# Euroopa Liidu C 248/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 248 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik24. juuli 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 248

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik24. juuli 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 248/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9396 – CapMan/CBRE/Norled) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 248/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9396 – CapMan/CBRE/Norled) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 248/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2019/C 248/03 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 248/02

Euro vahetuskurss

2

2019/C 248/03

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 248/04 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 4 |
| 2019/C 248/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 13 |
| 2019/C 248/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 19 |
| 2019/C 248/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 26 |
| 2019/C 248/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 32 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2019/C 248/04

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

4

2019/C 248/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

13

2019/C 248/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

19

2019/C 248/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

26

2019/C 248/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9396 – CapMan/CBRE/Norled)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 248/01)

16. juulil 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9396 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9396 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/2

---

Euro vahetuskurss (1)

23. juuli 2019

(2019/C 248/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1173 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,82 |
| DKK | Taani kroon | 7,4659 |
| GBP | Inglise nael | 0,89830 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5695 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0985 |
| ISK | Islandi kroon | 139,90 |
| NOK | Norra kroon | 9,6810 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,549 |
| HUF | Ungari forint | 325,50 |
| PLN | Poola zlott | 4,2497 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7207 |
| TRY | Türgi liir | 6,3534 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5898 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4691 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7266 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6605 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5238 |
| KRW | Korea vonn | 1 317,02 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,4992 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6856 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3863 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 598,63 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6016 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,128 |
| RUB | Vene rubla | 70,5611 |
| THB | Tai baat | 34,519 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,1878 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,3081 |
| INR | India ruupia | 77,0150 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1173

JPY

Jaapani jeen

120,82

DKK

Taani kroon

7,4659

GBP

Inglise nael

0,89830

SEK

Rootsi kroon

10,5695

CHF

Šveitsi frank

1,0985

ISK

Islandi kroon

139,90

NOK

Norra kroon

9,6810

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,549

HUF

Ungari forint

325,50

PLN

Poola zlott

4,2497

RON

Rumeenia leu

4,7207

TRY

Türgi liir

6,3534

AUD

Austraalia dollar

1,5898

CAD

Kanada dollar

1,4691

HKD

Hongkongi dollar

8,7266

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6605

SGD

Singapuri dollar

1,5238

KRW

Korea vonn

1 317,02

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,4992

CNY

Hiina jüaan

7,6856

HRK

Horvaatia kuna

7,3863

IDR

Indoneesia ruupia

15 598,63

MYR

Malaisia ringit

4,6016

PHP

Filipiini peeso

57,128

RUB

Vene rubla

70,5611

THB

Tai baat

34,519

BRL

Brasiilia reaal

4,1878

MXN

Mehhiko peeso

21,3081

INR

India ruupia

77,0150

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/3

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2019/C 248/03)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri (2) selgitavaid märkusi järgmiselt.

Leheküljel 169 lisatakse rubriigi „3004 Ravis või profülaktikas kasutatavad segatud või segamata ravimid, mis koosnevad segatud või segamata toodetest, väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid) või jaemüügipakendis (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 tooted)“ selgitavasse märkusse järgmine tekst:

„Sellesse rubriiki kuuluvad muu hulgas ka hormoon-, koensüüm- ja kofaktorpreparaadid. Need preparaadid põhinevad rubriiki 2937 kuuluvatel hormoonidel ning ensüümide kofaktoritel ja nende segudel. Sellised preparaadid sisaldavad piisavalt toimeaineid, et neil oleks ravi- või profülaktiline toime konkreetse haiguse või tervisehäire vastu. Soovitatav päevane annus on märgitud etiketil, pakendil või lisatud kasutusjuhendis.

Anatoomilise, terapeutilise ja keemilise klassifikatsiooni indeksis (WHO ATC-DDD-klassifikatsioon, https://www.whocc.no/atc_ddd_index/), mille on välja töötanud Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), esitatakse ka defineeritud päevaannus, millel on ravi- või profülaktiline toime kohaldatuna vähemalt kõnealuses indeksis märgitud koguses.

Järgmises tabelis on esitatud alfa-lipoehappe ja melatoniini määratud päevane kogus:

| Toimeaine nimetus | Määratud päevane kogus | Ühik | Manustamisviis |
| --- | --- | --- | --- |
| alfa-lipoehape või tiokthape | 0,6 | g | suukaudne |
| 0,6 | g | parenteraalne |
| melatoniin | 2 | mg | suukaudne“. |

Toimeaine nimetus

Määratud päevane kogus

Ühik

Manustamisviis

alfa-lipoehape või tiokthape

0,6

g

suukaudne

0,6

g

parenteraalne

melatoniin

2

mg

suukaudne“.

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/4

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bordeaux“

Viitenumber: PDO-FR-A0821-AM04

Teate kuupäev: 10.4.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjeldus ja põhjused

Ajakohastatud on kuupäevad, millal pädevad riiklikud asutused kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ tootespetsifikaadi lisas esitatud piiritletud ala muudatused heaks kiitsid. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Geograafiline piirkond – redaktsiooniline muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti esimeses lõigus tehakse järgmised muudatused:

Cantenaci ja Margaux' kommuunid jäetakse välja ja lisatakse Margaux-Cantenaci kommuun, kuna need kommuunid liideti.

Aubie-et-Espessasi, Castets-en-Dorthe'i, Castillon-de-Castets', Civrac-de-Dordogne'i, Saint-Antoine'i ja Salignaci kommuunid jäetakse välja.

Val de Virvée, Castets', Castilloni ja Civrac-sur-Dordogne'i kommuunid lisatakse.

Aubie-et-Espessasi, Saint-Antoine'i ja Salignaci kommuunid liideti Val de Virvée kommuuniks.

Castets-en-Dorthe'i ja Castillon-de-Castets' kommuunid liideti Castets et Castilloni kommuuniks.

Civrac-de-Dordogne'i kommuun nimetati Civrac-sur-Dordogne'iks.

Koonddokumendi punkti 6 on vastavalt muudetud.

3.   Vahetus läheduses asuva piirkonna muutmine

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti kolmandasse lõiku lisatakse kolm järgmist kommuuni: Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Saint-Antoine-de-Breuilh, Thénac.

See muudatus tähendab vahetus läheduses asuva piirkonnaga seotud andmete parandamist, et lisada sinna kommuunid, kus on veinivalmistamise ja/või tootmise tõestatud kasutusviisid ning mis asuvad päritolunimetuse tootmispiirkonna kõrval.

Koonddokumendi punkti 9 on vastavalt muudetud.

4.   Roosade veinide tootmistingimuste muutmine

Kirjeldus ja põhjused

—   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki punktis V on roosa veini tootmiseks sobivate viinamarjasortide loetelu laiendatud, lisades täiendavaid valgeid viinamarjasorte, mis on esitatud valge veini tootmiseks ka kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ tootespetsifikaatides.

Tegemist on viinamarjasortidega „Sémillon B“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“. See muudatus ei hõlma roosasid veine, mille puhul võib kasutada märget „clairet“, sest need jäävad punaste veinidega ühisesse nimekirja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Selle muudatusega kaasneb nende täiendavate viinamarjasortide piiramine tootespetsifikaadi I peatüki punktis V esitatud kasutatavate viinamarjasortidega ning tootespetsifikaadi I peatüki punktis IX esitatud viinamarjade või viinamarjavirrete seguga roosa veini tootmiseks. Piirmäär on 20 %, millest maksimaalselt 10 % peab olema viinamarjasortide „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ kooslus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete viinamarjasortide täiendusena kasutamine võimaldab parandada roosade veinide organoleptilist tasakaalu, mille eesmärk on anda veinile kasutatavatest mustadest viinamarjasortidest sõltuvalt kas värskust või ümarust.

—   Toote kirjeldus

Valgete täiendavate viinamarjasortide lisamine tõi kaasa redaktsioonilise muudatuse roosade veinide organoleptilises kirjelduses, kindlustamaks, et selline muudatus ei mõjuta toodet.

Muudeti tootespetsifikaadi I peatüki X punkti (seos) teist lõiku.

Koonddokumendi punkti 4 on vastavalt muudetud.

—   Veinivalmistustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti IX muudetakse, et lubada aktiivsöe kasutamist veinivalmistamisel viinamarjavirde puhul, mis ei ületa asjaomase saagi puhul 20 % vastava veinivalmistaja toodetud roosade veinide mahust.

Koonddokumendi punkti 5 on vastavalt muudetud.

5.   Seos piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti X esimese lõigu punktis a on geograafilise piirkonna kommuunide arv 501 pärast kommuunide ühinemisi muudetud 497ks ja Gironde'i departemangu kommuunide koguarv 542 on muudetud 538ks.

Koonddokumendi punkti 8 on vastavalt muudetud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Bordeaux

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Kuivad valged vaiksed veinid

Kuivadel valgetel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 180 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 180 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

„Sauvignon B“ viinamarjasordist valmistatud kuivad valged veinid on väga aromaatsed, värsked ja puuviljalised ning neis esineb lille- ja tsitrusenüansse. „Sémillon B“ toob veini jõulisust ja täidlust, selle segamine viinamarjasordiga „Muscadelle B“ annab veinile lillearoomi. Segamisel annavad lisatavad viinamarjasordid happesust ja tsitrusenüansse. Need janu kustutavad veinid sobivad hästi noorelt (ühe- või kaheaastase veinina) tarbimiseks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Valged vaiksed veinid jääksuhkruga

Kuivadel valgetel vaiksetel ja fermenteeritavate suhkrutega veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus > 5 g/l ja ≤ 60 g/l |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus > 5 g/l ja ≤ 60 g/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 250 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 250 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Fermenteeritavate suhkrutega valged veinid põhinevad viinamarjasordil „Sémillon B“, andes tulemuseks täidlased, rikkaliku maitsebuketi ja kuldse värvusega veinid, millel on suhkurdatud puuviljade aroom. Seda viinamarjasorti saab kombineerida sordiga „Sauvignon B“, mis annab veinile värskust. Vein võib mõne aasta laagerduda, kuid nautimiseks sobib ka noor vein.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

Roosad vaiksed veinid

Roosadel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4 |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4

| — | intensiivne muudetud värvus (DO420+DO520+DO620)≤ 1,1. |
| --- | --- |

—

intensiivne muudetud värvus (DO420+DO520+DO620)≤ 1,1.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 180 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 180 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Roosade veinide värvus varieerub kahvaturoosa ja intensiivsema roosa vahel vastavalt kasutatavale tehnikale (otsene pressimine, kerge leotamine või loomulik arenemine) ja neil on puuvilja- või lillelõhnade bukett, mida toetab tasakaalustatud struktuur ümaruse ja erksuse vahel. Veinid jätavad suhu rikkaliku maitse. Nad sobivad hästi noorelt (ühe- või kaheaastase veinina) tarbimiseks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Punased vaiksed veinid

Punastel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

| — | Väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 % |
| --- | --- |

—

Väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 %

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l

| — | õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

| — | lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

| — | vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 140 mg/l |
| --- | --- |

—

vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 140 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Punased veinid, milles domineerib sageli viinamarjasort „Merlot N“, on pehmed, puuviljalised ja vähehappelised; neid saab värskendada kõrge küpsusastme saavutamise aastatel viinamarjasortide „Petit Verdot N“ ja „Cot N“ happesusega, kuid peamine segamine toimub viinamarjasortide „Merlot N“ ja „Cabernet Sauvignon N“ abil ning vähemal määral viinamarjasordiga „Cabernet Frank N“. Viimased annavad veinidele aromaatset komplekssust ja tanniinisust, mis võimaldab täiustada nende maitsebuketti.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Maatükkidel, kus viinapuud on istutatud alates 1. augustist 2008, on puude minimaalne istutustihedus 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri. – Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 puuni hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult lühike lõikus (lühivõrsed) või pikk lõikus (pikad võrsed). „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 45 000 hektari ja 18 tüve kohta. Teiste viinamarjasortide ehk „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 50 000 hektari ja 20 tüve kohta. Pärast võrsete eemaldamist ei tohi viljakandvate okste arv puul ületada järgmisi piire: – viinamarjasortide „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul 12 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 15 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta; – teiste viinamarjasortide, sealhulgas „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ puhul 14 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 17 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta. Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9). Võrsed eemaldatakse enne viljade moodustumist.

Veinivalmistuse eritavad

Muude roosade veinide valmistamiseks kui need, mille puhul võib kasutada märget „clairet“, lubatakse aktiivsöe kasutamist veinivalmistamisel seoses viinamarjavirdega, mis ei ületa asjaomase saagi puhul 20 % vastava veinivalmistaja toodetud roosade veinide mahust.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Punaste veinide osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 15 protsendi ulatuses rikastatavast mahust. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada järgmist mahuprotsenti. – Pärast rikastamist ei tohi punaste ja valgete kuivade ja fermenteeritavaid suhkruid sisaldavate veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. – Pärast rikastamist ei tohi roosade ja valgete kuivade veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

b.   
  Maksimaalne saagikus

Valged vaiksed veinid (kuivad ja fermenteeritavate suhkrutega)

77 hektoliitrit hektari kohta

Roosad vaiksed veinid

72 hektoliitrit hektari kohta

Kuivad punased veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 000 puud/ha

68 hektoliitrit hektari kohta

Kuivad punased veinid – viinapuude istutustihedus < 4 000 puud/ha

64 hektoliitrit hektari kohta

6.   Piiritletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 19. juuni 2017. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Gironde'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-surGironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-etMeynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-deBordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-deMédoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, CastresGironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-deMonségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-SaintHilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-SaintGeorges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Landede-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, ListracMédoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, LudonMédoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-etVillemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujanet-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-surDordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, PleineSelve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-en-Médoc, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, SaintAubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, SaintAvit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-deBlaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, SaintChristoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-desBardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, SaintCiers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, SainteGemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-deFronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-deGrave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d'Esteuil, SaintGermain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, SainteHélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, SaintLaurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, SaintLoubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-deCastillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-deLaye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, SaintPalais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, SaintPey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, SaintPierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentinde-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-laVirvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, SaintSelve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-deCursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpiceet-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, SaintVincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Sauvignon B“ |
| --- | --- |

„Sauvignon B“

| | „Merlot N“ |
| --- | --- |

„Merlot N“

| | „Cot N - Malbec N“ |
| --- | --- |

„Cot N - Malbec N“

| | „Carmenère N“ |
| --- | --- |

„Carmenère N“

| | „Petit Verdot N“ |
| --- | --- |

„Petit Verdot N“

8.   Seos(ed)

Geograafilises piirkonnas on viinamarjakasvatuseks suhteliselt ühesugused kliimatingimused: asukoht suurte veekogude lähedal (Atlandi ookean, Gironde'i suudmeala, Garonne'i ja Dordogne'i orud), mis on olulised soojuse reguleerijad. Samas aga vähenevad ookeani kevadkülmale avalduvad pehmendavad mõjud sedamööda, mida kaugemal on piirkond merest ja suurtest orgudest ning mida lähemal see on Landesi, Saintonge'i ja Double Périgourdine'i metsamassiividele. Need iseärasused selgitavad viinapuude vähest levikut geograafilise piirkonna põhja-, lõuna ja edelaosas. See puudutab 497 Gironde'i departemangu kommuuni 538st, jättes välja departemangu edelaosa, kus ei tegelda viinamarjakasvatuse, vaid metsandusega.

Neid Bordeaux' viinamarjasorte kasvatatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist. Erinevad mullatüübid ja eri suundades kasvatamine on viinud erinevate viinamarjasortide valimise ning kohandamiseni vastavalt keskkonnatingimustele. Seega saab kindlaks määrata neli erinevat mullatüüpi, mis on järgmised:

| — | savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“; |
| --- | --- |

—

savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“;

| — | ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks; |
| --- | --- |

—

ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks;

| — | savika liivakivi põhised ränielemente sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad baasveinide valmistamiseks sobivate valgete viinamarjasortide kasvatamiseks; |
| --- | --- |

—

savika liivakivi põhised ränielemente sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad baasveinide valmistamiseks sobivate valgete viinamarjasortide kasvatamiseks;

| — | kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Caubernet Sauvignon N“ sordi jaoks. |
| --- | --- |

—

kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Caubernet Sauvignon N“ sordi jaoks.

Viinamarjasortide, biofüüsikalise keskkonna mitmekesisuse, viinamarjaistanduse majandamise ja veinivalmistusviisi vaheline vastavus annab erilisi veine, mida iseloomustab suur aroomirikkus. Tänu sadamale ja tihedatele ajaloolistele sidemetele teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux' viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetades või levitades tehnilisi uuendusi, soodustades istanduste dünaamikat, võimaldades seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise. 1152. aastal Akvitaania hertsoginna Eleanori ja Inglismaa tulevase kuninga Henry Plantageneti vahel sõlmitud abieluga kaasnenud kaubandussidemete arendamine suunas inglasi importima Bordeaux' veine, millele pandi nende heleda värvi tõttu nimeks „Claret“. See traditsioon on aja jooksul püsinud ja tänapäeval leiavad kasutamist mõisted „clairet“ ja „claret“. XVII sajandil algas uute tarbijate tulekuga uus ajastu. Eksport on endiselt Bordeaux' veinide turustamise üks tugevaid külgi. Kolmandik toodetud mahust tarnitakse enam kui 150 riiki. Kaitstud päritolunimetusega veini tootmine, mis on Gironde'i departemangu oluline ressurss, aitas oluliselt kaasa maa- ja linnamaastike ning kohaliku arhitektuuri (veinilosside ja -keldrite) kujunemisele. Departemangu peamised linnad on arenenud välja jõesadamate ümber, mille arendamine toimus veinikaubandusele tuginedes.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud erandina seoses selliste veinide valmistamise, tootmise ja kääritamisega, mille puhul kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ ja millele on või ei ole lisatud märge „clairet“ ja „claret“, ning kuhu kuuluvad järgmiste kommuunide territooriumid:

| — | Dordogne'i departemang: Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Le Fleix, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razacde-Saussignac, Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Thénac, Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Dordogne'i departemang: Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Le Fleix, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razacde-Saussignac, Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

| — | Lot-et-Garonne'i departemang: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonne'i departemang: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Geograafilised nimetused – lisamärkused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ võib täiendada märkega „claret“ punaste veinide puhul ja märkega „clairet“ tumedate roosade veinide puhul vastavalt seda tüüpi veinide kohta kehtestatud sätetele iseäranis selles osas, mis puudutab analüüsistandardeid.

Kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ võib täiendada valgete veinide puhul geograafilise nimetusega „Haut-Benauge“ vastavalt selle täiendava geograafilise nimetusega seotud sätetele, eelkõige mis puudutab geograafilist piirkonda, viinamarjasorte, saagikust ja analüüsistandardeid.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Geograafiline nimetus „Haut-Benauge“ lisatakse kohe pärast kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“, kasutades tähti, mille suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) tähtedest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valged veinid, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 5 grammi liitri kohta ja alla 60 grammi liitri kohta, turustatakse koos märkega veinis sisalduva suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud liidu eeskirjades.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“. Suurema geograafilise piirkonna märkimisel kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5514a84e-f7df-48fd-bc1b-7c65926936ae

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/13

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bourgueil“

Viitenumber: PDO-FR-A0729-AM01

Teate kuupäev: 10.5.2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Kirjeldus ja põhjused

Geograafilist piirkonda puudutav lõik asendatakse järgmise tekstiga:

„Viinamarjade korjamine ning veini valmistamine ja valmimine toimub geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 16. detsembri 2010. aasta koosolekul. Kõnealune piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste Indre-et-Loire’i departemangu kommuunide territooriume:

Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire (ainult delegeeritud kommuunide Saint-Patrice’i ja Ingrandes de Touraine’i ulatuses), Restigné, Saint-Nicolas-de-Bourgueil“.

Muudatuses võetakse arvesse kommuunide ühinemist, muutmata sealjuures geograafilise piirkonna ulatust.

Koonddokumendi punkti 6 on vastavalt muudetud.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

VI peatüki punkti b alusel jäetakse viinapuudele lõikamise korral siiski maksimaalselt 12 punga tüve kohta.

Nii saadakse Guyot’ lõikuse kasutamisel pikad võrsed, millel on kaheksa punga.

Selle muudatuse eesmärk on võimaldada paremini arvesse võtta kevadisi ilmastikukõikumisi, mis on viimaste turustamisaastate jooksul mitmekordistunud.

Koonddokumendi punkti 5.1 on vastavalt muudetud.

3.   Maatüki maksimaalne koormus

Maatüki maksimaalne koormus

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Maatüki maksimaalne koormus muutub, 9 500 kg/ha asendatakse 8 500 kg/ha-ga. Pungade arvu suurendamisega ei soovi ODG (intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organ) kasvatada saagikust kvaliteedi arvelt ja on otsustanud seetõttu vähendada maatüki maksimaalset koormust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Põllupeenarde taimkate

Põllupeenarde taimkate

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Punkti 2 alapunkti a sõnad: „1,50 meetri kaugusel viimasest tüvest“ asendatakse sõnadega „vähemalt 1 meetri kaugusel viinapuu toestamiseks kasutatavast kinnitusest ja seda kaugust võib suurendada kuni 2,50 meetrini, kui pinnast hallatakse mehaaniliselt;“

Selle muudatuse eesmärk on võtta arvesse viljelustavade muutusi ja taimkatte säilitamist mehaaniliste vahenditega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Kogusaagikus

Kogusaagikus

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Kogusaagikus muutub, 67 hl/ha asendatakse 65 hl/ha-ga. Pungade arvu suurendamisega ei soovi ODG (intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organ) kasvatada saagikust kvaliteedi arvelt ja on otsustanud seetõttu vähendada maatüki maksimaalset koormust.

Koonddokumendi punkti 5.2 on vastavalt muudetud.

6.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Veinikeldri nõutavat minimaalset mahutavust vähendatakse, et mitte seada noori viinamarjakasvatajaid ebasoodsasse olukorda, vabastamata neid seejuures hea veinivalmistamise ja veini sobiva ladustamise nõuetest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Volitatud laopidajate vaheline ringlus

Volitatud laopidajate vaheline ringlus

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

1. peatüki punkti IX punkti 4. alapunkt b, mis puudutab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Maatüki kasutamise deklaratsioon

Maatüki kasutamise deklaratsioon

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

2. peatüki punkti I alapunkt 1 jäetakse välja, sest see on Bourgueil’ asukohast tulenevalt tarbetu samm. Kaitstud päritolunimetused, mida võib taotleda kaitstud päritolunimetuse „Bourgueil“ tootmispiirkonnas, on päritolunimetused „St Nicolas de Bourgueil“, „Touraine“, „Crémant de Loire“ ja „Rosé de Loire“. Päritolunimetuse „Saint Nicolas de Bourgueil“ kõiki maatükke kontrollitakse kui selle päritolunimetusega veinide tootmiseks ette nähtud maatükke. Kaitstud päritolunimetusega „Crémant de Loire“ või „Rosé de Loire“ veinide tootmiseks ette nähtud maatükid on kohustuslikult kindlaks määratud tootjate registrites, mida haldavad tootjad, ja maatükid, mis on mõeldud Touraine’i tootmiseks, määrab alates jaanuarist kindlaks käitaja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

3. peatükki on muudetud, et ühtlustada see peamiste kontrollitavate punktide sõnastusega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Bourgueil

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Need on rahulikud punased või roosad veinid. Nende väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 %. Pärast pakendamist kehtivad nende suhtes järgmised analüütilised standardid:

| — | punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 2 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 2 grammi liitri kohta;

| — | roosade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 4 grammi liitri kohta ja üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on suurem kui 3,5 grammi liitri kohta. Pärast rikastamist ei tohi nende alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Punase veini puhul on malolaktiline kääritamine lõppenud, kui õunhappe sisaldus jääb alla 0,3 grammi liitri kohta või on sellega võrdne. Punaste ja roosade veinide lenduvate hapete ja vääveldioksiidi kogusisaldus ning punaste veinide üldhappesus on kehtestatud liidu eeskirjadega. Roosadel veinidel on tavaliselt punaste ja valgete puuviljade aroomid, need on värsked ja üsna intensiivsed, mõnikord esineb tsitrusviljade nüansse. Punased veinid on elegantsed ning nende värvus varieerub tumedast rubiinpunasest kuni sügava granaatõuna punaseni välja. Need veinid on sageli üsna tanniinised, kuid tanniinid on maitsesse sulandunud. Nende lõhnabuketis on tavaliselt ühendatud punaste ja mustade puuviljade noodid. Mõned rikkalikumad veinid sobivad joomiseks mõne aasta vanusena. Siis võivad nad kujundada komplekssemaid, kakaoseid nüansse, mis on kergelt suitsused või vürtsikad. |
| --- | --- |

—

roosade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 4 grammi liitri kohta ja üldhappesus väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta on suurem kui 3,5 grammi liitri kohta. Pärast rikastamist ei tohi nende alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Punase veini puhul on malolaktiline kääritamine lõppenud, kui õunhappe sisaldus jääb alla 0,3 grammi liitri kohta või on sellega võrdne. Punaste ja roosade veinide lenduvate hapete ja vääveldioksiidi kogusisaldus ning punaste veinide üldhappesus on kehtestatud liidu eeskirjadega. Roosadel veinidel on tavaliselt punaste ja valgete puuviljade aroomid, need on värsked ja üsna intensiivsed, mõnikord esineb tsitrusviljade nüansse. Punased veinid on elegantsed ning nende värvus varieerub tumedast rubiinpunasest kuni sügava granaatõuna punaseni välja. Need veinid on sageli üsna tanniinised, kuid tanniinid on maitsesse sulandunud. Nende lõhnabuketis on tavaliselt ühendatud punaste ja mustade puuviljade noodid. Mõned rikkalikumad veinid sobivad joomiseks mõne aasta vanusena. Siis võivad nad kujundada komplekssemaid, kakaoseid nüansse, mis on kergelt suitsused või vürtsikad.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Viljelustavad

Viljelusmeetod

| a) | Istutustihedus
  Puude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta ning ridade vahel peab olema maksimaalselt 2,10 meetrit. Tüvede vahemaa ühes reas peab olema minimaalselt 0,8 meetrit ja maksimaalselt 1,10 meetrit. |
| --- | --- |

a)

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta ning ridade vahel peab olema maksimaalselt 2,10 meetrit. Tüvede vahemaa ühes reas peab olema minimaalselt 0,8 meetrit ja maksimaalselt 1,10 meetrit.

| b) | Viinapuude lõikamise eeskirjad
  Viinapuid tuleb lõigata enne 1. maid, jättes igale viinapuule maksimaalselt 12 punga, kasutades järgmisi tehnikaid:






  — | tavaline Guyot’ lõikus, kus pikal võrsel on maksimaalselt 8 punga ja maksimaalselt kaks 1–2 pungaga lõigatud lühikest viljakandvat oksa; |
| --- | --- | --- |

b)

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuid tuleb lõigata enne 1. maid, jättes igale viinapuule maksimaalselt 12 punga, kasutades järgmisi tehnikaid:

—

tavaline Guyot’ lõikus, kus pikal võrsel on maksimaalselt 8 punga ja maksimaalselt kaks 1–2 pungaga lõigatud lühikest viljakandvat oksa;

| — | demi-baguettes’i lõikus (kahe pooliku võrsega lõikus), kus kummalgi võrsel on maksimaalselt 4 punga ja maksimaalselt kaks 1–2 pungaga lõigatud viljakandvat oksa; |
| --- | --- |

—

demi-baguettes’i lõikus (kahe pooliku võrsega lõikus), kus kummalgi võrsel on maksimaalselt 4 punga ja maksimaalselt kaks 1–2 pungaga lõigatud viljakandvat oksa;

demi-baguettes

| — | Royat’ lõikus, kus on maksimaalselt kuus 2 pungaga lõigatud viljakandvat oksa (poussier). |
| --- | --- |

—

Royat’ lõikus, kus on maksimaalselt kuus 2 pungaga lõigatud viljakandvat oksa (poussier).

poussier

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Punase veini puhul on lubatud kasutada substraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

65 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ning veini valmistamine ja valmimine toimub geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 16. detsembri 2010. aasta koosolekul. Kõnealune piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste Indre-et-Loire’i departemangu kommuunide territooriume:

Benais, Bourgueil, La Chapelle-sur-Loire, Chouzé-sur-Loire, Coteaux de Loire (ainult delegeeritud kommuunide Saint-Patrice’i ja Ingrandes de Touraine’i ulatuses), Restigné, Saint-Nicolas-de-Bourgueil.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Cabernet-Sauvignon N’ |
| --- | --- |

’Cabernet-Sauvignon N’

| | ’Cabernet franc N’ |
| --- | --- |

’Cabernet franc N’

8.   Seos(ed)

Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Bougueil“ viinamarjaistandus asub Loire’ist põhjas, Vienne’i jõega ühinemise kohast ülesvoolu, Touraine’i viinamarjaistanduse loodeosas.

Geograafiline piirkond piirneb põhjast Gâtine’i metsa ja lõunast Loire’i jõega. See paikneb osaliselt suurel mäenõlval, mis on üldiselt suunatud lõuna poole ja metsaga kaetud, ning osaliselt terrassidel ja küngastel, mis kannavad kohalikus keeles nimetust montilles.

montilles

Mäenõlva allosas on lubjakivi-pruunmullad, mis on kujunenud Touraine’i vilkkildi või kollase liivakivi alusel, samal ajal kui nõlvade keskel on savised ränimullad, mis on tekkinud Senoni saviliiva sisaldavatest settekivimitest. Nõlvajalami mullad, mis on kujunenud vanadel alluviaalterrassidel ja montilles’idel (mis on jõesängi alluviaalsetetest tekkinud künkad), on vett läbilaskvad liiva- ja kruusamullad.

montilles

Geograafiline piirkond hõlmab kaheksat Indre-et-Loire’i departemangu kommuuni. Sealne kliima on pehmem ja kuivem kui Touraine’i piirkonna oma üldiselt. Veinipiirkonna nõlvade metsaga kaetud platoo tagab kaitse külmade põhjatuulte eest.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Bourgueil viinamarjaistanduse tekkimine on seotud Bourgueil’ kloostri asutamisega 990. aastal. Aastal 1189 ülistas abt Baudry oma kloostri ja veini võlusid. Viinamarjaistandus levis üle kloostri müüride, ulatudes Loire’i nõlvadele ja vanadele terrassidele.

Kohalike seas nimetust ’Breton’ kandev viinamarjasort ’Cabernet Franc N’ on selle piirkonna peamine sort. Veeteed mööda piirkonda toodud sordi kasutuselvõtmist soodustas Anjou ja Akvitaania poliitiline liit (XI ja XII sajand).

Loire’i kallastel asuva Bourgueil’ piirkonna viinamarjaistandus on juba ammustest aegadest olnud peente veinide eksportija, iseäranis Madalmaadesse alates 17. sajandist.

Vanadel alluviaalterrassidel asuv viinamarjaistandus peab kauem vastu viinapuutäidele, kes levivad liivas aeglasemalt. Taimede kiire areng poogitud viinapuudeks ja ’Cabernet Franc N’ ainsa viinamarjasordina kasvatamine tõendavad veinitootjate seotust keskajal kasutusse võetud sordiga.

Alates 1937. aastast, mis on kaitstud päritolunimetuse „Bourgueil“ heakskiitmise kuupäev, on toodetud kogused olnud tõusuteel. Kuigi 20. sajandi alguses moodustas köögiviljakasvatus ning seemnete või lagritsa-magusjuure tootmine olulise osa Bourgueil’ põllumajanduslikust tegevusest, on piirkonna praeguseks suundumuseks põhiliselt viinamarjakasvatus.

Punased veinid esindavad toodangu põhiosa, moodustades mahust peaaegu 95 %. Roosadel veinidel on enamasti väikeste punaste ja valgete puuviljade aroomid, need on värsked ja üsna intensiivsed, mõnikord esineb tsitrusviljade või pipranüansse.

Punased veinid on elegantsed ning nende värvus võib varieeruda tumedast rubiinpunasest kuni sügava granaatõuna punaseni välja. Need on sageli üsna tanniinised, kuid tanniinid on maitsesse sulandunud. Lõhnabuketis on enamasti ühendatud punaste ja mustade puuviljade noodid.

Pärast mõne aasta pikkust seismist võivad teatavatel veinidel tekkida komplekssemad, kakaosed nüansid, mis on kergelt suitsused või vürtsikad. Viinamarjad korjatakse üksnes maatükkidelt, mille pinnas koosneb pruunmuldadest, liivsavimuldadest või liiva-ja kruusamuldadest terrassidel ja montilles’idel või on õhukese kihina Touraine’i nõlvade kriidikivisel pinnal. Nendel muldadel on head veehoiu- ja soojusomadused. Maastiku avatus võimaldab saada kasu soodsatest ilmastikutingimustest.

montilles

See tagab viinamarjasordile ’Cabernet Franc N’ soodsad tingimused omanäoliseks ja elegantseks väljenduseks, kuid nõuab optimaalset juhtimist, mille tulemuseks on teatavate kloonitud sortide, viinapuude kasvatamise, lühikese lõikamismeetodi keelustamine. Kasutatavad liivsavimuldade või liiva- ja kruusamuldadega alad soodustavad aromaatsete puuviljanootide avaldumist, koos peente ja hõrkude tanniinidega, mis selgitab noorte veinide edukust. Touraine’i piirkonna viinamarjakasvatuseks kasutatavad alad on sobilikumad punaste veinide tootmiseks, millel on rikkalik tanniinide struktuur.

Veinitootjate oskusteave ja mitme põlvkonna kogemustel põhinev truudus viinamarjasordile ’Cabernet Franc N’ enam kui kaheksa sajandi jooksul väljenduvad erinevates olukordades tehtud veinisegude valikus.

Seda oskusteavet, mida on kohandatud vastavalt piirkonna eritingimustele ja mida kasutati esmalt punase veini tootmiseks, on loomulikult rakendatud roosade veinide tootmisel.

Viinamäe jalamil voolav Loire’i jõgi on tihedalt seotud piirkonna viinamarjaistanduste päritolu ja ajalooga. Jõgi on erosiooni tulemusel tunginud läbi suure mäenõlvaku. Samuti lõi see alluviaalsetted, mis kujutavad endast selle kihi põhiosa, millel viinamarjaistandus laiub.

Kaubavahetuses ja ühendusteena mängis Loire’i jõgi samuti väga aktiivset ning olulist rolli kaubanduses.

Päritolunimetusega „Bourgueil“ veinide peeneid ja puuviljalisi aroome on ära märgitud benediktiini kloostri arhiivides juba XI sajandil ning nad on jätkuvalt tuntud tänu erinevate ühenduste alla koondunud tootjate ning turustajate dünaamilisusele.

9.   Muud olulised nõuded (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised nõuded (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

API

API

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

| — | Indre-et-Loire’i departemang:
  Avoine, Azay-le-Rideau, Beaumont-en-Véron, Candes-Saint-Martin, Cheillé, Chinon, Cinais, Gizeux, Huismes, Lerné, Lignières-de-Touraine, Marcay, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Saché, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Germainsur-Vienne, Savigny-en-Véron, Seuilly, Thizay, Vallères. |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang:

Avoine, Azay-le-Rideau, Beaumont-en-Véron, Candes-Saint-Martin, Cheillé, Chinon, Cinais, Gizeux, Huismes, Lerné, Lignières-de-Touraine, Marcay, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Saché, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Germainsur-Vienne, Savigny-en-Véron, Seuilly, Thizay, Vallères.

| — | Maine-et-Loire’i departemang:
  Allonnes, Brain-sur-Allonnes, Varennes-sur-Loire, Villebernier. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang:

Allonnes, Brain-sur-Allonnes, Varennes-sur-Loire, Villebernier.

Märgistus

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed. |
| --- | --- |

a)

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

| b) | Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus. |
| --- | --- |

b)

Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

| c) | Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on






  — | kantud katastrisse, |
| --- | --- | --- |

c)

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on

—

kantud katastrisse,

| — | ja märgitud koristusjärgsele deklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

ja märgitud koristusjärgsele deklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-63d161e5-0b1b-4c56-a46c-721dcb37060b

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/19

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Crémant de Bourgogne“

Viitenumber: PDO-FR-A0676-AM01

Teate kuupäev: 11.4.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafilise piirkonna kommuunide loetelu värskendamine

Kirjeldus ja põhjused

Teatavad kommuunid on pärast esimest tootespetsifikaadi ühtlustamist muutnud oma nime või ühinenud. Seega ajakohastati geograafilist piirkonda moodustavate kommuunide loetelu ilma piire muutmata. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile.

Muudetud on seega koonddokumenti punkti 6.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjeldus ja põhjused

Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Maatükkide piiritlemine toimus geograafilise piirkonna teatavates kommuunides. Selle toiminguga kinnitati juba piiritletud kommuunide piiritlemist. Seoses sellega kiitis pädev riiklik asutus maatükkide piiritlemise geograafilises piirkonnas heaks uuel heakskiitmise kuupäeval.

Päritolunimetuse tootespetsifikaadi lisas olevad vanad kuupäevad, mil pädevad riiklikud ametiasutused andsid kinnituse maatükkide piiritlemisele kommuunide kaupa, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Crémant de Bourgogne

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

4.   Veini(de) kirjeldus

Valged või roosad kvaliteetvahuveinid

| a) | Järelkääritatud veinide puhul ei tohi expedition i segu (liqueur d’expédition) lisamise või rikastamise järel olla virde üldalkoholisisaldus üle 13 %. |
| --- | --- |

a)

Järelkääritatud veinide puhul ei tohi expedition i segu (liqueur d’expédition) lisamise või rikastamise järel olla virde üldalkoholisisaldus üle 13 %.

| b) | Hapete üldsisaldus, lenduvate hapete sisaldus, vääveldioksiidi üldsisaldus, suhkru sisaldus ja 20 °C juures mõõdetud süsinikdioksiidi ülerõhk on liidu eeskirjades sätestatud. |
| --- | --- |

b)

Hapete üldsisaldus, lenduvate hapete sisaldus, vääveldioksiidi üldsisaldus, suhkru sisaldus ja 20 °C juures mõõdetud süsinikdioksiidi ülerõhk on liidu eeskirjades sätestatud.

Veinile on iseloomulik peen ja tugev vaht, mullid on õrnad ja püsivad. Noores veinis on sageli tuntavad puuvilja-, lille- ja mineraalide nüansid, mis seostuvad teatava värskusega. Aja jooksul ilmnevad keerukamad aroomid, mis arenevad ka teiseste ja kolmandate nüanssideni. Suus tuntavat värskust süvendab süsihappegaasi vabanemine.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

| a) | Roosade veinide puhul on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud; |
| --- | --- |

a)

Roosade veinide puhul on veinivalmistuses kasutatava söe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud;

| b) | puutükkide kasutamine on keelatud; |
| --- | --- |

b)

puutükkide kasutamine on keelatud;

| c) | lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest. |
| --- | --- |

c)

lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

| d) | Pressimiskohad peavad vastama saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele. |
| --- | --- |

d)

Pressimiskohad peavad vastama saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele.

Istutustihedus

Viljelustavad

| — | Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus peab olema maksimaalselt 2,5 meetrit; |
| --- | --- |

—

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus peab olema maksimaalselt 2,5 meetrit;

| — | Kui istanduse tihedus on suurem kui 8 000 puud hektari kohta, ei tohi viinapuude vaheline kaugus samas reas olla väiksem kui 0,5 meetrit; |
| --- | --- |

—

Kui istanduse tihedus on suurem kui 8 000 puud hektari kohta, ei tohi viinapuude vaheline kaugus samas reas olla väiksem kui 0,5 meetrit;

| — | Kui istanduse tihedus on kuni 8 000 puud hektari kohta, ei tohi viinapuude vaheline kaugus samas reas olla väiksem kui 0,8 meetrit; |
| --- | --- |

—

Kui istanduse tihedus on kuni 8 000 puud hektari kohta, ei tohi viinapuude vaheline kaugus samas reas olla väiksem kui 0,8 meetrit;

| — | Kobarasse istutatud puude minimaalne istutustihedus on 9 000 puud hektari kohta, viinapuude vaheline kaugus samas reas peab olema rohkem kui 0,5 meetrit. |
| --- | --- |

—

Kobarasse istutatud puude minimaalne istutustihedus on 9 000 puud hektari kohta, viinapuude vaheline kaugus samas reas peab olema rohkem kui 0,5 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Üldsätted

Viinapuude lõikamisel tuleb järgida järgmisi nõudeid:

| — | need lõigatakse lühikeseks (Royat’ nöörpuu vorm), nii et pungade arv ruutmeetril on kuni 12; |
| --- | --- |

—

need lõigatakse lühikeseks (Royat’ nöörpuu vorm), nii et pungade arv ruutmeetril on kuni 12;

| — | need lõigatakse kõrgelt (tavaline Guyot’ lõikus või kaheõlaline Guyot’ lõikus), nii et pungade arv ruutmeetril on kuni 10. |
| --- | --- |

—

need lõigatakse kõrgelt (tavaline Guyot’ lõikus või kaheõlaline Guyot’ lõikus), nii et pungade arv ruutmeetril on kuni 10.

‘Chardonnay B’ ja ‘Sacy B’ viinamarjasortide (ainult Rhône’i departemangu ja Saône-et-Loire’i departemangu kommuunides, mis kuuluvad kaitstud päritolunimetuse „Mâcon“ viinamarjaistandusse) puhul on kasutatud Mâconi lõikamismeetodit (taille à queue du Mâconnais), kus pungade arv ruutmeetril võib olla kuni 10.

‘Chardonnay B’ ja ‘Sacy B’ viinamarjasordid (välja arvatud Rhône’i departemangu ja Saône-et-Loire’i departemangu kommuunides, mis kuuluvad kaitstud päritolunimetuse „Mâcon“ viinamarjaistandusse) on lõigatud Chablis lõikamismeetodiga (taille Chablis), kus pungade arv ruutmeetril võib olla kuni 10.

Viinapuude lõikamise erieeskirjad

Viljelustavad

Erisätted

Tavalist Guyot’ lõikamismeetodit võib kohandada järgnevalt:

| — | teise viljakandva oksaga, mis võimaldab muuta aastate lõikes viinamarjade kandmist ühelt võrselt teisele; |
| --- | --- |

—

teise viljakandva oksaga, mis võimaldab muuta aastate lõikes viinamarjade kandmist ühelt võrselt teisele;

| — | maksimaalselt 3 pungaga lühendatud võrse ja kuni kahe pungaga viljakandev oks. |
| --- | --- |

—

maksimaalselt 3 pungaga lühendatud võrse ja kuni kahe pungaga viljakandev oks.

Sõltumata lõikamismeetodist võib viinamarju kärpida täiendavate pungade jätmisega, tingimusel et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, on viljakandvate oksade arv aastas ruutmeetri kohta maksimaalselt võrdne lõikamise eeskirjades sätestatud pungade arvuga.

Niisutamine ja saagi transportimine

Viljelustavad

Niisutamine

Kastmine on keelatud.

Saagi transportimine

| a) | Saaki tuleb transpordi ajal vihma eest kaitsta. |
| --- | --- |

a)

Saaki tuleb transpordi ajal vihma eest kaitsta.

| b) | Saak transporditakse korjamiskohast pressimisrajatisse konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  — | ei ole sügavamad kui 0,5 meetrit, et vältida saagi kokkusurumist; |
| --- | --- | --- |

b)

Saak transporditakse korjamiskohast pressimisrajatisse konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:

—

ei ole sügavamad kui 0,5 meetrit, et vältida saagi kokkusurumist;

| — | ei ole veekindlad ja võimaldavad mahla kiiret ja täielikku äravoolamist transpordi ajal ja pressimist oodates. |
| --- | --- |

—

ei ole veekindlad ja võimaldavad mahla kiiret ja täielikku äravoolamist transpordi ajal ja pressimist oodates.

| c) | Viinamarjade korjamise ja pressimise vaheline aeg peab olema võimalikult lühike. See ei või kesta mingil juhul rohkem kui 24 tundi. |
| --- | --- |

c)

Viinamarjade korjamise ja pressimise vaheline aeg peab olema võimalikult lühike. See ei või kesta mingil juhul rohkem kui 24 tundi.

b.   
  Maksimaalne saagikus

Tootlus

90 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

| a) | Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) poolt pädeva riikliku komitee 7. juuli 2011. aasta koosolekul heakskiidetud geograafilises piirkonnas. See ala hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume.






  — | Côte-d’Ori departemang:
  Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, AuxeyDuresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-surOurce, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, ChassagneMontrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lèsBeaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, LadoixSerrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, MoreySaint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-SaintGeorges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lèsLarrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot; |
| --- | --- | --- |

a)

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) poolt pädeva riikliku komitee 7. juuli 2011. aasta koosolekul heakskiidetud geograafilises piirkonnas. See ala hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume.

—

Côte-d’Ori departemang:

Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, AuxeyDuresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-surOurce, Brochon, Chambolle-Musigny, Charrey-sur-seine, ChassagneMontrachet, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lèsBeaune, Collonges-lès-Bévy, Comblanchien, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Échevronne, L’Étang-Vergy, Fixin, Flagey-Echezeaux, Fussey, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Griselles, LadoixSerrigny, Larrey, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Messanges, Meuilley, Meursault, Molesme, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, MoreySaint-Denis, Mosson, Nantoux, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-SaintGeorges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lèsLarrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Puligny-Montrachet, Reulle-Vergy, La Rochepot, Saint-Aubin, Saint-Romain, Santenay, Savignylès-Beaune, Segrois, Talant, Thoires, Vannaire, Villars-Fontaine, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Vix, Volnay, Vosne-Romanée ja Vougeot;

| — | Rhône’i departemang:
  Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-enBeaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, MontmelasSaint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, SaintClément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-GermainNuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-desVignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, SaintRomain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-enBeaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon; |
| --- | --- |

—

Rhône’i departemang:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-enBeaujolais, Dareizé, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, MontmelasSaint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, SaintClément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Étienne-des-Oullières, Saint-Étienne-la-Varenne, Saint-GermainNuelles, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-desVignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, SaintRomain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-enBeaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Vaux-en-Beaujolais, Val d’Oingt, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux ja Villié-Morgon;

| — | Saône-et-Loire’i departemang:
  Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, MillyLamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-surGuye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, SaintGengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-deVaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-BelleRoche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, SaintPierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (ainult see osa, mis vastab Donzy-le-Nationali, Massy ja La Vineuse’i vanade kommuunide territooriumitele), Vinzelles ja Viré; |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire’i departemang:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Berzéla-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sur-Fley, Bissy-sous-Uxelles, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Bray, Bresse-sur-Grosne, Cersot, Chagny, Chaintré, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-surSaône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Dracy-lès-Couches, Dracy-le-Fort, Épertully, Étrigny, Farges-lès-Mâcon, Fleurville, Fley, Fontaines, Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Mellecey, Mercurey, MillyLamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-surGuye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, SaintGengoux-le-National, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-deVaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-BelleRoche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice des-Champs, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-lès-Couches, SaintPierre-de-Varennes, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Tournus, Uchizy, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Frégande (ainult see osa, mis vastab Donzy-le-Nationali, Massy ja La Vineuse’i vanade kommuunide territooriumitele), Vinzelles ja Viré;

| — | Yonne’i departemang:
  Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-laVineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, ÉscolivesSainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (uniquement pour la partie correspondante aux territoires des anciennes communes de Champvallon et Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (ainult see osa, mis vastab Vermentoni vana kommuuni territooriumile), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes ja Viviers. |
| --- | --- |

—

Yonne’i departemang:

Asquins, Augy, Auxerre, Beine, Bernouil, Béru, Bleigny-le-Carreau, Chablis, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chichée, Chitry, Collan, Coulanges-laVineuse, Courgis, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Épineuil, ÉscolivesSainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Irancy, Joigny, Junay, Jussy, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Maligny, Migé, Molosmes, Montholon (uniquement pour la partie correspondante aux territoires des anciennes communes de Champvallon et Volgré), Mouffy, Poilly-sur-Serein, Préhy, Quenne, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Serrigny, Tharoiseau, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Venoy, Vermenton (ainult see osa, mis vastab Vermentoni vana kommuuni territooriumile), Vézelay, Vézinnes, Villy, Vincelottes ja Viviers.

| b) | Veinide valmistamine, laagerdamine ja pakendamine võib toimuda ka järgmiste kommuunide territooriumil:






  — | Côte-d’Ori departemang:
  Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune ja Prusly-sur-Ource; |
| --- | --- | --- |

b)

Veinide valmistamine, laagerdamine ja pakendamine võib toimuda ka järgmiste kommuunide territooriumil:

—

Côte-d’Ori departemang:

Châtillon-sur-Seine, Grancey-sur-Ource, Montagny-lès-Beaune ja Prusly-sur-Ource;

| — | Yonne’i departemang:
  Cruzy-le-Châtel. |
| --- | --- |

—

Yonne’i departemang:

Cruzy-le-Châtel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot gris G’

8.   Seos(ed)

Seost näitavad looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond laiub Yonne’i, Côte-d’Ori, Saône-et-Loire’i ja Rhône’i departemangude traditsiooniliselt viinamarjakasvatuseks kasutatavatel pinnavormidel. See hõlmab rühma rohkem või vähem üksteisest eraldatud viinamarjaistandusi, mis ulatuvad umbes 250 kilomeetri kaugusele põhjast lõunasse. Piirkond hõlmab seega enam kui 300 kommuuni territooriumi.

Côte d’Orist põhja pool asuvad Yonne’i ja Châtillonnais’ viinamarjaistandused paiknevad Pariisi nõo kulumisastangutel, ülem-juura ajastust pärinevatel setetel, välja arvatud Vézelieni piirkond, mis on rajatud alam-juura ja kesk-juura pinnasele, ning Jovinieni piirkond, mis asub ülem-kriidi ajastu vormidel. Pinnas on peamiselt mergline (savikas lubjakivi) ja kohati lubjakivine. Viinamarjaistandus piirdub kulumisastangute kõige avatumate reljeefidega, piirkonna peamiste orgude, Yonne’i ja selle lisajõgede, Seine’i ja selle lisajõgede külgedega. Piirkonna kõrgus ulatub 150 meetrist 300 meetrini.

Dijonist kuni Lyoni lähisteni asuvad viinamarjaistandused järjestikku peaaegu pidevalt tasandunud reljeefidel. See puudutab Bresse’i nõva (Alpide kerkimise ajal vajunud oluline tektooniline struktuur) läänekülge. Pinnase moodustab põhiliselt settekiht, lubjakivi või mergel, mis pärineb üldiselt Juura ajastust, aga kohati ka Triiasest. Paikkonniti ning peamiselt Saône-et-Loire’is kasvavad viinapuud paleosoikumi ajastu moondekivimite ja graniidipaljandite tekitatud happelistel muldadel. Kuigi sisemaapoolsed pinnavormid on mõnikord kõrged (Côte-d’Oris 650 meetrit, Beaujolais’s 1 000 meetrit), piirdub viinapuude istutamine 250–400 meetri kõrguste aladega. Iga viinamarjaistandust iseloomustavad konkreetsed maastikud, geoloogiline ja morfoloogiline eripära:

| — | Pariisi nõo lubjakiviplatoodel laiuvad avarad orud; |
| --- | --- |

—

Pariisi nõo lubjakiviplatoodel laiuvad avarad orud;

| — | La Côte’i tasandiku ja platoo vahelisel piiril asub kitsas pidev riba; |
| --- | --- |

—

La Côte’i tasandiku ja platoo vahelisel piiril asub kitsas pidev riba;

| — | järjestikused paralleelsed pinnavormid, mis asuvad põhja-lõuna teljel, Mâconi mäeahelikud. |
| --- | --- |

—

järjestikused paralleelsed pinnavormid, mis asuvad põhja-lõuna teljel, Mâconi mäeahelikud.

Burgundia veinipiirkond asub merelise kliima jahedamas alas. Sellele kliimale on iseloomulik mõõdukas ja regulaarne sademete hulk, puudub ilmne suvine põuaperiood. Jahedust kinnitavad temperatuurid, kuivõrd aasta keskmine temperatuur on +11 °C.

Seda on tugevalt näha Yonne’i departemangus, kuid vähem geograafilise piirkonna kaguosas Morvani ja Charolais’ mägede nõlvade takistava mõju tõttu, mis toob kaasa sooja ja kuiva tuule, väljendudes madalamas niiskustasemes ja kõrgemates temperatuurides, kui on piirkonna keskmised.

Selle geograafilise piirkonna idapoolsele osale avaldab mõju mandriline kliima, mis väljendub suhteliselt madalates talvistes temperatuurides, külmaperioodides, mis võivad olla pikad ja intensiivsed, kuid ka aeg-ajalt väga kuivades ja päikesepaistelistes hilissügistes.

Lõunapoolsed mõjud, mis on märgatavad eriti geograafilise piirkonna lõunaosas, võivad hetkeks tuua kõrged suvetemperatuurid ja sooja mereõhu, mis põhjustab suvetorme.

Viinamarjade koristamiseks ette nähtud maatükid vastavad kõikidele traditsiooniliselt viinapuude kasvatamiseks sobivaks tunnustatud aladele. Seega hõivavad nad eelkõige peamiste pinnavormide nõlvad, kuid samuti mäejalamid, platood ja mägede tagaküljed, mis on suunatud põhja ja lääne poole. See kõik tagab optimaalse äravoolu ja maapinna hea soojenemisvõime.

Seost väljendavad inimtegurid

Veinikultuuri tõendid pärinevad juba gallia-rooma perioodist.

Juba keskajal olid Bourgogne’i veiniistandused muutunud majanduslikult oluliseks ja olid tuntud ka piiriüleselt.

Kiriklike struktuuride (kloostrid, piiskopkonnad) ja aadlike roll päritolunimetuse „Bourgogne“ veinide maine kujundamisel on hästi teada. Cluny, Cîteaux, Pontigny, Langres’i kapiitel ja Burgundia hertsogid on igaüks omal moel aidanud kaasa prestiižse viinamarjaistanduse loomisele ja nende veinide maine kujundamisele.

XVIII sajandil toob veinikaubanduse märkimisväärne areng kaasa uue majandusliku võimsuse. Päritolunimetuse „Bourgogne“ veine turustatakse ulatuslikult Põhja-Prantsusmaal ja Euroopas ning isegi teistel mandritel.

Bourgogne tõusis viinamarjakasvatuspiirkonnana selgelt esile aga XIX sajandil. Vanade (provintsid) või uute (departemangud) haldusüksuste puhul toimub majandusliku mõõtme alusel segunemine linnakeskustega, nagu Auxerre, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône või Mâcon, mis tagavad piirkonna veinide levitamise. „Beaujolais“ põhjaosa seostatakse praegusel ajastul Mâconi veinidega. Champagne’i piiril asuvad Tonnerrois ja Châtillonnais seostuvad samuti Burgundia veinidega.

XIX sajandi alguses huvitusid Burgundia piirkonna tootjad vahuveinide valmistamisest meetodite kohaselt, mis olid välja töötatud Champagne’is, eriti Rullys, Saône-et-Loire’is, alates 1820. aastast Nuits-Saint-Georges’is, ja 1840. aastast Chablis’s. Uus toode oli edukas, seda eriti Inglismaa ja Ameerika Ühendriikide klientide seas, ning meetod levis kiiresti. Vahuveine valmistati selliste kauneimate piirkondade südames, nagu „Clos Vougeot“, „Chambertin“, Chablis“ jt.

Vahuveinitootjad koondusid ametiühingu alla 1939. aastal ja 1943. aastal tunnustati kaitstud päritolunimetus „Bourgogne mousseux“.

Dekreedi alusel piirdub see päritolumärgistus valgete, punaste ja roosade veinidega, mis on toodetud teise kääritamise teel pudelis. Alates 1960. aastatest soovisid Burgundia veinitootjad oma kvaliteetsete vahuveinide tootmise ametlikult vormistada, seda kaitsta ning kehtestada ranged saagikoristuse ja töötlemise eeskirjad, mis päädis kaitstud päritolunimetuse „Crémant de Bourgogne“ kinnitamisega valgete või roosade veinide puhul 1975. aasta dekreediga.

Viinamarjasortide alla on koondatud kõik Burgundia viinamarjasordid, kuigi viinamarjasordid ‘Chardonnay B’ ja ‘Pinot Noir N’ on laialdaselt eelistatud. Viinamarjaistanduste geograafilisele killustatusele lisanduvad teatavad erinevused tootmismeetodites. Seega on iga väike piirkond, mis on pärinud ammuste aegade oskusteabe, säilitanud viinamarjaistanduse majandamisel kohalikud tavad, mida tõestavad kasutatavad okste painutamismoodused Mâconi piirkonnas või Chablis’ stiilis lõikamismeetod Yonne’is.

Kaitstud päritolunimetusega „Crémant de Bourgogne“ seotud viinamarjaistandused hõlmasid 2011. aastal ligikaudu 2 000 hektarit aastas, tootes ligi 125 000 hektoliitrit ehk ligi 15 miljonit pudelit.

Veinile on iseloomulik peen ja tugev vaht, mullid on õrnad ja püsivad. Noores veinis on sageli tuntavad puuvilja-, lille- ja mineraalide nüansid, mis seostuvad teatava värskusega. Aja jooksul ilmnevad keerukamad aroomid, mis arenevad ka teiseste ja kolmandate nüanssideni. Suus tuntavat värskust süvendab süsihappegaasi vabanemine.

Põhjuslikud seosed

Bourgogne on põhjapoolne viinamarjaistandus, kus viinamarjadele saavad osaks karmid kliimatingimused. Seepärast piirdub istutamine kõige soodsamate asukohtadega, kus kohalik kliima on soojem ja kuivem kui üldine piirkondlik kliima, ja kus on vett läbilaskev pinnas, mis on võimeline ülemäärast vett ära juhtima, võimaldades samal ajal head viljakust ja kiiret soojenemist.

Seega on viinamarjaistandused koondunud peamiselt pinnavormidele, mis on sageli lubjakivised ja mõõdukal kõrgusel.

Geograafilise piirkonna jahe kliima soosib iseäranis vahuveinide tootmist. Nii mullad kui ka paljandid on segunenud kohtades, kus – tagades viinamarjade sobiva küpsuse – hoitakse alal kaitstud päritolunimetust „Crémant de Bourgogne“ kasutavate veinide kvaliteedi kindlustamiseks vajalik happesus.

Vähevarieeruvad ja kohalikud viinamarjasordid, mis on iseäranis hästi kohanenud kohalike pinnase- ja kliimatingimustega, aitavad kaasa valgete ja roosade veinide buketi avaldumisele, jagades põhjapiirkondade veinide happesust ja puuviljalisust ning tagades nende teatava elegantsi.

Tootjad, kes soovivad valmistada kvaliteetveini, on kehtestanud ranged eeskirjad, et säilitada tooraine parimad omadused ja pakkuda seega laitmatuid veine. Saagikoristus toimub väga hoolikalt, et vältida mahla oksüdeerumist saagikoristuse ja pressimise vahel. Tervete viinamarjade kasutamine; transportimise käigus tekkinud mahla eemaldamine, hoolikas käitlemine, puhtas keskkonnas ja sobivate vahenditega pressimine vastavalt eeskirjadele, mis määratlevad täpse suhte rakendatava saagi kaalu ning eraldatava viinamarjavirde mahu vahel ja tagavad sel viisil saadud mahlade kvaliteedi, selguse ja nende õrna eraldamise, säilitades lõhnanüansid ning võimaldades pakkuda selgeid ja erksa värviga veine.

Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemustega on vahuveinide valmistajatel tekkinud oskusteave, mis väljendub täielikult nende kuveedes. Optimaalse lõhnabuketi tagamiseks eelistatakse segudes parimaid viinamarjasorte (’Pinot Noir N’, ’Pinot Gris G’, ’Chardonnay B’). Pikk laagerdamisperiood, mille järel turustatakse veine tarbijale vähemalt 12 kuud pärast villimise kuupäeva, võimaldab veinil arendada lõhnaomadusi, keerukust ja peenust.

„Crémant de Bourgogne“ on Burgundia veinitootmise väga tähtis komponent. 2011. aastal turustati 30 % toodangust kõigil mandritel.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kõik viinamarjade tootmisetapid, alates viinamarjade korjamisest kuni setteklombi eemaldamiseni pudelikaelast, peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

a)

Kõik viinamarjade tootmisetapid, alates viinamarjade korjamisest kuni setteklombi eemaldamiseni pudelikaelast, peavad toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

| b) | Veinide pakendamine toimub geograafilises piirkonnas, võttes seoses valmimisprotsessiga arvesse teist kääritamist pudelis. |
| --- | --- |

b)

Veinide pakendamine toimub geograafilises piirkonnas, võttes seoses valmimisprotsessiga arvesse teist kääritamist pudelis.

| c) | Villimine klaaspudelitesse, milles tekib vaht, toimub alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist. |
| --- | --- |

c)

Villimine klaaspudelitesse, milles tekib vaht, toimub alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist.

| d) | Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt kaheteistkümne kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna alates villimiskuupäevast. |
| --- | --- |

d)

Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt kaheteistkümne kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna alates villimiskuupäevast.

Õigusraamistik

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-883c2bee-8878-47f3-868b-dbbb71ff41f3

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/26

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Médoc“

Viitenumber: PDO-FR-A0730-AM03

Teate kuupäev: 10.4.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond – redaktsiooniline muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti esimeses lõigus eemaldatakse Cantenaci ja Margaux’ kommuunid ning lisatakse Margaux-Cantenaci kommuun.

Tegemist on redaktsioonilise muudatusega seoses eespool märgitud kommuunide ühinemisega. Kaitstud päritolunimetuse „Médoc“ tootmispiirkond jääb muutumatuks.

Koonddokumendi punkti 2.6 on vastavalt muudetud.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti teist lõiku muudetakse, et ajakohastada maatükkide piiritlemise heakskiitmise kuupäevi.

| 1) | Pärast sõnu „9. aprillil 2008“ lisatakse sõnad: „alates 28. septembrist 2011, 26. juunist 2013, 11. septembrist 2014, 9. juunist 2015, 8. juunist 2016, 23. novembrist 2016 ja 15. veebruarist 2018 ning alalise komisjoni kohtumisest 25. märtsil 2014“. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kuupäevad 9. november 1960, 13. mai 1970 ja 6. november 1997 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Selle muudatusega seonduvalt lisatakse tootespetsifikaadi I peatüki XI punkti esimesse lõiku järgmine üleminekumeede: maatükkide puhul, mis on välja jäetud piiritletud maatükkide kogupindalast ja mis on loetletud tootespetsifikaadi III lisas, on saagi puhul õigus kasutada kontrollitud päritolunimetust kuni viinapuude väljajuurimiseni ja hiljemalt 31. detsembrini 2024.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond – redaktsiooniline muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Vahetus läheduses asuva piirkonna kirjeldust muudetakse pärast kommuunide ühinemist, ilma et see mõjutaks vahetus läheduses asuvat piirkonda, mille piirid ei muutu.

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti kolmandast lõigust jäetakse välja Aubie-et-Espessasi, Castets-en-Dorthe’i, Castillon-de-Castets’, Civrac-de-Dordogne’i, Saint-Antoine’i ja Salignaci kommuunid.

Val de Virvée, Castets’, Castilloni ja Civrac-sur-Dordogne’i kommuunid lisatakse.

Aubie-et-Espessasi, Saint-Antoine’i ja Salignaci kommuunid liideti Val de Virvée kommuuniks.

Castets-en-Dorthe’i ja Castillon-de-Castets’ kommuunid liideti Castets et Castilloni kommuuniks.

Civrac-de-Dordogne’i kommuun muudeti Civrac-sur-Dordogne’iks.

Koonddokumendi punkti 2.9 on vastavalt muudetud.

4.   Seos piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki X punkti esimese lõigu alapunktis a on geograafilise piirkonna kommuunide arv pärast Cantenaci ja Margaux’ kommuunide ühinemist muutunud, 52 asemel on nüüd 51 kommuuni.

Koonddokumendi punkti 2.8 on vastavalt ajakohastatud.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Médoc

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on punaste vaiksete veinidega, mille laagerdamisomadused on suurepärased. Veinid on tanniinised, intensiivsed ja põhinevad peamiselt viinamarjasordil ‘Cabernet Sauvignon N’ (traditsiooniline viinamarjasort), mida segatakse viinamarjasordiga ‘Merlot N’, vähemal määral ka ‘Cabernet Franc N-ga’ ja ‘Petit Verdot N-ga’, või harvemini sortidega ‘Cot N’, ‘Carmenère N’. ‘Cabernet Sauvignon N’ annab veinidele vürtsiseid nüansse. ‘Merlot N’ annab veinidele ümarust, pehmust ja punaste puuviljade nüansse. Struktuursust ja komplekssust suurendab viinamarjasortide ‘Cabernet Franc N’ või ‘Petit Verdot N’ segamine, kusjuures viimane annab veinile ka värskust.

Pärast rikastamist ei ületa nende üldalkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Nende väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Iga veinipartii puhul, mida turustatakse pakendamata või pakendatult, kehtib järgmine:

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos+fruktoos) sisaldus kuni 3 g/l; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos+fruktoos) sisaldus kuni 3 g/l;

| — | õunhappe sisaldus kuni 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus kuni 0,2 g/l.

veinide puhul, mida turustatakse pakendamata või pakendatult enne saagikoristusaastale järgneva aasta 1. oktoobrit, on lenduvate hapete sisaldus kuni 12,25 meq/l. Pärast seda kuupäeva on veinide lenduvate hapete sisaldus maksimaalselt 16,33 meq/l.

Iga pakendamata turustatava veinipartii vääveldioksiidi sisaldus on kuni 140 milligrammi liitri kohta.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 16,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

16,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %. Pärast rikastamist ei ületa veinide alkoholisisaldus 13 mahuprotsenti.

Viinapuude kasvatamine

Viljelustavad

Tihedus: puude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Reavahe ei või olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,80 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad: lõikamine on kohustuslik. See toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9). Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid: – deux astes’i lõikus (kaks pikka võrset), nn kaheõlaline Guyot’ lõikus või Médoci lõikus, kus puule peab jääma vähemalt 5 punga; – tavaline Guyot’ ja kombineeritud Guyot’ lõikamismeetod, mille puhul peab puule jääma 7 või enam punga; – kahetüveline või neljaharulise lehviku kujuline cots’ lõikus, mille puhul peab puule jääma vähemalt 12 punga.

b.   
  Maksimaalne saagikus

65 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-etLoirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, LudonMédoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Prignac-en-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, SaintVivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulacsur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, VendaysMontalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer ja Vertheuil.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Petit Verdot N’ |
| --- | --- |

’Petit Verdot N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Médoc“ geograafiline piirkond asub Gironde’i departemangus Garonne’i jõe vasakul kaldal, Gironde’ist kuni Bordeaux’ põhjaosani. See Médoci poolsaare viinamarjakasvatuse all olev osa ulatub ligi 80 kilomeetri kaugusele põhjast lõunasse ja pisut üle kümne kilomeetri idast läände, asudes 51 kommuuni territooriumil.

Médoci piirkonna sademeprofiil eristub mõõdukate hooajaliste kõikumiste ja atlantilise kliima kohta väga mõõduka sademetehulga poolest. Kuigi geograafilise piirkonna asukoht põhjapoolses osas muudab kliima jahedamaks kui poolsaare lõunaosas, on sademete hulk väiksem. Need viinamarjakasvatusele soodsad kliimatingimused on tingitud soojuse stabiliseerivast mõjust, mille allikas on Atlandi ookean läänes ja Gironde’i suue idas. Mereline kliima, millele lisanduvad mõnel aastal vihmased madalrõhkkonnad sügisel, või vastupidi, kuum ja väga päikesepaisteline hilissügis, jätavad aastakäigule oma jälje.

Selle mõjul kujunenud viinamarjaistanduste maastikku iseloomustab madal reljeef (3–50 meetri kõrgusel merepinnast), mis on piiratud metsaga läänest ja Gironde’i suudmega idast. Lõunast põhja ulatuvad viinamarjaistanduste kruusased künkad, mida piiravad pisikesed ojad (jalles) ja viinamarjakasvatuseks mittekasutatavad soisemad alad.

Médoci piirkonna viinamarjakasvatusalasid, mis on kuulsad üle kogu maailma, on aegade jooksul täiustanud veinitootjate põlvkonnad. Aegade jooksul on veinitootjate hea mullastiku tundmine ja mullaomaduste optimeerimispüüdlused pinnase kuivendamise tehnikate abil võimaldanud arendada pika laagerdamisajaga punaste veinide tootmiseks kõige sobivamad viljelustavad. Sanitaarnõuete areng ja viinamarjaistanduse mehhaniseerimine ei ole muutnud veinivalmistajate soovi säilitada viinamarjakasvatustavasid, mis on kooskõlas eesmärgiga toota tunnustatud eripäraga punaseid veine.

Tänapäeval põhineb Médoci piirkonna viinamarjakasvatus põhiliselt sordil ‘Cabernet Sauvignon N’, mis on eelistatav viinamarjasort kiviste muldade korral, sordil ‘Merlot N’, mida hinnatakse selle puuviljalisuse pärast, sordil ‘Cabernet Franc N’, mis sobib lubjakivipinnase puhul, ning sordil ‘Petit Verdot N’, mis kasvab soojas ja vett läbilaskvas pinnases. Kontrollitud päritolunimetusega „Médoc“ viinamarjasortide ja muldade selline mitmekesisus nõuab selektiivset lähenemist viinamarjaistanduste majandamisel.

Selline majandamine võimaldab saada väga küpseid ja terveid viinamarju, mille saagikust kontrollitakse. Soovitud kontsentratsiooniga veinide saamiseks on seega võimalik ka viinamarjade leotamine. Seetõttu on nende pehmendamiseks oluline vähemalt kuuekuuline laagerdamine.

Need tanniinised ja intensiivse värvusega veinid põhinevad peamiselt viinamarjasordil ‘Cabernet Sauvignon N’, mida segatakse viinamarjasordiga ‘Merlot N’, vähemal määral ka sortidega ‘Cabernet Franc N’ ja ‘Petit Verdot N’, või harvemini sortidega ‘Cot N’ ja ‘Carmenère N.’‘Cabernet Sauvignon N’ on traditsiooniline viinamarjasort ja annab „Médoc“ päritolunimetusega veinidele vürtsiseid nüansse. Viinamarjasordiga ‘Merlot N’ segamisel annab viimane veinidele ümarust, pehmust ja punaste puuviljade nüansse. Domineerides võimaldab ‘Merlot N’ kiiremini saavutada soovitud täiustunud aroome. Struktuursust ja komplekssust suurendab viinamarjasortide ‘Cabernet Franc N’ või ‘Petit Verdot N’ segamine, kusjuures viimane annab veinile ka värskust.

Tegemist on suurepäraste laagerdamisomadustega veinidega.

Seda pika veinivalmistamise ajalooga piirkonda, mida läbib ka veinitee nimega Route des Vins, ilmestavad arvukad veinilossid (Châteaux), mitmekesise arhitektuuripärandiga suured hooned, mille naabruses asuvad väga väikesed põllumajanduslikud pereettevõtted, kelle veinitootmist, veinide turustamist ja müügiedendust toetavad veinitootjate ühistud.

Selle päritolunimetusega veinide maine on kujunenud ammusest ajast ja põhineb mõistel „Château“. Akvitaania hertsoginna ELEANORi ja Inglismaa tulevase kuninga HENRY PLANTAGENETi vahel 1152. aastal sõlmitud abieluga kaasnenud kaubandussidemete arendamine Inglismaaga mängis olulist rolli „Médoci“ veinide maine kujundamises välismaal.

Aastal 1647, kui „Jurade de Bordeaux“ andis välja ajaloo esimese Guyenne’i veinide klassifikatsiooni, olid valla „Médoc“ veinid oma maine juba kehtestanud. LOUIS XV valitsusajal täpsustati seda klassifikatsiooni piirkondade kaupa, liigitades need kõigepealt valdade, seejärel viinamarjaistanduste (crus) kaupa. Need erinevad liigitused viisid 1855. aastal Bordeaux’ veinide klassifitseerimiseni, millega liigitati „Médoci“ veinid Gironde’i omade alla. Lisaks sellele avaldati 1932. aastal liigitus „Crus Bourgeois du Médoc“.

Päritolunimetusega „Médoc“ veinide viimase nelja sajandi jooksul omandatud „aukraadid“ on saadud tänu nende kvaliteedile ja eripärale igal ajastul. Muutuvad kas maitsed või arenevad aegade jooksul veinivalmistustavad. Kaitstud päritolunimetusega „Médoc“ veinide täidlus ja värvus, nende potentsiaal arendada maitsebukette, tanniinide ja puuviljade kooslus tänu veinide segamisele (assamblaaž) eristavad neid kahtlemata nii „Bordeaux“ kui ka teiste Prantsusmaa veinide seas.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud erandina seoses veinide valmistamise ja laagerdamisega, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 19. juunil 2017: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychacet-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-desurDordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-deFronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-etCornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, SaintAignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-etAppelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-surl’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-deSoulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Blaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-deDouble, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denisde-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félixde-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-duPuch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-duBois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, SaintLaurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-deMontferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, SaintMartin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-deRieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, SaintPhilippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, SaintPierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, SaintRomain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, SaintVincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, SaintVivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, SainteCroix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-deCastillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Märgistusel võidakse osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Vin de Bordeaux – Médoc“ või „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Selle nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c0c6b3dd-b9e7-4b9d-a605-dc6ef93f4e88

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 24.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 248/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 248/32

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Pineau des Charentes“

Viitenumber: PDO-FR-A0489-AM01

Teate kuupäev: 10.5.2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Täiendav märge

Kirjeldus ja põhjused

I peatüki II punktis asendati lõik „mis selles tootespetsifikaadis sätestatud vanuse ja laagerdumistingimuste tõttu on tugeva „oksüdeeruva“ aroomiprofiiliga, komplekssed ja vanadele konjakitele iseloomulike omadustega“ lõiguga „vastab selles tootespetsifikaadis sätestatud tootmistingimustele“. See võimaldab sõnastust lihtsustada.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Tooteliigid

Kirjeldus ja põhjused

I peatüki III punkti lõik „valged ja roosad või punased liköörveinid“ asendati tekstiga „valged, roosad ja punased liköörveinid“. Eelmine sõnastus jätab mulje, nagu oleks ainult kaks tootekategooriat, kusjuures iga värv on eraldi tootekategooria.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Maatükkide tuvastamine

Kirjeldus ja põhjused

I peatüki IV punkt:

| — | punkti 2 alapunktis b asendati sõnad „riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité, edaspidi „INAO“) juures enne selle aasta 1. juulit, mis eelneb esimese saagideklaratsiooni aastale“ sõnadega „hiljemalt selle aasta 10. detsembril, mis eelneb esimese saagideklaratsiooni aastale, intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organi juures, kes edastab riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité, edaspidi „INAO“) teenuseid“. |
| --- | --- |

—

punkti 2 alapunktis b asendati sõnad „riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité, edaspidi „INAO“) juures enne selle aasta 1. juulit, mis eelneb esimese saagideklaratsiooni aastale“ sõnadega „hiljemalt selle aasta 10. detsembril, mis eelneb esimese saagideklaratsiooni aastale, intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organi juures, kes edastab riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité, edaspidi „INAO“) teenuseid“.

| — | punkti 2 alapunkti b lõigud: „Kõik maatükid, kus toodetud viinamarjavirret ei kasutata viie järjestikuse aasta jooksul kaitstud päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ tootmisel, eemaldatakse INAO pädeva riikliku komitee kindlaksmääratud maatükkide loetelust.
  INAO pädeva riikliku komitee tehtud maatükkide väljajätmise või tagasilükkamise põhjendatud otsus tehakse teatavaks huvitatud isikutele, kes saavad ühe kuu jooksul alates teate kättesaamisest teha INAO asutustele võimalikke asjakohaseid märkuseid.
  Need väited vaatab INAO pädev riiklik komitee uuesti läbi pärast ekspertide komitee arvamuse saamist“ jäeti välja. |
| --- | --- |

—

punkti 2 alapunkti b lõigud: „Kõik maatükid, kus toodetud viinamarjavirret ei kasutata viie järjestikuse aasta jooksul kaitstud päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ tootmisel, eemaldatakse INAO pädeva riikliku komitee kindlaksmääratud maatükkide loetelust.

INAO pädeva riikliku komitee tehtud maatükkide väljajätmise või tagasilükkamise põhjendatud otsus tehakse teatavaks huvitatud isikutele, kes saavad ühe kuu jooksul alates teate kättesaamisest teha INAO asutustele võimalikke asjakohaseid märkuseid.

Need väited vaatab INAO pädev riiklik komitee uuesti läbi pärast ekspertide komitee arvamuse saamist“ jäeti välja.

See muudatus tehti sellepärast, et kõnealune säte ei vasta enam geograafilise piiritlemise vahendina määratletud maatükkide kindlaksmääramisele. Kord, mis hõlmab maatükkide väljajätmist viie aasta möödumisel, mille jooksul ei ole esitatud taotlust, määratakse uuesti kindlaks vastavalt maatükkide kasutusele, mida haldab nimetuste kaitse ja haldamisega tegelev asutus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Viinamarjasort

Kirjeldus ja põhjused

I peatüki V punkt:

| — | pärast sõnu „‘Meslier Saint-François B’“ lisati sõnad „või ‘Gros Meslier B’“; |
| --- | --- |

—

pärast sõnu „‘Meslier Saint-François B’“ lisati sõnad „või ‘Gros Meslier B’“;

| — | pärast sõnu „‘Sémillon B’“ lisati sõnad „‘Trousseau Gris G’ (või ‘Chauché Gris G’)“. |
| --- | --- |

—

pärast sõnu „‘Sémillon B’“ lisati sõnad „‘Trousseau Gris G’ (või ‘Chauché Gris G’)“.

| — | lisati lause „Viinamarjasordi ‘Trousseau Gris G’ (või ‘Chauché Gris G’) osakaal ei või moodustada üle 10 % päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ viinamarjasortide valikust“. |
| --- | --- |

—

lisati lause „Viinamarjasordi ‘Trousseau Gris G’ (või ‘Chauché Gris G’) osakaal ei või moodustada üle 10 % päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ viinamarjasortide valikust“.

| — | sõna „või“ roosade ja punaste veinide vahel asendati sõnaga „ja“; |
| --- | --- |

—

sõna „või“ roosade ja punaste veinide vahel asendati sõnaga „ja“;

| — | sõnad „‘Cot N’ (või“ lisati enne sõnu „‘Malbec N’“ |
| --- | --- |

—

sõnad „‘Cot N’ (või“ lisati enne sõnu „‘Malbec N’“

Lisati sünonüümid viinamarjasortidele ‘Meslier de Saint François B’ ja ‘Malbec B’.

Samuti lisati võimalus istutada viinamarjasorte ‘Trousseau Gris G’ (või ‘Chauché Gris G’), mis on selles viinamarjaistanduses varasemalt kasutusel olnud vana sort. Sordi osakaal viinamarjasortide valikus ei või olla üle 10 %, et vähendada iseloomulike omaduste muutumise ohtu.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Saagikus

Kirjeldus ja põhjused

| — | VIII punkti alapunkt 1 asendati järgmisega:

  „Maaelu ja merekalapüügi seadustiku artiklis D. 645–7 nimetatud saagikus on 68 hektoliitrit viinamarjavirret hektari kohta“. |
| --- | --- |

—

VIII punkti alapunkt 1 asendati järgmisega:

„Maaelu ja merekalapüügi seadustiku artiklis D. 645–7 nimetatud saagikus on 68 hektoliitrit viinamarjavirret hektari kohta“.

| — | VIII punkti alapunkt 2 asendati järgmisega:

  „2.   Kogusaagikus
  Vastavalt maaelu ja merekalapüügi seadustiku artiklile D. 645–7 on liköörveini kindlaks määratud kogusaagikus 45 hektoliitrit hektari kohta ja viinamarjavirde kogusaagikus 85 hektoliitrit hektari kohta“. |
| --- | --- |

—

VIII punkti alapunkt 2 asendati järgmisega:

„2.   Kogusaagikus

Vastavalt maaelu ja merekalapüügi seadustiku artiklile D. 645–7 on liköörveini kindlaks määratud kogusaagikus 45 hektoliitrit hektari kohta ja viinamarjavirde kogusaagikus 85 hektoliitrit hektari kohta“.

| — | VIII punkti alapunkti 3 lisati järgmised sätted:

  „3.   Noorte viinapuude viljakandvus
  Kaitstud päritolunimetust „Pineau des Charentes“ ei või kasutada liköörveinide puhul, mille valmistamiseks kasutatud viinamarjavirre pärineb:






  — | noorte viinapuudega maatükkidelt üksnes alates teisest aastast, mis järgneb aastale, mil puud enne 31. juulit istutati; |
| --- | --- | --- |

—

VIII punkti alapunkti 3 lisati järgmised sätted:

„3.   Noorte viinapuude viljakandvus

Kaitstud päritolunimetust „Pineau des Charentes“ ei või kasutada liköörveinide puhul, mille valmistamiseks kasutatud viinamarjavirre pärineb:

—

noorte viinapuudega maatükkidelt üksnes alates teisest aastast, mis järgneb aastale, mil puud enne 31. juulit istutati;

| — | selliste viinapuudega maatükkidelt, mis on poogitud kohapeal või mis on ümberpoogitud, mitte varem kui esimesel aastal, mis järgneb aastale, mil enne 31. juulit toimus pookimine või ümberpookimine, ja niipea, kui maatükkidel kasvavad ainult päritolunimetuse jaoks heakskiidetud viinamarjasordid“. |
| --- | --- |

—

selliste viinapuudega maatükkidelt, mis on poogitud kohapeal või mis on ümberpoogitud, mitte varem kui esimesel aastal, mis järgneb aastale, mil enne 31. juulit toimus pookimine või ümberpookimine, ja niipea, kui maatükkidel kasvavad ainult päritolunimetuse jaoks heakskiidetud viinamarjasordid“.

Need muudatused vastavad viinamarjavirde 68 hektoliitri suuruse saagikuse lisamisele. Liköörveini kogusaagikust suurendati 42 hektoliitrilt 45 hektoliitrini hektari kohta. Konjaki (16 hektoliitrit puhast alkoholi hektari kohta) kogusaagikuse määramise tõttu muutus vajalikuks päritolunimetusega „Pineau des Charentes“ veinide kogusaagikuse suurendamine.

Lõigu „noorte viinapuudega maatükkidelt üksnes alates esimesest aastast, mis järgneb aastale, mil puud enne 31. juulit poogiti;“ väljajätmine tuleneb selle lisamisest järgmisesse lõiku.

Koonddokumenti punkti 5 on vastavalt muudetud.

6.   Veinitootmine

Veinitootmine

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

I peatüki IX punkt:

| — | Teise lõigu alapunktis a jäeti välja sõnad „mutage’i kasutamise ajal“, sest lause oli ülearune. |
| --- | --- |

—

Teise lõigu alapunktis a jäeti välja sõnad „mutage’i kasutamise ajal“, sest lause oli ülearune.

mutage

Punkt 3:

| — | lisati alapunkt b: „Roosasid liköörveine laagerdatakse vähemalt kaheksa kuud, millest vähemalt kuus kuud tammevaatides“. See võimaldab eristada päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ roosasid ja punaseid liköörveine, mis ei ole valmistatud samade eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

—

lisati alapunkt b: „Roosasid liköörveine laagerdatakse vähemalt kaheksa kuud, millest vähemalt kuus kuud tammevaatides“. See võimaldab eristada päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ roosasid ja punaseid liköörveine, mis ei ole valmistatud samade eeskirjade alusel.

See toob kaasa numeratsiooni muutuse; b, c, d, e muutuvad vastavalt tähtedeks c, d, e ja f.

| — | alapunktis e asendati number 5 numbriga 7. See vastab märke „vana“ (vieux) puhul vajalike laagerdumisaastate lisamisele, et saada kvaliteetsemat toodet. |
| --- | --- |

—

alapunktis e asendati number 5 numbriga 7. See vastab märke „vana“ (vieux) puhul vajalike laagerdumisaastate lisamisele, et saada kvaliteetsemat toodet.

vieux

| — | alapunktis f asendati number 10 numbriga 12. See vastab märke „väga vana“ (très vieux) puhul vajalike laagerdumisaastate lisamisele, et saada kvaliteetsemat toodet. |
| --- | --- |

—

alapunktis f asendati number 10 numbriga 12. See vastab märke „väga vana“ (très vieux) puhul vajalike laagerdumisaastate lisamisele, et saada kvaliteetsemat toodet.

très vieux

Punkt 5:

| — | alapunktis a kustutati sõnad „ja roosad veinid“ |
| --- | --- |

—

alapunktis a kustutati sõnad „ja roosad veinid“

| — | alapunkti a lisati üks rida:
  Roosad liköörveinid pärast kääritamisperioodi lõppu, alates selle aasta 1. juunist, mis järgneb saagikoristuse aastale. |
| --- | --- |

—

alapunkti a lisati üks rida:

Roosad liköörveinid pärast kääritamisperioodi lõppu, alates selle aasta 1. juunist, mis järgneb saagikoristuse aastale.

| — | alapunktis a asendati number 5 numbriga 7. |
| --- | --- |

—

alapunktis a asendati number 5 numbriga 7.

| — | alapunktis a asendati number 10 numbriga 12. |
| --- | --- |

—

alapunktis a asendati number 10 numbriga 12.

| — | alapunktis b asendati sõnad „selle aasta 1. oktoobrist, mis järgneb valmistamisaastale“ sõnadega:

  „ja mitte varem kui:
  roosad liköörveinid valmistamisaastale järgneva aasta 1. juunil.
  Punased liköörveinid valmistamisaastale järgneva aasta 1. oktoobril.
  Valged liköörveinid 1. aprillil kaks aastat pärast valmistamisaastat.“ |
| --- | --- |

—

alapunktis b asendati sõnad „selle aasta 1. oktoobrist, mis järgneb valmistamisaastale“ sõnadega:

„ja mitte varem kui:

roosad liköörveinid valmistamisaastale järgneva aasta 1. juunil.

Punased liköörveinid valmistamisaastale järgneva aasta 1. oktoobril.

Valged liköörveinid 1. aprillil kaks aastat pärast valmistamisaastat.“

| — | alapunktis c kustutati sõnad „garantiipitser“ ja „kinnitatud külge vähemalt kahes eksemplaris“ |
| --- | --- |

—

alapunktis c kustutati sõnad „garantiipitser“ ja „kinnitatud külge vähemalt kahes eksemplaris“

| — | alapunkti c lisati järgmine lõik:

  „0,50 liitristele ja suurematele mahutitele paigutatakse vähemalt kahes eksemplaris tempel, mille minimaalne läbimõõt on 20 mm. Väiksemate kui 0,50 liitriste mahutite puhul peab tempel olema lisatud vähemalt ühes nähtavas ja loetavas eksemplaris“. |
| --- | --- |

—

alapunkti c lisati järgmine lõik:

„0,50 liitristele ja suurematele mahutitele paigutatakse vähemalt kahes eksemplaris tempel, mille minimaalne läbimõõt on 20 mm. Väiksemate kui 0,50 liitriste mahutite puhul peab tempel olema lisatud vähemalt ühes nähtavas ja loetavas eksemplaris“.

Need muudatused vastavad roosade liköörveinide eristamisele punastest liköörveinidest, muudetud laagerdumisnõuetele märgete „vanad“ (vieux) ja „väga vanad“ (très vieux) puhul ning garantiipitseri asendamisele garantiitempliga.

vieux

très vieux

Koonddokumenti on niisuguse muudatuse järel muudetud.

7.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Punkt X:

| — | punkt 2 |
| --- | --- |

—

punkt 2

| — | esimeses lõigus asendati sõnad „võib olla“ sõnaga „on“ |
| --- | --- |

—

esimeses lõigus asendati sõnad „võib olla“ sõnaga „on“

| — | esimeses lõigus asendati sõna „ja“ sõnadega „päritolunimetus võib“ |
| --- | --- |

—

esimeses lõigus asendati sõna „ja“ sõnadega „päritolunimetus võib“

| — | esimeses lõigus lisati sõnad „või „eriti vanad (ekstra vieux)““ pärast sõnu „„väga vanad (très vieux)““ |
| --- | --- |

—

esimeses lõigus lisati sõnad „või „eriti vanad (ekstra vieux)““ pärast sõnu „„väga vanad (très vieux)““

ekstra vieux

très vieux

| — | esimeses lõigus asendati sõnad „vastavalt vähemalt viis või kümme aastat“ sõnadega „vt lähemalt I peatüki punkti IX kolmas lõik“ |
| --- | --- |

—

esimeses lõigus asendati sõnad „vastavalt vähemalt viis või kümme aastat“ sõnadega „vt lähemalt I peatüki punkti IX kolmas lõik“

| — | esimese lõigu lause „Seda tarbitakse peamiselt aperitiivina“ jäeti välja |
| --- | --- |

—

esimese lõigu lause „Seda tarbitakse peamiselt aperitiivina“ jäeti välja

| — | teise lõiku lisati järgmine lause: „Liköörveini „Pineau des Charentes“ tarbitakse peamiselt aperitiivina.“ |
| --- | --- |

—

teise lõiku lisati järgmine lause: „Liköörveini „Pineau des Charentes“ tarbitakse peamiselt aperitiivina.“

| — | kolmandasse lõiku lisati sõna „kuldne“ järele sõna „kerge“ |
| --- | --- |

—

kolmandasse lõiku lisati sõna „kuldne“ järele sõna „kerge“

neljas lõik asendati järgmiste sätetega:

„Punane „Pineau des Charentes“, millel on tugev värvus, on tihti värskelt korjatud punaste ja mustade puuviljade intensiivse aroomiga, millele lisanduvad magusad vürtsinoodid.

Roosa „Pineau des Charentes“ on aga kahvatut värvi ning sageli punaste marjade ja metsamarjade aroomiga“.

| — | viiendas lõigus lisati sõnad „ja kuivatatud pähklid (kreeka pähklid, röstitud mandlid)“ sõnade „kuivatatud puuviljad“ järele. |
| --- | --- |

—

viiendas lõigus lisati sõnad „ja kuivatatud pähklid (kreeka pähklid, röstitud mandlid)“ sõnade „kuivatatud puuviljad“ järele.

| — | viiendas lõigus asendati sõnad „vanad konjakid“ sõnadega „kaitstud päritolunimetusega kange alkohoolne jook „Cognac““. |
| --- | --- |

—

viiendas lõigus asendati sõnad „vanad konjakid“ sõnadega „kaitstud päritolunimetusega kange alkohoolne jook „Cognac““.

kuues lõik asendati järgmiste sätetega:

„Punane ja roosa „Pineau des Charentes“, mille puhul kasutatakse märget „vanad (vieux)“ või „väga vanad (très vieux)“, on katusekivi värvi. Tegemist on väga elegantsete veinidega, milles arenevad sageli välja šokolaadi- või alkoholis säilitatud puuvilja noodid, mis kujunevad vanadele kangetele alkohoolsetele jookidele kaitstud päritolunimetusega „Cognac“ omaste, oksüdeerumisel tekkivate aroomide sarnaseks“.

Muudatused puudutavad sõnastust.

Koonddokumenti on kõnealuse muudatuse tulemusena muudetud.

8.   Üleminekumeede

Üleminekumeede

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Puuduolevate viinapuude lävendit puudutav meede jäeti välja, kuna see oli kehtetu.

Lisati:

„2.   Laagerdumine

Märget „vana (vieux)“ võivad kuni 1. oktoobrini 2023 taotleda liköörveinid, mida on laagerdatud vähemalt viis aastat puitanumates. Märget „väga vana (très vieux)“ või „eriti vana (ekstra vieux)“ võivad kuni 1. oktoobrini 2023 taotleda liköörveinid, mida on laagerdatud vähemalt 10 aastat puitanumates“.

Selle muudatuse näol on tegemist üleminekumeetmega laagerdumisaja muutmiseks märgete „vana (vieux)“ ja „väga vana (très vieux)“ puhul.

vieux

très vieux

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Esitluse eeskirjad

Esitluse eeskirjad

XII punkti alapunkti 9 lisati järgmised lõigud:

„Päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ puhul võib kasutada vanust käsitlevat märget siis, kui toode on laagerdunud puitanumas üle kolme aasta. Märgitud vanus ei tohi ületada selle toote laagerdumisaega puitanumas. Viinamarjasortide segu puhul kehtib selle partii laagerdumise kestus, mis on puitanumas kõige vähem aega laagerdunud.

Vanuse märkimist käsitlevad sätted jõustuvad alates 1. aprillist 2020“.

See muudatus võimaldab Pineau Charentes’i vanust märkida alles pärast teatavat laagerdumisperioodi, et teavitada tarbijat põhjalikumalt.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Maatüki määramine

Maatüki määramine

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Kaitstud päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ tootespetsifikaadi II peatüki I punkt.

| — | I punkt asendati järgmiselt:

  „I.   Deklareerimiskohustused
  1.   Piirkonna määramise deklaratsioon
  Piirkonna määramise deklaratsioon tuleb esitada Charentes-Cognaci piirkonna tootmisharudevahelisele föderatsioonile, kes edastab asjakohase teabe intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile enne iga aasta 1. juulit järgneva aasta saagikoristuse kohta.
  Selles deklaratsioonis märgitakse ära maksimaalne pindala, mille pealt viinamarjavirde tootmiseks saaki koristatakse.
  2.   Maatüki kasutamise deklaratsioon
  Alates 2019. aasta saagikoristusest valmistatakse liköörveinid kindlaksmääratud maatükkidelt pärinevast viinamarjavirdest, mille kohta tuleb esitada maatüki kasutamise deklaratsioon.
  Maatüki kasutamise deklaratsioon tuleb esitada intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile hiljemalt iga aasta 10. detsembril järgmise aasta saagikoristuse kohta.
  Selles deklaratsioonis on iga maatüki kohta märgitud:
  katastritunnus: kommuun, jaotis, number;
  viinamarjasort;
  pindala, kuhu on istutatud viljakandavad viinapuud;
  ettevõtja nimi.
  3.   Valmistamise deklaratsioon
  Pärast viimast mutage’i (kange alkoholi lisamine veini) kasutamist koostatakse valmistamisdeklaratsioon, milles võetakse kokku järgmine:
  kasutatud viinamarjavirde üldkogus;
  kasutatud kange alkohoolse joogi „Cognac“ üldkogus;
  valmistatud liköörveinide üldkogus värvi järgi;
  viited maatükkidele ja aladele, kust viinamarjavirde valmistamiseks ette nähtud viinamarjad korjati.
  See deklaratsioon koostatakse kooskõlas tootmisregistriga.
  Deklaratsioon tuleb esitada enne saagikoristuse aasta 10. detsembrit tolli- ja kaudsete maksude peadirektoraadi (DGDDI) kohalikule teenistusele.
  Selle deklaratsiooni üks eksemplar tuleb edastada ka nii intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile kui ka INAO-le.
  4.   Taotluse deklaratsioon
  Et taotleda liköörveinide puhul kaitstud päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ kasutamist, mida võib täiendada märgetega „vana (vieux)“ või „väga vana (très vieux)“ (või selle ekvivalent „eriti vana (ekstra vieux)“), peab iga ettevõtja esitama intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile taotluse deklaratsiooni vähemalt 30 päeva enne partii ringlusse laskmist ja/või turustamist.
  Selles deklaratsioonis on täpsustatud:
  ettevõtja nimi või ärinimi;
  ettevõtja aadress;
  taotletud maht värvide järgi, mis võib olla täidetud ühe eespool osutatud punkti raames;
  hoiustamismeetodid: koht, anuma liik, identifitseerimine keldris (arv, maht).
  5.   Klassi alandamise deklaratsioon
  Iga ettevõtja, kes alandab kaitstud päritolunimetust „Pineau des Charentes“ kasutavate veinipartiide klassi, peab määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt esitama deklaratsiooni intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile hiljemalt 10 päeva pärast klassi alandamist“. |
| --- | --- |

—

I punkt asendati järgmiselt:

„I.   Deklareerimiskohustused

1.   Piirkonna määramise deklaratsioon

Piirkonna määramise deklaratsioon tuleb esitada Charentes-Cognaci piirkonna tootmisharudevahelisele föderatsioonile, kes edastab asjakohase teabe intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile enne iga aasta 1. juulit järgneva aasta saagikoristuse kohta.

Selles deklaratsioonis märgitakse ära maksimaalne pindala, mille pealt viinamarjavirde tootmiseks saaki koristatakse.

2.   Maatüki kasutamise deklaratsioon

Alates 2019. aasta saagikoristusest valmistatakse liköörveinid kindlaksmääratud maatükkidelt pärinevast viinamarjavirdest, mille kohta tuleb esitada maatüki kasutamise deklaratsioon.

Maatüki kasutamise deklaratsioon tuleb esitada intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile hiljemalt iga aasta 10. detsembril järgmise aasta saagikoristuse kohta.

Selles deklaratsioonis on iga maatüki kohta märgitud:

katastritunnus: kommuun, jaotis, number;

viinamarjasort;

pindala, kuhu on istutatud viljakandavad viinapuud;

ettevõtja nimi.

3.   Valmistamise deklaratsioon

Pärast viimast mutage’i (kange alkoholi lisamine veini) kasutamist koostatakse valmistamisdeklaratsioon, milles võetakse kokku järgmine:

kasutatud viinamarjavirde üldkogus;

kasutatud kange alkohoolse joogi „Cognac“ üldkogus;

valmistatud liköörveinide üldkogus värvi järgi;

viited maatükkidele ja aladele, kust viinamarjavirde valmistamiseks ette nähtud viinamarjad korjati.

See deklaratsioon koostatakse kooskõlas tootmisregistriga.

Deklaratsioon tuleb esitada enne saagikoristuse aasta 10. detsembrit tolli- ja kaudsete maksude peadirektoraadi (DGDDI) kohalikule teenistusele.

Selle deklaratsiooni üks eksemplar tuleb edastada ka nii intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile kui ka INAO-le.

4.   Taotluse deklaratsioon

Et taotleda liköörveinide puhul kaitstud päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ kasutamist, mida võib täiendada märgetega „vana (vieux)“ või „väga vana (très vieux)“ (või selle ekvivalent „eriti vana (ekstra vieux)“), peab iga ettevõtja esitama intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile taotluse deklaratsiooni vähemalt 30 päeva enne partii ringlusse laskmist ja/või turustamist.

Selles deklaratsioonis on täpsustatud:

ettevõtja nimi või ärinimi;

ettevõtja aadress;

taotletud maht värvide järgi, mis võib olla täidetud ühe eespool osutatud punkti raames;

hoiustamismeetodid: koht, anuma liik, identifitseerimine keldris (arv, maht).

5.   Klassi alandamise deklaratsioon

Iga ettevõtja, kes alandab kaitstud päritolunimetust „Pineau des Charentes“ kasutavate veinipartiide klassi, peab määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt esitama deklaratsiooni intellektuaalomandi kaitse ja haldamise organile hiljemalt 10 päeva pärast klassi alandamist“.

See muudatus vastab ka deklaratsiooni esitamise uuele korrale

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Kaitstud päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ tootespetsifikaadi III peatükki muudeti järgmiselt:

I punkti I alapunkt 1

| — | alapunktis d kustutati sõnad „ja garantiipitseri või garantiitempli lisamine“. |
| --- | --- |

—

alapunktis d kustutati sõnad „ja garantiipitseri või garantiitempli lisamine“.

II punkti alapunkt 2

| — | number „45011“ asendati märkega „NF EN ISO/CEI 17065“ |
| --- | --- |

—

number „45011“ asendati märkega „NF EN ISO/CEI 17065“

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Pineau des Charentes

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Valged, punased ja roosad liköörveinid, mis on valmistatud viinamarjadest, millele on mutage’i põhimõttel lisatud kanget alkoholi päritolunimetusega „Cognac“ (eelmise destilleerimisaasta eau de vie), mis pärineb samast põllumajanduslikust majapidamisest. Seda võib täiendada nimetustega „vana (vieux)“ või „väga vana (très vieux)“ vastavalt toote laagerdumisajale tammepuust anumas (vastavalt vähemalt 7 või 12 aastat). Seda tarbitakse peamiselt aperitiivina.

mutage

eau de vie

vieux

très vieux

Suus pakub „Pineau des Charentes“ värskeid ja ümaraid värske viinamarjavirde nüansse. „Cognac“ aitab kaasa toote tugevuse ja üldise tasakaalu saavutamisele tänu pikemale laagerdumisajale puitanumas.

Valge „Pineau des Charentes“ on kahvatukollase kuni kuldse värvusega ja selles arenevad sageli välja intensiivsed puuviljalised (värsked või suhkurdatud puuviljad) ning lillearoomid (valged lilled), samuti meenoodid.

Punane või roosa „Pineau des Charentes“ on kahvaturoosat kuni sügavpunast värvi. Punane „Pineau des Charentes“ on tihti värskelt korjatud mustade puuviljade intensiivse aroomiga, millele lisanduvad magusad vürtsinoodid. Roosa „Pineau des Charentes“ on sageli metsamarjade aroomiga, pakkudes vahel isegi luuviljade noote, kui laagerdumisaeg on pikem.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 22 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 16 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 75 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

22

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

16

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

75

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 2 200 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus peab olema maksimaalselt 3 meetrit.

Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetoditega nii, et igal hektaril on maksimaalselt 50 000 punga:

| — | tavaline või nn kaheõlaline Guyot’ lõikus, kus tüvel on kaks pikka võrset ja üks või kaks lühivõrset; |
| --- | --- |

—

tavaline või nn kaheõlaline Guyot’ lõikus, kus tüvel on kaks pikka võrset ja üks või kaks lühivõrset;

| — | nöörpuu- ehk kordonmeetodil lõikamine, kus lühikesele viljakandvale oksale jäetakse maksimaalselt kolm punga. |
| --- | --- |

—

nöörpuu- ehk kordonmeetodil lõikamine, kus lühikesele viljakandvale oksale jäetakse maksimaalselt kolm punga.

Kastmine on keelatud.

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

Liköörvein

Liköörvein

45 hektoliitrit hektari kohta

Viinamarjavirre

Viinamarjavirre

85 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, virde tootmine, liköörveinide valmistamine, laagerdamine ja pakendamine peavad toimuma järgmiste kommuunide territooriumil:

Charente-Maritime’i departemang:

Rochefort’i ringkond: kõik kommuunid

Saintes’i ringkond: kõik kommuunid

Saint-Jean-d’Angély ringkond: kõik kommuunid

Jonzaci ringkond: kõik kommuunid

La Rochelle’i ringkond:

| — | Ars-en-Ré kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Ars-en-Ré kanton: kõik kommuunid.

| — | Aytré kanton: Angoulins’i ja Aytré kommuunid. |
| --- | --- |

—

Aytré kanton: Angoulins’i ja Aytré kommuunid.

| — | La Jarrie kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

La Jarrie kanton: kõik kommuunid.

| — | La Rochelle’i kantonid 1, 2, 3, 4, 6, 7: La Rochelle’i kommuun. |
| --- | --- |

—

La Rochelle’i kantonid 1, 2, 3, 4, 6, 7: La Rochelle’i kommuun.

| — | La Rochelle’i kanton 5: Esnandes’i, Marsilly, Puilboreau, La Rochelle’i, Saint-Xandre’i kommuunid. |
| --- | --- |

—

La Rochelle’i kanton 5: Esnandes’i, Marsilly, Puilboreau, La Rochelle’i, Saint-Xandre’i kommuunid.

| — | La Rochelle’i kanton 8: Dompierre-sur-Meri, Périgny, La Rochelle’i kommuunid. |
| --- | --- |

—

La Rochelle’i kanton 8: Dompierre-sur-Meri, Périgny, La Rochelle’i kommuunid.

| — | La Rochelle’i kanton 9: L’Houmeau, Lagord’i, Nieul-sur-Meri, La Rochelle’i kommuunid. |
| --- | --- |

—

La Rochelle’i kanton 9: L’Houmeau, Lagord’i, Nieul-sur-Meri, La Rochelle’i kommuunid.

| — | Saint-Martin-de-Ré kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Saint-Martin-de-Ré kanton: kõik kommuunid.

| — | Courçoni kanton: Angliers’i, Benoni, Courçoni, Cramchabani, Ferrières-d’Aunis’, La Grève-sur-le-Mignoni, Le Gué-d’Alleré, La Laigne’i, Nuaillé-d’Aunis’, Saint-Cyr-du-Doret’, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Sauveur-d’Aunis’ kommuunid. |
| --- | --- |

—

Courçoni kanton: Angliers’i, Benoni, Courçoni, Cramchabani, Ferrières-d’Aunis’, La Grève-sur-le-Mignoni, Le Gué-d’Alleré, La Laigne’i, Nuaillé-d’Aunis’, Saint-Cyr-du-Doret’, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Sauveur-d’Aunis’ kommuunid.

| — | Marans’i kanton: Longèves’i, Saint-Oueni, Villedoux’ kommuunid. |
| --- | --- |

—

Marans’i kanton: Longèves’i, Saint-Oueni, Villedoux’ kommuunid.

Charente’i departemang:

Cognaci ringkond: kõik kommuunid

Angoulême’i ringkond

| — | Angoulême Esti kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Angoulême Esti kanton: kõik kommuunid.

| — | Angoulême Nord’i kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Angoulême Nord’i kanton: kõik kommuunid.

| — | Angoulême Ouesti kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Angoulême Ouesti kanton: kõik kommuunid.

| — | Blanzaci kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Blanzaci kanton: kõik kommuunid.

| — | Hiersaci kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Hiersaci kanton: kõik kommuunid.

| — | Saint-Amant-de-Boixe’i kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Saint-Amant-de-Boixe’i kanton: kõik kommuunid.

| — | Villebois-la-Valette’i kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Villebois-la-Valette’i kanton: kõik kommuunid.

| — | La Rochefoucauld’kanton: Agris’, Brie’, Bunzaci, Chazelles’i, Coulgens’i, Jauldes’i, Pranzaci, Rancogne’i, Rivières’i, La Rochette’i, Saint-Projet-Saint-Constant’i kommuunid. |
| --- | --- |

—

La Rochefoucauld’kanton: Agris’, Brie’, Bunzaci, Chazelles’i, Coulgens’i, Jauldes’i, Pranzaci, Rancogne’i, Rivières’i, La Rochette’i, Saint-Projet-Saint-Constant’i kommuunid.

| — | Montbroni kanton: Charras’, Feuillade’i, Grassaci, Mainzaci, Marthoni, Saint-Germain-de-Montbroni, Souffrignaci kommuunid. |
| --- | --- |

—

Montbroni kanton: Charras’, Feuillade’i, Grassaci, Mainzaci, Marthoni, Saint-Germain-de-Montbroni, Souffrignaci kommuunid.

Confolens’i ringkond

| — | Aigre’i kanton: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

—

Aigre’i kanton: kõik kommuunid.

| — | Ruffeci kanton: kommuunid Villegats ja Verteuil-surCharente. |
| --- | --- |

—

Ruffeci kanton: kommuunid Villegats ja Verteuil-surCharente.

| — | Mansle’i kanton: kommuunid Aunac, Bayers, Cellettes, Chenon, Fontclaireau, Fontenille, Juillé, Lichères, Lonnes, Mansle, Mouton, Moutonneau, Puyréaux, Saint-Amand-de-Bonnieure, Saint-Angeau, SaintCiers-sur-Bonnieure, Saint-Front, Saint-Groux, Sainte-Colombe, Valence, Villognon. |
| --- | --- |

—

Mansle’i kanton: kommuunid Aunac, Bayers, Cellettes, Chenon, Fontclaireau, Fontenille, Juillé, Lichères, Lonnes, Mansle, Mouton, Moutonneau, Puyréaux, Saint-Amand-de-Bonnieure, Saint-Angeau, SaintCiers-sur-Bonnieure, Saint-Front, Saint-Groux, Sainte-Colombe, Valence, Villognon.

| — | Villefagnani kanton: kommuunid Brettes, Courcôme, Longré, Raix, Salles de Villefagnan, Souvigné, Tuzie, Villefagnan. |
| --- | --- |

—

Villefagnani kanton: kommuunid Brettes, Courcôme, Longré, Raix, Salles de Villefagnan, Souvigné, Tuzie, Villefagnan.

Dordogne’i departemang:

Périgueux ringkond:

| — | Saint-Aulaye’ kanton: Chenaud’, Parcouli, Puymangou’, La Roche-Chalai’s, Saint-Aulaye’ kommuunid. |
| --- | --- |

—

Saint-Aulaye’ kanton: Chenaud’, Parcouli, Puymangou’, La Roche-Chalai’s, Saint-Aulaye’ kommuunid.

Deux-Sèvresi departemangu

Niort’i ringkond:

| — | Mauzé sur le Mignoni kanton: Le Bourdet’, Prin-Deyrançoni, Priaires’i, Mauzé-sur-le-Mignoni, La Rochénard’i, Usseau’ kommuunid. |
| --- | --- |

—

Mauzé sur le Mignoni kanton: Le Bourdet’, Prin-Deyrançoni, Priaires’i, Mauzé-sur-le-Mignoni, La Rochénard’i, Usseau’ kommuunid.

| — | Beauvoir-sur-Niort’i kanton: Beauvoir-sur-Niort’i, Belleville’i, La Foye-Montjault’, Granzay-Gripti, Prissé-La Charrière’i, SaintEtienne-la-Cigogne’i, Boisserolles’i, Thorigny sur le Mignoni kommuunid. |
| --- | --- |

—

Beauvoir-sur-Niort’i kanton: Beauvoir-sur-Niort’i, Belleville’i, La Foye-Montjault’, Granzay-Gripti, Prissé-La Charrière’i, SaintEtienne-la-Cigogne’i, Boisserolles’i, Thorigny sur le Mignoni kommuunid.

| — | Brioux-sur-Boutonne’i kanton: Le Vert’i kommuun. |
| --- | --- |

—

Brioux-sur-Boutonne’i kanton: Le Vert’i kommuun.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

| | ‘Cot N - Malbec N’ |
| --- | --- |

‘Cot N - Malbec N’

| | ‘Cabernet franc N’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc N’

| | ‘Cabernet-Sauvignon N’ |
| --- | --- |

‘Cabernet-Sauvignon N’

| | ‘Colombard B’ |
| --- | --- |

‘Colombard B’

| | ‘Folle blanche B’ |
| --- | --- |

‘Folle blanche B’

| | ‘Jurançon blanc B’ |
| --- | --- |

‘Jurançon blanc B’

| | ‘Ugni blanc B’ |
| --- | --- |

‘Ugni blanc B’

| | ‘Merlot blanc B’ |
| --- | --- |

‘Merlot blanc B’

| | ‘Meslier Saint-François B’ |
| --- | --- |

‘Meslier Saint-François B’

| | ‘Montils B’ |
| --- | --- |

‘Montils B’

| | ‘Sauvignon B’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon B’

| | ‘Semillon B’ |
| --- | --- |

‘Semillon B’

| | ‘Merlot N’ |
| --- | --- |

‘Merlot N’

8.   Seos(ed)

Seos(ed)

Geograafiline piirkond, mis vastab kaitstud päritolunimetuse „Cognac“ tootmispiirkonnale, asub Akvitaania madaliku põhjapoolses otsas. Täpsemalt piirneb see läänes Atlandi ookeaniga, lõunas Gironde’i suudmealaga, põhjas Ré ja Oléroni saartega ning idas Angoulême’iga ja Keskmassiivi esimeste eelmäestikega. Piirkond laiub nelja departemangu aladel.

Geograafiline piirkond on moodustunud settekompleksist, mis pärineb peamiselt ülem-juura ajastust (merepõhja settimisest tekkinud ranna-kuhjevall) Rochefort-Cognaci piirist põhja pool ja kriidiajastust (juura ajastu karbonaatse kivimi muutumine, millest moodustus jääksavi, savisetted, liiv ja kriit) lõunas.

Kliima on mõõdukas ookeanikliima. Olulist rolli mängivad aasta keskmine temperatuur, mis on umbes 13 °C, ja päikesepaisteline ilm, mida on ligikaudu 2 100 tundi aastas. Kliima on geograafilises piirkonnas ühtlane, välja arvatud rannikualadel, mis on päikesepaistelisemad ja kus on vähem temperatuurikõikumisi.

Talv on pehme ja niiske, alla nulli langevate temperatuuridega päevi on vähe. Kevadised miinuskraadid on harvad, kuid neid võib esineda kuni maikuu lõpuni. Suvi on soe, kuid mitte liiga kuum, samas võivad vahel esineda põuaperioodid.

Keskmine aastane sademetehulk on 800 – 1 000 mm, mis jaguneb aasta jooksul 130–150 päeva peale.

Kõige sagedamini esinevad mullad on savi-lubjamullad või lubjamullad, kuigi seal leidub veel palju erinevaid muldasid. Rannikualade ning eriti Ré ja Oléroni saarte mullad kalduvad olema liivase tekstuuriga. Lammidel asuva maa puhul kaitstud päritolunimetust ei kasutata.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjaistanduste kultuur ulatub selles piirkonnas roomlaste aega. Esmakordselt III sajandil Saintonge’is asutatud viinamarjaistandus laienes hiljem lõunasse ja sisemaa poole Aunis’s ja Augoumois’s (XIII sajandil).

Liköörveini „Pineau des Charentes“ päritolu käsitlev legend räägib, et 1589. aastal, kui Henri IV võimule sai, valas käpardist viinamarjakasvataja värsket viinamarjavirret vaati, mis sisaldas juba eau-de-vie’d „Cognac“. Oma käpardlikkuse tõttu maruvihasena asetas ta selle vaadi veinikeldri kõige pimedamasse nurka. Mõni aasta hiljem, kui mees soovis eemale asetatud anumat uuesti kasutada, avastas ta puhta, kuldse, puuviljalise ja kange vedeliku, mis maitses täiesti omanäoliselt.

eau-de-vie

Niisiis võlgnevad liköörveinid oma olemasolu kangele alkoholile „Cognac“, millega nad jagavad sama ajalugu.

Liköörveinid jäid pikaks ajaks omatarbimiseks mõeldud toodeteks. See traditsioon pani aluse liköörveini eripärale, sest isegi tänapäeval peavad kõik liköörveini „Pineau des Charentes“ tootmiseks ettenähtud viinamarjad pärinema ühest ja samast istandusest (olenemata sellest, kas see toodab viinamarjavirret või kanget alkohoolset jooki „Cognac“).

Aja jooksul on veinivalmistajad järk-järgult oma tavasid arendanud, et täiustada originaalset oskusteavet, mis hõlmab „Cognaci“ valmistamist, kõige küpsemate viinamarjade valimist, kange alkoholi lisamist, mis võimaldab tagada organoleptiliselt ühtlase ja tasakaalustatud toote ning rakendada segamiskunsti täiendavate liköörveini „Pineau des Charentes“ partiide ja aastakäikude vahel.

1920. aastatel koondus sektor loodud liköörveini „Pineau des Charentes“ valmistajate ametiühingu („Syndicat des Producteurs de Pineau des Charentes“) alla, millest sai 1943. aastal liköörveini „Pineau des Charentes“ tootjate, turustajate ja propageerijate ametiühing („Syndicat des producteurs, de promotion et de propagande du Pineau des Charentes“).

5. juulil 1935 kuulutati välja seadus, millega muudeti 6. mai 1919 päritolunimetuste kaitset käsitleva seaduse artikkel 12 kohaldatavaks liköörveinide suhtes, mis võivad kasutada nimetust „Pineau des Charentes“.

Kaitstud päritolunimetust „Pineau des Charentes“ tunnustati 12. oktoobri 1945 aasta dekreediga. „Pineau des Charentes“ on üks esimesi liköörveine, millele Prantsusmaal niisugune tunnustus osaks sai.

Liköörveini „Pineau des Charentes“ tootmine nõuab keskmiselt kahe maatüki suuruse ala kasutuselevõttu „Cognaci“ tootmiseks, ja üht maatükki viinamarjavirde tootmiseks. Seega, vastavalt ajalooliselt väljakujunenud taval põhinevale oskusteabele valib iga tootja oma talus sobivaimad maatükid kõige rikkalikuma viinamarjavirde tootmiseks ja jätab ülejäänud osa maatükist selliste happeliste, madala alkoholisisaldusega veinide tootmiseks, mis sobivad „Cognaci“ tootmiseks.

Mis puutub „Cognaci“ kasutusse ja selle tootmisega seotud oskusteabesse, siis võimaldab selle kasutamine tänu puitanumates laagerdumisele liköörveinidel „Pineau des Charentes“ omandada aromaatsed ja maitselised iseärasused ning neid parandada.

Pakendamise piiramine geograafilise piirkonnaga on seotud liköörveini „Pineau des Charentes“ tootmistavade ja peresisese tarbimisega. Selle eesmärk on säilitada konkreetse meetodi järgi välja töötatud toote omadused ja eripära pika laagerdumisajaga, võimaldades samal ajal tõhusamat toote kontrollimist.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Pakendamine

Pakendamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Valgeid liköörveine laagerdatakse vähemalt 18 kuud, millest vähemalt 12 kuud tammevaatides. Roosasid ja punaseid liköörveine laagerdatakse vastavalt vähemalt 8 kuud ja 12 kuud, millest vähemalt 6 kuud ja 8 kuud tammevaatides.

Veinid, mille puhul võib kasutada märget „vana (vieux)“, peavad olema laagerdunud vähemalt 7 aastat tammepuust anumates, ja veinid, mille puhul võib kasutada märget „väga vana (très vieux)“ (või selle ekvivalenti „eriti vana (ekstra vieux)“), peavad olema laagerdunud vähemalt 12 aastat tammepuust anumates.

vieux

très vieux

ekstra vieux

Geograafilises piirkonnas pakendamise kohustus tuleneb tootmistavadest ja algselt peresisesest tarbimisest ning selle eesmärk on säilitada päritolunimetusega „Pineau des Charentes“ toodete omadused ja eripära.

Selle toote valmistamine eeldab oskusteavet nii viinamarjasegude valmistamiseks kui ka toote laagerdamiseks puitanumate oksüdeerivas keskkonnas. Seejärel on vaja vältida toote transportimist ja piirata mis tahes töötlemist laagerdamise lõpus, et mitte kahjustada tehniliselt kontrollitud tootmismeetodi abil saadud omadusi. Peale selle võimaldab pakendamine üksnes geograafilises piirkonnas paremat jälgitavust ja hõlbustab toote kontrollimist.

Veine turustatakse tarbijale klaaspudelis, millel on garantiipitser või garantiitempel.

Märgistus

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| — | Aastakäigu võib ära märkida liköörveinide puhul, mis pärinevad 100 % samast „Pineau des Charentes“ valmistamisaastast. |
| --- | --- |

—

Aastakäigu võib ära märkida liköörveinide puhul, mis pärinevad 100 % samast „Pineau des Charentes“ valmistamisaastast.

| — | Päritolunimetust võib täiendada märgetega „vana (vieux)“ ja „väga vana (très vieux)“ (või selle ekvivalendiga „eriti vana (ekstra vieux)“) liköörveinide puhul, mis vastavad käesolevas tootespetsifikaadis nende märgete kohta sätestatud tootmistingimustele. |
| --- | --- |

—

Päritolunimetust võib täiendada märgetega „vana (vieux)“ ja „väga vana (très vieux)“ (või selle ekvivalendiga „eriti vana (ekstra vieux)“) liköörveinide puhul, mis vastavad käesolevas tootespetsifikaadis nende märgete kohta sätestatud tootmistingimustele.

vieux

très vieux

ekstra vieux

| — | Päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ puhul võib kasutada vanust puudutavad märget siis, kui toode on laagerdunud puitanumas üle kolme aasta. Märgitud vanus ei tohi ületada kõnealuse toote laagerdumisaega puitanumas. Viinamarjasortide segu puhul kehtib selle partii laagerdumise kestus, mis on puitanumas kõige vähem aega laagerdunud. |
| --- | --- |

—

Päritolunimetuse „Pineau des Charentes“ puhul võib kasutada vanust puudutavad märget siis, kui toode on laagerdunud puitanumas üle kolme aasta. Märgitud vanus ei tohi ületada kõnealuse toote laagerdumisaega puitanumas. Viinamarjasortide segu puhul kehtib selle partii laagerdumise kestus, mis on puitanumas kõige vähem aega laagerdunud.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0c371c80-33c1-440e-a943-9c8e2d3302d6

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---