo proizvode s poreklom iz tretjih držav. To je določeno v členu 85 Direktive 2014/25/EU.

Javni kupci, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, lahko zavrnejo ponudbe za naročila blaga, če delež proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav, presega 50 % skupne vrednosti proizvodov, ki sestavljajo ponudbo.

Ta ureditev se uporablja samo za proizvode s poreklom iz tretjih držav, ki niso zajete v sporazumu, s katerim bi bil zagotovljen primerljiv in dejanski dostop podjetij iz EU do trgov teh tretjih držav.

Če javni kupec take ponudbe ne zavrne, ampak dovoli njeno udeležbo v postopku javnega naročanja, mora dati prednost enakovrednim ponudbam z manj kot 50 % proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav (12). Javnemu kupcu take prednosti ni treba dati, če bi naročnik z njenim sprejemom moral nabaviti opremo, ki bi se po tehničnih lastnostih razlikovala od obstoječe, kar bi povzročilo neskladnost ali tehnične težave pri delovanju in vzdrževanju ali nesorazmerne stroške.

| Pred kratkim je javni kupec uporabil prožnost iz člena 85 direktive o javnih gospodarskih službah, da bi od ponudnika zahteval izjave o poreklu njegovih proizvodov. Ker je bilo več kot 50 % proizvodov po poreklu iz tretjih držav, zajetih v predpisu, je zadevno ponudbo zavrnil. |
| --- |

Pred kratkim je javni kupec uporabil prožnost iz člena 85 direktive o javnih gospodarskih službah, da bi od ponudnika zahteval izjave o poreklu njegovih proizvodov. Ker je bilo več kot 50 % proizvodov po poreklu iz tretjih držav, zajetih v predpisu, je zadevno ponudbo zavrnil.

1.2.3   Nakupi na področju obrambe in varnosti

| Uvodna izjava (18) Direktive 2009/81/EU:

  Naročila orožja, streliva in vojaških sredstev, ki jih oddajo naročniki, ki delujejo na področju obrambe, so izključena iz področja uporabe Sporazuma o vladnih naročilih (Government Procurement Agreement – GPA), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Druga naročila, ki jih pokriva ta direktiva, so tudi izključena iz izvajanja GPA na podlagi člena XXIII (13) Sporazuma. [...]
  Ta izključitev pomeni tudi, da na specifičnem področju obrambnih in varnostnih trgov države članice zadržijo pristojnost odločanja o tem, ali lahko njihov naročnik dovoli, da gospodarski subjekti iz tretjih držav sodelujejo pri postopkih oddaje naročil. To odločitev bi morale sprejeti na podlagi razmerja med ceno in kakovostjo, ob upoštevanju potrebe po konkurenčni bazi evropske obrambne tehnologije in industrije, pomena odprtih in poštenih trgov ter doseganju medsebojnih koristi. Države članice bi si morale prizadevati za vse večjo odprtost trgov. Njihove partnerice bi prav tako morale izkazovati odprtost na podlagi mednarodno dogovorjenih pravil, zlasti kar zadeva odprto in pošteno konkurenco. |
| --- |

Uvodna izjava (18) Direktive 2009/81/EU:

Naročila orožja, streliva in vojaških sredstev, ki jih oddajo naročniki, ki delujejo na področju obrambe, so izključena iz področja uporabe Sporazuma o vladnih naročilih (Government Procurement Agreement – GPA), sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Druga naročila, ki jih pokriva ta direktiva, so tudi izključena iz izvajanja GPA na podlagi člena XXIII (13) Sporazuma. [...]

Ta izključitev pomeni tudi, da na specifičnem področju obrambnih in varnostnih trgov države članice zadržijo pristojnost odločanja o tem, ali lahko njihov naročnik dovoli, da gospodarski subjekti iz tretjih držav sodelujejo pri postopkih oddaje naročil. To odločitev bi morale sprejeti na podlagi razmerja med ceno in kakovostjo, ob upoštevanju potrebe po konkurenčni bazi evropske obrambne tehnologije in industrije, pomena odprtih in poštenih trgov ter doseganju medsebojnih koristi. Države članice bi si morale prizadevati za vse večjo odprtost trgov. Njihove partnerice bi prav tako morale izkazovati odprtost na podlagi mednarodno dogovorjenih pravil, zlasti kar zadeva odprto in pošteno konkurenco.

Nakupi blaga in storitev v obrambnem in varnostnem sektorju so pogosto občutljivi. Posebne zahteve za take nakupe so določene v Direktivi 2009/81/ES (14) v okviru potrebe držav članic, da zagotovijo zanesljivost oskrbe in varovanje zaupnih informacij.

Za nakupe na podlagi direktive o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti vsaka država članica v nacionalnih pravilih določi (15), ali lahko njihovi javni kupci dovolijo, da pri postopkih oddaje naročil sodelujejo gospodarski subjekti iz tretjih držav (16). Če se javni kupci odločijo, da ne bodo dovolili gospodarskih subjektov ali blaga iz tretjih držav, lahko tako splošno omejitev navedejo že v obvestilu o javnem naročilu in razpisni dokumentaciji. Lahko pa se odločijo, da te ponudbe zavrnejo posamezno v odločitvi o oddaji naročila. V zadnjem primeru morajo javni kupci v razpisni dokumentaciji navesti, da si pridržujejo pravico do zavrnitve ponudb iz obrambnih in varnostnih razlogov.

Za zaščito svojih posebnih varnostnih interesov lahko javni kupci sprejmejo tudi druge ukrepe:

| — | od ponudnikov lahko zahtevajo nacionalna varnostna potrdila in tuja varnostna potrdila sprejmejo samo, če veljajo za enakovredna na podlagi ravni sodelovanja na obveščevalnem področju med zadevnima državama, |
| --- | --- |

—

od ponudnikov lahko zahtevajo nacionalna varnostna potrdila in tuja varnostna potrdila sprejmejo samo, če veljajo za enakovredna na podlagi ravni sodelovanja na obveščevalnem področju med zadevnima državama,

| — | od tujih ponudnikov lahko zahtevajo certifikate, s katerimi se zagotovi, da bo dovoljen prevoz opreme, vključno z dodatno dostavo v kriznih razmerah, |
| --- | --- |

—

od tujih ponudnikov lahko zahtevajo certifikate, s katerimi se zagotovi, da bo dovoljen prevoz opreme, vključno z dodatno dostavo v kriznih razmerah,

| — | od ponudnikov lahko zahtevajo tudi, da prevzamejo obveznosti glede dostopa do tajnih podatkov in njihove zaupnosti, |
| --- | --- |

—

od ponudnikov lahko zahtevajo tudi, da prevzamejo obveznosti glede dostopa do tajnih podatkov in njihove zaupnosti,

| — | zahtevajo lahko skladnost ponudnikov in rešitev z dodatnimi zahtevami, ki izhajajo iz posebnih zakonodaj na področju varnosti. Na primer na področju kibernetske varnosti direktiva o varnosti omrežij in informacij (17) vsebuje ukrepe za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji. |
| --- | --- |

—

zahtevajo lahko skladnost ponudnikov in rešitev z dodatnimi zahtevami, ki izhajajo iz posebnih zakonodaj na področju varnosti. Na primer na področju kibernetske varnosti direktiva o varnosti omrežij in informacij (17) vsebuje ukrepe za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji.

Javni kupci lahko od izvajalcev zahtevajo, da svojo dobavno verigo odprejo konkurenčnemu razpisnemu postopku. S tem se omogoči, da se dobavni verigi pridružijo novi subjekti (18).

Pri nekaterih izjemnih nakupih na področju obrambe in varnosti gre za nacionalne varnostne interese. Za nekatera javna naročila so potrebne tako zelo stroge zahteve glede zanesljivosti oskrbe ali so tako zaupna in pomembna za nacionalno suverenost, da posebne določbe Direktive 2009/81/ES morda ne zadostujejo za varovanje bistvenih varnostnih interesov države članice.

Za take nakupe člen 346 PDEU določa odstopanje, ki državam članicam omogoča, da naročila dodelijo brez uporabe pravil Direktive (19). Države članice morajo od primera do primera oceniti, ali je mogoče uporabiti to izključitev, in sicer tako, da ugotovijo bistvene varnostne interese ter ocenijo potrebnost posebnega ukrepa, pri čemer upoštevajo načelo sorazmernosti in potrebo po strogi interpretaciji takega odstopanja (20).

1.3   V praksi

| Sporazumi o mednarodnem javnem naročanju







  — | Javni kupci bi morali preveriti, ali je ponudnik tretje države zajet s Sporazumom GPA ali dvostranskim sporazumom. Če ni, nima zagotovljenega dostopa do postopkov javnega naročanja v EU. |
| --- | --- |

Sporazumi o mednarodnem javnem naročanju

—

Javni kupci bi morali preveriti, ali je ponudnik tretje države zajet s Sporazumom GPA ali dvostranskim sporazumom. Če ni, nima zagotovljenega dostopa do postopkov javnega naročanja v EU.

Javna naročila v okviru medvladnih sporazumov

| — | Pri javnih naročilih morajo biti spoštovana načela preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije iz Pogodbe. |
| --- | --- |

—

Pri javnih naročilih morajo biti spoštovana načela preglednosti, enakega obravnavanja in nediskriminacije iz Pogodbe.

| — | V okviru takih sporazumov se naročila ne morejo oddati neposredno. |
| --- | --- |

—

V okviru takih sporazumov se naročila ne morejo oddati neposredno.

Javna naročila v okviru direktive o javnih gospodarskih službah

| — | Javni kupci bi morali preveriti, ali je več kot 50 % proizvodov, ponujenih za naročilo blaga, po poreklu iz tretjih držav. |
| --- | --- |

—

Javni kupci bi morali preveriti, ali je več kot 50 % proizvodov, ponujenih za naročilo blaga, po poreklu iz tretjih držav.

| — | Če te tretje države niso zajete s Sporazumom GPA ali dvostranskim sporazumom, se lahko ponudba zavrne. |
| --- | --- |

—

Če te tretje države niso zajete s Sporazumom GPA ali dvostranskim sporazumom, se lahko ponudba zavrne.

Javna naročila na področju obrambe in varnosti

| — | Ta javna naročila niso vključena v Sporazum GPA ali obstoječe dvostranske sporazume. |
| --- | --- |

—

Ta javna naročila niso vključena v Sporazum GPA ali obstoječe dvostranske sporazume.

| — | Javnim kupcem ni treba omogočiti dostopa subjektom tretje države. |
| --- | --- |

—

Javnim kupcem ni treba omogočiti dostopa subjektom tretje države.

2.   Neobičajno nizke ponudbe

| Člen 69 Direktive 2014/24/EU









  1. | Javni naročniki od gospodarskih subjektov zahtevajo, da pojasnijo ceno ali stroške, predlagane v ponudbi, če so ponudbe glede na gradnje, blago ali storitve neobičajno nizke. |
| --- | --- |

Člen 69 Direktive 2014/24/EU

1.

| 2. | Pojasnila iz odstavka 1 se lahko nanašajo zlasti na:






  (a) | ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ekonomiko proizvodnega postopka, storitev, ki se zagotavljajo, ali metode gradnje;

| (b) | izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga ali izvajanje storitev ali za izvedbo gradnje; |
| --- | --- |

(b)

izbrane tehnične rešitve ali izjemno ugodne pogoje, ki so na voljo ponudniku za dobavo blaga ali izvajanje storitev ali za izvedbo gradnje;

| (c) | izvirnost gradenj, blaga ali storitev, ki jih predlaga ponudnik; |
| --- | --- |

(c)

izvirnost gradenj, blaga ali storitev, ki jih predlaga ponudnik;

| (d) | izpolnjevanje zahtev iz člena 18(2); |
| --- | --- |

(d)

izpolnjevanje zahtev iz člena 18(2);

| (e) | izpolnjevanje zahtev iz člena 71; |
| --- | --- |

(e)

izpolnjevanje zahtev iz člena 71;

| (f) | možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč. |
| --- | --- |

(f)

možnost, da ponudnik pridobi državno pomoč.

| 3. | Javni naročnik oceni predložene informacije, tako da se posvetuje s ponudnikom. Ponudbo lahko zavrne le, če predložena dokazila zadostno ne pojasnijo nizke ravni predlagane cene ali stroškov, pri čemer se upoštevajo elementi iz odstavka 2. Javni naročniki zavrnejo ponudbo, če ugotovijo, da je neobičajno nizka, ker ni skladna z veljavnimi obveznostmi iz člena 18(2). |
| --- | --- |

3.

Z ugotavljanjem, preiskovanjem in zavrnitvijo neobičajno nizkih ponudb javni kupci zagotavljajo enake konkurenčne pogoje.

Pri oblikovanju razpisnih specifikacij bi morali javni kupci ustrezno pozornost nameniti pričakovani ceni ali stroškom blaga ali storitev. Javni kupec mora v oceni upoštevati vsa merila, določena v razpisni dokumentaciji, vključno z zahtevami glede izvedbe naročila ter merili za izbiro in oddajo.

S temeljitim izračunom pred začetkom postopka javnega naročanja se preprečijo težave v poznejši fazi. V razpisno dokumentacijo vključene informacije o obsegu, tudi v denarnem smislu, ki ga javni kupec pričakuje, so lahko za ponudnike dober pokazatelj pričakovane ravni kakovosti in bodo preprečile neustrezne ponudbe.

Po prejemu ponudb bo moral javni kupec oceniti, ali so ponudbe videti razumno izračunane. Na primer, cena ali stroški v ponudbi lahko odstopajo od cene ali stroškov, ki jih ponujajo drugi ponudniki ali od lastne ocene javnega kupca, ne da bi bile v primerjavi z drugimi ponudbami razvidne posebnosti, ki bi jasno upravičevale razliko. Javni kupci lahko podvomijo glede tega, ali je ponudba ekonomsko vzdržna in se lahko izvede v skladu z razpisnimi zahtevami in veljavnimi pravnimi obveznostmi ali pa je neobičajno nizka.

| Seznanjenost s ceno







  — | Poznavanje trga je ključno |
| --- | --- |

Seznanjenost s ceno

—

Poznavanje trga je ključno

| — | Seznanite se s ceno prejšnjih javnih naročil |
| --- | --- |

—

Seznanite se s ceno prejšnjih javnih naročil

| — | Posvetujte se s strokovnjaki in drugimi javnimi naročniki |
| --- | --- |

—

Posvetujte se s strokovnjaki in drugimi javnimi naročniki

2.1   Prepoznavanje neobičajno nizkih ponudb

Direktive ne opredeljujejo, kaj je neobičajno nizka ponudba, niti ne določajo posebne metode za izračun praga, od katerega se ponudba šteje za neobičajno. Nekatere države članice so določile prostovoljne in obvezne metode. Države članice lahko same določijo nacionalna pravila ali metode, ki se uporabijo za prepoznavanje ponudb, za katere obstaja sum, da so neobičajno nizke, dokler so ta pravila objektivna in nediskriminatorna (21). Uporabijo lahko aritmetične metode, ki temeljijo na oceni odstopanja ponudbe od povprečne cene vseh ponudnikov (22) ali od vrednosti javnega naročila, kot jo je ocenil javni kupec. Veljavna metoda je lahko tudi upoštevanje razlike med najnižjo in drugo najnižjo ponudbo. Taka pravila lahko vključujejo uporabo posebnih odstotnih pragov za prepoznavanje neobičajno nizkih ponudb. Če metode ne določa nacionalna zakonodaja, lahko javni kupci sami določijo pregledne in nediskriminatorne metode.

Ponudbe se lahko zdijo neobičajno nizke glede na katerega koli od pomembnih parametrov in meril za oddajo. To lahko velja na primer, če je razmerje med ponujeno kakovostjo in ceno sumljivo.

Kadar javni kupec prejme ponudbo, za katero sumi, da je neobičajno nizka, je pravno obvezan, da od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva pojasnilo glede ponujene cene (23). Javni kupec ne sme zavrniti ponudbe, ne da bi gospodarskemu subjektu dal priložnost, da ceno pojasni in upraviči. To velja tudi za aritmetične metode, ki se uporabljajo za prepoznavanje sumljivih ponudb. Take metode ne omogočajo takojšnje zavrnitve brez preiskave.

| Prepoznavanje neobičajno nizkih ponudb

  POGLEJTE VSE PARAMETRE PONUDBE






  — | Ali se ponudba zdi razumno izračunana? |
| --- | --- |

Prepoznavanje neobičajno nizkih ponudb

POGLEJTE VSE PARAMETRE PONUDBE

—

Ali se ponudba zdi razumno izračunana?

| — | Ali lahko ponudnik naredi, kar predlaga, za ceno, ki jo predlaga? |
| --- | --- |

—

Ali lahko ponudnik naredi, kar predlaga, za ceno, ki jo predlaga?

| — | Ali je v moji državi določena kakšna metoda za lažje prepoznavanje, oceno in vrednotenje? |
| --- | --- |

—

Ali je v moji državi določena kakšna metoda za lažje prepoznavanje, oceno in vrednotenje?

Ali niste prepričani, da je ponudba zanesljiva?

2.2   Preiskovanje neobičajno nizkih ponudb

Kot splošno pravilo bi morali javni kupci od gospodarskega subjekta zahtevati, da dokaže zanesljivost tehničnih, ekonomskih ali pravnih domnev ali praks, ki so podlaga za ponudbo. Da bi lahko javni kupci presodili pojasnila, ki jih poda ponudnik, morajo zahtevati vse podrobnosti, ki jih štejejo za primerne (24). Glede na sodno prakso morajo javni kupci predvsem pisno zahtevati podrobnosti o elementih ponudbe, za katero obstaja sum neobičajnosti, zaradi katere je javni kupec podvomil o posameznem primeru (25). Zlasti morajo biti pozorni na sposobnost ponudnika, da vse zahteve razpisne dokumentacije, vključno z zahtevami glede družbeno odgovornih in zelenih javnih naročil, izpolni po ponujeni ceni.

Načeloma lahko javni kupci zahtevajo informacije o vseh vprašanjih, ki so po njihovem mnenju pomembna za oceno predlagane ravni cene ali stroška. V skladu z Direktivo lahko ta vprašanja vključujejo vidike ekonomike proizvodnega postopka, vključno s podlago za ponujeno ceno za celotno življenjsko dobo, tehnične rešitve ali izvirnost ponudbe (26). Seznam takih vidikov ni izčrpen.

Priporočljivo je tudi, da javni kupci (27) poizvedo, ali ponudba izpolnjuje veljavne obveznosti na področjih okoljske, socialne ali delovne zakonodaje, ki so določene v zakonodaji Unije, nacionalni zakonodaji, kolektivnih pogodbah ali določbah mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi X (28). Te obveznosti veljajo neposredno, ne glede na njihovo vključenost v razpisni dokumentaciji.

Pojasnila, ki se zahtevajo od ponudnika, so lahko povezana tudi z morebiti nepoštenimi trgovinskimi praksami, kot je obstoj tujega subvencioniranja ali dampinga, ki izkrivljata notranji trg. Pri poizvedovanju o nepoštenih trgovinskih praksah morajo javni kupci posebno pozornost nameniti ponudbam za blago ali storitve iz tretjih držav, katerih cene ali stroški so lahko izkrivljeni zaradi državno podprtega financiranja. Obstoj finančne podpore tuje države bi lahko bil del celotne ocene izvedljivosti ponudbe.

Ponudnik bo moral zagotoviti vse potrebne dokaze za zadovoljivo pojasnilo. To lahko vključuje podrobne informacije, ki jih spremlja primerna dokumentacija o proizvodnem postopku, objektih, socialnih pogojih, certifikatih, okoljskih standardih itd. Razlogi, ki jih ponudnik navede v utemeljitvi izvedljivosti ponudbe, se morajo skladati s pogoji prvotne ponudbe (29). V tem pogledu se javni kupci ne smejo omejiti na zahtevanje zapriseženih izjav ponudnika, da namerava izpolniti take obveznosti.

V postopku preiskave lahko javni kupec postavi dodatna vprašanja, zlasti da oceni, ali so predložene informacije pristne. Od ponudnika se lahko zahtevajo tudi nadaljnje podrobnosti o vprašanjih in vidikih, ki jih javni kupec ni določil v prvotni zahtevi, ki pa so se pojavili zaradi ocene predloženih informacij.

| Preiskovanje neobičajno nizkih ponudb

  OD PONUDNIKA ZAHTEVAJTE INFORMACIJE
  PRIMERI:






  — | Kako je ponudnik izračunal cene in stroške na splošno? |
| --- | --- |

Preiskovanje neobičajno nizkih ponudb

OD PONUDNIKA ZAHTEVAJTE INFORMACIJE

PRIMERI:

—

Kako je ponudnik izračunal cene in stroške na splošno?

| — | Kako je ponudnik prišel do določene cene za določeno postavko? |
| --- | --- |

—

Kako je ponudnik prišel do določene cene za določeno postavko?

| — | Ali cena omogoča izpolnitev vseh pravnih in pogodbenih zahtev? |
| --- | --- |

—

Ali cena omogoča izpolnitev vseh pravnih in pogodbenih zahtev?

| — | Ali cena omogoča izpolnitev vseh zahtevanih delovnih in okoljskih standardov? |
| --- | --- |

—

Ali cena omogoča izpolnitev vseh zahtevanih delovnih in okoljskih standardov?

| — | Kako je ponudba financirana? Ali je izračun zanesljiv? |
| --- | --- |

—

Kako je ponudba financirana? Ali je izračun zanesljiv?

| — | Vprašajte po vseh informacijah, ki se vam zdijo pomembne. |
| --- | --- |

—

Vprašajte po vseh informacijah, ki se vam zdijo pomembne.

| — | Prosite za konkreten dokaz. |
| --- | --- |

—

Prosite za konkreten dokaz.

Ali vas ponudnikova razlaga ne prepriča?

2.3   Zavrnitev neobičajno nizkih ponudb

Javni kupec lahko zavrne ponudbo brez dokazovanja, kadar kljub zbranim dokazom ni prepričan, da bo ponudnik lahko izvedel naročilo po ponujeni ceni ali strošku ter v skladu z razpisno dokumentacijo in vsemi veljavnimi pravnimi obveznostmi.

Odločitev lahko temelji na enem elementu ali kombinaciji dejavnikov, vključno s skladnostjo z delovnimi in okoljskimi standardi ter morebitno državno pomočjo, kar vodi do končne presoje javnega kupca.

V skladu s členom 69(3) Direktive 2014/24/EU morajo javni kupci zavrniti ponudbo, če ugotovijo, da ponujena neobičajno nizka cena ali stroški izhajajo iz neskladnosti ponudnika z obvezno zakonodajo Unije, nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami ali mednarodnimi predpisi na področju socialnega, delovnega ali okoljskega prava (člen 18(2) Direktive 2014/24/EU v povezavi s Prilogo X direktive – glej oddelek 2 zgoraj).

| Zavrnitev neobičajno nizkih ponudb

  BITI MORATE PREPRIČANI






  — | Ponudnik mora dokazati zanesljivost svoje ponudbe. |
| --- | --- |

Zavrnitev neobičajno nizkih ponudb

BITI MORATE PREPRIČANI

—

Ponudnik mora dokazati zanesljivost svoje ponudbe.

| — | Ali je ponudnik to storil za vse zahtevane vidike? |
| --- | --- |

—

Ali je ponudnik to storil za vse zahtevane vidike?

| — | Ali menite, da lahko ponudnik izpolni VSE POGODBENE obveznosti za predlagano ceno? |
| --- | --- |

—

Ali menite, da lahko ponudnik izpolni VSE POGODBENE obveznosti za predlagano ceno?

| — | Če še imate razumne dvome, lahko ponudbo zavrnete. |
| --- | --- |

—

Če še imate razumne dvome, lahko ponudbo zavrnete.

| — | Če ste ugotovili, da je ponudba neobičajno nizka, ker ne izpolnjuje pravnih obveznosti iz člena 18(2) Direktive 2014/24, jo je treba zavrniti. |
| --- | --- |

—

Če ste ugotovili, da je ponudba neobičajno nizka, ker ne izpolnjuje pravnih obveznosti iz člena 18(2) Direktive 2014/24, jo je treba zavrniti.

2.4   V praksi

| Neobičajno nizke ponudbe







  — | Javni kupci morajo preveriti, ali je ponudba finančno trdna ali pa je neobičajno nizka. |
| --- | --- |

Neobičajno nizke ponudbe

—

Javni kupci morajo preveriti, ali je ponudba finančno trdna ali pa je neobičajno nizka.

| — | Javni kupci morajo poizvedovati pri ponudniku. Postavijo lahko vsa vprašanja, ki se jim zdijo pomembna. |
| --- | --- |

—

Javni kupci morajo poizvedovati pri ponudniku. Postavijo lahko vsa vprašanja, ki se jim zdijo pomembna.

| — | Če niso prepričani o finančni izvedljivosti ponudbe, jo lahko zavrnejo. |
| --- | --- |

—

Če niso prepričani o finančni izvedljivosti ponudbe, jo lahko zavrnejo.

3.   Standardi kakovosti – strateški pristop k javnemu naročanju

Komisija je prepoznala pomembnost javnega naročanja kot zmogljivega orodja za porabo javnega denarja na učinkovit, trajnostni in strateški način. V svojem sporočilu „Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo“ (30) je poudarila, da je uporaba visokokakovostnih standardov ključna pri odzivanju centralnih in lokalnih organov na družbene, okoljske in gospodarske izzive. S poudarjanjem pomembnosti strateškega javnega naročanja si Komisija prizadeva povečati ozaveščenost držav članic glede pomena strateškega javnega naročanja tako znotraj Unije kot pri obravnavi ponudb od subjektov tretjih držav.

Strateško naročanje omogoča odgovornejšo in bolj strateško porabo javnega denarja, podpira naložbe znotraj EU in lahko z zagotavljanjem, da vsi ponudniki upoštevajo iste standarde, ne glede na njihov izvor, pomaga pri ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev.

Priložnosti, ki jih ponuja strateško javno naročanje, trenutno niso zadostno izkoriščene. V več kot polovici postopkov javnega naročanja je edino merilo za dodelitev še vedno najnižja cena, čeprav direktive o javnem naročanju javnim kupcem puščajo povsem proste roke, da se namesto tega odločijo za nakupe na podlagi stroškovne učinkovitosti in meril, ki temeljijo na kakovosti.

Upoštevanje vidikov, ki temeljijo na kakovosti, pri javnem naročanju javnim kupcem omogoča, da nakupijo bolj trajnostne in bolj inovativne proizvode in storitve. Vidiki, ki temeljijo na kakovosti, lahko tudi zagotovijo skladnost z visokimi okoljskimi, socialnimi in delovnimi standardi za subjekte in blago iz EU, pa tudi iz tretjih držav.

Za ponudnike, blago ali storitve tretje države ne veljajo vedno enaki visoki standardi kakor za tiste v EU. Vendar trenutni okvir javnega naročanja v EU zagotavlja pravila, ki jih je mogoče in treba uporabljati, da bi se za ponudnike, blago in storitve tretje države uporabljali isti visoki standardi kot za ponudnike iz EU. Strateški pristop k javnemu naročanju vodi do sprememb ravnanja na trgu, javnih deležnikov in družbe kot celote.

Jasni standardi kakovosti bi morali omogočati, da na enakopravni podlagi sodeluje kar najširši razpon ponudnikov. Za vse ponudnike in blago bi morali veljati isti standardi kakovosti, merila in zahteve ne glede na kraj njihovega izvora. Jasno opredeljeni standardi kakovosti javnim kupcem olajšajo ustvarjanje pravih pogojev, v katerih lahko vsi ponudniki tekmujejo odprto in enakopravno.

Družbeno odgovorno javno naročanje, zeleno javno naročanje in javno naročanje inovativnih rešitev javnim kupcem pomagajo v javna naročila vključevati trajnost in inovacije.

Namen družbeno odgovornega javnega naročanja je zagotoviti družbeni vpliv na skupnosti z uvedbo družbenih vidikov v postopke javnega naročanja. Podpira lahko trajnostni razvoj, prispeva k vladnim prizadevanjem za doseganje mednarodnih trajnostnih ciljev (31), spodbuja etične trge in dobavne verige ter pozitivne družbene izide na nacionalni in lokalni ravni. Komisija bo leta 2020 objavila izčrpen vodnik o uvedbi družbenih vidikov v javna naročila ter bo razširjala zbirko dobrih praks glede družbeno odgovornega javnega naročanja.

Zeleno javno naročanje javnim kupcem omogoča, da v vse stopnje postopka javnega naročanja vključijo okoljske zahteve. V okviru zelenega javnega naročanja se spodbuja nakup blaga, storitev in gradenj z zmanjšanim okoljskim vplivom med celotno življenjsko dobo. S tem se podpira razvoj zelenih tehnologij in proizvodov. Z uporabo zelenega javnega naročanja lahko javni kupci prispevajo k ciljem okoljske politike v zvezi s podnebnimi spremembami, učinkovito porabo virov, trajnostno potrošnjo in krožnim gospodarstvom. Pri zelenem javnem naročanju se spodbuja tudi upoštevanje stroškov v celotni življenjski dobi naročila in ne samo nakupne cene.

V skladu z direktivo o čistih vozilih morajo države članice izpolnjevati minimalne cilje naročanja čistih vozil, da se spodbudi trg čistih in energetsko učinkovitih vozil. Direktiva od držav članic zahteva, da zagotovijo, da javni kupci pri naročanju nekaterih vozil za cestni prevoz upoštevajo energetske in okoljske vplive med življenjsko dobo vozil, vključno s porabo energije ter emisijami CO2 in nekaterih onesnaževal (32).

Komisija trenutno daje na razpolago sklope meril za zelena javna naročila za 19 skupin proizvodov (33), ki jih je mogoče neposredno vključiti v razpisno dokumentacijo. Poleg tega je pripravila priročnik o zelenih javnih naročilih (34) in zbirko orodij za usposabljanje o zelenih javnih naročilih (35) za javne kupce, ki je zasnovana za tečaje usposabljanja in delavnice. Komisija organizira programe usposabljanja o zelenih javnih naročilih za javne kupce v EU in razvija nabor orodij za izračun stroškov v življenjski dobi za posamezne sektorje ter je ustvarila podatkovno zbirko primerov dobre prakse za zelena javna naročila (36).

Javno naročanje inovativnih rešitev se lahko nanaša bodisi na javno naročanje inovativnih postopkov (javno naročanje raziskav in razvoja) bodisi na javno naročanje inovativnih dosežkov (javno naročanje inovativnih rešitev). Če javni kupci postopke javnega naročanja oblikujejo tako, da spodbujajo inovacije, imajo več možnosti, da dobijo kar najsodobnejše, bolje prilagojene ali bolj vsestranske rešitve, ki so pogosto tudi cenejše, okolju prijaznejše ali družbeno odgovornejše. Leta 2018 je Komisija objavila Smernice za javno naročanje inovativnih rešitev, namenjene javnim kupcem (37).

| DRUŽBENO ODGOVORNO JAVNO NAROČANJE

  Švedski okrožni sveti – skrbni pregled dobavne verige za kirurške instrumente
  Nevladna organizacija Swedwatch je poročala o delu otrok, nevarnih delovnih okoljih in kršitvah mednarodnih delovnih obveznosti v proizvodnji kirurških instrumentov v tretjih državah. Na podlagi tega so švedski okrožni sveti sklenili v svoja naročila uvesti posebne pogoje glede izvajanja. Z njimi je zahtevano, da se vsi dobavitelji strinjajo, da bodo v svoji dobavni verigi izvajali skrben pregled ter si prizadevali za skladnost z mednarodnimi socialnimi obveznostmi in obveznostmi glede delovne sile. Z uporabo vprašalnikov in revizij ter z vzpostavitvijo tesnega odnosa z dobaviteljem okrožni sveti zagotavljajo uspešno nadaljnje spremljanje pogojev. S tem prispevajo tudi k enakim konkurenčnim pogojem za subjekte iz EU in tretjih držav. |
| --- |

DRUŽBENO ODGOVORNO JAVNO NAROČANJE

Švedski okrožni sveti – skrbni pregled dobavne verige za kirurške instrumente

Nevladna organizacija Swedwatch je poročala o delu otrok, nevarnih delovnih okoljih in kršitvah mednarodnih delovnih obveznosti v proizvodnji kirurških instrumentov v tretjih državah. Na podlagi tega so švedski okrožni sveti sklenili v svoja naročila uvesti posebne pogoje glede izvajanja. Z njimi je zahtevano, da se vsi dobavitelji strinjajo, da bodo v svoji dobavni verigi izvajali skrben pregled ter si prizadevali za skladnost z mednarodnimi socialnimi obveznostmi in obveznostmi glede delovne sile. Z uporabo vprašalnikov in revizij ter z vzpostavitvijo tesnega odnosa z dobaviteljem okrožni sveti zagotavljajo uspešno nadaljnje spremljanje pogojev. S tem prispevajo tudi k enakim konkurenčnim pogojem za subjekte iz EU in tretjih držav.

| ZELENO JAVNO NAROČANJE

  Mestna občina Hamburg – kakovosten recikliran cestni asfalt
  Mestna občina Hamburg si je ob prenovi in preplastitvi cest prizadevala reciklirati 100 % prvotnih gradbenih materialov, zato je skupini zasebnih podjetij, ki so razvila tehnologijo recikliranja, dovolila, da svoj proizvod preskusijo na javnih cestah. Preverjanja so potrdila kakovost tehnologij in občina je začela omejeni razpisni postopek. Podjetja, ki so sodelovala na razpisnem postopku, so morala pri proizvodnji in zagotavljanju recikliranega asfalta upoštevati nekatere korake. Hamburg je prihranil 30 % v primerjavi s stroški običajne preplastitve cest, izvedba pa je bila hitrejša. Zeleni asfalt ima enake lastnosti in trajnost kot običajni asfalt. |
| --- |

ZELENO JAVNO NAROČANJE

Mestna občina Hamburg – kakovosten recikliran cestni asfalt

Mestna občina Hamburg si je ob prenovi in preplastitvi cest prizadevala reciklirati 100 % prvotnih gradbenih materialov, zato je skupini zasebnih podjetij, ki so razvila tehnologijo recikliranja, dovolila, da svoj proizvod preskusijo na javnih cestah. Preverjanja so potrdila kakovost tehnologij in občina je začela omejeni razpisni postopek. Podjetja, ki so sodelovala na razpisnem postopku, so morala pri proizvodnji in zagotavljanju recikliranega asfalta upoštevati nekatere korake. Hamburg je prihranil 30 % v primerjavi s stroški običajne preplastitve cest, izvedba pa je bila hitrejša. Zeleni asfalt ima enake lastnosti in trajnost kot običajni asfalt.

| JAVNO NAROČANJE INOVATIVNIH REŠITEV

  Strateško sodelovanje pri javnem naročanju po EU za energetsko učinkovitejše računalništvo
  Visokozmogljivo računalništvo je za Evropo strateškega pomena na številnih področjih v javnem sektorju, vključno s kibernetsko varnostjo, energetiko, podnebnimi spremembami in zdravjem. Omogoča razvoj, preizkušanje in izvajanje posebno kompleksnih aplikacij. Leta 2014 so vodilni superračunalniški centri v Nemčiji, Franciji, Italiji, Združenem kraljestvu in na Finskem združili moči pri predkomercialnem naročilu PRACE3IP, da bi skupaj naročili raziskave in razvoj energetsko učinkovitejših superračunalnikov. S pogoji glede kraja izpolnitve je bilo zagotovljeno, da so dobavitelji celoten obseg raziskav in razvoja opravili v Evropi. Leta 2017 so superračunalniški centri začeli javno naročanje inovativnih rešitev na podlagi preteklih raziskav. |
| --- |

JAVNO NAROČANJE INOVATIVNIH REŠITEV

Strateško sodelovanje pri javnem naročanju po EU za energetsko učinkovitejše računalništvo

Visokozmogljivo računalništvo je za Evropo strateškega pomena na številnih področjih v javnem sektorju, vključno s kibernetsko varnostjo, energetiko, podnebnimi spremembami in zdravjem. Omogoča razvoj, preizkušanje in izvajanje posebno kompleksnih aplikacij. Leta 2014 so vodilni superračunalniški centri v Nemčiji, Franciji, Italiji, Združenem kraljestvu in na Finskem združili moči pri predkomercialnem naročilu PRACE3IP, da bi skupaj naročili raziskave in razvoj energetsko učinkovitejših superračunalnikov. S pogoji glede kraja izpolnitve je bilo zagotovljeno, da so dobavitelji celoten obseg raziskav in razvoja opravili v Evropi. Leta 2017 so superračunalniški centri začeli javno naročanje inovativnih rešitev na podlagi preteklih raziskav.

Določitev ciljev glede kakovosti z namenom doseči visoke socialne, okoljske in najsodobnejše tehnološke standarde kakovosti je ključna za zagotovitev čim večjega učinka postopka javnega naročanja. Strateške odločitve, ki jih javni kupci sprejmejo na začetku postopka, prispevajo k nadaljnjih korakom, ki morajo vsi ustrezati kupčevi širši strategiji nakupovanja.

Za vključitev socialnih, inovativnih in okoljskih vidikov v javna naročila imajo javni kupci na voljo celoten razpon orodij. Uporabijo lahko različne rešitve, da najdejo najboljšo kombinacijo tehničnih specifikacij, pogojev za sodelovanje, meril za oddajo in klavzul o izvajanju naročila.

3.1   Načrtovanje naložb

| — | Prepoznavanje potreb in morebitnih rešitev |
| --- | --- |

—

Prepoznavanje potreb in morebitnih rešitev

| — | Odprto, pregledno vključevanje trga |
| --- | --- |

—

Odprto, pregledno vključevanje trga

| — | Analiza stroškov in koristi ter ocena tveganj |
| --- | --- |

—

Analiza stroškov in koristi ter ocena tveganj

| — | Krepitev zmogljivosti in virov |
| --- | --- |

—

Krepitev zmogljivosti in virov

Pred odločitvijo za javno naročilo bi morali javni kupci izvesti temeljito analizo stroškov in koristi ter zagotoviti potrebne zmogljivosti in vire za upravljanje javnega naročila. Zgodnje vključevanje trga je bistveno za prepoznavanje morebitnih rešitev, ki jih lahko trg ponudi, ter za obveščanje morebitnih ponudnikov o zasnovi postopka javnega naročanja in naročil. Taka posvetovanja so lahko priložnost za premostitev razdalje med potrebami javnih kupcev in rešitvami, ki jih lahko ponudijo morebitni ponudniki, vključno z manjšimi ponudniki ali socialnimi podjetji. Dialog z morebitnimi dobavitelji lahko razkrije, da obstajajo okolju prijazne ali takoj uporabne inovativne rešitve. Poleg tega lahko javnim kupcem pomaga preveriti izvedljivost nekaterih tehničnih in postopkovnih rešitev ter razpoložljivost blaga, gradenj in storitev z želenimi značilnostmi na trgu. Javni kupci lahko izvedejo predhodno vključevanje trga, dokler to ne izkrivlja konkurence, je odprto, pregledno, nediskriminatorno in so vsi zainteresirani subjekti obravnavani enakopravno (38).

Priporočljivo se je tudi posvetovati z drugimi javnimi kupci, da bi pridobili informacije o podobnih projektih in nakupih.

Javni kupci bi morali zgodaj v postopku ugotoviti morebitna tveganja v dobavni verigi, vključno z etičnimi vprašanji v proizvodnem postopku. Tveganja se lahko občutno razlikujejo glede na geografsko lokacijo dobavitelja, zlasti v glavnih izvoznih državah. Povezana so lahko z različnimi elementi, kot so:

| — | sektor in kategorija nakupa ter posledično vrsta vključenega proizvodnega postopka (npr. gradbena dela lahko vključujejo posebna zdravstvena in varnostna tveganja; tekstilna proizvodnja lahko vključuje kršitev pravil v zvezi z delovno silo, izpostavitev delavcev nevarnim snovem itd.); |
| --- | --- |

—

sektor in kategorija nakupa ter posledično vrsta vključenega proizvodnega postopka (npr. gradbena dela lahko vključujejo posebna zdravstvena in varnostna tveganja; tekstilna proizvodnja lahko vključuje kršitev pravil v zvezi z delovno silo, izpostavitev delavcev nevarnim snovem itd.);

| — | geografska lokacija proizvodnega postopka (pogoji delavcev se lahko v glavnih izvoznih državah na trgu občutno razlikujejo); |
| --- | --- |

—

geografska lokacija proizvodnega postopka (pogoji delavcev se lahko v glavnih izvoznih državah na trgu občutno razlikujejo);

| — | kompleksnost dobavne verige (bolj kompleksna in geografsko razdrobljena ko je oskrbovalna veriga in manj ko je pregledna, tem večja je verjetnost malomarnosti in kršitev človekovih pravic); ter |
| --- | --- |

—

kompleksnost dobavne verige (bolj kompleksna in geografsko razdrobljena ko je oskrbovalna veriga in manj ko je pregledna, tem večja je verjetnost malomarnosti in kršitev človekovih pravic); ter

| — | spoštovanje zasebnosti, varstva podatkov, zaupnosti, pravic intelektualne lastnine (vključno z avtorskim pravom) in obveznosti odprtega dostopa. |
| --- | --- |

—

spoštovanje zasebnosti, varstva podatkov, zaupnosti, pravic intelektualne lastnine (vključno z avtorskim pravom) in obveznosti odprtega dostopa.

Izbira pravega postopka je ključna za uspeh javnega naročanja. Javni kupci morajo skrbno razmisliti o vseh postopkovnih možnostih pravnega okvira.

Inovativni postopki se na primer najpogosteje naročajo preko storitev raziskav in razvoja (R in R). Storitve R in R se lahko naročijo ločeno ali skupaj s komercialnim obsegom končne rešitve, izvedene v praksi.

EU je s področja uporabe direktiv izključila javno naročanje storitev R in R, pri katerih si javni kupec ne pridrži vseh koristi, ki izvirajo iz R in R, izključno za svojo uporabo (39). Mednarodne obveznosti EU na dvostranski ali večstranski ravni navadno ne pokrivajo teh storitev. Če se storitve R in R naročijo ločeno ter lastništvo pravic intelektualne lastnine, ki izvira iz R in R, ostane pri dobaviteljih – tako kot pri predkomercialnih javnih naročilih – gospodarski subjekti iz tretjih držav nimajo zagotovljenega dostopa. Zanje lahko veljajo pogoji glede kraja izpolnitve.

Kadar se naročajo inovativni izidi, morajo javni kupci zagotoviti, da so postopki nakupa zasnovani tako, da lahko inovativne in tradicionalne rešitve konkurirajo ob enakih pogojih. Za doseganje tega sta lahko v pomoč optimalna uporaba specifikacij na podlagi funkcionalnosti in izvajanja ter možnost, da dobavitelji predložijo variantne ponudbe.

| Dobra praksa







  — | Poznavanje trga in posvetovanje z njim |
| --- | --- |

Dobra praksa

—

Poznavanje trga in posvetovanje z njim

| — | Odprto in pregledno vključevanje |
| --- | --- |

—

Odprto in pregledno vključevanje

| — | Zagotovitev podpore političnih nosilcev odločitev |
| --- | --- |

—

Zagotovitev podpore političnih nosilcev odločitev

| — | Sodelovanje z drugimi javnimi kupci |
| --- | --- |

—

Sodelovanje z drugimi javnimi kupci

| — | Izbira primernega postopka javnega naročanja |
| --- | --- |

—

Izbira primernega postopka javnega naročanja

3.2   Opredelitev meril kakovosti v postopku javnega naročanja

| — | Jasna opredelitev meril kakovosti v razpisni dokumentaciji |
| --- | --- |

—

Jasna opredelitev meril kakovosti v razpisni dokumentaciji

| — | Določitev standardov kakovosti z merili za izključitev, izbiro in oddajo |
| --- | --- |

—

Določitev standardov kakovosti z merili za izključitev, izbiro in oddajo

| — | Določitev strogih zahtev za preverjanje skladnosti z merili kakovosti (uporaba standardov in oznak) |
| --- | --- |

—

Določitev strogih zahtev za preverjanje skladnosti z merili kakovosti (uporaba standardov in oznak)

| — | Uvedba zahtev glede kakovosti v klavzulah o izvedbi naročila |
| --- | --- |

—

Uvedba zahtev glede kakovosti v klavzulah o izvedbi naročila

Pomembno je upoštevati, da morajo biti tehnične specifikacije, zahteve in merila v fazi izbire in oddaje ter klavzule o izvajanju naročila zmeraj povezane s predmetom naročila.

Tehnične specifikacije bi morale jasno opredeljevati predmet naročila ob upoštevanju vseh zahtev glede kakovosti, določenih v fazi načrtovanja. Tehnične specifikacije lahko vključujejo posebni postopek proizvodnje ali zagotavljanja zahtevanih gradenj, blaga ali storitev v kateri koli fazi njihove življenjske dobe (40). V napredno misleči zasnovi tehničnih specifikacij so že upoštevana potrebna dokazila.

Javni kupci lahko na primer zahtevajo, da je kupljeno blago izdelano iz določenega materiala ali vsebuje določen odstotek recikliranih ali znova uporabljenih materialov. Vključene so lahko tudi zahteve glede omejevanja nevarnih snovi v proizvodu. V skladu z zakonodajo EU imajo javni kupci posebno obveznost, da upoštevajo minimalne zahteve glede dostopnosti v tehničnih specifikacijah za proizvode, storitve in grajeno okolje, ki jih naročijo in ki naj bi jih uporabljale fizične osebe (41).

| Člen 18 Direktive 2014/24/EU

  [...] (2) Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi X. |
| --- |

Člen 18 Direktive 2014/24/EU

[...] (2) Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da gospodarski subjekti pri izvajanju javnih naročil izpolnjujejo veljavne obveznosti na področju okoljskega, socialnega in delovnega prava, ki so določene v pravu Unije, nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali predpisih mednarodnega okoljskega, socialnega in delovnega prava, naštetih v Prilogi X.

| Člen 57 Direktive 2014/24/EU

  [...] (4) Javni naročniki lahko oziroma – na zahtevo držav članic – morajo iz sodelovanja v postopku javnega naročanja izključiti vsak gospodarski subjekt v katerem koli od naslednjih primerov: (a) kadar lahko javni naročniki na kakršen koli ustrezen način dokažejo kršitev veljavnih obveznosti iz člena 18(2). |
| --- |

Člen 57 Direktive 2014/24/EU

[...] (4) Javni naročniki lahko oziroma – na zahtevo držav članic – morajo iz sodelovanja v postopku javnega naročanja izključiti vsak gospodarski subjekt v katerem koli od naslednjih primerov: (a) kadar lahko javni naročniki na kakršen koli ustrezen način dokažejo kršitev veljavnih obveznosti iz člena 18(2).

Merila za izključitev zagotavljajo, da se lahko javni kupec zanese na zaupanja vredne subjekte. Direktive navajajo razloge za izključitev. Korupcija, goljufija, pranje denarja, delo otrok ali trgovina z otroki, kazniva dejanja, teroristična kazniva dejanja ali zavezujoča odločitev, ki potrjuje neplačilo davkov ali socialnih prispevkov, morajo imeti za posledico izključitev iz postopka (42).

V drugih primerih se lahko javni kupci odločijo ali njihova država članica zahteva, da izključijo ponudnika v položaju, zaradi katerega morda ni vreden zaupanja (43). To velja na primer za kršitve socialnih, delovnih ali okoljskih obveznosti iz člena 18(2) Direktive 2014/24/EU. Direktiva navaja obvezne mednarodne okoljske in delovne standarde, ki jih je treba upoštevati, zlasti tiste, določene v „temeljnih“ konvencijah Mednarodne organizacije dela (MOD) (44). Člen 71(1) Direktive 2014/24/EU razširja to zahtevo na podizvajalce. V številnih državah članicah nacionalna pravila izrecno določajo obvezno izključitev ponudnikov, ki ne izpolnjujejo veljavnih okoljskih, socialnih ali delovnih obveznosti.

Če javni kupec dvomi o veljavnosti ali pristnosti zahtevanega dokumenta v zvezi s preverjanjem razlogov za izključitev, lahko zaprosi za dodatna pojasnila. Zahtevati mora, da je dokumentacija iz tretjih držav v uradnem jeziku Evropske unije s sodno overjenim prevodom. Zahteva lahko še druge načine preverjanja pristnosti.

| Zagotovitev spoštovanja obveznosti na podlagi okoljske, socialne ali delovne zakonodaje







  — | Izključitev ponudnikov zaradi predhodne kršitve – prostovoljna ali obvezna |
| --- | --- |

Zagotovitev spoštovanja obveznosti na podlagi okoljske, socialne ali delovne zakonodaje

—

Izključitev ponudnikov zaradi predhodne kršitve – prostovoljna ali obvezna

| — | Obveznost zavrnitve ponudnikov, če je zaradi kršitve ponudba neobičajno nizka |
| --- | --- |

—

Obveznost zavrnitve ponudnikov, če je zaradi kršitve ponudba neobičajno nizka

| — | Obveznost zagotavljanja skladnosti pri izvajanju naročila, vključno za podizvajalce |
| --- | --- |

—

Obveznost zagotavljanja skladnosti pri izvajanju naročila, vključno za podizvajalce

| Določanje in uveljavljanje visokih socialnih, okoljskih in delovnih standardov







  — | Opredelitev pogojev za sodelovanje |
| --- | --- |

Določanje in uveljavljanje visokih socialnih, okoljskih in delovnih standardov

—

Opredelitev pogojev za sodelovanje

| — | Opredelitev zahtev glede izvajanja naročila (npr. prepoved uporabe nekaterih kemikalij) |
| --- | --- |

—

Opredelitev zahtev glede izvajanja naročila (npr. prepoved uporabe nekaterih kemikalij)

| — | Opredelitev primernih mehanizmov poročanja in spremljanja |
| --- | --- |

—

Opredelitev primernih mehanizmov poročanja in spremljanja

| — | Določanje kazni in drugih posledic kršitev |
| --- | --- |

—

Določanje kazni in drugih posledic kršitev

| — | Razširitev obveznosti na podizvajalce in dobavitelje |
| --- | --- |

—

Razširitev obveznosti na podizvajalce in dobavitelje

| — | Sodelovanje za zgraditev trajnostnih in odgovornih oskrbovalnih verig in delovnih obveznosti bi moralo biti obvezno ter bi se moralo temeljito preverjati po celotni dobavni verigi, tudi na ravni podizvajalcev. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje za zgraditev trajnostnih in odgovornih oskrbovalnih verig in delovnih obveznosti bi moralo biti obvezno ter bi se moralo temeljito preverjati po celotni dobavni verigi, tudi na ravni podizvajalcev.

Določanje primernih pogojev za sodelovanje je bistveno za zagotavljanje, da so ponudniki sposobni izvesti naročilo. V omejenih postopkih in postopkih s pogajanji ter v konkurenčnih dialogih se uporabljajo za pripravo ožjega izbora kandidatov, povabljenih na razpis. Direktive (45) vključujejo izčrpen seznam kategorij pogojev, ki so lahko obvezni, v zvezi s finančno zmogljivostjo ponudnika ter njegovo strokovno primernostjo, tehnično zmožnostjo in izkušnjami.

Pogoji za sodelovanje lahko vključujejo posebno usposabljanje ali veščine ekipe, ki izvaja naročilo (npr. pri ravnanju z nevarnim materialom ali nameščanju kompleksne tehnologije), strokovne kvalifikacije ali razpoložljivost potrebne opreme. Javni kupci lahko tudi zahtevajo dokaz o izkušnjah ponudnikov pri izvajanju podobnih ali povezanih projektov. Pogoji za sodelovanje, ki jih je treba skrbno in posebej prilagoditi za značilnosti, potrebne za izvedbo naročila, so lahko zelo učinkoviti pri varovanju interesov javnega kupca, dokler so nediskriminatorna.

V več kot polovici postopkov javnega naročanja je edino merilo za oddajo še vedno najnižja cena. Pogoji v zvezi s kakovostjo se še premalo uporabljajo, čeprav direktive o javnem naročanju javnim kupcem omogočajo veliko prožnosti, da kupujejo na podlagi stroškovne učinkovitosti in meril kakovosti. Javni kupci lahko pri ocenjevanju ekonomsko najugodnejše ponudbe upoštevajo najboljše razmerje med ceno in kakovostjo in se k temu spodbujajo.

Če se javni kupci namesto najnižje cene ali stroška odločijo uporabiti najboljše razmerje med ceno in kakovostjo so v oceni ponudbe upoštevana različna merila, vključno s socialnimi in okoljskimi vidiki, kakovostjo in ceno ali stroški.

Javni kupci lahko na primer dajo prednost ponudnikom, ki:

| — | ponujajo boljše delovne pogoje pri izvajanju naročila, |
| --- | --- |

—

ponujajo boljše delovne pogoje pri izvajanju naročila,

| — | dajejo prednost vključevanju invalidnih in prikrajšanih delavcev, |
| --- | --- |

—

dajejo prednost vključevanju invalidnih in prikrajšanih delavcev,

| — | pametno uporabljajo inovacije, da ponudijo rešitve z višjo kakovostjo ali nižjimi stroški, ter |
| --- | --- |

—

pametno uporabljajo inovacije, da ponudijo rešitve z višjo kakovostjo ali nižjimi stroški, ter

| — | ponujajo trajnostno proizvedeno blago. |
| --- | --- |

—

ponujajo trajnostno proizvedeno blago.

To velja ne glede na obstoj pravnih obveznosti za ponujanje takih delovnih pogojev ali izpolnjevanje meril o trajnosti.

Tudi izračun stroškov v življenjski dobi omogoča oceno okoljskega vpliva proizvodov. Dodelitve, ki temeljijo samo na merilu cene, javnim kupcem ne omogočajo upoštevanja dolgoročnih stroškov in prednosti projektov, zato se končno manj izplačajo. Izračun stroškov v življenjski dobi za naročilo je zlasti pomemben za dolgoročne infrastrukturne projekte, ki imajo po navadi visoke stroške kapitala in operativne stroške. V tem smislu je Komisija že leta 2013 (46) državam članicam priporočila, naj pri merjenju življenjske dobe uporabijo metodo okoljskega odtisa izdelkov ali metodo okoljskega odtisa organizacij. Izračun stroškov v življenjski dobi lahko na primer vključuje pridobivanje in prečiščevanje surovin, izdelavo in druge faze proizvodnje do faz uporabe in odstranitve.

Javni kupci bi morali izbrati merila za oddajo, ki jim najbolj omogočajo, da pridobijo gradnje, blago in storitve, primerne za njihove potrebe (47). Pametno določanje meril za oddajo, ki nagrajujejo kakovost in ceno, je pomemben potencial za javne kupce, da spodbudijo konkurenčnost med ponudniki in pridobijo najboljšo vrednost za denar, medtem ko sledijo ciljem strateške politike.

Uporaba standardov, oznak ali certifikatov v javnem naročanju je praktičen in zanesljiv način, da javni kupci preverijo skladnost ponudnikov s posebnimi zahtevami sektorja ali kakovosti. Standardi ali oznake, ki se uporabljajo v postopkih javnega naročanja, navadno pomenijo zagotavljanje kakovosti, okoljske certifikate, okoljske znake, sisteme okoljskega ravnanja in izdelke pravične trgovine. Znaki in zahteve o označevanju se lahko uporabijo za določanje minimalnih standardov kakovosti v tehničnih specifikacijah ali za nagrajevanje ambicioznejših ponudb z merili za oddajo. Kandidati, ki izpolnjujejo zahteve o označevanju, vendar niso pridobili znaka, morajo imeti možnost, da skladnost dokažejo drugače.

Javni kupci bi se morali sklicevati samo na standarde, ki jih pripravijo neodvisni organi, po možnosti na ravni EU ali mednarodni ravni, kot je znak EU za okolje (48), sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), okoljski odtis izdelkov/okoljski odtis organizacij ali certificiranja na ravni EU, kot je oznaka CE, ali Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO). Uporaba evropskih standardov, znakov ali certifikatov zagotavlja skladnost rešitev z evropsko zakonodajo glede varnosti, varstva javnega zdravja, okolja itd. Kadar javni kupci zahtevajo nacionalno ali regionalno certificiranje, morajo sprejeti enakovredne certifikate iz drugih držav članic ali druga dokazila, ki dokazujejo izpolnjevanje zahteve. Jasne in nedvoumne zahteve o tem, kako zagotoviti dokazila o enakovrednosti za standarde o kakovosti, varnosti in varstvu javnega zdravja, lahko učinkovito prispevajo k zagotavljanju visokih okoljskih in drugih standardov.

Pogosto je učinkovit in primeren način za spodbujanje visokokakovostnih standardov vključitev zadevnih klavzul o izvajanju naročila. Te se lahko nanašajo na kakovostne vidike izvajanja naročila, vključno z ekonomskimi, socialnimi, okoljskimi, zaposlovalnimi ali inovativnimi posebnostmi. Klavzule o izvajanju naročila morajo biti povezane s predmetom naročila in ne smejo zahtevati splošnih politik podjetja.

Od izvajalcev se lahko zahteva, da zagotavljajo, da vse ponujeno blago ne glede na poreklo dosega visoko raven kakovostnih, socialnih in okoljskih standardov, tj. standardov, ki so bili jasno opredeljeni v razpisni dokumentaciji.

Od izvajalca se lahko na primer zahteva, da:

| — | najame delavce iz nekaterih prikrajšanih okolij, |
| --- | --- |

—

najame delavce iz nekaterih prikrajšanih okolij,

| — | osebju zagotovi strokovno ali varnostno usposabljanje v zvezi s posebnim izvajanjem naročila, |
| --- | --- |

—

osebju zagotovi strokovno ali varnostno usposabljanje v zvezi s posebnim izvajanjem naročila,

| — | poroča o izpustih ali o ukrepih za prepoznavanje in preprečevanje kršitev človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

poroča o izpustih ali o ukrepih za prepoznavanje in preprečevanje kršitev človekovih pravic,

| — | sprejme posebne ukrepe za odstranjevanje odpadkov. |
| --- | --- |

—

sprejme posebne ukrepe za odstranjevanje odpadkov.

V naročilu se lahko uporabijo posebne klavzule o izvajanju, s katerimi se od izvajalcev zahteva, da upoštevajo kodeks ravnanja, po katerem morajo razkriti informacije v zvezi s svojimi dobavitelji in njihovo skladnostjo s pogoji glede delovne sile, ter da v skladu z vodilnimi načeli Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernicami skrbnega pregleda OECD za odgovorno ravnanje podjetij ugotavljajo, preprečujejo in zmanjšujejo tveganja kršitev človekovih pravic. Javni kupci lahko od ponudnikov zahtevajo tudi, da pri izvajanju naročila izpolnjujejo temeljne mednarodne delovne standarde ne glede na pravne obveznosti v državi ponudnika ali na mestu proizvodnje. Kadar so odkrite kršitve, se lahko od izvajalcev zahteva, da sprejmejo izvršilne ukrepe in sankcionirajo dobavitelja celo z začasno prekinitvijo dobavnih postopkov.

Od izvajalcev se lahko izrecno zahteva, da izpolnjujejo okoljske in socialne standarde, ki niso pravne obveznosti, ki jih nalaga zakonodaja EU ali domača zakonodaja. Prav tako se lahko od tujih izvajalcev zahteva, da izpolnjujejo pravne obveznosti, ki jih imajo gospodarski subjekti v EU pri izvajanju naročila, ne glede na to, ali zanje veljajo iste pravne obveznosti. Take zahteve se lahko uporabijo tudi za proizvodnjo blaga, ki je predmet naročila.

Če ti pogoji v ponudbi niso izpolnjeni, se ponudba zavrne. Take zahteve pomagajo pri zagotovitvi enakih konkurenčnih pogojev, ki so lahko neenaki zaradi različnih pravnih zahtev v državi izvora ponudnika ali porekla storitev ali blaga, ki ga predlagajo.

| Dobra praksa







  — | Uporaba celotnega razpona orodij – izključitev, izbira, dodelitev, izvajanje naročila |
| --- | --- |

Dobra praksa

—

Uporaba celotnega razpona orodij – izključitev, izbira, dodelitev, izvajanje naročila

| — | Prilagoditev meril za vsako posebno naročilo |
| --- | --- |

—

Prilagoditev meril za vsako posebno naročilo

| — | Zagotovitev, da so vsi ponudniki in dobavitelji obvezani izpolnjevati iste zahteve |
| --- | --- |

—

Zagotovitev, da so vsi ponudniki in dobavitelji obvezani izpolnjevati iste zahteve

3.3   Spremljanje izvajanja naročila

| — | Uveljavljanje standardov kakovosti na ravni izvajanja |
| --- | --- |

—

Uveljavljanje standardov kakovosti na ravni izvajanja

| — | Zahteve za poročanje |
| --- | --- |

—

Zahteve za poročanje

| — | Jasno opredeljene sankcije |
| --- | --- |

—

Jasno opredeljene sankcije

Uporaba meril kakovosti v javnem naročanju je učinkovita samo, če javni kupec pri pripravi razpisa in izbirnega postopka zagotovi visoko raven strokovnega znanja in če stalno in učinkovito spremlja izvajanje naročila ter zagotavlja, da izvajalec pri izvajanju naročila ohranja skladnost z razpisnimi zahtevami.

Spremljanje naročila lahko poteka na različne načine in lahko zahteva različne stopnje vključenosti javnega kupca. Pogojem naročila je mogoče dodati zahteve za:

| — | redno sporočanje informacij o nekaterih vidikih izvajanja, |
| --- | --- |

—

redno sporočanje informacij o nekaterih vidikih izvajanja,

| — | izpolnjevanje vprašalnikov glede skladnosti s pogodbenimi klavzulami, |
| --- | --- |

—

izpolnjevanje vprašalnikov glede skladnosti s pogodbenimi klavzulami,

| — | zagotavljanje pisnih dokazov o skladnosti ali |
| --- | --- |

—

zagotavljanje pisnih dokazov o skladnosti ali

| — | omogočanje revizij in pregledov na kraju samem. |
| --- | --- |

—

omogočanje revizij in pregledov na kraju samem.

Vedno je treba temeljito preveriti veljavne okoljske, socialne in delovne obveznosti, tudi na ravni podizvajalcev, in, kjer je primerno, po celotni dobavni verigi. Tudi vključevanje sankcij in sistemov za postopno uveljavljanje pogojev javnim kupcem med fazo izvajanja naročila zagotavlja vpliv pri izvajalcu, da zagotovi skladnost z določili naročila.

Predvidevanje metod za vključevanje izvajalca, npr. z zahtevanjem pojasnil, zagotavljanjem rokov za izboljšanje situacije ali izdajo opozoril, zelo poveča pogajalsko moč javnega kupca.

Realistični pogoji naročila in metode spremljanja povečajo možnosti za pravilno izvajanje naročila in zagotovijo, da se enaki konkurenčni pogoji, ustvarjeni ob začetku naročanja, ohranjajo ves čas izvajanja naročila.

| Dobra praksa







  — | Samo s spremljanjem je mogoče zagotoviti skladnost izvajalcev z VAŠIMI zahtevami |
| --- | --- |

Dobra praksa

—

Samo s spremljanjem je mogoče zagotoviti skladnost izvajalcev z VAŠIMI zahtevami

| — | Razvoj učinkovitih in preprostih mehanizmov spremljanja |
| --- | --- |

—

Razvoj učinkovitih in preprostih mehanizmov spremljanja

| — | Izkoriščanje celotnega razpona sodobnih komunikacijskih orodij za spremljanje na daljavo |
| --- | --- |

—

Izkoriščanje celotnega razpona sodobnih komunikacijskih orodij za spremljanje na daljavo

| — | Povezovanje z nevladnimi organizacijami ali specializiranimi organi za neodvisno spremljanje naročila. |
| --- | --- |

—

Povezovanje z nevladnimi organizacijami ali specializiranimi organi za neodvisno spremljanje naročila.

3.4   V praksi

| Doseganje visokokakovostnih standardov in enakih konkurenčnih pogojev







  — | Javnim kupcem se priporoča, da javno naročanje uporabljajo kot strateško orodje za spodbujanje družbenih ciljev, kakršni so socialni, zeleni in inovacijski. |
| --- | --- |

Doseganje visokokakovostnih standardov in enakih konkurenčnih pogojev

—

Javnim kupcem se priporoča, da javno naročanje uporabljajo kot strateško orodje za spodbujanje družbenih ciljev, kakršni so socialni, zeleni in inovacijski.

| — | Javni kupci bi morali v zasnovi svojih javnih naročil zagotoviti, da ponudniki EU in tretje države izpolnjujejo enake standarde, s čimer pomagajo zagotavljati enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

—

Javni kupci bi morali v zasnovi svojih javnih naročil zagotoviti, da ponudniki EU in tretje države izpolnjujejo enake standarde, s čimer pomagajo zagotavljati enake konkurenčne pogoje.

| — | Pri opredeljevanju razpisnih zahtev bi morali uporabljati tehnične specifikacije ter merila za izključitev, izbiro in oddajo, da določijo visokokakovostne standarde za vse ponudnike ne glede na njihov izvor. |
| --- | --- |

—

Pri opredeljevanju razpisnih zahtev bi morali uporabljati tehnične specifikacije ter merila za izključitev, izbiro in oddajo, da določijo visokokakovostne standarde za vse ponudnike ne glede na njihov izvor.

| — | Uporabiti bi morali klavzule o izvajanju naročila, s katerimi zagotovijo, da vsi subjekti pri izvajanju naročila dejansko upoštevajo standarde kakovosti ne glede na kraj proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Uporabiti bi morali klavzule o izvajanju naročila, s katerimi zagotovijo, da vsi subjekti pri izvajanju naročila dejansko upoštevajo standarde kakovosti ne glede na kraj proizvodnje.

| — | Uvesti in izvajati bi morali učinkovite mehanizme spremljanja, da se zagotovi upoštevanje standardov. |
| --- | --- |

—

Uvesti in izvajati bi morali učinkovite mehanizme spremljanja, da se zagotovi upoštevanje standardov.

| — | Komisija s številnimi smernicami podpira javne kupce pri vključevanju zahtev glede kakovosti. |
| --- | --- |

—

Komisija s številnimi smernicami podpira javne kupce pri vključevanju zahtev glede kakovosti.

4.   Praktična pomoč Evropske komisije

Evropska komisija javnim kupcem in državam članicam zagotavlja praktično pomoč v več oblikah (49). To je del partnerstva, ustvarjenega v okviru sporočila Komisije „Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo“. Komisija tako spodbuja izmenjavo informacij, znanja in izkušenj. To sporočilo je bilo podlaga za širok dialog o politikah ter povezovanje in sodelovanje z nacionalnimi in lokalnimi organi, institucijami EU in drugimi deležniki pod vodstvom Komisije.

Za posamezne velike infrastrukturne projekte Komisija nudi pomoč preko službe za pomoč uporabnikom in mehanizma obveščanja s „predhodno oceno vidikov javnega naročanja za velike infrastrukturne projekte“ (50). Pri takih projektih javnim kupcem grozi večja nevarnost, da veliki infrastrukturni projekti ne bodo dokončani pravočasno ali dani na voljo po načrtu, da se bodo v fazi izvajanja stroški iz različnih razlogov povečali ali da se bodo tveganja prenesla na javne kupce. Javna sredstva se lahko porabijo na način, s katerim ni zmeraj zagotovljena največja mogoča dodana vrednost za državljane in družbo. Zato se javnim kupcem priporoča, da uporabijo vso pomoč, ki je na voljo.

Spodaj je pregled različnih mehanizmov, v katerem so dana pojasnila in pomoč (51).

| Pregled praktične pomoči







  — | Služba za pomoč uporabnikom in postopek obveščanja za velike infrastrukturne projekte; |
| --- | --- |

Pregled praktične pomoči

—

Služba za pomoč uporabnikom in postopek obveščanja za velike infrastrukturne projekte;

| — | omrežja deležnikov, vključno z delavnicami, zlasti o zelenih in socialnih javnih naročilih ter profesionalizaciji; |
| --- | --- |

—

omrežja deležnikov, vključno z delavnicami, zlasti o zelenih in socialnih javnih naročilih ter profesionalizaciji;

| — | redne konference na visoki ravni o različnih tematskih zadevah, vključno z merili za oddajo, strateškim naročanjem, preglednostjo, profesionalizacijo in veliko infrastrukturo, da se izboljša dostop do javnega naročanja, digitalne preobrazbe ter novih projektov in izzivov; |
| --- | --- |

—

redne konference na visoki ravni o različnih tematskih zadevah, vključno z merili za oddajo, strateškim naročanjem, preglednostjo, profesionalizacijo in veliko infrastrukturo, da se izboljša dostop do javnega naročanja, digitalne preobrazbe ter novih projektov in izzivov;

| — | e-kompetenčni center „Podpora za javne naročnike“; |
| --- | --- |

—

e-kompetenčni center „Podpora za javne naročnike“;

| — | izdajanje smernic, tudi o javnem naročanju inovativnih rešitev, zelenih javnih naročilih, socialnih javnih naročilih, javnih naročilih na področju varnosti in za strokovne delavce na področju evropskih skladov. |
| --- | --- |

—

izdajanje smernic, tudi o javnem naročanju inovativnih rešitev, zelenih javnih naročilih, socialnih javnih naročilih, javnih naročilih na področju varnosti in za strokovne delavce na področju evropskih skladov.

5.   Povzetek

| Pravni okvir in njegove možnosti

  Trenutni zakonodajni okvir EU o javnem naročanju vključuje direktive, ki urejajo javna naročila, javne službe, koncesije, naročanje na področju obrambe in varnosti ter dostop do revizijskih postopkov. Pravila v teh pravnih instrumentih javnim kupcem v EU omogočajo veliko prožnosti pri nakupu blaga, storitev in gradenj:






  — | ponujajo možnost uporabe meril kakovosti ter oddaje naročil na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ter izračuna stroškov v življenjski dobi; |
| --- | --- |

Pravni okvir in njegove možnosti

Trenutni zakonodajni okvir EU o javnem naročanju vključuje direktive, ki urejajo javna naročila, javne službe, koncesije, naročanje na področju obrambe in varnosti ter dostop do revizijskih postopkov. Pravila v teh pravnih instrumentih javnim kupcem v EU omogočajo veliko prožnosti pri nakupu blaga, storitev in gradenj:

—

ponujajo možnost uporabe meril kakovosti ter oddaje naročil na podlagi najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo ter izračuna stroškov v življenjski dobi;

| — | omogočajo jim izbiro najprimernejšega in najučinkovitejšega postopka javnega naročanja; |
| --- | --- |

—

omogočajo jim izbiro najprimernejšega in najučinkovitejšega postopka javnega naročanja;

| — | omogočajo jim tudi, da izberejo, katere zahteve glede kakovosti bodo uvedli v razpisni dokumentaciji; |
| --- | --- |

—

omogočajo jim tudi, da izberejo, katere zahteve glede kakovosti bodo uvedli v razpisni dokumentaciji;

| — | ponujajo jim mehanizem za zagotavljanje skladnosti z okoljskimi, socialnimi in delovnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

—

ponujajo jim mehanizem za zagotavljanje skladnosti z okoljskimi, socialnimi in delovnimi obveznostmi;

| — | dajejo jim veliko svobode pri pripravi razpisnega postopka z vključevanjem trga in ustreznih deležnikov; |
| --- | --- |

—

dajejo jim veliko svobode pri pripravi razpisnega postopka z vključevanjem trga in ustreznih deležnikov;

| — | opremijo jih z instrumenti za obravnavo ponudb, ki so cenovno neobičajno nizke; |
| --- | --- |

—

opremijo jih z instrumenti za obravnavo ponudb, ki so cenovno neobičajno nizke;

| — | določajo, kateri ponudniki tretje države imajo zagotovljen dostop do trga javnih naročil EU. |
| --- | --- |

—

določajo, kateri ponudniki tretje države imajo zagotovljen dostop do trga javnih naročil EU.

Na splošno direktive javnim kupcem omogočajo veliko prožnosti, da javno naročanje prilagodijo svojim potrebam.

| Vprašanja in odgovori







  — | Ali lahko javni kupec na kraju izvajanja naročila zahteva skladnost z delovnimi, socialnimi in okoljskimi standardi, ki presegajo pravne zahteve?
  Da, javni kupec lahko določi kakršne koli take zahteve, dokler so nediskriminatorne, povezane s predmetom naročila in združljive z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

Vprašanja in odgovori

—

Ali lahko javni kupec na kraju izvajanja naročila zahteva skladnost z delovnimi, socialnimi in okoljskimi standardi, ki presegajo pravne zahteve?

Da, javni kupec lahko določi kakršne koli take zahteve, dokler so nediskriminatorne, povezane s predmetom naročila in združljive z zakonodajo Unije.

| — | Ali ni nepošteno od ponudnikov zahtevati, da izpolnjujejo delovne, socialne in okoljske standarde, ki daleč presegajo njihove pravne obveznosti?
  Ne, pravne obveznosti se lahko zelo razlikujejo glede na kraj sedeža ponudnika ali kraj proizvodnje blaga. Če bi zahtevali samo skladnost z lokalno zakonodajo, bi to lahko izkrivljalo konkurenco. S prilagojenimi zahtevami, ki veljajo za vse ponudnike in blago, se ustvarjajo enaki konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

—

Ali ni nepošteno od ponudnikov zahtevati, da izpolnjujejo delovne, socialne in okoljske standarde, ki daleč presegajo njihove pravne obveznosti?

Ne, pravne obveznosti se lahko zelo razlikujejo glede na kraj sedeža ponudnika ali kraj proizvodnje blaga. Če bi zahtevali samo skladnost z lokalno zakonodajo, bi to lahko izkrivljalo konkurenco. S prilagojenimi zahtevami, ki veljajo za vse ponudnike in blago, se ustvarjajo enaki konkurenčni pogoji.

| — | Kako naj se javni kupec pripravi na razpis, v katerem načrtuje uporabo meril kakovosti?
  Javni kupci bi morali začeti z oceno lastnih potreb in morebitnih rešitev. Posvetujejo se lahko s subjekti na trgu in drugimi deležniki. Mogoče je uporabiti katero koli koristno orodje, dokler javni kupec ravna pregledno in vse potencialne ponudnike obravnava enako. |
| --- | --- |

—

Kako naj se javni kupec pripravi na razpis, v katerem načrtuje uporabo meril kakovosti?

Javni kupci bi morali začeti z oceno lastnih potreb in morebitnih rešitev. Posvetujejo se lahko s subjekti na trgu in drugimi deležniki. Mogoče je uporabiti katero koli koristno orodje, dokler javni kupec ravna pregledno in vse potencialne ponudnike obravnava enako.

| — | Ali določanje številnih meril kakovosti in njihova uporaba za vse ponudnike samo ustvarja administrativno breme?
  Določitev zahtev glede kakovosti kupcu omogoča, da vlaga v bolj trajnostne, družbeno odgovorne in inovativne proizvode in storitve ter zagotavlja pošteno konkurenco v korist državljanov. Vsak javni kupec se sam odloči, kateri je najučinkovitejši način porabe javnega denarja za doseganje želenega rezultata. Ta prožnost pa s sabo prinaša nekatere obveznosti, npr. zagotovitev primernega spremljanja. |
| --- | --- |

—

Ali določanje številnih meril kakovosti in njihova uporaba za vse ponudnike samo ustvarja administrativno breme?

Določitev zahtev glede kakovosti kupcu omogoča, da vlaga v bolj trajnostne, družbeno odgovorne in inovativne proizvode in storitve ter zagotavlja pošteno konkurenco v korist državljanov. Vsak javni kupec se sam odloči, kateri je najučinkovitejši način porabe javnega denarja za doseganje želenega rezultata. Ta prožnost pa s sabo prinaša nekatere obveznosti, npr. zagotovitev primernega spremljanja.

| — | Kako je mogoče v razpisno dokumentacijo vključiti merila o kakovosti in trajnosti?
  Javni kupci imajo veliko prožnosti. Take vidike lahko vključijo v pogoje za sodelovanje, tehnične specifikacije, merila za oddajo ali klavzule o izvedbi naročila, dokler so povezani s predmetom naročila. Morajo biti jasno opredeljeni, objektivni in ne smejo diskriminirati med morebitnimi ponudniki, da se ustvarijo enaki konkurenčni pogoji, v katerih lahko ponudniki konkurirajo na podlagi istih visokokakovostnih standardov. |
| --- | --- |

—

Kako je mogoče v razpisno dokumentacijo vključiti merila o kakovosti in trajnosti?

Javni kupci imajo veliko prožnosti. Take vidike lahko vključijo v pogoje za sodelovanje, tehnične specifikacije, merila za oddajo ali klavzule o izvedbi naročila, dokler so povezani s predmetom naročila. Morajo biti jasno opredeljeni, objektivni in ne smejo diskriminirati med morebitnimi ponudniki, da se ustvarijo enaki konkurenčni pogoji, v katerih lahko ponudniki konkurirajo na podlagi istih visokokakovostnih standardov.

| — | Ali je lahko ponudnik izključen zaradi kršitev okoljskih, socialnih in delovnih obveznosti?
  Da, javni kupci imajo možnost, da izključijo ponudnika, ki ne izpolnjuje veljavnih okoljskih, socialnih in delovnih obveznosti. |
| --- | --- |

—

Ali je lahko ponudnik izključen zaradi kršitev okoljskih, socialnih in delovnih obveznosti?

Da, javni kupci imajo možnost, da izključijo ponudnika, ki ne izpolnjuje veljavnih okoljskih, socialnih in delovnih obveznosti.

| — | Ali lahko javni kupec preveri skladnost s pravnimi in posebej prilagojenimi pogoji za ponudnike in blago?
  Javni kupec ima številne možnosti, da preveri take pogoje. Lahko na primer zahteva poročila od ponudnika ali od neodvisnih organov za nadzor kakovosti ali nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

—

Ali lahko javni kupec preveri skladnost s pravnimi in posebej prilagojenimi pogoji za ponudnike in blago?

Javni kupec ima številne možnosti, da preveri take pogoje. Lahko na primer zahteva poročila od ponudnika ali od neodvisnih organov za nadzor kakovosti ali nevladnih organizacij.

| — | Ali imajo vsi gospodarski subjekti z vsega sveta pravico dostopa do trga javnih naročil EU?
  Ne, zagotovljen dostop do trga javnih naročil EU imajo samo subjekti, ki jih zajemajo večstranski in dvostranski trgovinski sporazumi. |
| --- | --- |

—

Ali imajo vsi gospodarski subjekti z vsega sveta pravico dostopa do trga javnih naročil EU?

Ne, zagotovljen dostop do trga javnih naročil EU imajo samo subjekti, ki jih zajemajo večstranski in dvostranski trgovinski sporazumi.

| — | Kaj naj javni kupec stori, če sumi, da je cena, ki jo je ponudil ponudnik iz tretje države, prenizka? Ali je mogoče opraviti dodatna poizvedovanja?
  Da, ni le mogoče, ampak je tudi priporočljivo opraviti dodatna poizvedovanja, da lahko javni kupec zagotovi zanesljivost ponudbe in enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na razpisu. |
| --- | --- |

—

Kaj naj javni kupec stori, če sumi, da je cena, ki jo je ponudil ponudnik iz tretje države, prenizka? Ali je mogoče opraviti dodatna poizvedovanja?

Da, ni le mogoče, ampak je tudi priporočljivo opraviti dodatna poizvedovanja, da lahko javni kupec zagotovi zanesljivost ponudbe in enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na razpisu.

| — | Za kakšne informacije je mogoče zaprositi, da se preveri, ali je ponudba neobičajno nizka?
  Kakršne koli informacije, ki so lahko javnemu kupcu v pomoč pri oceni izvedljivost ponudbe. |
| --- | --- |

—

Za kakšne informacije je mogoče zaprositi, da se preveri, ali je ponudba neobičajno nizka?

Kakršne koli informacije, ki so lahko javnemu kupcu v pomoč pri oceni izvedljivost ponudbe.

| — | Kdaj naj se ponudba zavrne kot neobičajno nizka?
  Ponudba se lahko zavrne, ko ponudnikova razlaga javnega kupca ne prepriča. |
| --- | --- |

—

Kdaj naj se ponudba zavrne kot neobičajno nizka?

Ponudba se lahko zavrne, ko ponudnikova razlaga javnega kupca ne prepriča.

| Podporna orodja Komisije in smernice za javno naročanje







  — | Sporočilo Komisije: Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM%3A2017%3A572%3AFIN |
| --- | --- |

Podporna orodja Komisije in smernice za javno naročanje

—

Sporočilo Komisije: Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM%3A2017%3A572%3AFIN

| — | Spletna stran Komisije o javnih naročilih: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en |
| --- | --- |

—

Spletna stran Komisije o javnih naročilih: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

| — | e-kompetenčni center „Podpora za javne naročnike“;
  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sl |
| --- | --- |

—

e-kompetenčni center „Podpora za javne naročnike“;

https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sl

| — | Priporočilo Komisije (EU) 2017/1805 z dne 3. oktobra 2017 o profesionalizaciji javnega narocanja – Vzpostavitev arhitekture za profesionalizacijo javnega naročanja (UL L 259, 7.10.2017, str. 28) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Komisije (EU) 2017/1805 z dne 3. oktobra 2017 o profesionalizaciji javnega narocanja – Vzpostavitev arhitekture za profesionalizacijo javnega naročanja (UL L 259, 7.10.2017, str. 28)

| — | Sporočilo Komisije: Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614 |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije: Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614

| — | Public procurement for a circular economy (good practice and guidance): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf |
| --- | --- |

—

Public procurement for a circular economy (good practice and guidance): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf

| — | Kupujte zeleno – Priročnik o zelenih javnih naročilih: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/handbook_2016_sl.pdf |
| --- | --- |

—

Kupujte zeleno – Priročnik o zelenih javnih naročilih: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/handbook_2016_sl.pdf

| — | Merila EU za zelena javna naročila: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm |
| --- | --- |

—

Merila EU za zelena javna naročila: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

| — | Dobre prakse zelenih javnih naročil: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm |
| --- | --- |

—

Dobre prakse zelenih javnih naročil: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

| — | Služba za pomoč uporabnikom zelenih javnih naročil: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm |
| --- | --- |

—

Služba za pomoč uporabnikom zelenih javnih naročil: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm

| — | Orodja za usposabljanje o zelenih javnih naročilih za javne kupce: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm |
| --- | --- |

—

Orodja za usposabljanje o zelenih javnih naročilih za javne kupce: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

| — | Programi usposabljanja organizacije DTO: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Programi usposabljanja organizacije DTO: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm

| — | Orodja za izračun stroškov v življenjski dobi za zelena javna naročila: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm |
| --- | --- |

—

Orodja za izračun stroškov v življenjski dobi za zelena javna naročila: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm

| — | Metoda okoljskega odtisa proizvodov/organizacij: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm |
| --- | --- |

—

Metoda okoljskega odtisa proizvodov/organizacij: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm

| — | Delavnice v okviru projekta nakupovanja za družbeni vpliv (BSI): https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html |
| --- | --- |

—

Delavnice v okviru projekta nakupovanja za družbeni vpliv (BSI): https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html

| — | Kupujte socialno – Priročnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/cb70c481-0e29-4040-9be2-c408cddf081f/language-sl |
| --- | --- |

—

Kupujte socialno – Priročnik za upoštevanje socialnih vidikov pri javnem naročanju: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/cb70c481-0e29-4040-9be2-c408cddf081f/language-sl

| — | Smernice Komisije za javno naročanje inovativnih rešitev: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F |
| --- | --- |

—

Smernice Komisije za javno naročanje inovativnih rešitev: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F

| — | Sklop orodij za javno naročanje na področju inovacij, Evropska podpora pri javnem naročanju inovativnih rešitev: http://www.eafip.eu/ |
| --- | --- |

—

Sklop orodij za javno naročanje na področju inovacij, Evropska podpora pri javnem naročanju inovativnih rešitev: http://www.eafip.eu/

| — | Evropska mreža nacionalnih strokovnih središč za javno naročanje inovativnih rešitev: http://www.procure2innovate.eu/ |
| --- | --- |

—

Evropska mreža nacionalnih strokovnih središč za javno naročanje inovativnih rešitev: http://www.procure2innovate.eu/

| — | Smernice glede javnih naročil za strokovne delavce: https://ec.europa.eu/regional_policy/sl/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners |
| --- | --- |

—

Smernice glede javnih naročil za strokovne delavce: https://ec.europa.eu/regional_policy/sl/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners

| — | Smernice Komisije za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.SLV&toc=OJ:C:2019:157:TOC |
| --- | --- |

—

Smernice Komisije za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.SLV&toc=OJ:C:2019:157:TOC

| — | Navodilo za oddajo naročil na področjih obrambe in varnosti med vladami: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016XC1202(01) |
| --- | --- |

—

Navodilo za oddajo naročil na področjih obrambe in varnosti med vladami: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016XC1202(01)

| — | Priporočilo Komisije (EU) 2018/624 z dne 20. aprila 2018 o dostopu do čezmejnega trga za poddobavitelje ter mala in srednja podjetja v obrambnem sektorju (UL L 102, 23.4.2018, str. 87) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Komisije (EU) 2018/624 z dne 20. aprila 2018 o dostopu do čezmejnega trga za poddobavitelje ter mala in srednja podjetja v obrambnem sektorju (UL L 102, 23.4.2018, str. 87)

---

(1)  JOIN(2019) 5.

(2)  Zasedanje Evropskega sveta dne 21. in 22. marca 2019, EUCO 1/19.

(3)  Spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav, COM(2016) 34 final.

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo“, COM(2017) 572 final.

(5)  Prečiščena različica Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 326, 26.10.2012, str. 1).

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_gpa_e.htm

(7)  Ta dokument ni pravno zavezujoč. Čeprav so v njem občasno povzete določbe zakonodaje EU, njegov namen ni dodajati ali zmanjševati pravice in obveznosti iz te zakonodaje. Kolikor je mogoče razumeti, da dokument razlaga zakonodajo EU, je treba poudariti, da je za pravno zavezujočo razlago prava EU pristojno samo Sodišče Evropske unije. Skladnost primerov, navedenih v tem dokumentu, z zakonodajo EU ni bila preverjena.

(8)  Po trenutnem besedilu Sporazuma GPA so zadevne priloge iz člena 25 zdaj priloge 1, 2, 4, 5, 6 in 7.

(9)  V zvezi s tem glej člen 25 Direktive 2014/24/EU in člen 43 Direktive 2014/25/EU.

(10)  Spremenjeni predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav, COM(2016) 34 final.

(11)  Zasedanje Evropskega sveta dne 21. in 22. marca 2019, EUCO 1/19.

(12)  Člen 85(1) v povezavi s členom 85(2) Direktive 2014/25/EU.

(13)  V trenutnem besedilu Sporazuma GPA ustrezne določbe niso več vključene v člen XXIII, ampak v člen III.

(14)  UL L 216, 20.8.2009, str. 76.

(15)  Države članice bi morale to odločitev sprejeti na podlagi razmerja med ceno in kakovostjo, ob upoštevanju potrebe po konkurenčni bazi evropske obrambne tehnologije in industrije, pomena odprtih in poštenih trgov ter doseganju medsebojnih koristi. Ta odločitev je lahko tudi selektivna, tj. dovoljevanje samo gospodarskih subjektov iz vseh ali nekaterih držav podpisnic Sporazuma o vladnih naročilih, ne pa iz drugih tretjih držav (držav, ki niso del EGP in niso podpisnice Sporazuma o vladnih naročilih ter s katerimi EU nima dvostranskih sporazumov o odpiranju trgov javnih naročil).

(16)  Glej drugi odstavek uvodne izjave 18 Direktive 2009/81/ES.

(17)  Direktiva 2016/1148/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji.

(18)  Člen 21 Direktive 2009/81/ES.

(19)  Opredelitev bistvenih varnostnih interesov je v izključni pristojnosti držav članic, kot je navedeno v uvodni izjavi 16 direktive (glej tudi sodbo z dne 30. septembra 2003 v zadevi T-26/01).

(20)  Glej sodbo Sodišča EU z dne 13. decembra 2007 v zadevi C-337/06, Bayerischer Rundfunk, točka 64.

(21)  Glej točko 68 sodbe v združenih zadevah C-285/99 in C-286/99, Impresa Lombardini SpA.

(22)  Taka „relativna“ primerjava (vključene vse predložene ponudbe) je lahko ustreznejša, kadar je prejetih dovolj ponudb, saj taka primerjava verjetno najbolje odraža tržne razmere.

(23)  Sodba Sodišča EU v združenih zadevah C-285/99 in C-286/99, točki 43 in 73.

(24)  Sodba Sodišča EU v združenih zadevah C-285/99 in C-286/99, točki 43 in 55.

(25)  Sodba Sodišča EU v združenih zadevah C-285/99 in C-286/99, točka 51.

(26)  Člen 69(2) Direktive 2014/24/EU.

(27)  Člen 69(2)(d) in 69(3).

(28)  Člen 18(2) Direktive 2014/24/EU.

(29)  Splošno sodišče, zadeva T-422/11, Computer Resources International, točka 87.

(30)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Uspešno izvajanje javnega naročanja v Evropi in za njo“, COM(2017) 572 final.

(31)  Na primer cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj, zlasti cilj trajnostnega razvoja 12.7 (Spodbujanje praks javnega naročanja, ki so trajnostne, v skladu z nacionalnimi politikami in prednostmi). Okoljska skupščina ZN je v resoluciji marca 2019 vse države članice pozvala, naj si prizadevajo za doseganje trajnostne porabe in proizvodnje, razvijejo trajnostne politike javnega naročanja in posodobijo pravne okvire javnega naročanja v skladu s svojo zavezanostjo k doseganju cilja trajnostnega razvoja 12.7; glej resolucijo:

http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/28517/English.pdf?sequence=3&isAllowed=y.

(32)  Direktiva (EU) 2019/1161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Direktive 2009/33/ES o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 188, 12.7.2019, str. 116).

(33)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

V mednarodnem kontekstu so zlasti pomembne naslednje skupine proizvodov: zelena javna naročila za računalnike in monitorje (2016), cestni prevoz (2019), električna in elektronska oprema, ki se uporablja v zdravstvenem sektorju (2014). V sklopu meril EU za zelena javna naročila je za vsako merilo določeno, ali bi se moralo uporabljati kot pogoj za sodelovanje, tehnična specifikacija, merilo za dodelitev ali klavzula o izvedbi naročila. Merila za zelena javna naročila temeljijo na podatkih iz baze dokazov, obstoječih merilih za znake za okolje ter informacijah, ki so jih predložile zainteresirane strani v industriji, civilna družba in države članice. Baza dokazov uporablja razpoložljive znanstvene informacije in podatke, izvaja pristop na podlagi življenjske dobe in vključuje zainteresirane strani, ki na srečanjih razpravljajo o vprašanjih in poskušajo doseči soglasje.

(34)  https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/handbook_2016_sl.pdf

(35)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

(36)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

(37)  Več informacij: Smernice za javno naročanje inovativnih rešitev, C(2018) 3051 final, objavljeno 15.5.2018, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/3/2018/SL/C-2018-3051-F1-SL-MAIN-PART-1.PDF.

(38)  Člen 40 Direktive 2014/24/EU in člen 58 Direktive 2014/25/EU vključujeta določbe o predhodnem preverjanju trga.

(39)  COM(2007) 799 final in povezani delovni dokument služb SEC(2007) 1668 „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“.

(40)  Člen 42 Direktive 2014/24/EU.

(41)  Evropski parlament je 13. marca 2019 sprejel evropski akt o dostopnosti (Direktiva 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve). Akt določa obvezne evropske zahteve za nekatere proizvode in storitve, vključno z dodelitvijo javnih naročil.

(42)  Člen 57(1) in (2) Direktive 2014/24/EU. Glej tudi člen 80(1) Direktive 2014/25/EU.

(43)  Člen 57(4) Direktive 2014/24/EU vsebuje izčrpen seznam kategorij.

(44)  Konvencija MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic; št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja; št. 29 o prisilnem ali obveznem delu; št. 105 o odpravi prisilnega dela; št. 138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja; št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih; št. 100 o enakem nagrajevanju; št. 182 o prepovedi najhujših oblik dela otrok,

(45)  Člen 58 Direktive 2014/24/EU. Glej tudi člen 80(2) Direktive 2014/25/EU.

(46)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (2013/179/EU) (UL L 124, 4.5.2013, str. 1). Glej tudi razvoj v okviru pilotne faze EU in prehodne faze: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/index.htm.

(47)  Glej uvodno izjavo 92 Direktive 2014/24/EU.

(48)  www.ecolabel.eu

(49)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_en

(50)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Spodbujanje naložb s prostovoljno predhodno oceno vidikov javnega naročanja za velike infrastrukturne projekte“, COM(2017) 573.

(51)  Vsi ustrezni sklici in povezave so v oddelku „5. Povzetek“.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/67

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. avgusta 2019

(2019/C 271/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1194 |
| JPY | japonski jen | 117,69 |
| DKK | danska krona | 7,4633 |
| GBP | funt šterling | 0,92615 |
| SEK | švedska krona | 10,7315 |
| CHF | švicarski frank | 1,0876 |
| ISK | islandska krona | 137,50 |
| NOK | norveška krona | 10,0003 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,831 |
| HUF | madžarski forint | 324,65 |
| PLN | poljski zlot | 4,3275 |
| RON | romunski leu | 4,7250 |
| TRY | turška lira | 6,2161 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6589 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4807 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7825 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7352 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5520 |
| KRW | južnokorejski won | 1 364,55 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,2164 |
| CNY | kitajski juan | 7,9014 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3908 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 951,00 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7022 |
| PHP | filipinski peso | 58,424 |
| RUB | ruski rubelj | 73,4092 |
| THB | tajski bat | 34,506 |
| BRL | brazilski real | 4,4660 |
| MXN | mehiški peso | 21,9971 |
| INR | indijska rupija | 79,7460 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1194

JPY

japonski jen

117,69

DKK

danska krona

7,4633

GBP

funt šterling

0,92615

SEK

švedska krona

10,7315

CHF

švicarski frank

1,0876

ISK

islandska krona

137,50

NOK

norveška krona

10,0003

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,831

HUF

madžarski forint

324,65

PLN

poljski zlot

4,3275

RON

romunski leu

4,7250

TRY

turška lira

6,2161

AUD

avstralski dolar

1,6589

CAD

kanadski dolar

1,4807

HKD

hongkonški dolar

8,7825

NZD

novozelandski dolar

1,7352

SGD

singapurski dolar

1,5520

KRW

južnokorejski won

1 364,55

ZAR

južnoafriški rand

17,2164

CNY

kitajski juan

7,9014

HRK

hrvaška kuna

7,3908

IDR

indonezijska rupija

15 951,00

MYR

malezijski ringit

4,7022

PHP

filipinski peso

58,424

RUB

ruski rubelj

73,4092

THB

tajski bat

34,506

BRL

brazilski real

4,4660

MXN

mehiški peso

21,9971

INR

indijska rupija

79,7460

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/68 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/68

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 8. avgusta 2019

o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

„Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou) (ZOP)

(2019/C 271/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Grčija je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou). |
| --- | --- |

(1)

Grčija je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou).

| (2) | V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za ime „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou) (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper registracijo imena iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 8. avgusta 2019

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„ΑΡΣΕΝΙΚΟ ΝΑΞΟΥ“ (ARSENIKO NAXOU)

EU št.: PDO-GR-02323 – 6.11.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou)

2.   Država članica ali tretja država

Grčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Arseniko Naxou“ je namizni zorjeni trdi sir, ki se izdeluje po tradicionalni metodi iz nepasteriziranega kozjega in ovčjega mleka.

Sir „Arseniko Naxou“, ki se prodaja v celih hlebcih, ima naslednje fizikalne lastnosti: je valjaste oblike, tehta od 1 do 4 kilograme, je od slonokoščeno bele do bledo rumene barve, njegova skorja pa je trda in razmeroma tanka.

Vsebnost maščob v suhi snovi ne sme biti nižja od 43 %, vsebnost beljakovin ne sme biti nižja od 27 %, medtem ko vsebnost vlage ne sme biti višja od 38 % in vsebnost soli ne sme biti višja od 3,5 %.

Organoleptične lastnosti proizvoda, po katerih se razlikuje od drugih trdih sirov, so močan, pikanten, sladko-slan in prijeten okus, kremasta in nežna tekstura ter bogata aroma. Z zorenjem sir postaja pikantnejši in bolj aromatičen.

Zaradi uporabe nepasteriziranega mleka mora sir „Arseniko Naxou“ pred dajanjem na trg zoreti najmanj tri mesece, da se zagotovi odsotnost neželenih mikroorganizmov. Sir se izdeluje v obdobju od decembra do maja.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Ovce in koze goratega in polgoratega območja Naksosa so lokalne pasme in njihovi križanci, ki so se prilagodili razmeram tega območja in se tradicionalno redijo v enotah ekstenzivne reje. Od decembra do približno maja, tj. v obdobju povečane proizvodnje mleka in izdelave sira „Arseniko Naxou“, se živali hranijo z lokalnim rastlinjem z območja, katerega rast še dodatno spodbudijo zimske in pomladne padavine (timijan, brnistra, brškin, frigana, koščeničica, mastika, hrast prnar itd.). Kadar to zaradi podnebnih razmer ni mogoče, se hranijo s suho krmo, pridelano znotraj geografskega območja (ječmen, oves, grašica in detelja). Od junija do septembra, tj. v obdobju manjše proizvodnje mleka in obdobju, v katerem se proizvod ne izdeluje, se živali pasejo ter krmijo z lokalno pridelano dopolnilno krmo in krmo, pridelano zunaj geografskega območja (žitno zrnje, bogato s škrobom, otrobi, slama). V obdobju od oktobra do novembra je zaradi skromnega naravnega rastlinja in povečanih potreb živali njihova prehrana dopolnjena z lokalno pridelano suho krmo in krmo, ki izvira z drugih geografskih območij. Delež dopolnilne krme, pridelane zunaj geografskega območja, letno ne sme presegati 40 % suhe snovi.

Osnovne surovine za izdelavo sira „Arseniko Naxou“ so mleko, sirilo, sol in olje.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Faze, povezane s proizvodnjo in obdelavo mleka ter izdelavo in zorenjem končnega proizvoda, se izvajajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod je treba pakirati na opredeljenem geografskem območju, da se zagotovijo: (a) kakovost proizvoda med njegovim shranjevanjem in prevozom, s tem da se zaščiti pred fizičnimi dejavniki (vlaga, svetloba, temperatura, prah, dimni plin) in biološkimi dejavniki (bakterije, glive, virusi), (b) sledljivost proizvoda in (c) potreben nadzor nad spremljanjem proizvedenih, pakiranih in prodanih količin ter ujemanje z dovoljenimi surovinami in metodami izdelave.

Proizvajalec mora proizvod zapakirati v papir ali drug embalažni material, primeren za živila.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na celem hlebcu mora biti nalepka, na kateri so naslednje navedbe:

| — | ime „Arseniko Naxou“, ki mu sledi navedba „zaščitena označba porekla“ ali kratica „ZOP“, |
| --- | --- |

—

ime „Arseniko Naxou“, ki mu sledi navedba „zaščitena označba porekla“ ali kratica „ZOP“,

| — | „iz surovega mleka“, |
| --- | --- |

—

„iz surovega mleka“,

| — | ime in naslov proizvajalca in/ali pakirnice, |
| --- | --- |

—

ime in naslov proizvajalca in/ali pakirnice,

| — | datum izdelave. |
| --- | --- |

—

datum izdelave.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje in zorenja sira zajema celotno upravno ozemlje naslednjih občin: Apeiranthos, Damarionas, Danakos, Keramoti, Koronida, Koronos, Kinidaros, Messi, Moni, Filoti in Chalkio občine Naksos ter mali Kikladi.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Tla:

Območje proizvodnje sira leži v goratem in polgoratem delu na skrajnem severu in vzhodu otoka. Za območje so značilni strma pobočja, prisotnost teras in zidov ter obsežni pašniki.

Podnebje:

Podnebje Naksosa je zmerno sredozemsko, značilno za otoke: milo in vlažno z močnimi vetrovi. V goratih predelih otoka so temperature nižje od približno 5 °C, povprečna letna relativna vlaga je 85-odstotna, količina padavin pa je 770 mm. Včasih tudi obilno sneži.

Rastlinstvo:

Posebne temperaturne razmere, vlaga in padavine omogočajo rast značilnega gorskega rastlinja, ki je glavni vir hrane ovc in koz.

Na opredeljenem območju se razprostirajo obsežni nasadi oljk in vinogradi. Skalnati deli gora so prekriti z nizkim (gariga) in srednje visokim do visokim rastlinjem (makija). V makiji prevladujejo koščeničica (Calycotome vilosa), mastika (Pistacia lentiscus), hrast prnar (Quercus coccifera), kretski javor (Acer sempervirens), črničevje (Quercus ilex) in vzhodna platana (Platanus orientalis), ki so dragocen vir hrane, zlasti za koze. Na pašnikih območja rastejo številne samorasle vrste, kot so zelnate rastline Allium luteolum, Alyssum foliosum, Bolanthus greacus, Bupleurum aira, Campanula calaminthifolia, Centaurea oliverana, Cerastium runemarkii, Corydalis integra, Erysimum hayekii, Erysimum naxense, Galanthus ikariae, Galium conforme, Scutellaria virgaurea, Symphytum davisii, Verbascum adeliae, primerne za pašo živali.

Stalež:

Koze in ovce so popolnoma prilagojene lokalnim razmeram na območju, so nizke rasti in proizvajajo majhno količino mleka. Tradicionalna praksa proste paše (način ekstenzivne reje) živalim omogoča, da se hranijo z lokalnim rastlinjem, ki raste na pašnikih na območju.

Človeški dejavniki:

Sir „Arseniko Naxou“ ima že od nekdaj pomembno mesto v življenju in prehrani prebivalcev. Rejci/sirarji sir še danes izdelujejo po tradicionalni metodi. Znanje in izkušnje sirarja v različnih fazah izdelave sira so pomemben element posebnosti proizvoda in odločilni dejavnik njegove poznejše kakovosti. Sposobnost sirarja, da določi pravi trenutek usirjenja mleka, ko je sirnina pripravljena za razrez, je odločilna. Razrez sirnine s primernim orodjem, da se dobi mlečnata tekstura, počasno mešanje, da se sirnina loči od sirotke, in ročno stiskanje sirnine v oblikovalih, da se izloči tekočina in doseže končna oblika, kažejo, da postopek izdelave proizvoda poteka ročno. Med zorenjem lahko izkušen sirar določi primeren trenutek, da: (a) izbere hlebce sira, izdelane po ustrezni metodi, in izloči tiste, ki niso ustrezni, (b) obrne hlebce in (c) jih premaže z oljčnim oljem ali drožmi oljčnega olja, s čimer odločilno prispeva h kakovosti sira.

5.2   Posebnosti proizvoda

Sir „Arseniko Naxou“

| — | ima močan, pikanten, prijeten in sladko-slan okus ter bogato aromo.
  Njegove organoleptične lastnosti izhajajo iz tega, da se živali krmijo z endemičnimi rastlinskimi vrstami, zaradi česar imata mleko in sir „Arseniko Naxou“, ki se izdeluje iz tega mleka, močan in prijeten okus ter bogato aromo. S posebno tehniko izdelave, pri kateri se uporablja nepasterizirano mleko, se ohranijo lastnosti mleka, proizvedenega na območju, in prisotnost avtohtonih mlečnokislinskih bakterij, ki so odločilne za razvoj okusa sira ter prispevajo k njegovi pikantnosti in sladko-slanem okusu.
  Njegova tekstura je kremasta in nežna, kar je posledica visoke vsebnosti maščob. Kar zadeva izdelavo, je „Arseniko Naxou“ prvi sir, izdelan iz polnomastnega svežega mleka, in zato vsebuje več maščob. |
| --- | --- |

—

ima močan, pikanten, prijeten in sladko-slan okus ter bogato aromo.

Njegove organoleptične lastnosti izhajajo iz tega, da se živali krmijo z endemičnimi rastlinskimi vrstami, zaradi česar imata mleko in sir „Arseniko Naxou“, ki se izdeluje iz tega mleka, močan in prijeten okus ter bogato aromo. S posebno tehniko izdelave, pri kateri se uporablja nepasterizirano mleko, se ohranijo lastnosti mleka, proizvedenega na območju, in prisotnost avtohtonih mlečnokislinskih bakterij, ki so odločilne za razvoj okusa sira ter prispevajo k njegovi pikantnosti in sladko-slanem okusu.

Njegova tekstura je kremasta in nežna, kar je posledica visoke vsebnosti maščob. Kar zadeva izdelavo, je „Arseniko Naxou“ prvi sir, izdelan iz polnomastnega svežega mleka, in zato vsebuje več maščob.

| — | Njegovo značilno obliko določa oblikovalo. Njegova skorja je trda in tanka, kar je posledica dolgega zorenja. K oblikovanju skorje prispevajo tudi gnetenje sirnine v oblikovalih ter natrtje s soljo in premaz z oljem. |
| --- | --- |

—

Njegovo značilno obliko določa oblikovalo. Njegova skorja je trda in tanka, kar je posledica dolgega zorenja. K oblikovanju skorje prispevajo tudi gnetenje sirnine v oblikovalih ter natrtje s soljo in premaz z oljem.

| — | Njegovi vsebnosti maščob v suhi snovi (43 %) in beljakovin (27 %) sta višji kot pri drugih sirih iste vrste. |
| --- | --- |

—

Njegovi vsebnosti maščob v suhi snovi (43 %) in beljakovin (27 %) sta višji kot pri drugih sirih iste vrste.

| — | Posebno ime „arseniko“ so mu dali pastirji/sirarji z območja, da bi pokazali, da gre za trdi sir, odporen na čas, ki je „najmočnejši“, kar zadeva maščobe in beljakovine. To so lastnosti, ki se pripisujejo izrazu „arseniko“ (moški v grščini). |
| --- | --- |

—

Posebno ime „arseniko“ so mu dali pastirji/sirarji z območja, da bi pokazali, da gre za trdi sir, odporen na čas, ki je „najmočnejši“, kar zadeva maščobe in beljakovine. To so lastnosti, ki se pripisujejo izrazu „arseniko“ (moški v grščini).

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

„Arseniko Naxou“ je plod kombinacije talnih in podnebnih razmer na območju, sistema ekstenzivne reje in tradicionalne metode njegove izdelave.

Geozgodovina, geomorfologija, topografija in raznolikost kamnin na območju so omogočile bogato rastlinje, ki je glavna hrana ovc in koz, iz mleka katerih se izdeluje sir. Lokalne pasme ovc in koz so zaradi proste paše na goratih in polgoratih območjih zmerne pri prehranjevanju, odporne in popolnoma prilagojene posebnemu geografskemu okolju.

Podnebne razmere na območju spodbujajo:

| (a) | prisotnost in rast številnih aromatičnih plezalk, zelnatih, drevesnih in grmičastih rastlin iz družin Labiatae (ustnatice), Umbelliferae (kobulnice), Compositae (nebinovke) itd., ki jih uživajo ovce in koze ter ki dajejo mleku in siru, izdelanemu iz njega, okus in aromo; |
| --- | --- |

(a)

prisotnost in rast številnih aromatičnih plezalk, zelnatih, drevesnih in grmičastih rastlin iz družin Labiatae (ustnatice), Umbelliferae (kobulnice), Compositae (nebinovke) itd., ki jih uživajo ovce in koze ter ki dajejo mleku in siru, izdelanemu iz njega, okus in aromo;

| (b) | dolgo bivanje ovc in koz na naravnih pašnikih območja in boljše izkoriščanje endemičnih rastlinskih vrst ter |
| --- | --- |

(b)

dolgo bivanje ovc in koz na naravnih pašnikih območja in boljše izkoriščanje endemičnih rastlinskih vrst ter

| (c) | zorenje sira „Arseniko Naxou“. Temperature na območju, ki ne padejo pod 10 °C, in od 70- do 90-odstotna vlaga prispevajo k naravnemu zorenju proizvoda v skladiščnih prostorih in proizvodnji sira z značilno strukturo in sestavo. Stabilne temperature in stopnja vlage brez velikih nihanj omogočajo postopno zorenje proizvoda, kar prispeva h kvalitativnim in kvantitativnim spremembam, ki se pojavljajo med zorenjem in določajo značilno strukturo sira. |
| --- | --- |

(c)

zorenje sira „Arseniko Naxou“. Temperature na območju, ki ne padejo pod 10 °C, in od 70- do 90-odstotna vlaga prispevajo k naravnemu zorenju proizvoda v skladiščnih prostorih in proizvodnji sira z značilno strukturo in sestavo. Stabilne temperature in stopnja vlage brez velikih nihanj omogočajo postopno zorenje proizvoda, kar prispeva h kvalitativnim in kvantitativnim spremembam, ki se pojavljajo med zorenjem in določajo značilno strukturo sira.

Zaradi posebnega sistema reje (prosta paša), ki ga tradicionalno uporabljajo rejci/sirarji z območja, se lahko izkoriščajo pašniki in lokalno rastlinstvo na območju, kar prispeva k organoleptičnim lastnostim proizvoda.

Tehnika izdelave sira „Arseniko Naxou“ je posebna zaradi uporabe nepasteriziranega mleka, ki omogoča prisotnost avtohtone mikroflore, ki izvira iz hlevskega okolja in sirarne ter je odločilna za razvoj okusa sira. Dlje ko sir zori, močnejše so njegove arome in njegov okus. Pozitivno korelacijo med pikantnostjo, bogato aromo in značilno teksturo ter starostjo sira je mogoče pripisati obsežni proteolizi in lipolizi, do katerih pride zaradi delovanja mlečnokislinskih bakterij med zorenjem.

Spretnosti sirarjev z območja, ki ročno posredujejo pri usirjanju, prenosu v oblikovala in zorenju proizvoda, so pomembne za razvoj fizikalno-kemijskih in organoleptičnih lastnosti proizvoda.

Postopek izdelave je tesno povezan z znanjem sirarja, ki zna določiti obdobje izdelave sira glede na podnebne razmere na območju in sestavo rastlinja; povezan je tudi z njegovimi ročnimi posegi med postopkom, tako da se proizvod izdeluje ročno.

Sir „Arseniko Naxou“ se omenja v tiskanih medijih, na internetu in na televiziji. Opisuje se kot sirarska tradicija Naksosa in eden od najbolj znanih sirov otoka, s posebnim, edinstvenim, močnim in prijetnim okusom, ki sčasoma pridobi na pikantnosti in aromatičnosti ter je opisan kot vrhunec in vir navdiha. Sloves proizvoda je segel prek meja območja proizvodnje, tako da ga cenijo tudi potrošniki iz drugih regij.

Ime „Arseniko Naxou“ je dobro uveljavljeno, kot to dokazujejo zgodovinski viri, objave v tiskanih in spletnih publikacijah ter računi v zvezi z nakupom in prodajo proizvoda.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_arsenikou_naxou.pdf

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/73

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9354 – AXA/NN Group/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2019/C 271/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Lindisfarne S.L. (Španija), ESI One S.à.r.l. (Francija), Alterimmo Europe S.à.r.l. (Francija), katerih končno obvladujoče podjetje je AXA S.A („AXA“, Francija), |
| --- | --- |

—

Lindisfarne S.L. (Španija), ESI One S.à.r.l. (Francija), Alterimmo Europe S.à.r.l. (Francija), katerih končno obvladujoče podjetje je AXA S.A („AXA“, Francija),

| — | REI Spain B.V. (Nizozemska), ki pripada skupini NN Group (Nizozemska). |
| --- | --- |

—

REI Spain B.V. (Nizozemska), ki pripada skupini NN Group (Nizozemska).

Podjetje AXA in skupina NN Group posredno pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

—   za podjetje AXA: globalna zavarovalniška skupina, ki se ukvarja tudi z upravljanjem naložb. Podjetja Lindifarne S.L., ESI One S.à.r.l. in Altermmo Europe S.à.r.l. se ukvarjajo z upravljanjem nepremičnin v Španiji in drugje po Evropi,

—   za skupino NN Group: globalna finančna institucija, ki opravlja naložbene in zavarovalniške storitve. Podjetje REI Spain B.V. se ukvarja s pridobivanjem, posedovanjem in upravljanjem nepremičnin po Evropi,

—   za JV: podjetje bo dejavno na trgu najema stanovanjskih prostorov v Španiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9354 – AXA/NN Group/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/75

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2019/C 271/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„RISO DEL DELTA DEL PO“

EU št.: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP |
| --- |
| Via J.F. Kennedy, 134 |
| 45019 Taglio di Po (Ro) |
| Tel. +39 05321716402 |
| E-naslov: info@consorziorisodeltapoigp.it |

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP

Via J.F. Kennedy, 134

45019 Taglio di Po (Ro)

Tel. +39 05321716402

E-naslov: info@consorziorisodeltapoigp.it

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Geografsko območje |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo [embalaža, logo proizvoda, posodobljena pravna podlaga] |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Geografsko območje

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☒

Drugo [embalaža, logo proizvoda, posodobljena pravna podlaga]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

—   Naslednji stavek iz člena 1 specifikacije proizvoda:

„Zaščitena geografska označba ‚Riso del Delta del Po‘ se uporablja za riž, ki izpolnjuje pogoje in zahteve, določene v tej specifikaciji proizvoda.“

se spremeni:

„Zaščitena geografska označba ‚Riso del Delta del Po‘ se uporablja za riž, ki izpolnjuje pogoje in zahteve, določene v tej specifikaciji proizvoda.“

Izraz (op. prev.: v italijanščini) „frutti di riso“ se je nadomestil z izrazom „riso“.

Ta sprememba omogoča istovetenje označbe „Riso del Delta del Po ZGO“ z rižem v različnih oblikah, ki je pripravljen za prodajo potrošniku, tj. po obdelavi zrnja z industrijskimi postopki in uporabi tretiranja, dovoljenega v skladu z veljavno zakonodajo in zahtevami, določenimi v specifikaciji proizvoda.

—   Naslednji stavek iz člena 2 specifikacije in točke 3.2 enotnega dokumenta:

„Označba ‚Riso del Delta del Po‘ pomeni izključno plod riža vrste japonica, podvrste superfino, sort carnaroli, volano, baldo in arborio.“

se spremeni:

„Označba ‚Riso del Delta del Po‘ pomeni izključno plod riža vrste japonica podvrste superfino, sort carnaroli, volano, baldo, arborio, cammeo, karnak, telemaco, caravaggio in keope.“

Zahteva se vključitev novih vrst riža, in sicer: cammeo, karnak, telemaco, caravaggio in keope.

Poleg prvotno predvidenih sort je treba uvesti manjše nadomestne sorte, ker so bile tradicionalne sorte ustvarjene pred veliko leti (najstarejši, arborio in carnaroli, konec 40. let 20. stoletja) in jih je zaradi agronomskih značilnosti (zlasti velike dovzetnosti za glivične bolezni in polego) težko pridelovati brez večkratnega tretiranja s fitofarmacevtskimi sredstvi, kar negativno vpliva na zdravstveno ustreznost končnega proizvoda in trajnost pridelave.

Nove sorte pa so bolj odporne proti glivičnim boleznim in polegi ter tako zagotavljajo zdrav in homogen proizvod s podobnimi organoleptičnimi lastnostmi kot obstoječi proizvodi.

—   Stavek:

„Riž ‚Riso del Delta del Po‘ ima veliko, prosojno in kompaktno zrno z visoko vsebnostjo beljakovin, lahko je bel ali polnozrnat.“

se spremeni:

„Riž ‚Riso del Delta del Po‘ ima veliko, prosojno/bisernato in kompaktno zrno z visoko vsebnostjo beljakovin, ki se lahko obdela z industrijskimi postopki in je tretirano v skladu z veljavno zakonodajo.“

Izraz „prosojno“ se nanaša na vse sorte, navedene v specifikaciji, kar ni točno. Med obstoječimi sortami ima prosojno zrno le sorta baldo, zrno sort arborio, carnaroli in volano pa je bisernato. Zato je predlagana posodobitev izraza „prosojno“ v „prosojno/bisernato“.

Opis „lahko je bel ali polnozrnat“ je izbrisan in nadomeščen z besedilom „ki se obdela z industrijskimi postopki in je tretirano v skladu z veljavno zakonodajo“, da bi se upošteval hiter razvoj industrijske predelave glede na spreminjajoče se želje potrošnikov.

—   Naslednji odstavek:

„Zrno riža ‚Riso del Delta del Po‘ (ZGO) mora imeti ob dajanju na trg naslednje lastnosti:

| Sorta | Lepljivost kuhanega riža v g/cm | Beljakovine (%) (*1) |
| --- | --- | --- |
| Baldo | > 4,5 | > 6,60 |
| Carnaroli | > 1,5 | > 6,60 |
| Volano | > 3,0 | > 6,60 |
| Arborio | > 3,5 | > 6,60 |

Sorta

Lepljivost kuhanega riža v g/cm

Beljakovine (%) (*1)

Baldo

> 4,5

> 6,60

Carnaroli

> 1,5

> 6,60

Volano

> 3,0

> 6,60

Arborio

> 3,5

> 6,60

se spremeni:

„Zrno riža ‚Riso del Delta del Po‘ (ZGO) mora imeti naslednje lastnosti:

| Sorta | Čvrstost
  kg/cm2 | Delež beljakovin v suhi snovi |
| --- | --- | --- |
| najmanj | najmanj |
| Arborio, volano, telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, karnak, caravaggio, keope | 0,85 | 6,60 |

Sorta

Čvrstost

kg/cm2

Delež beljakovin v suhi snovi

najmanj

najmanj

Arborio, volano, telemaco

0,65

6,60

Baldo, cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, karnak, caravaggio, keope

0,85

6,60

Te lastnosti je treba določiti pred industrijsko predelavo na suhih riževih poljih, ki so reprezentativna za vsa polja na kmetijskem gospodarstvu.“

Parameter lepljivosti je nadomestil parameter čvrstosti. Parametra sta v obratnem sorazmerju in kažeta na kakovost proizvoda po kuhanju, in sicer velja, da bolj kot je riž lepljiv, manj je čvrst in obratno. Na voljo ni nobena potrjena metoda za analizo lepljivosti, saj do zdaj organizaciji UNI in ISO nista uspeli določiti zanesljive in ponovljive metode, medtem ko je za parameter čvrstosti na voljo ustrezna mednarodno priznana metoda (standard UNI EN ISO 11747:2012).

Vrednosti, predlagane za parameter čvrstosti, je določil nacionalni odbor za riž na podlagi rezultatov več analiz, opravljenih v laboratoriju za proizvode.

Zato se zdi primerno navesti, da je treba čvrstost in vsebnost beljakovin riža testirati pred predelavo.

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Člen 4 specifikacije proizvoda

Ta člen se je v celoti preoblikoval, pri čemer so se zgodovinski podatki o gojenju riža na geografskem območju, ki so bili zajeti v prvih petih odstavkih člena 4, prestavili v zadevni člen o povezavi med območjem in proizvodom. Novo besedilo člena 4 je:

„Poreklo proizvoda dokazujejo tudi vpisi proizvajalcev, predelovalcev in izvajalcev pakiranja v ustrezne registre, ki jih vodi in posodablja nadzorni organ iz člena 7 te specifikacije.“

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Člen 5 specifikacije proizvoda

Ta člen se je preoblikoval, da bi se upoštevale spremembe predelovalnih in pridelovalnih tehnik ter praktični rezultati, doseženi od začetka veljavnosti specifikacije.

Obdelava tal

Obdelava tal

—   Naslednji stavek:

„Orati je treba 25–30 cm globoko, zatem pa zemljo vsaj enkrat prebranati; nato je treba zemljo zravnati, da se omogoči optimalno gospodarjenje z vodo.“

se spremeni:

„Orati je treba 25–30 cm globoko, zatem pa zemljo vsaj enkrat prebranati; dovoljene so tudi druge tehnike obdelave tal, s katerimi je mogoče ustrezno pripraviti semenske grede.“

Tradicionalni postopki obdelave tal (oranje, brananje) se lahko zdaj nadomestijo z drugimi postopki (čiščenje, brazdanje), s katerimi se doseže enak namen ter so energetsko manj intenzivni in bolj usmerjeni k spoštovanju okolja. Oranju so bile zlasti dodane druge sodobnejše tehnike obdelave tal, ki se danes štejejo za okoljsko bolj trajnostne.

Analiza prsti

Analiza prsti

—   Stavek:

„Kmetijska gospodarstva, ki pridelujejo riž ‚Riso del Delta del Po‘, morajo najmanj vsakih pet let analizirati naslednje značilnosti prsti: strukturo, pH vrednost, organske snovi, aktivni apnenec, prilagodljivi fosfor, izmenljivi kalij, skupni dušik, razmerje med ogljikom in dušikom, izmenljivi kalcij, magnezij in natrij ter razmerje med magnezijem in kalijem, da bi kmetijski strokovnjak za kmetijsko gospodarstvo pripravil pravilen načrt gnojenja.“

se spremeni:

„Kmetijska gospodarstva, ki pridelujejo riž ‚Riso del Delta del Po‘, morajo najmanj vsakih pet let analizirati naslednje značilnosti prsti: strukturo, pH vrednost, organske snovi, aktivni apnenec, prilagodljivi fosfor, izmenljivi kalij, skupni dušik, razmerje med ogljikom in dušikom, izmenljivi kalcij, magnezij in natrij ter razmerje med magnezijem in kalijem, da bi se za kmetijsko gospodarstvo pripravil ustrezen načrt gnojenja v skladu z dejanskimi potrebami.“

Obveznost, da mora načrt gnojenja pripraviti „kmetijski strokovnjak“, je bila črtana, saj lahko načrt na kmetijskem gospodarstvu na podlagi spretnosti, pridobljenih z izkušnjami, pripravi tudi kmet, ki ni nujno kvalificiran kot kmetijski strokovnjak.

—   Črtata se naslednja stavka:

„Sorto carnaroli, ki potrebuje poseben teren, na katerem prevladuje ilovnata zemlja, se lahko goji le v zemlji s pH vrednostjo nad 7,5. Ostale tri sorte se lahko pridelujejo na celotnem območju iz člena 3 te specifikacije.“

Zdi se primerno, da se črta sklicevanje na pH vrednost (parameter, ki se nanaša le na sorto carnaroli), saj je bilo ugotovljeno, da je pH vrednost na območju pridelave zelo raznolika, tudi na posameznih kmetijskih gospodarstvih ali celo na posamezni parceli, pri čemer to ne vpliva na kakovost navedene sorte. Poleg tega pokritost zemlje z vodo od aprila do avgusta deluje kot blažilec v kislem okolju in zvišuje pH vrednost.

Sprememba se nanaša tudi na točko 3.5 enotnega dokumenta.

Gnojila

Gnojila

—   Največja dovoljena vsebnost dušika v gnojilih je bila s 130 kg/ha povečana na 160 kg/ha.

Na območju pridelave je zemlja šotna in glinena, pri čemer je treba za pridelavo homogenega in enotnega proizvoda za trg uporabiti različna gnojila, odvisno od vrste tal. Zato se je štelo za primerno povečati največjo dovoljeno vsebnost dušika, da bi bila vsebnost beljakovin v zrnu enaka kot na drugih tleh.

Sejanje

Sejanje

—   Stavka:

„Največja dovoljena količina semen na hektar je 240 kg. Riž se lahko prosto seje v poplavljeno zemljo ali v suho obdelano zemljo, ki jo je treba takoj zatem poplaviti z vodo.“

se spremenita:

„Največja dovoljena količina semen na hektar je 300 kg. Riž se lahko prosto seje ali sadi v poplavljeno zemljo ali v suho obdelano zemljo, ki jo je treba takoj zatem poplaviti z vodo.“

Največja dovoljena količina semen se je povečala, saj na nekaterih območjih 240 kg/ha pri sejanju v poplavljeno zemljo ne zadostuje za ustrezno pokritost tal. Če so rastline posajene preredko, se ne morejo zaščititi pred plevelom, zato je potrebno večkratno zatiranje plevela. Poleg tega je bila dodana možnost sajenja v suho zemljo, da bi se omejila količina porabljene vode.

Zatiranje škodljivih organizmov in plevela

Zatiranje škodljivih organizmov in plevela

—   Stavek:

„Tretiranje semen je obvezno za preprečevanje tipičnih okužb kritosemenk (s fuzariozo, elmintosporiozo in piikularijazo (snet)).“

se spremeni:

„Tretiranje semen je dovoljeno za preprečevanje tipičnih okužb kritosemenk (s fuzariozo, elmintosporiozo in piikularijazo).“

Da bi se zmanjšal vpliv gojenja žita na okolje, je zdaj tretiranje semen neobvezno, saj ni nujno za semena, pri katerih patogeni niso odkriti.

—   Naslednji stavek se črta:

„V primeru težav s fitofagi (raki, mrčesom in črvi) je riževo polje obvezno treba izsušiti in ga izpostaviti soncu.“

Obveznost izsušitve riževega polja je bila odpravljena, da bi se povečala okoljska trajnost in omejila količina porabljene vode.

—   Stavek:

„Plevel se lahko zatira z odobrenimi fitofarmacevtskimi sredstvi, koristni pa so tudi košnja nasipov za preprečitev čezmernega sejanja, urejanje voda in ciljna obdelava tal pred sejanjem.“

se spremeni:

„Plevel se lahko zatira z odobrenimi fitofarmacevtskimi sredstvi, koristni pa so tudi košnja nasipov za preprečitev čezmernega sejanja, urejanje voda in ciljna obdelava tal pred sejanjem ter morebitna začasna izsušitev v skladu z dobro prakso obdelave za zatiranje fitofagov.“

Zaradi večje jasnosti se je zdelo primerno, da se v oddelek o zatiranju škodljivih organizmov vključita sklica na fitofage in plevel, kot je že predvideno v obstoječem besedilu, ter da se specifikacija dopolni z možnostjo začasne izsušitve. Izkušnje z gojenjem riža so pokazale, da se s ciljno usmerjeno izsušitvijo riževih polj odpravijo težave s fitofagi brez dodatnega tretiranja.

Žetev, sušenje, shranjevanje in predelava

Žetev, sušenje, shranjevanje in predelava

—   Naslednje največje vrednosti pridelave na enoto za suh neoluščeni riž:

| „carnaroli | : | 6,0 tone/ha |
| --- | --- | --- |
| volano | : | 8,0 tone/ha |
| baldo | : | 8,0 tone/ha |
| arborio | : | 7,5 tone/ha“ |

„carnaroli

:

6,0 tone/ha

volano

:

8,0 tone/ha

baldo

:

8,0 tone/ha

arborio

:

7,5 tone/ha“

se spremenijo:

| „Sorta | Tone/ha |
| --- | --- |
| arborio | 7,5 |
| baldo | 8,0 |
| cammeo | 8,5 |
| carnaroli | 6,5 |
| telemaco | 8,5 |
| karnak | 8,5 |
| volano | 8,0 |
| caravaggio | 8,5 |
| keope | 8,5“ |

„Sorta

Tone/ha

arborio

7,5

baldo

8,0

cammeo

8,5

carnaroli

6,5

telemaco

8,5

karnak

8,5

volano

8,0

caravaggio

8,5

keope

8,5“

Dodani so bili donosi za nove sorte, največja dovoljena pridelava sorte carnaroli pa se je na podlagi nedavnega napredka nekoliko povečala.

—   Stavek:

„Industrijska predelava mora potekati v obratih in po postopkih, ki zagotavljajo, da riž ‚Riso del Delta del Po‘ ohrani svoje lastnosti.“

se spremeni:

„Predelava iz neoluščenega riža v riž (luščenje in mletje) mora potekati v obratih na območju ZGO in po postopkih, ki zagotavljajo, da riž ‚Riso del Delta del Po‘ ohrani lastnosti iz točke 3.2. Posebne značilnosti območja pridelave omogočajo, da se lastnosti proizvoda med luščenjem in mletjem ohranijo ter da se omeji pokanje/lomljenje zrnja, kar je nujno za zagotovitev enotnega kuhanja.“

Večletne izkušnje so pokazale, da lokacija luščenja in mletja riža vpliva na kakovost končnega proizvoda. Posebna narava območja pridelave je v teh fazah eden ključnih dejavnikov za ohranitev najboljših lastnosti proizvoda, ki zagotavlja minimalen stres/lomljenje zrnja in s tem enotno kuhanje.

Za zlasti ugodno mikroklimo, temperature in okoljske značilnosti območja pridelave, na primer območja ZGO „Riso del Delta del Po“, je značilna posebna povprečna relativna vlažnost zraka, ki je optimalni pogoj za izpolnjevanje zahtev glede kakovosti riža „Riso del Delta del Po“.

Zaradi popolnosti je treba poudariti, da morajo biti vsi nosilci dejavnosti v sektorju seznanjeni s posebnostjo območja pridelave riža „Riso del Delta del Po“, ki je navedena tudi v publikacijah. Na območjih pridelave proizvodov z ZGO, ki ležijo povprečno tri metre nad morsko gladino, je ustrezna raven vlažnosti naravno prisotna, kar je edinstvena značilnost v tem delu Italije.

Sprememba se nanaša tudi na točko 3.6 enotnega dokumenta.

—   Črtani so naslednji stavki točke 3.6:

„Sušenje mora potekati v sušilnicah, ki na luščinah ne puščajo ostankov gorenja ali neobičajnih vonjev. Sušilnice, v katerih je riž posredno ali neposredno izpostavljen ognju, so dovoljene, vendar le, če se kot gorivo uporablja metan ali utekočinjeni naftni plin.

Posušeno neoluščeno riževo zrno ne sme vsebovati več kot 14 % vlage.“

Ta sprememba je izključno redakcijska, saj se ti stavki nanašajo na metodo proizvodnje in ne na specifična pravila glede rezanja, ribanja, pakiranja itd. Poudarjamo, da se s spremembo na noben način ne spreminja specifikacija proizvoda, saj določbi iz zadevnega člena 5 „Metoda proizvodnje“ ostajata nespremenjeni in veljavni.

Označevanje in embalaža

Označevanje in embalaža

Člen 8 specifikacije proizvoda

—   Naslednji stavek:

„Riž se pakira v škatle ali vrečke, ki so primerne velikosti za uporabo za prehrambene namene, in sicer po 0,5 kg, 1 kg, 2 kg ali 5 kg, ter se ga lahko zapakira v vakuumu ali kontrolirani atmosferi.“

se spremeni:

„Riž se pakira v škatle ali vrečke, ki so primerne velikosti za uporabo za prehrambne namene, ter se ga lahko zapakira v vakuumu ali kontrolirani atmosferi.“

Zahteve glede teže in lastnosti embalaže so bile črtane, da bi se izvajalcem pakiranja omogočila večja prožnost pri izbiri vrst embalaže.

—   Besedilo v naslednjih odstavkih:

„Na embalažo je treba obvezno pritrditi logo označbe, ki ne sme biti manjši od 40 × 30 mm ter mora imeti ustrezno velike črke (visoke najmanj 5 mm), napis ‚Riso del Delta del Po‘, ki mu sledi ‚Indicazione Geografica Protetta‘ ali kratica ‚I.G.P.‘.

Na embalaži mora biti navedena sorta riža (‚Arborio‘, ‚Carnaroli‘, ‚Volano‘, ‚Baldo‘) in po možnosti tudi vrsta ‚polnozrnat riž‘.

Na isti embalaži morata biti navedena tudi ime ali naziv in naslov pakirnice.

Druge označbe, razen napisa ‚Riso del delta del Po – Indicazione Geografica Protetta‘, ne smejo biti večje od 1/3 velikosti označbe ‚Riso del Delta del Po‘.“

se preoblikuje:

„Poleg pravnih pogojev morajo biti na embalaži prikazani:

| 1. | napis ‚Riso del Delta del Po‘, ki mu sledi ‚Zaščitena geografska označba‘ (ali kratica ‚ZGO‘), z ustrezno velikimi črkami (najmanjša velikost pisave je 7 pt); |
| --- | --- |

1.

napis ‚Riso del Delta del Po‘, ki mu sledi ‚Zaščitena geografska označba‘ (ali kratica ‚ZGO‘), z ustrezno velikimi črkami (najmanjša velikost pisave je 7 pt);

| 2. | logo označbe ZGO, ki ne sme biti manjši od 40 × 25 mm. Če je logo večji, je treba ohraniti razmerje; na embalaži mora biti navedena ena od sort iz člena 2, tj. carnaroli, volano, baldo, arborio, cammeo, karnak, telemaco, caravaggio ali keope; vključi se lahko tudi vrsta tretiranja v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

2.

logo označbe ZGO, ki ne sme biti manjši od 40 × 25 mm. Če je logo večji, je treba ohraniti razmerje; na embalaži mora biti navedena ena od sort iz člena 2, tj. carnaroli, volano, baldo, arborio, cammeo, karnak, telemaco, caravaggio ali keope; vključi se lahko tudi vrsta tretiranja v skladu z veljavno zakonodajo;

| 3. | simbol ZGO Evropske unije.“ |
| --- | --- |

3.

simbol ZGO Evropske unije.“

Navedbe o minimalni velikosti črk napisa „Riso del Delta del Po“ in določbe, ki jih že vključuje veljavna zakonodaja (ime ali naziv in naslov pakirnice), so bile črtane. Poleg tega se je zdelo ustrezno, da se ne določijo specifična pravila za embalažo in označevanje, saj ni tradicionalnih vrst embalaže za riž z ZGO „Riso del Delta del Delta del Po“, in da se vključi vrsta industrijske obdelave, ki jo zahteva veljavna zakonodaja.

Logo proizvoda

Logo proizvoda

Da bi se omogočilo natančno reproduciranje loga na embalaži, so bili pojasnjeni in popravljeni sklici na velikost loga (glej točko 2 prejšnje spremembe) ter na kodi za zeleno barvo „Pantone 557C“ in rumeno barvo „Pantone 117C“. V specifikacijo proizvoda je bil dodan naslednji odstavek:

„Točne barvne kode so:

Pantone Solid Coated

| umazano bela: | 1 205 C |
| --- | --- |
| zelena: | 557 C |
| rumena: | 117 C |

umazano bela:

1 205 C

zelena:

557 C

rumena:

117 C

Štiribarvni CMYK

| umazano bela: | C 0 | M 3 | Y 43 | K 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| zelena: | C 48 | M 4 | Y 35 | K 10 |
| rumena: | C 7 | M 28 | Y 100 | K 12“ |

umazano bela:

C 0

M 3

Y 43

K 0

zelena:

C 48

M 4

Y 35

K 10

rumena:

C 7

M 28

Y 100

K 12“

Pojasnitev barve Pantone in njene kode je potrebna s tehničnega vidika, da se omogoči natančno reproduciranje loga s tiskalniki.

Zakonodajne posodobitve in inšpekcijski pregled

Zakonodajne posodobitve in inšpekcijski pregled

Člen 7 specifikacije proizvoda

Posodobljeni so bili sklici na veljavno zakonodajo ter navedena ime in naslov inšpekcijskega organa.

ENOTNI DOKUMENT

„RISO DEL DELTA DEL PO“

„RISO DEL DELTA DEL PO“

EU št.: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

EU št.: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

Ime

„Riso del Delta del Po“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Označba „Riso del Delta del Po“ pomeni izključno plod riža vrste japonica podvrste superfino, sort carnaroli, volano, baldo, arborio, cammeo, karnak, telemaco, caravaggio in keope.

Riž „Riso del Delta del Po“ ima veliko, prosojno/bisernato in kompaktno zrno z visoko vsebnostjo beljakovin, ki se lahko obdela z industrijskimi postopki in je lahko tretirano v skladu z veljavno zakonodajo.

Posebej je priljubljen za pripravo najbolj cenjenih rižot, ker dobro vpija vodo, med kuhanjem izgubi le malo škroba in se ne razkuha ter ima posebne organoleptične lastnosti, kot sta posebna aromatičnost in okus.

Zrno riža „Riso del Delta del Po“ (ZGO) mora imeti naslednje lastnosti:

| Sorta | Čvrstost
  kg/cm2 | Delež beljakovin v suhi snovi |
| --- | --- | --- |
| najmanj | najmanj |
| Arborio, volano, telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, karnak, caravaggio, keope | 0,85 | 6,60 |

Sorta

Čvrstost

kg/cm2

2

Delež beljakovin v suhi snovi

najmanj

najmanj

Arborio, volano, telemaco

0,65

6,60

Baldo, cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, karnak, caravaggio, keope

0,85

6,60

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

V zvezi s posebnimi pogoji, značilnimi za gojenje riža, je treba omeniti, da se riž prideluje na geografskem območju iz točke 4.

Riž se lahko prosto seje ali sadi v poplavljeno zemljo ali v suho obdelano zemljo, ki jo je treba takoj zatem poplaviti z vodo.

Predelava neoluščenega riža v riž (luščenje in mletje) mora potekati v obratih na območju ZGO in po postopkih, ki zagotavljajo, da riž „Riso del Delta del Po“ ohrani lastnosti iz točke 3.2. Posebne značilnosti območja pridelave omogočajo, da se lastnosti proizvoda med luščenjem in mletjem ohranijo ter da se omeji pokanje/lomljenje zrnja, kar je nujno za zagotovitev enotnega kuhanja.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Riž se pakira v škatle ali vrečke, ki so primerne velikosti za uporabo za prehrambne namene, ter se ga lahko zapakira v vakuumu ali kontrolirani atmosferi.

Embalaža mora biti zaprta tako, da vsebine ni mogoče odstraniti, ne da bi se pri tem raztrgalo embalažo.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg pravnih pogojev morajo biti na embalaži prikazani:

| 1. | napis „Riso del Delta del Po“, ki mu sledi „Zaščitena geografska označba“ (ali kratica „ZGO“), z ustrezno velikimi črkami (najmanjša velikost pisave je 7 pt); |
| --- | --- |

1.

napis „Riso del Delta del Po“, ki mu sledi „Zaščitena geografska označba“ (ali kratica „ZGO“), z ustrezno velikimi črkami (najmanjša velikost pisave je 7 pt);

| 2. | logo označbe, ki ne sme biti manjši od 40 × 25 mm. Če je logo ZGO večji, je treba ohraniti razmerje; na embalaži mora biti navedena ena od sort, tj. carnaroli, volano, baldo, arborio, cammeo, karnak, telemaco, caravaggio ali keope; vključi se lahko tudi vrsta tretiranja v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

2.

logo označbe, ki ne sme biti manjši od 40 × 25 mm. Če je logo ZGO večji, je treba ohraniti razmerje; na embalaži mora biti navedena ena od sort, tj. carnaroli, volano, baldo, arborio, cammeo, karnak, telemaco, caravaggio ali keope; vključi se lahko tudi vrsta tretiranja v skladu z veljavno zakonodajo;

| 3. | simbol ZGO Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

simbol ZGO Evropske unije.

Uradni logo proizvoda „Riso del Delta del Po“ vključuje elipsast rob umazano bele barve, obrobljen z zeleno črto. Na tem robu sta napisa „RISO DEL DELTA DEL PO“ v zgornji polovici in „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA“ v spodnji polovici, oba napisa sta napisana z velikimi tiskanimi črkami zelene barve.

V zelenem polju znotraj robu so na desni in levi strani prikazane značilne podobe iz delte reke Pad (stilizirano močvirsko trsje in ptiči) umazano bele barve, na sredini pa je stilizirana podoba ženske rumene barve, ki v rokah drži snop riža.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje, za katerega je značilno pridelovanje riža „Riso del Delta del Po“, se razteza na vzhodni konici Padske nižine med deželama Benečija in Emilija - Romanja, na zemljiščih, ki so jih oblikovali detriti in naplavine reke Pad. Na vzhodu to območje omejuje Jadransko morje, na severu reka Adiža, na jugu pa plovni kanal Ferrara–Porto Garibaldi.

Riž „Riso del Delta del Po“ se v Benečiji prideluje v pokrajini Rovigo v občinah Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina in Loreo.

V deželi Emilija - Romanja se riž prideluje v pokrajini Ferrara v občinah Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia in Berra.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Okoljski dejavniki

Okoljski dejavniki

Značilnosti zemljišč, zmerno podnebje in bližina morja so glavni dejavniki, ki pogojujejo in zaznamujejo pridelovanje riža „Riso del Delta del Po“ na tem območju. Tu so pogoji za gojenje riža idealni, ker je pridelovanje riža možno le na stalno polpoplavljenih zemljiščih.

Obrežno-travniška tla delte reke Pad, ki so nastala iz končnih usedlin rečnega toka, so posebej rodovitna, ker so bogata z minerali, zlasti s kalijem, zaradi česar ni potrebno dodatno gnojenje s kalijevimi gnojili.

Poleg tega je za zemljo, čeprav ima različno teksturo, značilna visoka slanost (elektrolitska prevodnost nad 1 mS/cm), ki nastane zaradi zelo visoke ravni podtalnih vodnih virov.

Posebna geografska lega ob morju ustvarja mikrookolje, ki je zlasti ugodno za pridelovanje riža zaradi stalnega blagega vetra, ki zmanjšuje relativno vlažnost; značilna so tudi majhna nihanja temperature, ki pozimi redko pade pod 0 °C, poleti pa v zadnjih 30 letih še ni presegla 32 °C. Padavine so navadno dobro razporejene po mesecih in znašajo do 700 mm/leto. Te posebne podnebne razmere omejujejo širjenje patogenih gliv, zaradi česar se zmanjša potreba po uporabi fungicidov za njihovo odpravljanje.

Zgodovinski in človeški dejavniki

Zgodovinski in človeški dejavniki

Nekaj desetletij po tem, ko se je riž razširil po Padski nižini (1450), so se pojavili prvi dokumenti o njegovem gojenju v pokrajini Polesine (pokrajina Rovigo), zlasti na območju delte reke Pad: dejansko je bilo gojenje riža tesno povezano z izsuševanjem tal, ker je pospešilo postopek rabe slanih tal, ki so se nato uporabljala za kolobarjenje, kot je opisano v enem od zakonov Beneške republike iz leta 1594. Proti koncu 18. stoletja se je po zaslugi nekaterih beneških plemičev začelo sistematično gojenje riža na izsušenih tleh.

Danes se riž „Riso del delta del Po“ goji na približno 9 000 hektarjih riževih polj. Vpliv gojenja riža je prisoten v lokalni kulturi in v družbenem razvoju območja; številna podjetja že dolgo pakirajo in prodajajo riž pod imenom „Riso del Delta del Po“, zaradi njegovih posebnih organoleptičnih lastnosti, po katerih se razlikuje od drugih vrst riža, ki jih pridelujejo v Italiji, pa ga poznajo in cenijo uporabniki po vsej Italiji. Nenazadnje je njegov ugled povezan tudi s sejmi in tradicionalnimi ljudskimi prazniki, ki vsako leto potekajo na območju, kjer se ta riž prideluje, na primer slavni dnevi riža „Riso Delta del Po“, ki vsako leto potekajo v mestu Jolanda di Savoia (FE) in na sejmu v mestu Porto Tolle.

Posebnosti riža „Riso del Delta del Po“ so povezane z visoko vsebnostjo beljakovin, velikostjo zrna, veliko sposobnostjo vpijanja vode, nizko izgubo škroba in njegovo izjemno kakovostjo, zaradi česar se riž med kuhanjem ne razkuha.

Riž ima tudi poseben okus in aromo, zaradi katerih se razlikuje od riža, ki se prideluje na neslanih tleh.

Slane usedline, ki se nahajajo v teh izsušenih tleh, skupaj s posebnimi lastnostmi vode, ki se uporablja za pridelovanje, ter prisotnost slanih vodnih virov na površju dajejo proizvodu organoleptične in tržne lastnosti, zaradi katerih je na trgu nezamenljiv in visoko cenjen.

Obrežno-travniška tla so bogata z minerali, zlasti s kalijem, kar omogoča visoko vsebnost beljakovin v rižu in zagotavlja, da se riž med kuhanjem ne razkuha.

Poleg tega je za zemljo, čeprav ima različno teksturo, značilna visoka slanost (elektrolitska prevodnost nad 1 mS/cm), ki daje rižu posebno aromo in okus.

Prisotnost stalnega morskega vetra, ki znatno zmanjšuje vlažnost mikroklime na riževih poljih, zelo zmanjša potrebo po uporabi fungicidov in omogoča, da riž doseže izjemno kakovost.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Ministrstvo je sprožilo nacionalni postopek ugovora z objavo predloga za spremembo specifikacije proizvoda za ZGO „Riso del Delta del Po“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 100 z dne 2. maja 2017.

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(*1)  vsebnost suhe snovi“

*1

---

| 13.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 271/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 271/86

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2019/C 271/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„ΚΡΙΤΣΑ“ (KRITSA)

EU št.: PGI-GR-02317 – 6.7.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Κριτσά“ (Kritsa)

2.   Država članica ali tretja država

Grčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Oljčno olje „Kritsa“ se proizvaja izključno iz oljk sorte koroneiki. Je zelene do zlatozelene barve.

Fizikalno-kemijske značilnosti:

| — | kislost (masni delež oleinske kisline): ≤ 0,5, |
| --- | --- |

—

kislost (masni delež oleinske kisline): ≤ 0,5,

| — | koeficient ekstinkcije K270: ≤ 0,15, |
| --- | --- |

—

koeficient ekstinkcije K270: ≤ 0,15,

| — | koeficient ekstinkcije K232: ≤ 1,90, |
| --- | --- |

—

koeficient ekstinkcije K232: ≤ 1,90,

| — | variacija koeficienta ekstinkcije delta-K: ≤ 0. |
| --- | --- |

—

variacija koeficienta ekstinkcije delta-K: ≤ 0.

Senzorično ocenjevanje:

| — | sadežnost: ≥ 2,5, |
| --- | --- |

—

sadežnost: ≥ 2,5,

| — | napaka: 0,0. |
| --- | --- |

—

napaka: 0,0.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Oljčno olje „Kritsa“ se proizvaja samo iz oljk koroneiki.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje oljk in vse faze proizvodnje ekstra deviškega oljčnega olja „Kritsa“ morajo potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Oljčno olje „Kritsa“ je znano tako v Grčiji kot po svetu, njegov sloves pa izhaja iz izjemne kakovosti (nizka stopnja kislosti, nizki koeficienti ekstinkcije) in sadnega okusa. Na te značilnosti negativno vplivajo temperatura, svetloba in kisik, pri čemer je verjetnost za izpostavljenost tem dejavnikom večja med pretakanjem olja iz skladiščnih posod v cisterne in obratno, med pretakanjem med cisternami ali medtem, ko je olje v cisterni. Poleg tega se značilna sadežnost olja hitro poslabša ob visokih temperaturah in prisotnosti kisika. Da se ne poslabšajo značilnosti oljčnega olja „Kritsa“, na katerih temelji njegov sloves, ga je treba hraniti na opredeljenem območju v posodah iz nerjavnega jekla. Oljčno olje „Kritsa“ se na opredeljenem območju, natančneje na mestu proizvodnje, tudi pakira. S tem se zagotovi, da se kakovostne značilnosti olja ne poslabšajo ali spremenijo, olajša preverjanje in zagotavlja sledljivost.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Oljčno olje „Kritsa“ se proizvaja izključno znotraj meja občine Kritsá ter sosednjih skupnosti Mesa in Exo Lakkonia ter Kroustas v občini Agios Nikolaos. Poleg večje vasi Kritsá občina zajema naslednja naselja: Ammoudara, Vathy, Theologos, Katharó, Kalyvos, Mardati, Rousa Limni in Tapes.

5.   Povezava z geografskim območjem

„Kritsa“ je eno od najbolj znanih oljčnih olj na Kreti, ki je postalo dobro znano tudi zunaj Grčije. Njegov sloves izvira izključno iz njegove kakovosti, organoleptičnih in kemijskih značilnosti, ki so povezane z geografskim območjem, pa tudi s človeškim dejavnikom, ki znatno prispeva h kakovosti proizvedenega olja.

Ta zelo velik sloves je podlaga za zahtevek za registracijo oljčnega olja „Kritsa“ kot zaščitene geografske označbe (ZGO).

Oljčno olje „Kritsa“ se proizvaja na razmeroma majhnem območju, kjer so tla in podnebne razmere približno enaki vse leto, kar pomeni, da ima končni proizvod enotne značilnosti. Poleg tega je koroneiki edina sorta oljk, ki se goji na tem območju.

Območje ima blago mediteransko podnebje brez večjih temperaturnih nihanj. Zaradi izpostavljenosti in konfiguracije tal je na območju veliko sonca, in sicer več kot 2 900 ur na leto. Oljčni nasadi so zasajeni na suhih, apnenčastih tleh z dobro zmožnostjo zadrževanja vode. Tla so zaradi vsebnosti gline primerna za nenamakane oljčne nasade. Poleg tega pogoji niso posebej ugodni za oljčno muho, zato so napadi tega škodljivca običajno omejeni.

Večina oljk z območja se zmelje skupaj, in sicer v 48 urah po obiranju, s čimer se kar najbolj omeji poslabšanje kakovosti oljk po obiranju. Zaradi strokovnega znanja proizvajalcev, ki so ga pridobivali več let, se plodovi obirajo, ko ustrezno dozorijo, tj. ko se njihova barva začne spreminjati od rumenkasto zelene do temno vijolične, kar je dejavnik, ki je povezan z organoleptičnimi značilnostmi proizvedenega olja.

Zato tako naravni kot človeški dejavniki prispevajo k opredelitvi posebnih značilnosti oljčnega olja „Kritsa“ z nizko kislostjo, ki ne presega 0,5, nizkimi vrednostmi koeficientov ekstinkcije (K270: ≤ 0,15, K232: ≤ 1,90, delta-K: ≤ 0) in sadežnostjo, ki je večja od 2,5.

Zaradi obilice svetlobe, suhih apnenčastih tal in obiranja ob pravem času olje vsebuje veliko aromatičnih sestavin, ki mu dajejo značilen saden okus. Nizki koeficienti ekstinkcije (Κ270, Κ232 in delta-K) so povezani z nadmorsko višino, pa tudi z dejstvom, da se oljke zmeljejo takoj po obiranju.

Oljčno olje „Kritsa“ se pogosto omenja v norveških, slovenskih in japonskih revijah, pri čemer so posebej poudarjene njegove kakovostne značilnosti.

Predstavljeno je tudi na spletiščih o potovanjih in kmečkem turizmu, kjer se obiskovalcem svetuje, naj iz vasi Kritsá ne odidejo brez nakupa lokalnega oljčnega olja.

Poleg spletišč, namenjenih potovanjem, je oljčno olje „Kritsa“ omenjeno na spletišču znane restavracije v Atenah, ki v svojih jedeh uporablja samo to olje. Oljčno olje „Kritsa“ je tudi ena od osnovnih sestavin, ki jih uporabljajo na znameniti slaščičarski šoli Valrhona v Franciji.

Sloves proizvoda ter povezava z lokalnim prebivalstvom in okolico se kažeta v prisotnosti olja na lokalnih prireditvah ter omembah na lokalnem in nacionalnem radiu in televiziji ter v drugih medijih.

Povezavo med oljčnim oljem „Kritsa“ in lokalnim prebivalstvom ter njegovo zgodovino je pojasnil pisatelj in novinar Tom Mueller v svoji knjigi z naslovom Extra Virginity, the sublime and scandalous world of olive oil (2014).

Oljčno olje „Kritsa“ je bilo predstavljeno tudi v mednarodnih medijih, zlasti na televizijski postaji CNN in v reviji The Times, kot je navedeno na spletišču Olive Oil Times.

Poleg tega sloves proizvoda in dejstvo, da je bila vas Kritsá priznana kot pomembno območje proizvodnje oljčnega olja, potrjujejo potopisi iz devetnajstega stoletja.

Natančneje, v biltenu Bulletin de la Société de Géographie (1835) M. A. Fabreguettes omenja „[...] vas Kritsá [...], tj. vas, ki jo bogatijo najrazličnejše vrste proizvodov, oljčno olje, mandlji, rožiči, sir itd. [...]“, v reviji Kritika iti Topografia kai Odoiporika tis Nisou Kritis (1894) pa Ν. Kalomenopoulos piše o „rodovitni dolini Kritsá, majhni nižini, ki jo prečka potok in je gosto zasajena z oljkami [...]“ ter „dolini Lakkonia [...], ki je prekrita z oljkami in češnjami [...]“.

Od leta 2006 je oljčno olje „Kritsa“ prejelo skupaj 24 nagrad – 16 na nacionalnih tekmovanjih in osem na mednarodnih tekmovanjih, zlasti v kategorijah srednje in intenzivne sadežnosti. Največji dosežek je bila zlata medalja v kategoriji srednje sadežnosti na mednarodnem tekmovanju Mario Solinas leta 2008, ki ga je organiziral Mednarodni svet za oljčno olje. Drugi pomembni dosežki so bili 3. nagrada na istem tekmovanju leta 2006, zlati medalji na tekmovanjih Extra Virgin Olive Oil Competition v Los Angelesu (2010) in Great Taste v Londonu (2012) ter srebrne medalje na tekmovanjih Prodexpo v Moskvi (2012), Olive Japan (2013) in Cat Cora’s Kitchen (2013). V Grčiji je olje prejelo zlate medalje na naslednjih tekmovanjih: vsegrško tekmovanje proizvajalcev ekstra deviških oljčnih olj (2007), 1. grško tekmovanje ekstra deviških oljčnih olj (2008) in Eleotechnia (2008 in 2011).

Poleg teh nagrad je oljčno olje „Kritsa“ nedavno dobilo bronasto medaljo za ekstra deviško oljčno olje na tekmovanju London International Quality Olive Oil Competition (2017). Istega leta je dobilo tudi bronasto medaljo za okus v kategoriji srednje sadežnosti na 5. grškem tekmovanju ekstra deviških oljčnih olj. O obeh nagradah so poročali grški spletni mediji. V letih 2016 in 2017 je oljarna kmetijske zadruge Kritsá prejela dve nagradi združenja kretskih občin, gojiteljic oljk: srebrno minojsko oljko v kategoriji dobra praksa trženja oljčnega olja in zlato minojsko oljko v kategoriji dobra praksa mletja oljk.

Zgodovinska povezava območja z oljkami in proizvodnjo oljčnega olja je razvidna iz stiskalnic oljk (vsaj dveh) na območju starodavnega mesta Lato, katerih ruševine so iz dorskega obdobja (5. in 4. stoletje pred našim štetjem). Dokazi o shranjevanju oljčnega olja so bili odkriti v mestu, ki je približno tri kilometre oddaljeno od vasi Kritsá. Tudi stare oljarne, ki so razpršene po širši regiji, potrjujejo močno povezavo med gojenjem oljk in vsakdanjim življenjem lokalnega prebivalstva, številne navedbe popotnikov pa se pojavljajo v knjigah od devetnajstega stoletja naprej.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_ladi_kritsa070119.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---