# Europos Sąjungos C 297/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 297 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. rugsėjo 3d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 297

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. rugsėjo 3d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 297/01 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 1 |
| 2019/C 297/02 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 5 |
| 2019/C 297/03 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 9 |
| 2019/C 297/04 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 13 |
| 2019/C 297/05 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 17 |
| 2019/C 297/06 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 21 |
| 2019/C 297/07 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 25 |
| 2019/C 297/08 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 29 |
| 2019/C 297/09 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 33 |
| 2019/C 297/10 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 36 |
| 2019/C 297/11 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 40 |
| 2019/C 297/12 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 44 |
| 2019/C 297/13 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 48 |
| 2019/C 297/14 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 52 |
| 2019/C 297/15 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 56 |
| 2019/C 297/16 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 60 |
| 2019/C 297/17 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 64 |
| 2019/C 297/18 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 68 |
| 2019/C 297/19 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 72 |
| 2019/C 297/20 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 76 |
| 2019/C 297/21 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 80 |
| 2019/C 297/22 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 84 |
| 2019/C 297/23 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 88 |
| 2019/C 297/24 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 92 |
| 2019/C 297/25 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 96 |
| 2019/C 297/26 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 100 |
| 2019/C 297/27 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 104 |
| 2019/C 297/28 | 2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto | 108 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Komisija

2019/C 297/01

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

1

2019/C 297/02

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

5

2019/C 297/03

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

9

2019/C 297/04

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

13

2019/C 297/05

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

17

2019/C 297/06

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

21

2019/C 297/07

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

25

2019/C 297/08

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

29

2019/C 297/09

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

33

2019/C 297/10

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

36

2019/C 297/11

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

40

2019/C 297/12

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

44

2019/C 297/13

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

48

2019/C 297/14

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

52

2019/C 297/15

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

56

2019/C 297/16

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

60

2019/C 297/17

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

64

2019/C 297/18

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

68

2019/C 297/19

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

72

2019/C 297/20

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

76

2019/C 297/21

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

80

2019/C 297/22

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

84

2019/C 297/23

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

88

2019/C 297/24

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

92

2019/C 297/25

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

96

2019/C 297/26

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

100

2019/C 297/27

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

104

2019/C 297/28

2019 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendacija dėl 2021–2030 m. laikotarpio Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

108

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Komisija

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/1

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/01)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Belgija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Belgija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Belgijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Belgijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Belgijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Belgijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | Belgija kartu su nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektu pateikė federalinio plano projektą, keturių regioninių planų projektus ir kelis papildomus priedus. Nors pridėti papildomų dokumentų galima, galutiniame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane turi būti išdėstyti visi pagal reglamentą privalomi elementai, įskaitant visą informaciją, kuria remiantis galima įvertinti siūlomus užmojo lygius ir jų įgyvendinimo plano tinkamumą, visų pirma išsamiai apžvelgiant politiką ir priemones ir kartu pateikiant poveikio vertinimą. Norint parengti geresnį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, kuris savo ruožtu taptų naudingesne įvairių atsakingų institucijų bendradarbiavimo vykdant energetikos pertvarką paramos priemone, reikia didelių pastangų ir politinės valios. Reikia skirti ypatingą dėmesį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo aspektų ir kitų aspektų sąsajoms, visų pirma nustatant konkretesnius ir kiekybiškai įvertinamus uždavinius, susijusius su energetiniu saugumu, vidaus rinka, moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu, nurodant, kaip tai padės mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įgyvendinti su atsinaujinančiųjų išteklių energija ir energijos vartojimo efektyvumu susijusius užmojus ir geriau paaiškinant, kaip buvo atsižvelgta į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(13)

Belgija kartu su nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektu pateikė federalinio plano projektą, keturių regioninių planų projektus ir kelis papildomus priedus. Nors pridėti papildomų dokumentų galima, galutiniame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane turi būti išdėstyti visi pagal reglamentą privalomi elementai, įskaitant visą informaciją, kuria remiantis galima įvertinti siūlomus užmojo lygius ir jų įgyvendinimo plano tinkamumą, visų pirma išsamiai apžvelgiant politiką ir priemones ir kartu pateikiant poveikio vertinimą. Norint parengti geresnį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, kuris savo ruožtu taptų naudingesne įvairių atsakingų institucijų bendradarbiavimo vykdant energetikos pertvarką paramos priemone, reikia didelių pastangų ir politinės valios. Reikia skirti ypatingą dėmesį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo aspektų ir kitų aspektų sąsajoms, visų pirma nustatant konkretesnius ir kiekybiškai įvertinamus uždavinius, susijusius su energetiniu saugumu, vidaus rinka, moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu, nurodant, kaip tai padės mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įgyvendinti su atsinaujinančiųjų išteklių energija ir energijos vartojimo efektyvumu susijusius užmojus ir geriau paaiškinant, kaip buvo atsižvelgta į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami konkurencingumo apžvalga, apimanti ne tik daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, bet ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, pateikiant konkrečią padėties pasaulinėje rinkoje analizę, kurioje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga toliau integruoti žiedinės ekonomikos politiką pabrėžiant jos naudą, susijusią su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami konkurencingumo apžvalga, apimanti ne tik daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, bet ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, pateikiant konkrečią padėties pasaulinėje rinkoje analizę, kurioje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga toliau integruoti žiedinės ekonomikos politiką pabrėžiant jos naudą, susijusią su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Belgijai grindžiamos Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Belgijai grindžiamos Belgijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA BELGIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Papildyti informaciją apie politiką ir priemones, būtinas siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 35 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, be kita ko, statybos ir transporto sektoriuose, kuriuose išmetamą teršalų kiekį reikės mažinti daugiausiai, pateikiant daugiau informacijos apie jų mastą, įgyvendinimo tvarkaraštį ir tikėtiną poveikį. Patikslinti, kaip ketinama naudoti lankstumo užtikrinimo priemones pastangų pasidalijimo sektoriuose, į apskaitą įtraukiamuose žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose ir sektoriuose, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojo lygį, kad Belgijos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 25 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Nurodyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai pasiekti tokį įnašą. Taip pat užtikrinti, kad Belgijos 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip Belgija ketina pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Dėti daugiau pastangų šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir sustiprinti pastangas siekiant padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir paįvairinti jos šaltinius transporto sektoriuje. Pateikti išsamesnę informaciją, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, įskaitant administracinių procedūrų supaprastinimą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padidinti energijos vartojimo efektyvumo užmojį sumažinant galutinės energijos suvartojimą, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Siūlomą politiką ir priemones pagrįsti poveikio vertinimu ir išsamesne informacija apie įgyvendinimo mastą ir tvarkaraštį 2021–2030 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energijos sektoriuje, atsižvelgti į regioninį kontekstą ir faktinį jungiamųjų linijų ir gamybos pajėgumų potencialą kaimyninėse šalyse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą Penkiašaliame energetikos forume, visų pirma remiantis 2019 m. kovo 4 d. politine deklaracija, kuria į tą regioninį bendradarbiavimą įtrauktas nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimas ir jų įgyvendinimo stebėsena, visų pirma sprendžiant svarbius tarpvalstybinio bendradarbiavimo klausimus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Daugiausia kokybinę informaciją apie investicijų poreikius geriau išreikšti kiekybiškai ir išsamiai įvertinti bendrus uždaviniams įvykdyti reikalingų investicijų poreikius. Pateikti bendrą investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos lygmens finansavimą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, be kita ko, įtraukiant kiekybinį įvertinimą. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui ir gebėjimams, be kita ko, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir pramoniniuose regionuose. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant daugiau informacijos apie esamas ir galimas priemones, energijos nepritekliaus problemos sprendimo planus ir tikėtiną jų poveikį, kartu atliekant analizę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 211.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1000 final.

4

final

(5)  COM(2019) 501 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 211.

6

(7)  SWD(2019) 211.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/5

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/02)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Bulgarija nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 15 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Bulgarija nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 15 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (4) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(4)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (5) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (7) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(7)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (8) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Bulgarijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Bulgarijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(8)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Bulgarijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Bulgarijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (9) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(9)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (10) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (11) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(11)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (12) | integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose sudaroma galimybė nuosekliai nustatyti ilgalaikę politiką ir priemones atsižvelgiant į aspektų sąsajas, rodančias potencialią jų sinergiją arba riziką. Projekto plane aprašant politiką ir priemones kai kurios sąsajos, atrodo, nagrinėjamos, bet galutiniame plane reikėtų jas įvertinti išsamiau aprėpiant visus penkis aspektus. Į analizę būtų galima įtraukti kiekybinius įverčius, taip pat nurodyti galimas neigiamas politikos ir priemonių sąsajas ir paaiškinti, kaip Bulgarija ketina spręsti šį klausimą. Visų pirma, reikėtų išsamiau įvertinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Taip pat reikėtų nuodugniau apsvarstyti energijos vartojimo efektyvumo reikšmę sprendžiant energijos nepritekliaus problemą. Svarbus elementas, kurį reikėtų išsamiau įvertinti galutiniame plane, be kita ko, išlaidų ir konkurencingumo požiūriu, yra planuojamo tolesnio anglimis kūrenamų elektrinių naudojimo ir didesnio dujų naudojimo ryšys su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. Kitas elementas – biomasės naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam absorbuojamam teršalų kiekiui žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriuje. Nagrinėjant mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektą reikėtų išsamiau įvertinti elektros gamybos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų naudojimo sąsają; |
| --- | --- |

(12)

integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose sudaroma galimybė nuosekliai nustatyti ilgalaikę politiką ir priemones atsižvelgiant į aspektų sąsajas, rodančias potencialią jų sinergiją arba riziką. Projekto plane aprašant politiką ir priemones kai kurios sąsajos, atrodo, nagrinėjamos, bet galutiniame plane reikėtų jas įvertinti išsamiau aprėpiant visus penkis aspektus. Į analizę būtų galima įtraukti kiekybinius įverčius, taip pat nurodyti galimas neigiamas politikos ir priemonių sąsajas ir paaiškinti, kaip Bulgarija ketina spręsti šį klausimą. Visų pirma, reikėtų išsamiau įvertinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Taip pat reikėtų nuodugniau apsvarstyti energijos vartojimo efektyvumo reikšmę sprendžiant energijos nepritekliaus problemą. Svarbus elementas, kurį reikėtų išsamiau įvertinti galutiniame plane, be kita ko, išlaidų ir konkurencingumo požiūriu, yra planuojamo tolesnio anglimis kūrenamų elektrinių naudojimo ir didesnio dujų naudojimo ryšys su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu. Kitas elementas – biomasės naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam absorbuojamam teršalų kiekiui žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriuje. Nagrinėjant mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektą reikėtų išsamiau įvertinti elektros gamybos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų naudojimo sąsają;

| (13) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, turint omenyje, be kita ko, pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga plane išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus ir tuo remiantis nustatyti uždavinius, politiką ir priemones tinkamai juos susiejant su įmonių ir pramonės politika. Galima skirti daugiau dėmesio sąveikai su žiedine ekonomika ir jos svarbai, visų pirma, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui; |
| --- | --- |

(13)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, turint omenyje, be kita ko, pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga plane išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus ir tuo remiantis nustatyti uždavinius, politiką ir priemones tinkamai juos susiejant su įmonių ir pramonės politika. Galima skirti daugiau dėmesio sąveikai su žiedine ekonomika ir jos svarbai, visų pirma, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui;

| (14) | Komisijos rekomendacijos Bulgarijai grindžiamos Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(14)

Komisijos rekomendacijos Bulgarijai grindžiamos Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA BULGARIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Padidinti Bulgarijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 27 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, ir sudaryti sąlygas laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti politiką ir priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Bulgarijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją ir nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, įskaitant administracinių procedūrų supaprastinimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padidinti užmojo lygį, susijusį ir su pirminės, ir su galutinės energijos suvartojimo mažinimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį tinkama politika ir priemonėmis, kuriomis iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pagrįsti siūlomą politiką ir priemones poveikio vertinimu ir pateikti išsamesnę informaciją apie kiekybinį jų poveikio energijos kiekiui, kurį tikimasi sutaupyti, įvertinimą ir įgyvendinimo tvarkaraštį. Išsamiau paaiškinti, kaip bus didinamas šalies energijos taupymo įpareigojimų sistemos veiksmingumas, kad būtų galima pasiekti numatomus rezultatus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pateikti patikimą dujų tiekimo šaltinių įvairinimo strategiją, kurioje būtų nurodyti svarbūs pagrindinės infrastruktūros projektai ir jų reikšmė. Patikslinti ilgalaikio branduolinių medžiagų ir kuro tiekimo strategiją, visų pirma atsižvelgiant į numatomą branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma dėl priemonių, kuriomis siekiama kurti konkurencingas didmenines ir mažmenines rinkas, skatinant konkurenciją šalies viduje, be kita ko, pereinant prie vien tik rinka pagrįstų kainų ir panaikinant tarpvalstybinės prekybos kliūtis. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sustiprinti regioninį bendradarbiavimą su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir veikiančiais regioninio bendradarbiavimo tinklais, kaip antai Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupe, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo klausimais ir taip atsižvelgti į bendras problemas ir bendrus tikslus. Yra didelis tolesnio bendradarbiavimo potencialas atsižvelgiant į būsimus pokyčius elektros energetikos sektoriuje, įskaitant poreikį daugiau energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir didinti netaršaus transporto dalį, o tai gali padaryti poveikį elektros jungtims ir prekybai regione. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pateikti bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą. Pateikti bendrą investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos lygmens finansavimą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams, ypač atsižvelgiant į pertvarkos poveikį anglių pramonei ir pramonės sektoriams, kuriuose ir išmetama daug anglies dioksido. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant jo įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 225.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1001 final/2.

4

final

(5)  COM2019) 502 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 225.

6

(7)  SWD(2019) 225.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/9

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/03)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Čekija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Čekija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (4) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(4)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (5) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(5)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (7) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(7)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (8) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Čekijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Čekijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(8)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Čekijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Čekijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (9) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(9)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (10) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (11) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(11)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (12) | energetikos sąjungos aspektų sąsajos plano projekte matomos, bet aiškiai neįvardytos. Galutiniame plane Čekija turėtų išsamiau pristatyti minėtas įvairių energetikos sąjungos aspektų sąsajas nurodydama sinergiją pagal priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą, pvz., biokuro ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, reikėtų nuodugniau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius energijos tiekimo saugumo tikslus ir spręsti energijos nepritekliaus problemas, taip pat pateikiant aiškų įgyvendinimo tvarkaraštį. Svarbus elementas, kurį reikėtų išsamiau apsvarstyti galutiniame plane, yra teisingo perėjimo planavimas anglių pramonės regionuose ir regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido. Dar svarbu apsvarstyti klimato kaitos keliamą pavojų energijos tiekimui. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(12)

energetikos sąjungos aspektų sąsajos plano projekte matomos, bet aiškiai neįvardytos. Galutiniame plane Čekija turėtų išsamiau pristatyti minėtas įvairių energetikos sąjungos aspektų sąsajas nurodydama sinergiją pagal priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą, pvz., biokuro ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, reikėtų nuodugniau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius energijos tiekimo saugumo tikslus ir spręsti energijos nepritekliaus problemas, taip pat pateikiant aiškų įgyvendinimo tvarkaraštį. Svarbus elementas, kurį reikėtų išsamiau apsvarstyti galutiniame plane, yra teisingo perėjimo planavimas anglių pramonės regionuose ir regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido. Dar svarbu apsvarstyti klimato kaitos keliamą pavojų energijos tiekimui. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (13) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(13)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (14) | Komisijos rekomendacijos Čekijai grindžiamos Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(14)

Komisijos rekomendacijos Čekijai grindžiamos Čekijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA ČEKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Padidinti Čekijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 23 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Čekijos plane pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Įtraukti priemones, kuriomis sumažinama administracinė našta ir sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padidinti užmojo lygį, susijusį su pirminės energijos suvartojimo mažinimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kuriomis iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Tiksliau nurodyti politiką ir priemones, kurias numatoma patvirtinti per 2021–2030 m. laikotarpį, be kita ko, remiantis tikėtino jų poveikio vertinimu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Įtraukti būsimo energijos rūšių derinio prognozes, įskaitant atsinaujinančiuosius dujų išteklius, ir planuojamas energetikos sistemos atsparumo didinimo priemones, taip pat reguliavimo apkrova, kibernetinio saugumo ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų priemones. Išsamiau pristatyti politiką ir priemones, kuriomis siekiama labiau paįvairinti gamtinių dujų tiekimo iš trečiųjų šalių šaltinius. Be to, nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant priemones, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma aiškiai apibrėžtas naujas ir planuojamas priemones. Apibūdinti atsinaujinančiųjų dujų išteklių potencialą. Į galutinį planą įtraukti bendrą esamų ir būsimų konkurencijos didinimo priemonių įvertinimą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tęsti puikų regioninį bendradarbiavimą Višegrado grupėje, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, ir dvišalius dialogus su kitomis valstybėmis narėmis. Tas bendradarbiavimas gali apimti tokias temas, kaip tolesnė energijos vidaus rinkos integracija, su sistemos adekvatumo vertinimu susijusios priemonės atsižvelgiant į planuojamą tolesnį pajėgumų rinkos veikimą, teisingo perėjimo klausimai, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir tolesnis atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimas, įskaitant atitinkamą poveikį energetikos sistemai ir tarpvalstybinei prekybai elektra. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Papildyti investicijų poreikių ir šaltinių, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą, analizę, kuri kol kas apsiriboja tam tikra politika, į ją įtraukiant bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane reikėtų, visų pirma, išnagrinėti energetikos pertvarkos poveikį gyventojams dėl laipsniško anglių atsisakymo arba kitų pokyčių sektoriuose, kuriuose suvartojama daug energijos, ir susieti tai su Čekijos strategine programa „ReStart“, kuria skatinamas teisingas perėjimas Čekijos anglių pramonės regionuose. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant jo įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD (2019) 214.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD (2019) 1002 final.

4

final

(5)  COM (2019) 503 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD (2019) 214.

6

(7)  SWD (2019) 214.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/13

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/04)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 288 straipsnį,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Danija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Danija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas skelbiamas (2) kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas skelbiamas (2) kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Danijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Danijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Danijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Danijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Danija turėtų atsižvelgti į penkių energetikos sąjungos aspektų sinergiją ir principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pavyzdžiui, paaiškindama, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kitas svarbus elementas, kurį reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra papildoma informacija apie konkrečius uždavinius, susijusius su reguliavimu apkrova, sutelktąja apkrova, sistemos lankstumu, pažangiaisiais tinklais, elektros energijos kaupimu, paskirstytąja elektros energijos gamyba, vartotojų apsauga ir konkurencingumu mažmeniniame energetikos sektoriuje, siekiant įvykdyti 2030 m. uždavinį 100 % elektros energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių. Svarbu, kad į galutinį planą būtų įtrauktas išsamus visų energijos, ypač iškastinio kuro, subsidijų aprašas, apimantis nacionalinę laipsniško jų panaikinimo politiką, priemones ir tvarkaraštį. Planas taip pat būtų geresnis, jeigu į jį būtų įtraukta informacija apie tai, kokį pavojų klimato kaita gali kelti energijos tiekimui. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Danija turėtų atsižvelgti į penkių energetikos sąjungos aspektų sinergiją ir principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pavyzdžiui, paaiškindama, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kitas svarbus elementas, kurį reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra papildoma informacija apie konkrečius uždavinius, susijusius su reguliavimu apkrova, sutelktąja apkrova, sistemos lankstumu, pažangiaisiais tinklais, elektros energijos kaupimu, paskirstytąja elektros energijos gamyba, vartotojų apsauga ir konkurencingumu mažmeniniame energetikos sektoriuje, siekiant įvykdyti 2030 m. uždavinį 100 % elektros energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių. Svarbu, kad į galutinį planą būtų įtrauktas išsamus visų energijos, ypač iškastinio kuro, subsidijų aprašas, apimantis nacionalinę laipsniško jų panaikinimo politiką, priemones ir tvarkaraštį. Planas taip pat būtų geresnis, jeigu į jį būtų įtraukta informacija apie tai, kokį pavojų klimato kaita gali kelti energijos tiekimui. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta dar nuodugnesnė analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, turint omenyje, be kita ko, pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Remiantis energetikos technologijų eksporto strategija į galutinį planą būtų galima įtraukti pamatuojamus ateities uždavinius ir nurodyti jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane taip pat būtų galima pabrėžti mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl didelio užmojo veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta dar nuodugnesnė analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, turint omenyje, be kita ko, pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Remiantis energetikos technologijų eksporto strategija į galutinį planą būtų galima įtraukti pamatuojamus ateities uždavinius ir nurodyti jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane taip pat būtų galima pabrėžti mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl didelio užmojo veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Danijai grindžiamos Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Danijai grindžiamos Danijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA DANIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Patikslinti, kaip ji ketina pasiekti 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 39 %, palyginti su 2005 m. lygiu, be kita ko, parengti tolesnę ekonomiškai efektyvią pastatų sektoriaus politiką, dar patikslinti planuojamą transporto politiką ir nurodyti, kaip ji ketina naudotis lankstumo priemonėmis pastangų pasidalijimo, žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose ir tuose sektoriuose, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sveikintiną Danijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 55 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Be kita ko, patikslinti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Taip pat pasiūlyti trajektorijas ir atitinkamas priemones transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti transporto tikslą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Danijos energijos rūšių derinyje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti savo užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemonių, kuriomis būtų kompensuojamas tikėtinas gerokai mažesnio su energijos vartojimo efektyvumu susijusios finansavimo ir sutarto energijos mokesčių sumažinimo poveikis ir kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Įtraukti naujas priemones, kuriomis siekiama ir įmanoma užtikrinti sutaupomą energijos kiekį, reikalaujamą pagal Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnį. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į Danijos sprendimą nebetaikyti dabartinės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemos, dėl kurio sumažės galutinės energijos taupymo veiksmams skiriamas finansavimas. Geriau paaiškinti, kokiomis priemonėmis galima įgyvendinti švaresnio ir veiksmingesnio transporto ir transporto priemonių tikslus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti aiškius, pamatuojamus ir į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Plėtoti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą, visų pirma, su kitomis Šiaurės šalimis (Suomija, Islandija, Norvegija ir Švedija) ir Baltijos šalimis (Estija, Latvija ir Lietuva), aprėpiant kitus bendradarbiavimo mechanizmus. Galimos tvirtesnio bendradarbiavimo atsinaujinančiųjų išteklių energetikos klausimais sritys yra, be kita ko, planuojamas statistinis perdavimas arba hibridiniai atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektai, kuriuos įgyvendinant jūros vėjo gaminama elektros energija tiekiama daugiau nei vienai rinkai. Mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje tai gali būti mokslinių tyrimų programų derinimas, koordinuojamas finansavimas ir sinergijos su kitomis valstybėmis narėmis ir Sąjungos programomis ir iniciatyvomis nustatymas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Labiau išplėtoti pateiktą investicijų poreikių analizę įvertinant pagal planuojamą politiką klimato ir energetikos srities tikslams iki 2030 m. įgyvendinti reikalingų viešųjų ir privačiųjų investicijų poreikius ir nurodant tikėtinus jų finansavimo šaltinius. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti palankiai vertintiną klimato kaitos švelninimo ir kovos su oro tarša politikos integravimą pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 275.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1003 final.

4

final

(5)  COM(2019) 504 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 275.

6

(7)  SWD(2019) 275.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/17

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/05)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Vokietija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Vokietija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vokietijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vokietijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vokietijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vokietijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | atsižvelgiant į tai, kad plano projekte pateikti nacionaliniai energetikos ir klimato politikos tikslai apskritai nustatyti tinkamai, galutiniame plane galima būtų nurodyti pagrindinius tų tikslų sąryšius juos susiejant tiek su nacionalinio užmojo lygiu, tiek su laikinomis, planuojamomis, papildomomis ir esamomis politikos priemonėmis. Pateikus papildomos informacijos apie sektorių susiejimą ir įvairiuose ūkio sektoriuose taikomų susijusių paskatų sistemą būtų galima nuodugniau įvertinti politikos ir priemonių suderinamumą tarpusavyje ir su energetikos sąjungos aspektais. Tuo tikslu galima apsvarstyti galimybę nustatyti investicijų poreikius, susijusius su visais energetikos sąjungos aspektais, išvengiant netikėto kintančių kainų poveikio ir užtikrinant toliaregišką laipsnišką energetikos subsidijų atsisakymą; taip pat galima skirti dėmesio energijos nepritekliaus mažinimo priemonėms, kuriomis sumažinamas poveikis pažeidžiamiems vartotojams. Išsamus poveikio vertinimas būtų naudingas siekiant įvertinti politikos sąveiką, pvz., kiekybiškai įvertinant tvaraus biomasės tiekimo energijai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, taip pat įvertinant klimato kaitos keliamą pavojų energetiniam saugumui. Papildomas energetikos sąjungos aspektų sąsajas galėtų padėti įvertinti galutiniame plane pateikiama kiekybinė įvairių kuriamų lankstumo užtikrinimo priemonių, kuriomis siekiama į elektros energetikos sistemą integruoti didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, apžvalga. Galima pateikti išsamesnę informaciją apie tai, kaip nacionalinėje politikoje ir priemonėse, susijusiose su įvairiais energetikos sąjungos aspektais, atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į tai, kad plano projekte pateikti nacionaliniai energetikos ir klimato politikos tikslai apskritai nustatyti tinkamai, galutiniame plane galima būtų nurodyti pagrindinius tų tikslų sąryšius juos susiejant tiek su nacionalinio užmojo lygiu, tiek su laikinomis, planuojamomis, papildomomis ir esamomis politikos priemonėmis. Pateikus papildomos informacijos apie sektorių susiejimą ir įvairiuose ūkio sektoriuose taikomų susijusių paskatų sistemą būtų galima nuodugniau įvertinti politikos ir priemonių suderinamumą tarpusavyje ir su energetikos sąjungos aspektais. Tuo tikslu galima apsvarstyti galimybę nustatyti investicijų poreikius, susijusius su visais energetikos sąjungos aspektais, išvengiant netikėto kintančių kainų poveikio ir užtikrinant toliaregišką laipsnišką energetikos subsidijų atsisakymą; taip pat galima skirti dėmesio energijos nepritekliaus mažinimo priemonėms, kuriomis sumažinamas poveikis pažeidžiamiems vartotojams. Išsamus poveikio vertinimas būtų naudingas siekiant įvertinti politikos sąveiką, pvz., kiekybiškai įvertinant tvaraus biomasės tiekimo energijai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, taip pat įvertinant klimato kaitos keliamą pavojų energetiniam saugumui. Papildomas energetikos sąjungos aspektų sąsajas galėtų padėti įvertinti galutiniame plane pateikiama kiekybinė įvairių kuriamų lankstumo užtikrinimo priemonių, kuriomis siekiama į elektros energetikos sistemą integruoti didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, apžvalga. Galima pateikti išsamesnę informaciją apie tai, kaip nacionalinėje politikoje ir priemonėse, susijusiose su įvairiais energetikos sąjungos aspektais, atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| (14) | dar vienas elementas, kuriam reikia skirti daugiau dėmesio, yra pramonės konkurencingumas, sritys, kuriose Vokietija turi konkurencinių pranašumų, ir vykdant energetikos pertvarką galintys kilti sunkumai. Būtų naudinga nustatyti išmatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. Taip pat būtų naudinga galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

dar vienas elementas, kuriam reikia skirti daugiau dėmesio, yra pramonės konkurencingumas, sritys, kuriose Vokietija turi konkurencinių pranašumų, ir vykdant energetikos pertvarką galintys kilti sunkumai. Būtų naudinga nustatyti išmatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. Taip pat būtų naudinga galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Vokietijai grindžiamos Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Vokietijai grindžiamos Vokietijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA VOKIETIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Nurodyti papildomą ekonomiškai efektyvią politiką ir priemones, visų pirma pastatų, transporto ir žemės ūkio sektoriuose, siekiant sumažinti didelį prognozuojamą atotrūkį nuo 2030 m. tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 38 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nurodyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kurias taikydama Vokietija galėtų laiku ir ekonomiškai efektyviai pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 30 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo. Pasiūlyti trajektorijas ir nustatyti konkrečias priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, taip pat, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti pakankamai didelio užmojo nacionalinį įnašą, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį visiems dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo, ir pagrįsti nacionalinį įnašą politika ir priemonėmis, kurių mastas turi būti pakankamas, kad būtų galima sutaupyti atitinkamą energijos kiekį. Aiškiai nurodyti politiką, kurią numatoma patvirtinti ir įgyvendinti per 2021–2030 m. laikotarpį, jos tikėtiną poveikį, įgyvendinimo tvarkaraštį ir biudžeto reikalavimus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, taip pat pateikti informaciją apie laipsnišką branduolinės energetikos atsisakymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma priemones, kuriomis siekiama stiprinti rinkos signalus ir didinti veiksmingą rinkos sudedamųjų dalių poveikį elektros kainai. Pateikti tvarkaraštį ir atitinkamas priemones, kuriomis numatoma spręsti elektros energetikos sistemos struktūrinės perkrovos klausimus ir siųsti rinkai veiksmingus supirkimo ir su vieta susijusius signalus; tai svarbus galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano elementas ir, visų pirma, pagrindas toliau bendradarbiauti ir derinti veiksmus su kitomis valstybėmis narėmis, atsižvelgiant į energijos vidaus rinkos veikimą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo 2022 m. iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rengiant ir įgyvendinant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą tęsti regioninį bendradarbiavimą atitinkamose aukšto lygio grupėse ir konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis. Tuo tikslu sutelkti dėmesį į laipsnišką anglių ir lignito atsisakymą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vidaus rinką, sprendžiant tinklų sujungimo masto ir pajėgumų klausimus nuo 2021 m., regioninio bendradarbiavimo priemones, susijusias su sistemos adekvatumo įvertinimu, teisingą perėjimą ir energetikos sistemos pokyčius, būtinus norint didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos energijos dalį, dėl kurių, kaip manoma, keisis tarpvalstybinė prekyba elektros energija ir sistema turės būti lankstesnė. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti su elektros energijos perdavimo infrastruktūra susijusių investicijų poreikių analizę, įtraukiant į ją bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Įtraukti teisingo ir sąžiningo perėjimo aspektus, visų pirma pateikiant išsamesnę informaciją apie energetikos pertvarkos ir numatomo laipsniško anglių atsisakymo arba pokyčių kituose sektoriuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, socialinį ir ekonominį poveikį. Aprašyti susijusį planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui ir gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant atskirą energijos nepritekliaus įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 229.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1004 final.

4

final

(5)  COM(2019) 505 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 229.

6

(7)  SWD (2019) 229.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/21

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/06)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Estija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Estija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Estijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Estijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Estijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Estijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Estija turėtų atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma apsvarstydama principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ poveikį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektams. Šiuo požiūriu svarbūs elementai yra energijos vartojimo efektyvumo reikšmė mažinant priklausomybę nuo energijos importo ir elektros energijos gamybos iš degiųjų skalūnų, be kita ko, siekiant pradėti naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir ateityje užtikrinti pakankamą elektros energetikos sistemos gamybos adekvatumą. Taip pat svarbu apsvarstyti klimato kaitos keliamą pavojų energijos tiekimui. Estija turėtų skirti ypatingą dėmesį politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangos ir poveikio apibūdinimui, taip pat pateikti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio prognozes pagal politikos sektorius (apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, pastangų pasidalijimo sektoriai ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektorius). Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Estija turėtų atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma apsvarstydama principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ poveikį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektams. Šiuo požiūriu svarbūs elementai yra energijos vartojimo efektyvumo reikšmė mažinant priklausomybę nuo energijos importo ir elektros energijos gamybos iš degiųjų skalūnų, be kita ko, siekiant pradėti naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir ateityje užtikrinti pakankamą elektros energetikos sistemos gamybos adekvatumą. Taip pat svarbu apsvarstyti klimato kaitos keliamą pavojų energijos tiekimui. Estija turėtų skirti ypatingą dėmesį politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangos ir poveikio apibūdinimui, taip pat pateikti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio prognozes pagal politikos sektorius (apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, pastangų pasidalijimo sektoriai ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektorius). Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Estijai grindžiamos Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Estijai grindžiamos Estijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA ESTIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Patikslinti, kaip ketinama pasiekti tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 13 %, palyginti su 2005 m., įskaitant žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriaus vaidmenį. Tam reikia, visų pirma, nuodugniau išnagrinėti bendrą planuojamos politikos ir priemonių poveikį ir taikyti apskaitos taisykles pagal Reglamentą (ES) 2018/841. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sveikintiną Estijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 42 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Pateikti išsamesnę informaciją apie priemones, kuriomis numatoma įgyvendinti orientacinį tikslą šildymo ir vėsinimo sektoriuje pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnį, ir užtikrinti, kad būtų nustatytos tinkamos priemonės atsinaujinančiųjų išteklių energijos daliai padidinti ir taip būtų pasiektas plano projekte nustatytas transporto tikslas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis numatoma užtikrinti ilgalaikį biomasės naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Estijos energijos rūšių derinyje. Nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose, įskaitant administracinių procedūrų supaprastinimą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Į galutinį planą įtraukti visą planuojamą politiką ir priemones, kuriomis bus siekiama įgyvendinti bendrą taupymo tikslą laikantis realistiško įgyvendinimo tvarkaraščio, ir pateikti aiškų investicijų poreikių įvertinimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, kuriomis užtikrinamas elektros energijos gamybos adekvatumas, atsižvelgiant į didelio užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, įskaitant reguliavimo apkrova ir elektros energijos kaupimo priemones. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti mažmeninių rinkų konkurencingumą ir vartotojų dalyvavimą mažmeninėje rinkoje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dar sustiprinti jau gerą Baltijos šalių (Estijos, Latvijos ir Lietuvos) regioninį bendradarbiavimą; įtraukti į jį naujų sričių ir išplėsti geografinę teritoriją įtraukiant Šiaurės šalis (Daniją, Suomiją, Islandiją, Norvegiją ir Švediją). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, kadangi numatoma elektros energetikos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo, taip pat reikėtų daugiau bendradarbiauti mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir vykdant mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pateikti bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą ir bendrai tų investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Išvardyti įgyvendintus veiksmus ir planus laipsniškai atsisakyti energetikos subsidijų, visų pirma susijusių su iškastiniu kuru. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiamos oro teršalų kiekio prognozės ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, akcentuojant energijos vartojimo efektyvumo priemones energijos nepritekliui mažinti, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 277.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1005 final.

4

final

(5)  COM(2019) 506 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 277.

6

(7)  SWD(2019) 277.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/25

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/07)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Airija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Airija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Airijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Airijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Airijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Airijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Airija turėtų remtis plano projekte apsvarstyta politikos sričių sąveika ir išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektų sinergiją. Vienas toks klausimas – numatomo laipsniško anglių atsisakymo ir didėjančios atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies poveikis energetiniam saugumui ir elektros energijos sistemos gamybos pajėgumų adekvatumui. Kitas klausimas, kurį reikia išnagrinėti, – numatomo didesnio biomasės naudojimo suderinamumas su planais padidinti dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės absorbuojamų teršalų kiekį. Dar vienas svarbus elementas, kurį reikia įtraukti į galutinį planą, yra principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas nustatant atsinaujinančiųjų išteklių energetikai skiriamos paramos tinkamumo kriterijus ir siūlant politiką, susijusią su energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektais. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Airija turėtų remtis plano projekte apsvarstyta politikos sričių sąveika ir išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektų sinergiją. Vienas toks klausimas – numatomo laipsniško anglių atsisakymo ir didėjančios atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies poveikis energetiniam saugumui ir elektros energijos sistemos gamybos pajėgumų adekvatumui. Kitas klausimas, kurį reikia išnagrinėti, – numatomo didesnio biomasės naudojimo suderinamumas su planais padidinti dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės absorbuojamų teršalų kiekį. Dar vienas svarbus elementas, kurį reikia įtraukti į galutinį planą, yra principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ taikymas nustatant atsinaujinančiųjų išteklių energetikai skiriamos paramos tinkamumo kriterijus ir siūlant politiką, susijusią su energetinio saugumo ir energijos vidaus rinkos aspektais. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat praverstų apsvarstyti žiedinės ekonomikos vaidmenį nurodant nacionalines strategijas bei veiksmų planus ir jų pranašumus ir galimus kompromisus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat praverstų apsvarstyti žiedinės ekonomikos vaidmenį nurodant nacionalines strategijas bei veiksmų planus ir jų pranašumus ir galimus kompromisus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Airijai grindžiamos Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Airijai grindžiamos Airijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA AIRIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Pasiūlyti papildomas priemones, visų pirma pastatų ir transporto sektoriuose, siekiant ekonomiškai efektyviai sumažinti didelį prognozuojamą atotrūkį nuo 2030 m. tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 30 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasiūlyti, kad Airijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo būtų bent 31 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Pasiūlyti trajektorijas ir atitinkamas priemones šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Nustatyti priemones, kuriomis būtų sumažinama administracinė našta, ir pateikti išsamią informaciją apie priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti savo užmojį, susijusį su energijos vartojimo efektyvumu, sumažinant absoliutujį suvartojamą galutinės ir pirminės energijos kiekį, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti galutinį įnašą kaip konkrečią vertę, rodančią, kiek suvartojama pirminės ir galutinės energijos. Išsamiai išdėstyti sutaupomo energijos kiekio apskaičiavimo metodiką. Taip pat reikia nurodyti energijos vartojimo efektyvumo politikai įgyvendinti reikalingas investicijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, visų pirma dujų ir naftos sektoriuose, atsižvelgiant į neaiškumus, susijusius su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Išnaudoti Šiaurės jūros šalių bendradarbiavimo energetikos klausimais ir iniciatyvos „Švari energija ES saloms“ teikiamas galimybes siekiant įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinti vykdomi jungčių projektai. Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės sprendimą išstoti iš Europos Sąjungos, numatyti priemones, kaip užtikrinti tęstinį regioninį bendradarbiavimą su Jungtine Karalyste dėl avarinės parengties ir reagavimo elektros energetikos sektoriuje ir dėl dujų ir naftos tiekimo saugumo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti įgyvendintus veiksmus ir planus laipsniškai atsisakyti energetikos subsidijų, visų pirma susijusių su iškastiniu kuru. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Apibūdinti įvairių scenarijų poveikį oro taršai pateikiant pagrindžiamąją informaciją ir apsvarstant sinergiją ir kompromisus. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamos politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame plane reikėtų, visų pirma, įvertinti pertvarkos poveikį regionų, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, gyventojams. Papildyti energijos nepritekliaus problemos sprendimo strategiją nurodant orientacinius energijos nepritekliaus mažinimo tikslus, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 230.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1006 final.

4

final

(5)  COM(2019) 507 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 230.

6

(7)  SWD(2019) 230.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/29

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/08)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Graikija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 25 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Graikija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 25 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Graikijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Graikijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Graikijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Graikijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Graikija turėtų remtis teigiamomis plano projekte nurodytos planuojamos politikos ir priemonių sąsajomis ir nuodugniau išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas. Viena iš tokių sąsajų yra sinergija pagal priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą, pvz., planuojamos bioenergijos politikos poveikis į apskaitą įtraukiamam žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui. Kita sąsaja – sinergija tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pvz., paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą. Energijos vartojimo efektyvumą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į energijos nepritekliaus mažinimą. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Graikija turėtų remtis teigiamomis plano projekte nurodytos planuojamos politikos ir priemonių sąsajomis ir nuodugniau išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas. Viena iš tokių sąsajų yra sinergija pagal priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo aspektą, pvz., planuojamos bioenergijos politikos poveikis į apskaitą įtraukiamam žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui. Kita sąsaja – sinergija tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, pvz., paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą. Energijos vartojimo efektyvumą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į energijos nepritekliaus mažinimą. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą taip pat būtų naudinga įtraukti mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, įskaitant priemones pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti, ir išsamesnę analizę, kokią padėtį šis sektoriaus šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Taip pat gali būti naudinga pateikti išsamesnę informaciją apie mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika; |
| --- | --- |

(14)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą taip pat būtų naudinga įtraukti mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, įskaitant priemones pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti, ir išsamesnę analizę, kokią padėtį šis sektoriaus šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Taip pat gali būti naudinga pateikti išsamesnę informaciją apie mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Graikijai grindžiamos Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Graikijai grindžiamos Graikijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA GRAIKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Sudaryti sąlygas laiku ir ekonomiškai efektyviai pasiekti, kad Graikijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų 31 %, į galutinį planą, be kita ko, įtraukiant orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, ir nurodyti išsamią ir kiekybiškai išmatuojamą politiką ir priemones, atitinkančias Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus įpareigojimus. Suderinti plano projekte pasiūlytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje tikslus su orientaciniu tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, o transporto sektoriuje – su tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojį sumažinti ir galutinės, ir pirminės energijos suvartojimą atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Patikslinti politikos, kurią numatoma įgyvendinti po 2020 m., ypač naujų priemonių, priėmimo ir įgyvendinimo tvarkaraštį. Priemonės, kuriomis siekiama įgyvendinti bendrą taupymo tikslą, turėtų būti pakankamo masto. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, visų pirma, susijusias su gamtinėmis dujomis. Pateikti vertinimą, kaip infrastruktūros projektai ir regioninis bendradarbiavimas padeda įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, kartu išnaudojant regioninį bendradarbiavimą ir lankstumo užtikrinimo priemones siekiant pasinaudoti mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsiveriančiomis galimybėmis modernizuoti Graikijos ekonomiką. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Įtraukti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti konkurenciją mažmeninėse ir didmeninėse rinkose, vykdant įsipareigojimus pagal Europos stabilumo mechanizmo (ESM) programą siekiant iki 2020 m. sumažinti rinkos senbuvių mažmeninės ir didmeninės rinkos dalis, kad jos neviršytų 50 %. Įgyvendinti tikslinį elektros energijos rinkos modelį ir susieti rinką su kaimyninių šalių rinkomis laikantis pagal priežiūros po programos įgyvendinimo mechanizmą suderintų terminų. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., kiekybiškai patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Bulgarija ir Kipru, taip pat su Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) grupės šalimis. Įgyvendinant iniciatyvą „Švari energija ES saloms“ stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir salų regionais, kuriuose pertvarkant energetiką patiriama panašių geografinių, klimato ir infrastruktūros sunkumų ir atsiveria panašios galimybės. Nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos ir Jonijos jūrų regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką ir taikyti ekosisteminį metodą. Regioninio bendradarbiavimo ašis galėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, nes numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo. Be to, išnaudoti dvišalį bendradarbiavimą ir lankstumo užtikrinimo priemones siekiant pasinaudoti mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsiveriančiomis galimybėmis modernizuoti Graikijos ekonomiką. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui, gebėjimams ir mokymui. Pateikti išsamesnę informaciją apie teisingo ir sąžiningo perėjimo rėmimo projektus nurodant paramos formą ir iniciatyvų poveikį, taip pat nurodant ryšį su pertvarka anglių pramonės regionuose, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido arba išvystyta pramonė. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 261.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1007 final.

4

final

(5)  COM(2019) 508 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 261.

6

(7)  SWD(2019) 261.

7

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/33

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/09)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Ispanija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 22 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Ispanija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 22 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Ispanijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Ispanijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Ispanijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Ispanijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | su įvairiais aspektais siejami uždaviniai yra glaudžiai susiję tarpusavyje, visų pirma, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Galutiniame plane Ispanija taip pat turėtų aprašyti planuojamos politikos ir priemonių sąsajas ir, jei įmanoma, įvertinti jas kiekybiškai. Būtų galima sutelkti dėmesį į sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir koks yra jo ryšys su energijos nepritekliaus problemos sprendimu. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su laipsnišku anglimis kūrenamų elektrinių ir atominių elektrinių atsisakymu, įskaitant šalyje turimų branduolinio kuro ciklo įrenginių naudojimo strategiją, sąveika, klimato kaitos rizikos poveikis energijos tiekimui ir didesnio atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo masto poveikis vidaus rinkai. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

su įvairiais aspektais siejami uždaviniai yra glaudžiai susiję tarpusavyje, visų pirma, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Galutiniame plane Ispanija taip pat turėtų aprašyti planuojamos politikos ir priemonių sąsajas ir, jei įmanoma, įvertinti jas kiekybiškai. Būtų galima sutelkti dėmesį į sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir koks yra jo ryšys su energijos nepritekliaus problemos sprendimu. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su laipsnišku anglimis kūrenamų elektrinių ir atominių elektrinių atsisakymu, įskaitant šalyje turimų branduolinio kuro ciklo įrenginių naudojimo strategiją, sąveika, klimato kaitos rizikos poveikis energijos tiekimui ir didesnio atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo masto poveikis vidaus rinkai. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Ispanijai grindžiamos Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Ispanijai grindžiamos Ispanijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA ISPANIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Sveikintiną Ispanijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 42 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Įtraukti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Pateikti daugiau informacijos apie priemones, kuriomis siekiama sumažinti administracinę naštą, ir apie tai, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toliau nagrinėti, kaip esamas priemones reikia toliau plėtoti siekiant laikytis užmojo sutaupyti tiek energijos, kiek tikimasi. Taikant tokias priemones reikės sutaupyti daug daugiau energijos, palyginti su šiuo metu sutaupomu kiekiu, ir reikėtų tinkamai atsižvelgti į sunkumus reikšmingai padidinti sutaupomą kiekį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toliau plėtoti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir kaupti informaciją apie laipsnišką branduolinės energetikos atsisakymą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma, priemones, kuriomis siekiama spręsti problemas, susijusias su numatomu dėl tarifų susidarančiu deficitu elektros energijos ir dujų sektoriuose ir su galimu numatomų priemonių poveikiu. Nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Prancūzija ir Portugalija, ypač siekiant spręsti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo klausimus, visų pirma susijusius su tarpvalstybinėmis ir tarpregioninėmis jungtimis. Apsvarstyti galimybę sustiprinti su regioniniu bendradarbiavimu susijusias priemones atsinaujinančiųjų išteklių energetikos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Konkrečiau kalbant, plane reikėtų įvertinti poveikį anglių pramonės regionams ir regionams, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir į jį įtraukti nacionalinę energetikos pertvarkos strategiją. Įtraukti atskirą energijos nepritekliaus problemų vertinimą ir susijusius uždavinius arba konkrečią politiką ir priemones, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 262.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD (2019) 1008 final.

4

final

(5)  COM (2019) 509 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 262.

6

(7)  SWD(2019) 262.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/36

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/10)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Prancūzija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 15 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Prancūzija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 15 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Prancūzijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Prancūzijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Prancūzijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Prancūzijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Prancūzija turėtų atsižvelgti į aspektų sąveiką. Pavyzdžiui, imantis energijos vartojimo efektyvumo didinimo arba elektra varomų transporto priemonių populiarinimo priemonių pavyks sustiprinti energijos tiekimo saugumą, nes sumažės poreikis importuoti naftą ir dujas. Integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pripažįstama, kad energijos vartojimo efektyvumas yra svarbiausias principas, kuriuo vadovaujamasi vykdant energetikos pertvarką. Įtraukiami tam tikros neigiamos vieno aspekto politikos ir priemonių sąsajos su kito aspekto uždaviniais. Reikia nuodugniai išnagrinėti pikinės apkrovos raidą 2021–2030 m. laikotarpiu ir tiksliai įvertinti energetinį saugumą ir jungtis bei tinkamai nustatyti uždavinius. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Į galutinį planą galima įtraukti daugiau informacijos apie tai, kokį pavojų klimato kaita gali kelti energijos tiekimui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Prancūzija turėtų atsižvelgti į aspektų sąveiką. Pavyzdžiui, imantis energijos vartojimo efektyvumo didinimo arba elektra varomų transporto priemonių populiarinimo priemonių pavyks sustiprinti energijos tiekimo saugumą, nes sumažės poreikis importuoti naftą ir dujas. Integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pripažįstama, kad energijos vartojimo efektyvumas yra svarbiausias principas, kuriuo vadovaujamasi vykdant energetikos pertvarką. Įtraukiami tam tikros neigiamos vieno aspekto politikos ir priemonių sąsajos su kito aspekto uždaviniais. Reikia nuodugniai išnagrinėti pikinės apkrovos raidą 2021–2030 m. laikotarpiu ir tiksliai įvertinti energetinį saugumą ir jungtis bei tinkamai nustatyti uždavinius. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Į galutinį planą galima įtraukti daugiau informacijos apie tai, kokį pavojų klimato kaita gali kelti energijos tiekimui;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika.

| (15) | Komisijos rekomendacijos Prancūzijai grindžiamos Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Prancūzijai grindžiamos Prancūzijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA PRANCŪZIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Padidinti Prancūzijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 33 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pasiūlytus atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje tikslus suderinti atitinkamai su orientaciniu tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir su transporto tikslu, nustatytu Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Peržiūrėti pastangas sumažinti pirminės energijos suvartojimą siekiant prisidėti prie bendro Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo įgyvendinimo. Prancūzijos įnašas, susijęs su galutinės energijos suvartojimu, yra pakankamo užmojo. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti išsamią informaciją apie tikėtiną planuojamos politikos ir priemonių poveikį siekiant užtikrinti, kad jų įgyvendinimo mastas būtų pakankamas suvartojamam energijos kiekiui sumažinti tiek, kiek būtina. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir pateikti informaciją apie planuojamus branduolinės energijos gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių rinkų konkurencingumą ir ilgainiui pereiti prie vien tik rinka pagrįstų kainų. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., kiekybiškai patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sustiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Ispanija, Portugalija ir Penkiašalio forumo šalimis (10). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys. Toliau bendradarbiauti su Portugalija ir Ispanija, visų pirma tarpvalstybinių ir tarpregioninių energetikos tinklų jungčių klausimais. Apsvarstyti galimybę sustiprinti su regioniniu bendradarbiavimu susijusias priemones atsinaujinančiųjų išteklių energetikos srityje. Taip pat apsvarstyti galimybę sustiprinti regioninį bendradarbiavimą naujose srityse, pavyzdžiui, vertinant regioninius energijos gamybos pajėgumus ir kartu su kitomis valstybėmis narėmis vykdant bendros svarbos technologijų mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus ir tipų įvertinimą, kad būtų galima įvertinti poreikį nustatyti orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 263.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1009 final.

4

final

(5)  COM(2019) 510 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 263.

6

(7)  SWD(2019) 263.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

9

(10)  Austrija, Belgija, Prancūzija, Vokietija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Šveicarija.

10

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/40

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/11)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Kroatija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Kroatija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį Komisijai susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą ir poreikį išvengti rizikos, kad valstybės narės nacionalinis planas bus teikiamas pavėluotai; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį Komisijai susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą ir poreikį išvengti rizikos, kad valstybės narės nacionalinis planas bus teikiamas pavėluotai;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kroatijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kroatijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kroatijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kroatijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane reikėtų atsižvelgti į įvairių aspektų suderinamumą. Pavyzdžiui, Kroatijos planus stiprinti energetinį saugumą nagrinėjant galimybę didinti šalies angliavandenilių išteklių gavybą reikėtų vertinti atsižvelgiant į uždavinių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, įgyvendinimą. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Kiti pavyzdžiai – bioenergijos naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui ir klimato kaitos keliamas pavojus energetiniam saugumui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane reikėtų atsižvelgti į įvairių aspektų suderinamumą. Pavyzdžiui, Kroatijos planus stiprinti energetinį saugumą nagrinėjant galimybę didinti šalies angliavandenilių išteklių gavybą reikėtų vertinti atsižvelgiant į uždavinių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, įgyvendinimą. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Kiti pavyzdžiai – bioenergijos naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui ir klimato kaitos keliamas pavojus energetiniam saugumui;

| (14) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išsamiau aptarti konkurencingumo, ypač mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, aspektus, taip pat pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išsamiau aptarti konkurencingumo, ypač mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, aspektus, taip pat pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Kroatijai grindžiamos Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Kroatijai grindžiamos Kroatijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA KROATIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Sveikintiną Kroatijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 36,4 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir padidinti užmojo lygį siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnę informaciją ir nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padidinti savo užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pagrįsti siūlomą politiką ir priemones poveikio vertinimu, kuriame būtų įvertintas tikėtinas sutaupysimas kiekis, ir pateikti realistišką numatomų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nustatyti į ateitį orientuotus ir išmatuojamus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma priemones, kuriomis siekiama kurti likvidžias ir konkurencingas didmenines ir mažmenines rinkas, skatinant konkurenciją šalies viduje, pereinant prie vien tik rinka pagrįstų kainų ir panaikinant tarpvalstybinės prekybos kliūtis. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tęsti regioninį bendradarbiavimą nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano klausimais Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje. Toks bendradarbiavimas gali būti susijęs, visų pirma, su tolesne energijos vidaus rinkos integracija, sistemos adekvatumo vertinimu, teisingu perėjimu, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimu. Nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos jūros regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką ir taikyti ekosisteminį metodą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šiuo metu tam tikras transporto sektoriaus ir energijos vartojimo efektyvumo priemones apimančią investicijų išlaidų ir šaltinių analizę papildyti įtraukiant į ją bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos lygmens finansavimą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai be kita ko, pateikiant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus ir tipų įvertinimą, kad būtų galima įvertinti poreikį nustatyti orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 224.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1010 final.

4

final

(5)  COM(2019) 511 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 224.

6

(7)  SWD(2019) 224.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/44

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/12)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Italija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 8 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Italija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 8 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Italijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Italijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Italijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Italijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | savo galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Italija turėtų remtis teigiamomis planuojamos politikos ir priemonių, nurodytų jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte, sąsajomis ir išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas, ypač tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų. Tikimasi išsamesnės informacijos, visų pirma, apie: i) laipsniško anglimis kūrenamų elektrinių atsisakymo padarinius ir tikėtiną dujų reikšmės energijos rūšių derinyje raidą; ii) tai, kaip pasiekti, kad būtų naudojama daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos; iii) Italijos pajėgumų kompensavimo mechanizmo (CRM) poveikį energijos vartotojų mokamoms kainoms; iv) tikėtiną iškastinio kuro subsidijų raidą. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

savo galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Italija turėtų remtis teigiamomis planuojamos politikos ir priemonių, nurodytų jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte, sąsajomis ir išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas, ypač tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų. Tikimasi išsamesnės informacijos, visų pirma, apie: i) laipsniško anglimis kūrenamų elektrinių atsisakymo padarinius ir tikėtiną dujų reikšmės energijos rūšių derinyje raidą; ii) tai, kaip pasiekti, kad būtų naudojama daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos; iii) Italijos pajėgumų kompensavimo mechanizmo (CRM) poveikį energijos vartotojų mokamoms kainoms; iv) tikėtiną iškastinio kuro subsidijų raidą. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir pasauliniu lygmeniu galinčius kilti sunkumus mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, įskaitant sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane taip pat būtų naudinga pateikti išsamesnės informacijos apie mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika; |
| --- | --- |

(14)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir pasauliniu lygmeniu galinčius kilti sunkumus mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, įskaitant sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane taip pat būtų naudinga pateikti išsamesnės informacijos apie mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį dėl veiksmų, susijusių su žiedine ekonomika;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Italijai grindžiamos Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Italijai grindžiamos Italijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA ITALIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Sveikintiną Italijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 30 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Padidinti užmojo lygį siekiant naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje. Pasiūlyti priemones, kuriomis būtų galima pasiekti Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje nustatytą transporto tikslą. Sumažinti sudėtingumą ir reguliavimo neužtikrintumą ir pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Energijos vartojimo efektyvumo srityje užtikrinti, kad pagrindinėmis politikos priemonėmis, paminėtomis integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte, 2021–2030 m. vis dėlto būtų galima sutaupyti pakankamai energijos. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir paskesnėse pažangos ataskaitose tinkamai nurodyti numatomus esamų paramos sistemų atnaujinimus ir patobulinimus. Gerokai juos sustiprinti, kad būtų galima pasiekti nurodytus energijos taupymo tikslus. Atsižvelgiant į didelį neišnaudotą potencialą, toliau dirbti siekiant sustiprinti pastatams (naujiems ir esamiems viešiems ir privatiems pastatams) ir transportui taikomas energijos vartojimo efektyvumo priemones. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energijos sektoriuje, atsižvelgti į regioninį kontekstą ir faktinį jungiamųjų linijų ir gamybos pajėgumų potencialą kaimyninėse šalyse. Patikslinti, kokiu mastu dujų sektoriuje numatoma plėtra yra suderinama su deklaruojamais priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais ir numatomu laipsnišku anglimis kūrenamų šiluminių elektrinių atsisakymu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti aiškius tikslus, tarpines reikšmes ir tvarkaraštį siekiant įgyvendinti numatytas reformas energetikos rinkose, visų pirma didmeninėse gamtinių dujų rinkose ir mažmeninėse elektros ir gamtinių dujų rinkose. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2021–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą konsultuotis su kaimyninėmis šalimis ir Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje. Toliau nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos jūros regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką bei taikyti ekosisteminį metodą ir labiau išnaudoti glaudesnio bendradarbiavimo Viduržemio jūros regione potencialą. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti įgyvendintus veiksmus ir planus laipsniškai atsisakyti energetikos subsidijų, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, be kita ko, įtraukiant kiekybinį įvertinimą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui, gebėjimams ir pajamų pasiskirstymui, be kita ko, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir pramoniniuose regionuose. Papildyti energijos nepritekliaus problemų sprendimo strategiją nurodant konkrečius išmatuojamus tikslus ir pateikiant išsamią informaciją apie finansinius išteklius nurodytai politikai įgyvendinti, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 264.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1011 final.

4

final

(5)  COM(2019) 512 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 264.

6

(7)  SWD(2019) 264.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/48

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/13)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Kipras integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 29 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Kipras integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 29 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kiprui skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kiprui (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kiprui skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kiprui (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | nors plano projekte aprašyta politika ir priemonės, susijusios su visais aspektais, atrodo iš esmės nuoseklios, galutiniame plane Kipras turėtų geriau įvertinti politikos ir priemonių sąsajas. Kipras taip pat turėtų pateikti daugiau informacijos apie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Į analizę galima įtraukti kiekybinius įverčius, taip pat nurodyti galimas neigiamas politikos ir priemonių sąsajas ir paaiškinti, kaip Kipras ketina spręsti šį klausimą. Taip pat galėtų būti naudinga įvertinti didelį poveikį Kipro energetikos sistemai ir kitiems dalykams turinčios atskiros politikos ir priemonių arba atskiros politikos ir priemonių grupių sąveiką ir kompleksinį poveikį. Tai apima politiką, susijusią su visišku konkurencingos elektros energijos rinkos įgyvendinimu, gamtinių dujų įvedimu arba Kipro izoliuotos elektros energetikos sistemos sujungimu. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

nors plano projekte aprašyta politika ir priemonės, susijusios su visais aspektais, atrodo iš esmės nuoseklios, galutiniame plane Kipras turėtų geriau įvertinti politikos ir priemonių sąsajas. Kipras taip pat turėtų pateikti daugiau informacijos apie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų sinergiją laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Į analizę galima įtraukti kiekybinius įverčius, taip pat nurodyti galimas neigiamas politikos ir priemonių sąsajas ir paaiškinti, kaip Kipras ketina spręsti šį klausimą. Taip pat galėtų būti naudinga įvertinti didelį poveikį Kipro energetikos sistemai ir kitiems dalykams turinčios atskiros politikos ir priemonių arba atskiros politikos ir priemonių grupių sąveiką ir kompleksinį poveikį. Tai apima politiką, susijusią su visišku konkurencingos elektros energijos rinkos įgyvendinimu, gamtinių dujų įvedimu arba Kipro izoliuotos elektros energetikos sistemos sujungimu. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti; |
| --- | --- |

(14)

galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Kiprui grindžiamos Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Kiprui grindžiamos Kipro integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA KIPRUI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Paaiškinti, kaip planuojama pasiekti 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 24 %, palyginti su 2005 m., nuodugniau apsvarstant ekonomiškai efektyvią politiką 2021–2030 m., ir kaip numatoma naudoti lankstumo užtikrinimo priemones pastangų pasidalijimo sektoriuose ir į apskaitą įtraukiamuose žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose. Ypatingą dėmesį galima skirti transportui. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti Kipro užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 23 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje, deramai atsižvelgus į svarbias aplinkybes ir nacionalinius apribojimus. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant kolektyviai įgyvendinti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, ir sudaryti sąlygas laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti atitinkamai orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnę informaciją ir nurodyti priemones, kuriomis bus sudaromos sąlygos vartoti pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti savo užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Parengti galutines prognozes ir scenarijus, pagal kuriuos būtų galima įvertinti tikėtiną naujos planuojamos politikos, priemonių ir programų poveikį pirminės ir galutinės energijos suvartojimui kiekviename sektoriuje bent iki 2040 m., įskaitant 2030 m. ir orientacinę trajektoriją nuo 2021 m. Skirti daugiau dėmesio energijos vartojimo efektyvumui transporto sektoriuje numatant šiam sektoriui daugiau priemonių, atsižvelgiant į tai, kad 2030 m. jam teks pusė viso šalyje suvartojamo energijos kiekio. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apibrėžti į ateitį orientuotus rinkos integracijos uždavinius ir tikslus, visų pirma dujų sektoriui skirtas priemones, atsižvelgiant į planus artimiausiu metu šalies teritorijoje pradėti tiekti gamtines dujas. Aiškiai ir nuosekliai apibūdinti dabartinę elektros energijos rinkų organizavimo padėtį, atsižvelgiant į vidaus rinkos aspektui skirtoje dalyje aprašytus tikslus ir uždavinius. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Stiprinti esamą regioninį bendradarbiavimą su kaimynine Graikija ir kitomis valstybėmis narėmis, be kita ko, vidaus rinkos, energetinio saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo srityse. Stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir salų regionais, kuriuose pertvarkant energetiką patiriama panašių geografinių, klimato ir infrastruktūros sunkumų ir atsiveria panašios galimybės; tai galėtų būti daroma įgyvendinant iniciatyvą „Švari energija ES saloms“. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Įtraukti išsamų skirsnį, kuriame būtų nustatyti visi investicijų poreikiai pagal aspektus ir jų dalis ir pateiktas aiškus vertinimo metodikos ir tikėtinų nacionalinio, regioninio ir Sąjungos lygmens finansavimo šaltinių aprašymas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, apsvarstant, kaip siūloma politika ir priemonėmis, susijusiomis su visais aspektais, tikimasi padaryti poveikį energijos nepritekliaus lygiui, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD (2019) 223.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD (2019) 1012 final.

4

final

(5)  COM (2019) 513 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD (2019) 223.

6

(7)  SWD (2019) 223.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/52

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/14)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Latvija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Latvija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 28 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Latvijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Latvijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Latvijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Latvijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Latvija turėtų atsižvelgti į politikos sąsajas, visų pirma sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda 1) ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, 2) užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir 3) spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kita sąsaja, į kurią reikia atsižvelgti, yra biomasės naudojimas energijai gaminti ir poveikis į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Taip pat būtų galima išnagrinėti klimato kaitos poveikį energetikos sektoriui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Latvija turėtų atsižvelgti į politikos sąsajas, visų pirma sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda 1) ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, 2) užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir 3) spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kita sąsaja, į kurią reikia atsižvelgti, yra biomasės naudojimas energijai gaminti ir poveikis į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Taip pat būtų galima išnagrinėti klimato kaitos poveikį energetikos sektoriui;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Latvijai grindžiamos Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Latvijai grindžiamos Latvijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA LATVIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Toliau tobulinti savo strategiją, kad būtų pasiektas 2030 m. tikslas sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 6 %, palyginti su 2005 m. Be kita ko, reikėtų patikslinti, kokių veiksmų reikia imtis siekiant įgyvendinti aprašytą politiką, ir išnagrinėti žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reikšmę remiantis apskaitos taisyklėmis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti Latvijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 50 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiosios energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (10) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Pasiūlyti išsamias priemones, kuriomis būtų įgyvendintas šildymo ir vėsinimo sektoriaus orientacinis tikslas, nustatytas Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslas, nustatytas Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti daugiau informacijos, kokiomis priemonėmis bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padidinti užmojus, ypač susijusius su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu, ir pagrįsti juos politika ir priemonėmis, padėsiančiomis sutaupyti dar daugiau energijos, kad būtų pasiektas Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas. Išsamiau apibūdinti planuojamą politiką, visų pirma, pastatų ir transporto sektoriuose, taip pat pateikti konkrečius taikant jau įgyvendinamas ir numatomas politikos priemones iki 2030 m sutaupysimo energijos kiekio įverčius ir atitinkamų investicijų tvarkaraštį. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, taip pat pateikiant įvertinimą, kaip siūloma politika ir priemonėmis bus užtikrintas energetinės priklausomybės mažinimo tikslo įgyvendinimas. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energetikos sektoriuje atsižvelgti į regionines aplinkybes. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2020–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sustiprinti gerą Baltijos šalių (Estijos, Latvijos ir Lietuvos) regioninį bendradarbiavimą; įtraukti į jį naujų sričių ir išplėsti geografinę teritoriją įtraukiant Šiaurės šalis (Daniją, Suomiją, Islandiją, Norvegiją ir Švediją). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, kadangi numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo, taip pat reikėtų daugiau bendradarbiauti transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje ir vykdyti bendrus mokslinius tyrimus regione. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Įtraukti su energijos nepritekliumi susijusios padėties įvertinimą ir energijos nepritekliaus sumažinimo ir (arba) apribojimo tikslus kartu nurodant politiką ir priemones, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 265.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1013 final.

4

final

(5)  COM(2019) 514 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 265.

6

(7)  SWD(2019) 265.

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

(10)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

10

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/56

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/15)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Lietuva integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 17 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Lietuva integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 17 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lietuvai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lietuvai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lietuvai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lietuvai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane reikėtų remtis jau nustatyta įvairių energetikos sąjungos sričių (energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančių energijos išteklių ir į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neįtrauktų sektorių) politika ir priemonėmis bei išplėtoti jų sąsajas. Plano projekte taip pat pripažįstama atsinaujinančių energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių svarba energetiniam saugumui; galutiniame plane tai turėtų būti labiau išplėtota. Be to, galutiniame plane turi būti atsižvelgta į tai, kokį vaidmenį įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse atlieka vidaus rinkos ir mokslinių tyrimų, inovacijos bei konkurencingumo aspektai. Ne mažiau svarbu galutiniame plane apsvarstyti LULUCF sektoriaus ir Pastangų pasidalijimo reglamento sinergiją ir tai, koks poveikis bus padarytas LULUCF sektoriui daugiau biomasės naudojant energijai gaminti; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane reikėtų remtis jau nustatyta įvairių energetikos sąjungos sričių (energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančių energijos išteklių ir į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą neįtrauktų sektorių) politika ir priemonėmis bei išplėtoti jų sąsajas. Plano projekte taip pat pripažįstama atsinaujinančių energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių svarba energetiniam saugumui; galutiniame plane tai turėtų būti labiau išplėtota. Be to, galutiniame plane turi būti atsižvelgta į tai, kokį vaidmenį įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse atlieka vidaus rinkos ir mokslinių tyrimų, inovacijos bei konkurencingumo aspektai. Ne mažiau svarbu galutiniame plane apsvarstyti LULUCF sektoriaus ir Pastangų pasidalijimo reglamento sinergiją ir tai, koks poveikis bus padarytas LULUCF sektoriui daugiau biomasės naudojant energijai gaminti;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Lietuvai grindžiamos Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Lietuvai grindžiamos Lietuvos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA LIETUVAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Toliau tobulinti savo strategiją, kad būtų pasiekti 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslai sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, būtent tą kiekį sumažinti 9 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Tam reikėtų, be kita ko, sukonkretinti, kokį vaidmenį šiame procese atliks žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektorius, taikant Reglamentu (ES) 2018/841 nustatytas apskaitos taisykles, ir išsamiau apibūdinti planuojamą politiką. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sveikintiną integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte pasiūlytą Lietuvos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudarytų 45 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Įtraukti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Nurodyti, kokiomis priemonėmis bus siekiama integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatyto transporto tikslo, laikantis Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti savo užmojus, susijusius su galutinės ir pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., ir pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemonių, padėsiančių sutaupyti dar daugiau energijos, kad būtų pasiektas Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas. Nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo įnašą išreikšti absoliučiu pirminės ir galutinės energijos suvartojimo 2030 m. lygiu. Pateikti daugiau informacijos apie energijos vartojimo efektyvumo politiką ir priemones, nurodant, kurios bus tęsiamos po 2020 m., kokios naujos priemonės ir politika bus pradėtos taikyti po 2020 m. ir koks bus jų poveikis. Ypač svarstytinos papildomos transporto sektoriui skirtos energijos vartojimo efektyvumo priemonės. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias siekti energetinio saugumo tikslų, susijusių su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir elektros energijos gamybos adekvatumu, atsižvelgiant į plataus užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą, pavyzdžiui, papildomas reguliavimo apkrova ir elektros energijos kaupimo priemones. Vertinant išteklių adekvatumą elektros energijos sektoriuje, atsižvelgti į regioninį kontekstą ir faktinį jungiamųjų linijų ir gamybos pajėgumų potencialą kaimyninėse šalyse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą ir ilgainiui pereiti prie visiškai rinka pagrįstų kainų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2020–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą tarp Baltijos šalių (Estijos, Latvijos ir Lietuvos), išplėsti to bendradarbiavimo sritis ir geografinę teritoriją, įtraukiant Šiaurės šalis (Daniją, Suomiją, Islandiją, Norvegiją ir Švediją). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, kadangi numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo, taip pat reikėtų daugiau bendradarbiauti transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje ir vykdyti bendrus mokslinius tyrimus regione. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Labiau išplėtoti investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato srities tikslus, analizę ir pateikti išsamesnės informacijos apie tų investicijų šaltinius, įskaitant tinkamą nacionalinio, regioninio ir Sąjungos lygmens finansavimą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Įtraukti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, nurodant konkrečius uždavinius ir numatomą suplanuotos politikos ir priemonių poveikį, kaip reikalaujama Reglamentu (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 228.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1014 final.

4

final

(5)  COM(2019) 515 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 228.

6

(7)  SWD(2019) 228.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/60

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/16)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Liuksemburgas integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 18 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Liuksemburgas integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. vasario 18 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Liuksemburgui skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Liuksemburgui (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Liuksemburgui skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Liuksemburgui (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane reikia aiškiai apibūdinti numatomą papildomą politiką ir priemones kartu pateikiant poveikio vertinimą ir įvairių energetikos sąjungos aspektų sąveikos vertinimą – to plano projekte labai trūksta. Galutiniame plane būtų naudinga labiau orientuotis į ateitį, atsižvelgiant į konkrečius Liuksemburgui kylančius sunkumus, visų pirma dėl didelės jo priklausomybės nuo energijos tiekimo iš kaimyninių šalių. Taip pat būtų naudinga skirti ypatingą dėmesį nacionalinių lankstumo užtikrinimo, kaip antai reguliavimo apkrova ir elektros energijos kaupimo, priemonių kūrimui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane reikia aiškiai apibūdinti numatomą papildomą politiką ir priemones kartu pateikiant poveikio vertinimą ir įvairių energetikos sąjungos aspektų sąveikos vertinimą – to plano projekte labai trūksta. Galutiniame plane būtų naudinga labiau orientuotis į ateitį, atsižvelgiant į konkrečius Liuksemburgui kylančius sunkumus, visų pirma dėl didelės jo priklausomybės nuo energijos tiekimo iš kaimyninių šalių. Taip pat būtų naudinga skirti ypatingą dėmesį nacionalinių lankstumo užtikrinimo, kaip antai reguliavimo apkrova ir elektros energijos kaupimo, priemonių kūrimui;

| (14) | būtų gerai galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti išsamesnę informaciją apie neseniai patvirtintas ir šiuo metu taikomas priemones ir makroekonominio konkurencingumo tendencijas konkrečiai įvertinant, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti iššūkius, iškelti išmatuojamus ateities tikslus ir nurodyti politiką bei priemones jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti išsamesnę informaciją apie neseniai patvirtintas ir šiuo metu taikomas priemones ir makroekonominio konkurencingumo tendencijas konkrečiai įvertinant, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, išryškinti sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti iššūkius, iškelti išmatuojamus ateities tikslus ir nurodyti politiką bei priemones jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Liuksemburgui grindžiamos Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Liuksemburgui grindžiamos Liuksemburgo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA LIUKSEMBURGUI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Pateikti išsamesnę informaciją apie numatomą politiką ir priemones, kuriomis sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, ketinama ryžtingai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir vykdyti įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio. Pateikti išsamesnę informaciją apie jų mastą, įgyvendinimo tvarkaraštį, tikėtiną poveikį ir numatomą lankstumo užtikrinimo priemonių naudojimą pastangų pasidalijimo, LULUCF sektoriuose ir tuose sektoriuose, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sveikintiną Liuksemburgo užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 23–25 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Įtraukti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (10) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Pasiūlyti išsamias priemones, kuriomis bus siekiama integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte nurodyto transporto tikslo ir elektrifikacijos tikslo, laikantis Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti savo įnašą kaip konkrečią vertę, rodančią, kiek suvartojama pirminės ir galutinės energijos, ir aiškiai nurodyti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti, bei pateikti išsamesnį siūlomos politikos ir priemonių poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2020–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą Penkiašaliame energetikos forume remiantis 2019 m. kovo 4 d. politine deklaracija, kuria į tą regioninį bendradarbiavimą įtrauktas nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimas ir jų įgyvendinimo stebėsena, visų pirma sprendžiant svarbius tarpvalstybinio bendradarbiavimo klausimus. Konkrečiai apsvarstyti regioninio lygmens pastangas sumažinti transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Išsamiai įvertinti bendrus uždaviniams įvykdyti reikalingų investicijų poreikius ir pateikti informaciją apie finansinius išteklius, reikalingus jau taikomai ir planuojamai politikai ir priemonėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones ir patikslinant kiekybinę analizę. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 266.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1015 final.

4

final

(5)  COM(2019) 516 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 266.

6

(7)  SWD(2019) 266.

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

(10)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

10

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/64

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/17)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Vengrija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Vengrija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vengrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vengrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vengrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vengrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | nors plano projekte apibūdinant uždavinius kai kurios politikos sąsajos nurodytos, galutiniame plane Vengrija turėtų išplėtoti politikos ir priemonių sąsajų vertinimą ir aprašyti, kai ji ketina spręsti susijusius klausimus. Visų pirma Vengrija turėtų nuodugniau išnagrinėti sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškindama, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus. Galutiniame plane reikia geriau išplėtoti elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių sąveiką su elektromobilumo skatinimu ir energetikos tinklų plėtra. Be to, galutiniame plane reikėtų išsamiau išnagrinėti ryšį tarp numatomo didesnio biomasės naudojimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamo ir absorbuojamo į apskaitą įtraukiamo teršalų kiekio, taip pat tvarumo reikalavimus. Galiausiai reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

nors plano projekte apibūdinant uždavinius kai kurios politikos sąsajos nurodytos, galutiniame plane Vengrija turėtų išplėtoti politikos ir priemonių sąsajų vertinimą ir aprašyti, kai ji ketina spręsti susijusius klausimus. Visų pirma Vengrija turėtų nuodugniau išnagrinėti sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškindama, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus. Galutiniame plane reikia geriau išplėtoti elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių sąveiką su elektromobilumo skatinimu ir energetikos tinklų plėtra. Be to, galutiniame plane reikėtų išsamiau išnagrinėti ryšį tarp numatomo didesnio biomasės naudojimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamo ir absorbuojamo į apskaitą įtraukiamo teršalų kiekio, taip pat tvarumo reikalavimus. Galiausiai reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Vengrijai grindžiamos Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Vengrijai grindžiamos Vengrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA VENGRIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Padidinti Vengrijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 23 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą šalies plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Vengrijos energijos rūšių derinyje, ypač šildymo ir vėsinimo sektoriuje. Nustatyti priemones, kuriomis sumažinama administracinė našta, ir priemones, kuriomis sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Galutiniame plane aiškiai atskirti jau taikomą ir papildomą politiką ir priemones ir pateikti išsamesnį planuojamų iniciatyvų poveikio vertinimą bei tiksliau įvertinti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones ir strategiją, kuria užtikrinamas ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas, visų pirma, atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimo perspektyvą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Labiau detalizuoti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius ir pasiūlyti tinkamą politiką ir priemones jiems įvykdyti. Be to, leisti tinklo operatoriams susigrąžinti visas pagrįstas faktines išlaidas ir sudaryti jiems galimybę naudotis veiksmingomis teisinės reguliavimo sprendimų peržiūros priemonėmis. Nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., kiekybiškai patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toliau konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir plėtoti regioninį bendradarbiavimą Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje ir Višegrado grupėje, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija. Regioninio bendradarbiavimo ašis galėtų būti tolesnė energijos vidaus rinkos integracija, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas ir moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas, atsižvelgiant į bendrus sunkumus ir tikslus. Tam, be kita ko, reikia įvertinti sistemos adekvatumą, teisingo perėjimo klausimus ir energetikos sistemos pokyčius, būtinus norint didinti iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos energijos dalį ir užtikrinti kitus numatomus pokyčius, galinčius padaryti poveikį elektros tinklų jungtims ir prekybai regione. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Patobulinti investicijų poreikių analizę, kuri kol kas apima pastatų energinį efektyvumą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir elektromobilumą, ir papildyti ją bendra investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalga. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Konkrečiau kalbant, reikėtų išnagrinėti poveikį gyventojams regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido arba išvystyta pramonė. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant atskirą energijos nepritekliaus įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 267.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1016 final.

4

final

(5)  COM(2019) 517 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 267.

6

(7)  SWD(2019) 267.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/68

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/18)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Malta integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Malta integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Maltai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Maltai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Maltai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Maltai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Malta turėtų remtis teigiamomis planuojamos politikos ir priemonių, nurodytų jos plano projekte, sąsajomis ir išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas, ypač tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Malta taip pat turėtų nustatyti su visais penkiais aspektais susijusius konkretesnius, išmatuojamus ir su laiku susietus politikos uždavinius; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Malta turėtų remtis teigiamomis planuojamos politikos ir priemonių, nurodytų jos plano projekte, sąsajomis ir išnagrinėti daugiau sunkumų keliančias politikos sąsajas, ypač tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; Malta taip pat turėtų nustatyti su visais penkiais aspektais susijusius konkretesnius, išmatuojamus ir su laiku susietus politikos uždavinius;

| (14) | galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti; |
| --- | --- |

(14)

galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Maltai grindžiamos Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Maltai grindžiamos Maltos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA MALTAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Numatyti papildomas nacionalines priemones, visų pirma pastatų ir transporto sektoriuose, ir kiekybiškai įvertinti tikėtiną jų poveikį siekiant sumažinti didelį prognozuojamą atotrūkį nuo 2030 m. tikslo sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 19 %, palyginti su 2005 m. Ekonominiu efektyvumu galima pagrįsti kai kuriuos pasinaudojimo kitų valstybių narių metine išmetamųjų teršalų kvota atvejus, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/842 (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Maltos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 21 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje, tinkamai atsižvelgus į atitinkamas aplinkybes ir nacionalinius apribojimus. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje. Pateikti išsamesnes priemones, kuriomis būtų galima pasiekti Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje nustatytą transporto tikslą. Pateikti daugiau informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti užmojį, susijusį su galutinės ir pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Siekiant įgyvendinti 2021–2030 m. tikslus reikia konkrečių papildomų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, skirtų būtent pastatų ir transporto sektoriams. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones, ir galbūt pabrėžti didesnę reguliavimo apkrova reikšmę elektros energetikos sektoriuje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane uždavinius, politiką ir priemones apibūdinti dar detaliau, visų pirma siekiant nustatyti aiškius, išmatuojamus ir į ateitį orientuotus tikslus, susijusius su vidaus rinkos, mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo aspektais; parodyti, kokiu mastu numatomi naftos telkinių žvalgymo planai dera su ilgesnio laikotarpio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslais. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Šiuo metu daugiausia kokybinę kai kurių prognozuojamų investicijų poreikio, išlaidų ir finansavimo šaltinių informaciją papildyti kiekybiniais duomenimis, kad būtų galima nuodugniai įvertinti bendrus uždaviniams įvykdyti reikalingų investicijų poreikius, ir informacija apie naudosimus nacionalinius ir Sąjungos finansinius šaltinius. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 268.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1017 final.

4

final

(5)  COM(2019) 518 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 268.

6

(7)  SWD(2019) 268.

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/72

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/19)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Nyderlandai integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Nyderlandai integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Nyderlandams skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Nyderlandams (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Nyderlandams skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Nyderlandams (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | plano projektas daugiausia grindžiamas Nyderlanduose jau įgyvendinama politika, visų pirma 2017 m. Koalicijos susitarimu ir 2013 m. Energetikos susitarimu (Energieakkoord). Reikėtų įtraukti kelis visų energetikos sąjungos aspektų elementus, susijusius tiek su siūlomu užmojo lygiu, tiek su atitinkama politika ir priemonėmis, taip pat susijusį poveikio vertinimą. Reikia skirti ypatingą dėmesį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo aspektų ir kitų aspektų sąsajų valdymui, visų pirma nustatant konkretesnius ir kiekybiškai apibūdinamus uždavinius, susijusius su energetiniu saugumu, vidaus rinka, moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu, ir nurodant, kaip tai padės įgyvendinti išsikeltus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Reikėtų geriau paaiškinti, kaip atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

plano projektas daugiausia grindžiamas Nyderlanduose jau įgyvendinama politika, visų pirma 2017 m. Koalicijos susitarimu ir 2013 m. Energetikos susitarimu (Energieakkoord). Reikėtų įtraukti kelis visų energetikos sąjungos aspektų elementus, susijusius tiek su siūlomu užmojo lygiu, tiek su atitinkama politika ir priemonėmis, taip pat susijusį poveikio vertinimą. Reikia skirti ypatingą dėmesį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo aspektų ir kitų aspektų sąsajų valdymui, visų pirma nustatant konkretesnius ir kiekybiškai apibūdinamus uždavinius, susijusius su energetiniu saugumu, vidaus rinka, moksliniais tyrimais, inovacijomis ir konkurencingumu, ir nurodant, kaip tai padės įgyvendinti išsikeltus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Reikėtų geriau paaiškinti, kaip atsižvelgiama į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išsamiau aptarti konkurencingumo, ypač mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, aspektus, taip pat pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika; |
| --- | --- |

(14)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga išsamiau aptarti konkurencingumo, ypač mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriuje, aspektus, taip pat pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių ir pramonės politika;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Nyderlandams grindžiamos Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Nyderlandams grindžiamos Nyderlandų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA NYDERLANDAMS IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Sveikintiną Nyderlandų užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudarytų 27–35 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Įtraukti orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiosios energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (9) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Pasiūlyti trajektorijas ir atitinkamas priemones šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Peržiūrėti savo įnašą, susijusį su galutinės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir nustatyti papildomą politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti papildomą politiką ir priemones, be tų, kurios jau taikomos siekiant įgyvendinti Nyderlandų 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslus. Į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą reikia įtraukti tikėtiną poveikį (t. y. sutaupysimą energijos kiekį), įgyvendinimo laikotarpį ir tikslinius sektorius. Toliau dėti su energijos taupymo įpareigojimų sistemomis susijusias pastangas po 2020 m., atsižvelgiant į tai, kad 2021–2030 m. energijos taupymo įpareigojimai didesni nei dabartiniai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo ir elektros energijos gamybos adekvatumo užtikrinimo priemones, atsižvelgiant į plataus užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2021–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą Penkiašaliame energetikos forume remiantis 2019 m. kovo 4 d. politine deklaracija, kuria į tą regioninį bendradarbiavimą įtrauktas nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimas ir jų įgyvendinimo stebėsena, visų pirma sprendžiant svarbius tarpvalstybinio bendradarbiavimo klausimus. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pateikti bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, poreikių apžvalgą ir bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį ir regioninį finansavimą. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Įtraukti atskirą energijos nepritekliaus problemų vertinimą ir susijusius uždavinius arba konkrečią politiką ir priemones, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 227.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1018 final.

4

final

(5)  COM(2019) 519 final, 2019 m. birželio 15 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 227.

6

(7)  SWD(2019) 227.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/76

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/20)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Austrija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Austrija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Austrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Austrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Austrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Austrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Austrija galėtų nuodugniau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, vidaus rinkos ir energetinio saugumo aspektų sąsajas, visų pirma atsižvelgdama į vykdomą energetikos sistemos pertvarką siekiant visą (100 %) elektros energiją gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir galimą jos poveikį, pvz., 15 % tinklų sujungimo tikslo įgyvendinimui. Atsižvelgiant į bioenergijos svarbą įgyvendinant Austrijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tikslus, būtų naudinga išsamiau išnagrinėti poveikį į apskaitą įtraukiamam žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui ir išmetamam oro teršalų kiekiui. Kadangi hidroenergijos naudojimas yra svarbus, būtų galima išnagrinėti ir klimato kaitos poveikį energetiniam saugumui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Austrija galėtų nuodugniau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, vidaus rinkos ir energetinio saugumo aspektų sąsajas, visų pirma atsižvelgdama į vykdomą energetikos sistemos pertvarką siekiant visą (100 %) elektros energiją gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir galimą jos poveikį, pvz., 15 % tinklų sujungimo tikslo įgyvendinimui. Atsižvelgiant į bioenergijos svarbą įgyvendinant Austrijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tikslus, būtų naudinga išsamiau išnagrinėti poveikį į apskaitą įtraukiamam žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuje išmetamam ir absorbuojamam teršalų kiekiui ir išmetamam oro teršalų kiekiui. Kadangi hidroenergijos naudojimas yra svarbus, būtų galima išnagrinėti ir klimato kaitos poveikį energetiniam saugumui;

| (14) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga daugiau dėmesio skirti pramonės konkurencingumui, Austrijos konkurenciniams pranašumams ir pereinant prie neutralizuoto anglies dioksido poveikio energetikos galintiems kilti sunkumams. Būtų naudinga nustatyti išmatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. |
| --- | --- |

(14)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų naudinga daugiau dėmesio skirti pramonės konkurencingumui, Austrijos konkurenciniams pranašumams ir pereinant prie neutralizuoto anglies dioksido poveikio energetikos galintiems kilti sunkumams. Būtų naudinga nustatyti išmatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką ir priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika.

| (15) | Komisijos rekomendacijos Austrijai grindžiamos Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Austrijai grindžiamos Austrijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA AUSTRIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Priemones, kurias planuojama įvesti pastatų ir transporto sektoriuose, siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 36 %, palyginti su 2005 m., papildyti priemonėmis, visų pirma, žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektoriuose. Patikslinti, kaip ketinama naudoti lankstumo užtikrinimo priemones pastangų pasidalijimo sektoriuose, į apskaitą įtraukiamuose LULUCF sektoriuose ir sektoriuose, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasiūlyti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis padedant įgyvendinti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 46 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje, kartu išlaikant didelio užmojo iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos tikslą. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Nurodyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant sudaryti galimybę laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Be to, pasiūlyti trajektorijas ir tinkamas priemones šildymo ir vėsinimo sektoriuje ir transporto sektoriuje siekiant įgyvendinti atitinkamai orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą tos direktyvos 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnę informaciją, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Peržiūrėti savo įnašus ir nustatyti papildomą politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Patikslinti nacionalinį įnašą, kuriam užtikrinti šiuo metu numatytos dvi skirtingos galimybės, ir išreikšti jį suvartojamos pirminės ir galutinės energijos kiekiu. Išsamiau pagrįsti preliminarią informaciją apie politiką ir priemones, kurias ketinama įgyvendinti po 2020 m., ir į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą įtraukti jų įgyvendinimo tvarkaraštį, aiškius uždavinius ir tikėtiną poveikį bei sutaupysimą kiekį. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti konkrečius uždavinius įvairinti naftos ir dujų šaltinius ir tiekimo iš trečiųjų šalių šaltinius, mažinti priklausomybę nuo energijos importo ir didinti nacionalinės energetikos sistemos atsparumą ir lankstumą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tęsti regioninį bendradarbiavimą ir toliau konsultuotis su kaimyninėmis šalimis dėl galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano parengimo ir įgyvendinimo, visų pirmą Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje ir Penkiašaliame energetikos forume, ypač atsižvelgiant į Austrijos kaip dujų mazgo vaidmenį regione ir Austrijos tikslą padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energetikos sektoriuje iki 100 % |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pateikti bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą ir bendrai įvertinti investicijų šaltinius, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui ir gebėjimams, be kita ko, regionuose, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir pramoniniuose regionuose. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant daugiau informacijos apie esamas ir galimas priemones, energijos nepritekliaus problemos sprendimo planus ir tikėtiną jų poveikį, kartu atliekant analizę, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 226.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1019 final.

4

final

(5)  COM(2019) 520 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 226 final.

6

final

(7)  SWD(2019) 226 final.

7

final

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/80

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/21)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Lenkija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 9 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Lenkija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 9 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lenkijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lenkijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lenkijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lenkijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | plano projekte pateikta ribota informacija apie įvairių energetikos sąjungos aspektų sąveiką, todėl galutiniame plane galima būtų nurodyti pagrindinius tų aspektų sąryšius susiejant tiek su nacionalinio užmojo lygiu, tiek su laikinomis, planuojamomis, papildomomis ir esamomis politikos priemonėmis. Galutiniame plane galima konkrečiau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo ir energetinio saugumo aspektų sąveiką. Ją galima pagrįsti išplečiant pateiktą išsamų poveikio vertinimą, pvz., kiekybiškai įvertinant tvaraus biomasės tiekimo energijai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, galutiniame plane galima išplėtoti gerai pradėtą investicijų poreikių ir išlaidų elektros ir kitos energijos gamybos sektoriuose analizę ir į ją įtraukti energijos paklausą ir ne energetikos sektorius, susiejant juos su visais energetikos sąjungos aspektais. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

plano projekte pateikta ribota informacija apie įvairių energetikos sąjungos aspektų sąveiką, todėl galutiniame plane galima būtų nurodyti pagrindinius tų aspektų sąryšius susiejant tiek su nacionalinio užmojo lygiu, tiek su laikinomis, planuojamomis, papildomomis ir esamomis politikos priemonėmis. Galutiniame plane galima konkrečiau išnagrinėti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo ir energetinio saugumo aspektų sąveiką. Ją galima pagrįsti išplečiant pateiktą išsamų poveikio vertinimą, pvz., kiekybiškai įvertinant tvaraus biomasės tiekimo energijai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, galutiniame plane galima išplėtoti gerai pradėtą investicijų poreikių ir išlaidų elektros ir kitos energijos gamybos sektoriuose analizę ir į ją įtraukti energijos paklausą ir ne energetikos sektorius, susiejant juos su visais energetikos sąjungos aspektais. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Lenkijai grindžiamos Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Lenkijai grindžiamos Lenkijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA LENKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Pateikti daugiau informacijos apie planuojamą politiką ir priemones, kuriomis siekiama sumažinti prognozuojamą didelį atotrūkį siekiant Lenkijos tikslo iki 2030 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 7 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Tam, be kita ko, reikia aiškiau apibūdinti transporto sektoriaus priemones ir pateikti daugiau informacijos apie papildomas priemones, visų pirma pastatų, žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/841 (8) nustatytų apskaitos taisyklių taikymą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Lenkijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo būtų bent 25 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (10) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir nustatyti išsamias priemones siekiant įgyvendinti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte nustatytą transporto tikslą pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnės informacijos ir nurodyti priemones, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Peržiūrėti savo įnašus ir nustatyti papildomą politiką ir priemones, kurias taikant pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Siūlomą užmojo lygį siekiant sumažinti galutinį įnašą reikėtų geriau pagrįsti ir pateisinti pakankamu ir kiekybiškai įvertinamu kiekiu, sutaupomu taikant politiką ir priemones. Pagrįsti politiką ir priemones poveikio vertinimu ir pateikti daugiau išsamesnės informacijos apie įgyvendinimo mastą ir tvarkaraštį. Toliau nagrinėti politiką ir priemones transporto sektoriuje turint omenyje, kad šio sektoriaus energijos poreikis ateityje didės. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant energetikos sistemos lankstumo užtikrinimo priemones, kad būtų galima prisitaikyti prie pokyčių, įvyksiančių iki 2030 m. ir vėliau. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis įvertinamas įpareigojimų teikti viešąsias paslaugas poveikis, ypač dujų laikymo ir kainų reguliavimo poveikis rinkos veikimui, ir paaiškinti, kaip bus mažinami neigiami padariniai. Nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toliau konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir plėtoti regioninį bendradarbiavimą Višegrado grupėje (kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija) ir atitinkamose aukšto lygio grupėse. Regioniniu lygmeniu bendradarbiaujant galima sutelkti dėmesį į tolesnę integraciją energijos vidaus rinkoje, sistemos pakankamumo vertinimą atsižvelgiant į planuojamą tolesnį energijos gamybos pajėgumų rinkos veikimą, teisingo perėjimo klausimus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimą bei poveikį energetikos sistemai ir tarpvalstybinei prekybai elektra. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, be kita ko, įtraukiant kiekybinį įvertinimą, ir nurodyti įvairių scenarijų poveikį oro taršai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ypač reikėtų išnagrinėti pertvarkos poveikį anglių kasybos regionų gyventojams, pabrėžiant ryšį su dar vykdomos anglių kasybos regionais, dalyvaujančiais pertvarkos iniciatyvoje, ir atitinkamais nacionaliniais ir regioniniais pertvarkos planais, taip pat išnagrinėti pokyčių kituose daug energijos suvartojančiuose sektoriuose poveikį. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, nurodant konkrečius uždavinius ir numatomą suplanuotos politikos ir priemonių poveikį, kaip reikalaujama Reglamentu (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 281.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD (2019) 1020 final.

4

final

(5)  COM (2019) 521 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 281.

6

(7)  SWD(2019) 281.

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

(10)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

10

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/84

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/22)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Portugalija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Portugalija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Portugalijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Portugalijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Portugalijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Portugalijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | Portugalija sudarė nuoseklų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių išmetamo teršalų kiekio sumažinimo tikslų rinkinį. Siekdama įgyvendinti didelio užmojo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ji planuoja elektrifikuoti ekonomiką. Elektros energetikos sektorių reikia toliau plėtoti kuriant naujus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių, visų pirma, saulės, vėjo ir vandens energijos, pajėgumus. Tokia plėtra turi didelį poveikį kitiems energetikos sąjungos aspektams, visų pirma, vidaus rinkai ir moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui. Galutiniame plane reikia patikslinti sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir koks yra jo ryšys su energijos nepritekliumi. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

Portugalija sudarė nuoseklų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių išmetamo teršalų kiekio sumažinimo tikslų rinkinį. Siekdama įgyvendinti didelio užmojo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ji planuoja elektrifikuoti ekonomiką. Elektros energetikos sektorių reikia toliau plėtoti kuriant naujus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių, visų pirma, saulės, vėjo ir vandens energijos, pajėgumus. Tokia plėtra turi didelį poveikį kitiems energetikos sąjungos aspektams, visų pirma, vidaus rinkai ir moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui. Galutiniame plane reikia patikslinti sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus ir koks yra jo ryšys su energijos nepritekliumi. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami konkurencingumo apžvalga, apimanti ne tik daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, bet ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, pateikiant konkrečią padėties pasaulinėje rinkoje analizę, kurioje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga pateikti daugiau informacijos apie sąveiką su žiedine ekonomika; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami konkurencingumo apžvalga, apimanti ne tik daug energijos suvartojančius pramonės sektorius, bet ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorių, pateikiant konkrečią padėties pasaulinėje rinkoje analizę, kurioje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga pateikti daugiau informacijos apie sąveiką su žiedine ekonomika;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Portugalijai grindžiamos Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Portugalijai grindžiamos Portugalijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA PORTUGALIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Sveikintiną Portugalijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis sudarytų 47 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, pagrįsti išsamia ir kiekybiškai išmatuojama politika bei priemonėmis, atitinkančiomis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, kad būtų galima laiku ir ekonomiškai efektyviai šį užmojį įgyvendinti. Į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą įtraukti, be kita ko, orientacinę šio tikslo įgyvendinimo trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir pasiūlyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros, ir papildomai paaiškinti, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojį, susijusį su galutinės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir nustatyti papildomą politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pateikiant išsamesnį poveikio vertinimą tinkamai kiekybiškai įvertinti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti taikant planuojamą politiką ir priemones, ir nurodyti, kaip tai padės užtikrinti nacionalinį indėlį siekiant energijos vartojimo efektyvumo tikslo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama kurti konkurencingesnes elektros energijos ir dujų rinkas ir ilgainiui pereiti prie visiškai rinka pagrįstų kainų. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sustiprinti jau gerą regioninį bendradarbiavimą su Ispanija ir Prancūzija. Plėtojant regioninį bendradarbiavimą reikėtų sutelkti dėmesį į energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritis, visų pirmą, tarpvalstybines ir tarpregionines jungtis. Apsvarstyti galimybę sustiprinti su regioniniu bendradarbiavimu susijusias priemones atsinaujinančiųjų išteklių energetikos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pateikti bendrą investicijų į ekonomikos modernizavimą poreikių įgyvendinant energetikos ir klimato srities tikslus, remiantis nacionaliniu investicijų planu, apžvalgą. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Geriau išplėtoti būdą spręsti energijos nepritekliaus klausimus, be kita ko, pateikiant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičiaus ir tipų įvertinimą ir nustatant energijos nepritekliaus mažinimo tikslus, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 272.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1021 final.

4

final

(5)  COM(2019) 522 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 272.

6

(7)  SWD(2019) 272.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/88

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/23)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Rumunija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Rumunija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Rumunijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Rumunijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Rumunijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Rumunijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane reikėtų geriau išplėtoti politikos ir priemonių sąsajų įvertinimą ir aprašyti, kaip Rumunija ketina spręsti šiuos klausimus. Plane, visų pirma, reikėtų aprašyti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Reikia įvertinti planuojamo būsimo anglių ir dujų naudojimo 2030 m. perspektyvoje ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinių sąveiką. Be to, reikėtų įvertinti sąveiką ir kompleksinį poveikį tos politikos ir priemonių, kurių poveikis plataus masto, pavyzdžiui, nauji gamybos pajėgumai, planuojami įrengti siekiant įvykdyti energijos vartojimo efektyvumo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinius, naujausios energijos rinkos reguliavimo priemonės atsižvelgiant į vidaus rinkos ir energijos tiekimo saugumo uždavinius, transporto sektoriui skirtų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonių poveikis ir didesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas į tinklą. Taip pat reikėtų įvertinti didesnio miško biomasės naudojimo elektrai ir šilumai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane reikėtų geriau išplėtoti politikos ir priemonių sąsajų įvertinimą ir aprašyti, kaip Rumunija ketina spręsti šiuos klausimus. Plane, visų pirma, reikėtų aprašyti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Reikia įvertinti planuojamo būsimo anglių ir dujų naudojimo 2030 m. perspektyvoje ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinių sąveiką. Be to, reikėtų įvertinti sąveiką ir kompleksinį poveikį tos politikos ir priemonių, kurių poveikis plataus masto, pavyzdžiui, nauji gamybos pajėgumai, planuojami įrengti siekiant įvykdyti energijos vartojimo efektyvumo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinius, naujausios energijos rinkos reguliavimo priemonės atsižvelgiant į vidaus rinkos ir energijos tiekimo saugumo uždavinius, transporto sektoriui skirtų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonių poveikis ir didesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimas į tinklą. Taip pat reikėtų įvertinti didesnio miško biomasės naudojimo elektrai ir šilumai gaminti poveikį į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės. Be to, reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jeigu galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų įvertinti 2014–2020 m. nacionalinės konkurencingumo strategijos rezultatai ir pateikta išsami analizė, kokia yra dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus padėtis pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Planą taip pat būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jeigu galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų įvertinti 2014–2020 m. nacionalinės konkurencingumo strategijos rezultatai ir pateikta išsami analizė, kokia yra dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus padėtis pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Planą taip pat būtų galima papildyti nurodant išsamesnes priemones sąveikos su žiedine ekonomika potencialui išnaudoti;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Rumunijai grindžiamos Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Rumunijai grindžiamos Rumunijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA RUMUNIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Rumunijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 34 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir nustatyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Nustatyti priemones licencijų ir leidimų išdavimo procedūroms supaprastinti ir pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. Pateikti išsamesnės informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Rumunijos energijos rūšių derinyje, ypač šildymo ir vėsinimo sektoriuje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Geriau paaiškinti jau įgyvendinamą politiką ir priemones ir pateikti išsamesnės informacijos apie visam 2021–2030 m. laikotarpiui planuojamą politiką ir priemones, visų pirma, susijusias su energijos kiekiu, kurį tikimasi sutaupyti, ir poveikiu, kartu pateikiant įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padedančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, visų pirma lankstumo užtikrinimo priemones ir solidžią dujų tiekimo šaltinių įvairinimo strategiją, įskaitant svarbius pagrindinius infrastruktūros projektus ir nereikalingų investavimo į dujų gavybą apribojimų panaikinimą, atsižvelgiant į regiono potencialą, susijusį su ištekliais Juodojoje jūroje. Detalizuoti strategiją ilgalaikiam branduolinių medžiagų ir kuro tiekimui užtikrinti atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą ir pateikti išsamios informacijos apie strategiją, kuria siekiama išlaikyti vidaus pajėgumus kuro cikle. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama kurti likvidžias ir konkurencingas didmenines ir mažmenines rinkas, skatinant konkurenciją šalies viduje ir panaikinant tarpvalstybinės prekybos kliūtis, įskaitant eksporto apribojimus. Spręsti problemas, susijusias su neigiamu didmeninių kainų reguliavimo poveikiu, ir pateikti aiškią viziją, kaip bus užtikrinamas nacionalinės teisės aktų suderinamumas su Sąjungos teisės nuostatomis dėl atvirų ir liberalizuotų rinkų ir laisvo kainų formavimosi, pateikiant perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį, kartu išvardijant tikslines pažeidžiamų vartotojų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2020–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sustiprinti regioninį bendradarbiavimą su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir veikiančiais regioninio bendradarbiavimo tinklais, kaip antai Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupe, dujų ir elektros infrastruktūros, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo klausimais ir taip atsižvelgti į bendras problemas ir bendrus tikslus. Yra didelis tolesnio bendradarbiavimo potencialas atsižvelgiant į numatomus pokyčius elektros energetikos sektoriuje, įskaitant poreikį daugiau energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių ir didinti netaršaus transporto dalį, o tai galėtų padaryti poveikį elektros jungtims ir prekybai regione. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Papildyti investicijų poreikių ir rizikos analizę, susijusią su energetikos strategijos tikslais, į ją įtraukiant bendrą investicijų, reikalingų integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Pateikti bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą finansavimą nacionaliniu, regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įtraukti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų pateikta reikiama informacija apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma apsvarstant socialinį poveikį ir poveikį užimtumui, nurodant konkretesnes energijos nepritekliaus problemų sprendimo priemones ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. Aptarti poreikius ir priemones, susijusius su struktūriniais pokyčiais dėl perėjimo prie švarios energijos regionuose, kurie priklauso nuo vienos pramonės šakos, pavyzdžiui, anglių kasybos pramonės arba kitų daug energijos vartojančių sektorių. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 273.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1022 final.

4

final

(5)  COM(2019) 523 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 273.

6

(7)  SWD(2019) 273.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/92

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/24)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Slovėnija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Slovėnija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 31 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovėnijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovėnijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovėnijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovėnijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | Slovėnija turi užtikrinti, kad galutiniame plane būtų visi elementai, kurių trūko projekte, kaip antai esamų priemonių scenarijus, poveikio vertinimas ir investicijų poreikiai, ir jie aprėptų visus aspektus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikia įtraukti į galutinį planą, yra įvertinimas, ar esama politika pavyks užtikrinti, kad energetikos sektoriuje būtų naudojama mažiau iškastinio kuro, ir informacija apie energijos rinkos veikimą. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

Slovėnija turi užtikrinti, kad galutiniame plane būtų visi elementai, kurių trūko projekte, kaip antai esamų priemonių scenarijus, poveikio vertinimas ir investicijų poreikiai, ir jie aprėptų visus aspektus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikia įtraukti į galutinį planą, yra įvertinimas, ar esama politika pavyks užtikrinti, kad energetikos sektoriuje būtų naudojama mažiau iškastinio kuro, ir informacija apie energijos rinkos veikimą. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jeigu galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami analizė, kokia yra dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus padėtis pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. Taip pat būtų naudinga galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jeigu galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta išsami analizė, kokia yra dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus padėtis pasaulinėje rinkoje, išryškinant sritis, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galinčius kilti sunkumus. Būtų naudinga tuo remiantis nustatyti pamatuojamus ateities uždavinius ir jiems įvykdyti reikalingą politiką bei priemones jas tinkamai susiejant su įmonių, pramonės ir švietimo politika. Taip pat būtų naudinga galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Slovėnijai grindžiamos Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Slovėnijai grindžiamos Slovėnijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA SLOVĖNIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Nurodyti ekonomiškai efektyvią papildomą politiką ir priemones, visų pirma, pastatų sektoriuje, atsižvelgiant į 2030 m. tikslą sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 15 %, palyginti su 2005 m., ir atitinkamą įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Slovėnijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 37 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje, tinkamai atsižvelgus į atitinkamas aplinkybes ir nacionalinius apribojimus. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB (10) I priede, būtų visiškai įgyvendintas ir nuo 2021 m. būtų išlaikytas kaip bazinis lygis, ir paaiškinti, kaip ketinama pasiekti ir išlaikyti tokią bazinę dalį. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Nurodyti konkrečias priemones, kaip bus paprastinamos administracinės procedūros ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti užmojį, susijusį su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Išreikšti savo įnašą kaip suvartojamos galutinės energijos kiekį. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti viso 2021–2030 m. laikotarpio politiką ir priemones, įskaitant jų poveikį (t. y. kiek energijos tikimasi sutaupyti) ir įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Surengti išsamias konsultacijas su kaimyninėmis šalimis ir kitomis valstybėmis narėmis, kad energetikos sąjungos uždaviniai būtų įgyvendinami optimaliomis sąnaudomis. Toliau nagrinėti tarpvalstybinį potencialą ir makroregioninius suderintos energetikos ir klimato politikos aspektus, visų pirma, Adrijos jūros regione, siekiant sumažinti regiono anglies pėdsaką ir taikyti ekosisteminį metodą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pateikti bendrą investicijų, reikalingų šalies ekonomikai modernizuoti įgyvendinant energetikos ir klimato politikos uždavinius, apžvalgą ir bendrai tų investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį reikėtų apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (11). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę pateikiant daugiau kiekybinės informacijos, įskaitant bent privalomą informaciją apie prognozuojamą išmetamą oro teršalų kiekį pagal planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams, ypač susijusį su laipsnišku elektros energijos gamybos naudojant anglis atsisakymu. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant jo įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 271.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1023 final.

4

final

(5)  COM(2019) 524 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 271.

6

(7)  SWD(2019) 271.

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

(10)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

10

(11)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

11

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/96

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/25)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Slovakija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Slovakija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 21 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovakijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovakijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovakijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovakijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane reikėtų nustatyti įvairių aspektų sąsajas ir užtikrinti, kad jie derėtų tarpusavyje. Holistinis požiūris, kurio laikytasi vykstant nacionalinėms daugiašalėms diskusijoms apie energijos nepritekliaus problemos sprendimą atsižvelgiant į vidaus rinkos ir energijos vartojimo efektyvumo aspektus, turėtų aprėpti visus aspektus. Taip pat galima būtų išnagrinėti, kokį pavojų energetiniam saugumui kelia klimato kaita. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane reikėtų nustatyti įvairių aspektų sąsajas ir užtikrinti, kad jie derėtų tarpusavyje. Holistinis požiūris, kurio laikytasi vykstant nacionalinėms daugiašalėms diskusijoms apie energijos nepritekliaus problemos sprendimą atsižvelgiant į vidaus rinkos ir energijos vartojimo efektyvumo aspektus, turėtų aprėpti visus aspektus. Taip pat galima būtų išnagrinėti, kokį pavojų energetiniam saugumui kelia klimato kaita. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Slovakijai grindžiamos Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Slovakijai grindžiamos Slovakijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA SLOVAKIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Gerokai padidinti užmojo lygį, kad 2030 m. Slovakijos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 24 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (8) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir nustatyti tinkamas priemones siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnį. Pasiūlyti konkrečias priemones, kuriomis būtų sumažinama administracinė našta ir sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. Pateikti išsamesnės informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti biomasės tiekimo ir naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant biomasės svarbą Slovakijos energijos rūšių derinyje, ypač šildymo ir vėsinimo sektoriuje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padidinti užmojo lygį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimu, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Pateikiant išsamesnį poveikio vertinimą tinkamai kiekybiškai įvertinti energijos kiekį, kurį tikimasi sutaupyti taikant planuojamą politiką ir priemones. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nurodyti priemones, padedančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant priemones, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma priemones, kuriomis siekiama didinti didmeninių ir mažmeninių rinkų konkurencingumą ir ilgainiui pereiti prie visiškai rinka pagrįstų kainų. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toliau konsultuotis su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir plėtoti regioninį bendradarbiavimą Višegrado grupėje, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, ir Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumo (CESEC) aukšto lygio grupėje, taip pat dvišalį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, su Čekija dėl elektros energijos skirstymo sistemų. Regioniniu lygmeniu bendradarbiaujant galima sutelkti dėmesį į tolesnę integraciją energijos vidaus rinkoje, sistemos pakankamumo vertinimą, teisingo perėjimo klausimus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimą bei jo poveikį energetikos sistemai. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Papildyti investicijų poreikių ir šaltinių, įskaitant tinkamą nacionalinį, regioninį ir Sąjungos finansavimą, analizę, kuri kol kas apsiriboja tik energijos vartojimo efektyvumu ir moksliniais tyrimais, į ją įtraukiant bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, apžvalgą. Taip pat kaip finansavimo šaltinį apsvarstyti ekonomiškai efektyvų perdavimą kitoms valstybėms narėms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas ir kiekybiškai įvertintas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane reikėtų išnagrinėti pertvarkos poveikį Horna Nitros anglių kasybos regiono gyventojams ir susieti jį su Vyriausybės veiksmų planu dėl pertvarkos tame regione; taip pat išnagrinėti pokyčių kituose daug energijos suvartojančiuose sektoriuose poveikį. Geriau išplėtoti strategiją, kaip bus sprendžiami energijos nepritekliaus klausimai, be kita ko, pateikiant atskirą energijos nepritekliaus įvertinimą, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 274.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1024 final.

4

final

(5)  COM(2019) 525 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 274.

6

(7)  SWD(2019) 274.

7

(8)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/100

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/26)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Suomija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Suomija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį integruotą energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Suomijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Suomijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Suomijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Suomijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Suomijai reikėtų atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma: sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su anglimis kūrenamų elektrinių laipsnišku atsisakymu ir naftos naudojimo mažinimu ją pakeičiant miško liekanomis ir biokuru, su didesniu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos naudojimo mastu ir reikiamu elektros tinklų stiprinimu, sąveika. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Suomijai reikėtų atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių sąsajas, visų pirma: sinergiją tarp priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų laikantis principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, paaiškinant, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą. Kiti svarbūs elementai, kuriuos reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su anglimis kūrenamų elektrinių laipsnišku atsisakymu ir naftos naudojimo mažinimu ją pakeičiant miško liekanomis ir biokuru, su didesniu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos naudojimo mastu ir reikiamu elektros tinklų stiprinimu, sąveika. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos sritys, kuriose turima konkurencinių pranašumų, ir galintys kilti sunkumai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat būtų naudinga plano veiksmus geriau susieti su žiedine ekonomika, akcentuojant jos teikiamas galimybes mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Suomijai grindžiamos Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Suomijai grindžiamos Suomijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA SUOMIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Patikslinti, kaip ji planuoja įvykdyti įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio, atsižvelgiant į galimybę taikyti lankstumo priemones pastangų pasidalijimo ir LULUCF sektoriuose. Tam reikia taikyti LULUCF apskaitos taisykles. Kiekybiškai įvertinti planuojamos politikos ir priemonių poveikį per visą 2021–2030 m. laikotarpį siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 39 %, palyginti su 2005 m. lygiu, sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padidinti Suomijos užmojo lygį, kad 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis įgyvendinant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą būtų bent 51 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Pateikti išsamesnę informaciją apie konkrečias priemones, kuriomis numatoma užtikrinti ilgalaikį biomasės naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Suomijos energijos rūšių derinyje. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gerokai padidinti užmojį, susijusį ir su galutinės, ir su pirminės energijos suvartojimo sumažinimu iki 2030 m., atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pagrįsti jį politika ir priemonėmis, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Įvertinti energijos taupymo potencialą būsto ir pramonės sektoriuose ir nustatyti tinkamiausias jo išnaudojimo priemones. Įvertinti priežastis, dėl kurių tikimasi bendrojo vidaus produkto (BVP) padidėjimo ir atitinkamai didesnio energijos vartojimo, ir nustatyti konkrečias priemones tokiam poveikiui sumažinti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo užtikrinimo priemones ir strategiją, kuria užtikrinamas ilgalaikis branduolinių medžiagų ir kuro tiekimas, visų pirma, atsižvelgiant į branduolinės energijos gamybos pajėgumų plėtojimo perspektyvą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti nuo dabar iki 2030 m., patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti galutinio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą tarp Šiaurės šalių (Danijos, Suomijos, Islandijos, Norvegijos ir Švedijos), išplėsti to bendradarbiavimo sritis ir geografinę teritoriją, įtraukiant Baltijos šalis (Estiją, Latviją ir Lietuvą). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, nes numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminamos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir (arba) eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Papildyti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. |
| --- | --- |

9.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 276.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD(2019) 1025 final.

4

final

(5)  COM(2019) 526 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD(2019) 276.

6

(7)  SWD(2019) 276.

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/104

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/27)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Švedija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 17 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Švedija integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2019 m. sausio 17 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Švedijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Švedijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Švedijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Švedijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Švedija taip pat turėtų atsižvelgti į politikos sąsajas, visų pirma priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Kitas svarbus elementas, kurį reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su numatomu atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies padidinimu elektros energetikos sektoriuje, ir reikiamo elektros energijos tinklų stiprinimo sąveika. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse. Kadangi hidroenergijos naudojimas yra svarbus, būtų galima išnagrinėti ir klimato kaitos poveikį energetiniam saugumui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Švedija taip pat turėtų atsižvelgti į politikos sąsajas, visų pirma priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ sinergiją. Kitas svarbus elementas, kurį reikėtų įtraukti į galutinį planą, yra planuojamos politikos, susijusios su numatomu atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies padidinimu elektros energetikos sektoriuje, ir reikiamo elektros energijos tinklų stiprinimo sąveika. Reikia atsižvelgti į tai, kokią reikšmę moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas turi įgyvendinant suplanuotas pastangas kitose energetikos sąjungos srityse. Kadangi hidroenergijos naudojimas yra svarbus, būtų galima išnagrinėti ir klimato kaitos poveikį energetiniam saugumui;

| (14) | galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Švedija galėtų remtis savo bendruoju tikslu diegti technologijas ir paslaugas, kurias Švedijos įmonės galėtų komercializuoti, ir pateikti išsamesnę mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus konkurencingumo apžvalgą. Taip pat būtų naudinga pateikti daugiau informacijos apie sąveiką su žiedine ekonomika; |
| --- | --- |

(14)

galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane Švedija galėtų remtis savo bendruoju tikslu diegti technologijas ir paslaugas, kurias Švedijos įmonės galėtų komercializuoti, ir pateikti išsamesnę mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektoriaus konkurencingumo apžvalgą. Taip pat būtų naudinga pateikti daugiau informacijos apie sąveiką su žiedine ekonomika;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Švedijai grindžiamos Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Švedijai grindžiamos Švedijos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA ŠVEDIJAI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Parengti strategiją, kaip įvykdyti įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio, apskaičiuojamo taikant apskaitos taisykles. Skirti ypatingą dėmesį politikos ir priemonių poveikio apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, pastangų pasidalijimo ir LULUCF sektoriams įvertinimui. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinti palankiai vertintiną integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte nurodytą Švedijos užmojį iki 2030 m. pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis sudarytų 65 %, ir taip prisidėti prie Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo įgyvendinimo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 (9) 3 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnyje. Tas įnašas turėtų būti pagrįstas išsamia ir kiekybiškai įvertinta politika ir priemonėmis, atitinkančiomis Direktyvoje (ES) 2018/2001 nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Reikėtų įtraukti orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai. Taip pat reikėtų pateikti papildomos informacijos, kaip bus mažinama administracinė našta ir kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. Reikėtų pateikti išsamesnės informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis numatoma užtikrinti ilgalaikį biomasės naudojimo tvarumą energetikos sektoriuje, atsižvelgiant į biomasės svarbą Švedijos energijos rūšių derinyje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dėti daugiau pastangų siekiant sumažinti galutinės energijos suvartojimą, atsižvelgiant į poreikį kolektyviai įgyvendinti Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą, ir tai pagrįsti politika ir priemonėmis, kuriomis iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Reikėtų parengti papildomas priemones ir jų tikėtino poveikio energijos taupymui įvertinimą ir įtraukti tai į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant lankstumo ir elektros energijos gamybos adekvatumo užtikrinimo priemones, atsižvelgiant į plataus užmojo atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sustiprinti jau ir taip gerą regioninį bendradarbiavimą tarp Šiaurės šalių (Danijos, Suomijos, Islandijos, Norvegijos ir Švedijos), išplėsti to bendradarbiavimo sritis ir geografinę teritoriją, įtraukiant Baltijos šalis (Estiją, Latviją ir Lietuvą). Regioninio bendradarbiavimo ašis turėtų būti energijos vidaus rinkos ir energetinio saugumo sritys, nes numatoma elektros energijos sistemų pokyčių, kai padidės iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos dalis – išaugs elektros energijos importas ir eksportas ir reikės didesnio sistemos lankstumo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pateikti bendrą investicijų, reikalingų energetikos ir klimato politikos uždaviniams įvykdyti, poreikių apžvalgą ir bendrą tokių investicijų šaltinių įvertinimą, įskaitant tinkamą nacionalinį ir regioninį finansavimą. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įtraukti sąveikos su oro kokybės ir oro teršalų politika analizę, kurioje būtų nurodytas įvairių scenarijų poveikis oro taršai, pateikiama pagrindžiamoji informacija ir apsvarstyta sinergija bei kompromisai. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Geriau integruoti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikti daugiau informacijos apie planuojamų uždavinių, politikos ir priemonių socialinį poveikį ir poveikį užimtumui bei gebėjimams. |
| --- | --- |

10.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 278.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD (2019) 1026 final.

4

final

(5)  COM(2019) 527 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD (2019) 278 final.

6

final

(7)  SWD (2019) 278 final.

7

final

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

---

| 3.9.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 297/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 297/108

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2019 m. birželio 18 d.

dėl 2021–2030 m. laikotarpio Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto

(2019/C 297/28)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 kiekviena valstybė narė turi Komisijai pateikti 2021–2030 m. laikotarpio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą, atitinkantį to reglamento 3 straipsnio 1 dalies ir I priedo reikalavimus. Pirmieji integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai turėjo būti pateikti iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Jungtinė Karalystė integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas; |
| --- | --- |

(2)

Jungtinė Karalystė integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pateikė 2018 m. gruodžio 20 d. Šio plano projekto pateikimas yra kartotinio Komisijos ir valstybių narių sąveikos proceso, vykdomo siekiant priimti galutinius integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir juos įgyvendinti, pagrindas ir pirmasis etapas;

| (3) | Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad Komisija įvertintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus. Komisija nuodugniai įvertino Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą pagal atitinkamus Reglamento (ES) 2018/1999 elementus. Šis vertinimas (2) skelbiamas kartu su šia rekomendacija. Toliau pateikiamos rekomendacijos grindžiamos minėtu vertinimu;

| (4) | tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas; |
| --- | --- |

(4)

tose Komisijos rekomendacijose gali būti visų pirma aptariama: i) tikslų, uždavinių ir įnašų užmojo lygis siekiant kolektyviai įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir visų pirma pasiekti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, taip pat tos valstybės narės siekiamas elektros energijos tinklų sujungimo mastas 2030 m.; ii) politika ir priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais, ir kita politika ir priemonės, kurios gali būti svarbios tarpvalstybiniu mastu; iii) papildoma politika ir priemonės, kurių gali prireikti siekiant įvykdyti integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus; iv) esamos politikos ir priemonių ir planuojamos politikos ir priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, sąveika vieno energetikos sąjungos aspekto srityje ir skirtingų aspektų srityse ir jų derėjimas;

| (5) | rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą; |
| --- | --- |

(5)

rengdama rekomendacijas Komisija, viena vertus, atsižvelgė į poreikį susumuoti tam tikrus kiekybinius suplanuotus visų valstybių narių įnašus, kad galėtų įvertinti Sąjungos lygmens užmojį, ir, kita vertus, poreikį atitinkamai valstybei narei suteikti pakankamai laiko deramai atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas prieš parengiant savo galutinį nacionalinį planą;

| (6) | Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

(6)

Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos užmojų grindžiamos Reglamento (ES) 2018/1999 II priede pateikta formule, pagrįsta objektyviais kriterijais;

| (7) | Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos rekomendacijos dėl energijos vartojimo efektyvumo grindžiamos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato veiksmų plano projekte nurodyto nacionalinio užmojo lygio vertinimu lyginant jį su kolektyvinių pastangų, kurių reikia Sąjungos tikslams pasiekti, lygiu ir prireikus atsižvelgiant į pateiktą informaciją apie konkrečias nacionalines aplinkybes. Nustatant galutinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo srities įnašus reikėtų atsižvelgti į galimybes taupant energiją sutaupyti lėšų, o tuos įnašus pagrįsti patikima ilgalaike pastatų renovacijos strategija ir energijos taupymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (3) 7 straipsnį. Valstybės narės taip pat turėtų įrodyti, kad jos tinkamai taikė principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“: visų pirma jos turėtų paaiškinti, kaip energijos vartojimo efektyvumas padeda ekonomiškai efektyviai įgyvendinti nacionalinius konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslus, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir spręsti energijos nepritekliaus problemą;

| (8) | Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas; |
| --- | --- |

(8)

Valdymo reglamentu reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų bendrą investicijų, reikalingų norint įvykdyti nacionaliniame plane nustatytus uždavinius, pasiekti jo tikslus ir užtikrinti jame nustatytus įnašus, apžvalgą ir bendrą tų investicijų šaltinių vertinimą. Rengiant nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus turėtų būti užtikrintas nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumas ir nuspėjamumas, kad būtų užtikrintas investicijų tikrumas;

| (9) | kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Jungtinei Karalystei skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Jungtinei Karalystei (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Jungtinei Karalystei skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Jungtinei Karalystei (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;

| (10) | be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus; |
| --- | --- |

(10)

be to, Valdymo reglamentu reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė tinkamai atsižvelgtų į visas Komisijos rekomendacijas jos integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, kuris turi būti pateiktas iki 2019 m. gruodžio 31 d., projektui, o jei atitinkama valstybė narė į rekomendaciją arba didelę jos dalį neatsižvelgia, ta valstybė narė turėtų pateikti ir viešai paskelbti savo motyvus;

| (11) | valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes; |
| --- | --- |

(11)

valstybės narės turėtų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir vėliau Eurostatui arba Europos aplinkos agentūrai teikiamuose atnaujintuose planuose teikti tokius pačius duomenis, jei tinka. Be to, baziniam lygiui, naudojamam modeliuojant ir prognozuojant, apskaičiuoti labai svarbu naudoti tą patį šaltinį ir, jei turima, Europos statistiką. Naudojantis Europos statistika būtų galima geriau palyginti integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikiamus duomenis ir prognozes;

| (12) | į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6); |
| --- | --- |

(12)

į galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi būtų įtraukti visi Reglamento (ES) 2018/1999 I priede nurodyti elementai. Todėl reikėtų įvertinti planuojamos politikos ir priemonių makroekonominį poveikį ir pagal galimybes jų poveikį sveikatai, aplinkai, užimtumui, švietimui ir gebėjimams, taip pat socialinį poveikį. Rengiant galutinį integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą turi dalyvauti visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai. Šie ir kiti elementai išsamiai aprašyti kartu su šia rekomendacija skelbiamame tarnybų darbiniame dokumente (6);

| (13) | galutiniame plane Jungtinė Karalystė turėtų aiškiau susieti nacionalinę politiką su energetikos sąjungos aspektais ir atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektais, ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sąsajas. Tai, pavyzdžiui, principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, bioenergijos naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, ir klimato kaitos keliamas pavojus energijos tiekimui; |
| --- | --- |

(13)

galutiniame plane Jungtinė Karalystė turėtų aiškiau susieti nacionalinę politiką su energetikos sąjungos aspektais ir atsižvelgti į planuojamos politikos ir priemonių, susijusių su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, energetinio saugumo ir vidaus rinkos aspektais, ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sąsajas. Tai, pavyzdžiui, principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, bioenergijos naudojimo poveikis į apskaitą įtraukiamam teršalų kiekiui, išmetamam ir absorbuojamam dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, ir klimato kaitos keliamas pavojus energijos tiekimui;

| (14) | būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat praverstų apsvarstyti žiedinės ekonomikos vaidmenį nurodant nacionalines strategijas bei veiksmų planus ir jų pranašumus ir galimus kompromisus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; |
| --- | --- |

(14)

būtų gerai, jei galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane būtų pateikta nuodugni analizė, kokią padėtį mažo anglies dioksido kiekio technologijų sektorius šiuo metu užima pasaulinėje rinkoje, ir joje būtų išryškintos stiprios konkurencingos sritys bei galimi iššūkiai, iškelti išmatuojami ateities tikslai ir nurodyta politika bei priemonės jiems pasiekti, visa tai deramai susiejant su įmonių ir pramonės politika. Taip pat praverstų apsvarstyti žiedinės ekonomikos vaidmenį nurodant nacionalines strategijas bei veiksmų planus ir jų pranašumus ir galimus kompromisus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu;

| (15) | Komisijos rekomendacijos Jungtinei Karalystei grindžiamos Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7), |
| --- | --- |

(15)

Komisijos rekomendacijos Jungtinei Karalystei grindžiamos Jungtinės Karalystės integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto vertinimu, kuris skelbiamas kartu su šia rekomendacija (7),

REKOMENDUOJA JUNGTINEI KARALYSTEI IMTIS ŠIŲ VEIKSMŲ:

| 1. | Patikslinti ir kiekybiškai įvertinti papildomos politikos ir priemonių poveikį (ne tik pastatų ir transporto sektoriuose) siekiant įgyvendinti 2030 m. tikslą sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 37 %, palyginti su 2005 m., sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Tai apima atitinkamą įsipareigojimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/841 (8), kad dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės išmetamas teršalų kiekis neviršytų absorbuojamo kiekio ir jam apskaičiuoti būtų taikomos atitinkamos apskaitos taisyklės. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasiūlyti, kad Jungtinės Karalystės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis siekiant ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo būtų bent 27 %, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/1999 II priedo formulėje. Galutiniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateikti tos dalies orientacinę trajektoriją, rodančią, kaip bus pasiekti visi Reglamento (ES) 2018/1999 4 straipsnio a punkto 2 papunktyje nurodyti atskaitos taškai, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų ir kolektyviai pasiekti tą tikslą. Pasiūlyti išsamią ir kiekybiškai įvertintą politiką ir priemones, atitinkančias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (9) nustatytus įpareigojimus, siekiant laiku ir ekonomiškai efektyviai užtikrinti tokį įnašą. Padidinti užmojo lygį šildymo ir vėsinimo sektoriuje siekiant įgyvendinti orientacinį tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 23 straipsnyje, ir padidinti užmojo lygį siekiant įgyvendinti transporto tikslą, nustatytą Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnyje. Pateikti išsamesnės informacijos, kaip bus sudaromos sąlygos vartoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pasigamintą energiją ir dalyvauti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijose, kaip numatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 21 ir 22 straipsniuose. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nustatyti nacionalinius įnašus, kurie būtų gerokai didesni nei prognozės, parengtos atlikus integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekte minimą modeliavimą, atsižvelgiant į poreikį dėti daugiau pastangų siekiant Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo. Pasiūlyti didesnio užmojo politiką ir priemones, kurias taikant iki 2030 m. pavyktų sutaupyti dar daugiau energijos. Nurodyti viso 2021–2030 m. laikotarpio politiką ir priemones. Pateikti planuojamos energijos vartojimo efektyvumo politikos ir priemonių poveikio vertinimą, visų pirma įvertinant tikimąsi sutaupyti energijos kiekį. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nurodyti priemones, padėsiančias įvykdyti energetinio saugumo uždavinius, susijusius su energijos šaltinių įvairinimu ir energetinės priklausomybės mažinimu, įskaitant priemones, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir ilgalaikis branduolinio kuro tiekimas atsižvelgiant į galimą branduolinės energijos gamybos pajėgumų didinimą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nustatyti į ateitį orientuotus rinkos integracijos tikslus ir uždavinius, visų pirma nustatyti perėjimo prie tik rinka grindžiamų kainų strategiją ir tvarkaraštį. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Su energetikos sąjunga susijusius nacionalinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo sričių uždavinius ir finansavimo tikslus, kurie turi būti įgyvendinti 2023–2030 m. laikotarpiu, patikslinti taip, kad juos būtų galima lengvai išmatuoti ir jie padėtų siekti integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano tikslų kitose srityse. Tokius uždavinius pagrįsti konkrečia ir tinkama politika bei priemonėmis, įskaitant tas, kurios turi būti parengtos bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis, kaip antai Europos strateginis energetikos technologijų planas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Išnaudoti Šiaurės jūros šalių bendradarbiavimo energetikos klausimais galimybes keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su jūros vėjo energetikos rėmimo sistemomis ir galimais projektais, siekiant įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius padidinti energetinį saugumą, tvarumą ir konkurencingumą. Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės sprendimą išstoti iš Europos Sąjungos ji turėtų numatyti priemones, kaip užtikrinti tęstinį regioninį bendradarbiavimą su Airija dėl avarinės parengties ir reagavimo elektros energetikos sektoriuje ir dėl dujų ir naftos tiekimo saugumo. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šiuo metu tam tikras sritis apimančią investicijų išlaidų ir šaltinių analizę patobulinti aprėpiant visus energetikos sąjungos aspektus, įskaitant tinkamą nacionalinį ir regioninį finansavimą, ir ją papildyti bendra investicijų poreikių, rizikos ir kliūčių apžvalga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Išvardyti visas energetikos subsidijas, visų pirma susijusias su iškastiniu kuru, ir veiksmus, kurie jau įgyvendinti, bei planus siekiant laipsniškai jų atsisakyti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Apibūdinti įvairių scenarijų poveikį oro taršai pateikiant pagrindžiamąją informaciją ir apsvarstant sinergiją ir kompromisus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Išsamiai apibūdinti su teisingu ir sąžiningu perėjimu susijusius aspektus, visų pirma pateikiant energijos nepritekliaus įvertinimą, nustatant susijusius uždavinius ir aprašant politikos, priemonių ir uždavinių socialinį poveikį, poveikį užimtumui ir gebėjimams. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti anglių pramonės regionams ir regionams, kuriuose išmetama daug anglies dioksido, ir poveikiui, kurį jiems padarys energetikos pertvarka. Įtraukti atskirą energijos nepritekliaus problemų vertinimą ir susijusius uždavinius arba konkrečią politiką ar priemones, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Priimta Briuselyje 2019 m. birželio 18 d.

Komisijos vardu

Miguel ARIAS CAÑETE

Komisijos narys

---

(1)  OL L 328, 2018 12 21, p. 1.

1

(2)  SWD(2019) 279.

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

3

(4)  SWD (2019) 1027 final.

4

final

(5)  COM(2019) 528 final, 2019 m. birželio 5 d.

5

final

(6)  SWD (2019) 279 final.

6

final

(7)  SWD (2019) 279 final.

7

final

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

8

(9)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

9

---