# Eiropas Savienības C 225/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 225 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 5. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 225

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 5. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 225/01 | Komisijas paziņojums – Vadlīnijas par konkrētu Regulas (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības, noteikumu īstenošanu | 1 |
| 2019/C 225/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 225/01

Komisijas paziņojums – Vadlīnijas par konkrētu Regulas (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības, noteikumu īstenošanu

1

2019/C 225/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial) (
  1
  )

Suez Organique / Avril PA / Terrial

1

29

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 225/03 | Euro maiņas kurss | 30 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 225/03

Euro maiņas kurss

30

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 225/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 31 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 225/05 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 33 |
| 2019/C 225/06 | ACVN un AĢIN vīnu produkta specifikācijas standartgrozījumu saraksta publikācija | 38 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 225/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Leonard Green & Partners

Ares Management Corporation

Press Ganey Associates

1

31

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2019/C 225/05

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

33

2019/C 225/06

ACVN un AĢIN vīnu produkta specifikācijas standartgrozījumu saraksta publikācija

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 225/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Vadlīnijas par konkrētu Regulas (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības, noteikumu īstenošanu

(2019/C 225/01)

| Šā dokumenta mērķis

  Šis dokuments ir galvenokārt paredzēts barības nozares komersantiem un kompetentajām iestādēm, un tā mērķis ir sniegt norādījumus par barības higiēnas prasību īstenošanu, jo īpaši par barības uzņēmumu reģistrāciju. |
| --- |

Šā dokumenta mērķis

Šis dokuments ir galvenokārt paredzēts barības nozares komersantiem un kompetentajām iestādēm, un tā mērķis ir sniegt norādījumus par barības higiēnas prasību īstenošanu, jo īpaši par barības uzņēmumu reģistrāciju.

| Piezīme

  Šis ir attīstības procesā esošs dokuments, un tas tiks atjaunināts, ņemot vērā dalībvalstu, kompetento iestāžu, barības nozares komersantu un Komisijas Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāta pieredzi un informāciju. |
| --- |

Piezīme

Šis ir attīstības procesā esošs dokuments, un tas tiks atjaunināts, ņemot vērā dalībvalstu, kompetento iestāžu, barības nozares komersantu un Komisijas Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāta pieredzi un informāciju.

Saturs

| 1. | IEVADS | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | DEFINĪCIJAS | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | BARĪBAS NOZARES KOMERSANTU PIENĀKUMI | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PRIMĀRĀ RAŽOŠANA | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Vispārīgie apsvērumi | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Primārā ražošana “mazos daudzumos”, kā norādīts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Darbības saimniecības līmenī, kas nav uzskatāmas par primāro ražošanu | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | DARBĪBAS, KAS NAV IEKĻAUTAS BARĪBAS HIGIĒNAS REGULAS DARBĪBAS JOMĀ | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | UZŅĒMUMU REĢISTRĀCIJA UN APSTIPRINĀŠANA | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Uzņēmumu reģistrācija | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Tirgotāju reģistrācija | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Barības uzņēmumi un pārdošana internetā | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Uzņēmumu apstiprināšana | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.2. | Uzņēmumu apstiprināšana saskaņā ar valsts tiesībām | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 7. | BARĪBAS APRITES SĀKUMS | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Pārtikas un dzērienu nozares blakusprodukti un pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, ko paredzēts izmantot kā barošanas materiālu | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Blakusprodukti saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (zināma kā pamatdirektīva par atkritumiem – WFD) | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Galvenie tiesiskie pienākumi | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Tādu komersantu piemēri, kurus var vai nevar reģistrēt saskaņā ar Barības higiēnas regulu | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Nepārtikas nozares komersanti, kuri daļu savas produkcijas piegādā tieši vai netieši barības apritei, bet kuru galvenā darbība nav barības jomā | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Pārtikas uzņēmumi, kuri daļu savas produkcijas piegādā barības apritei, bet kuru galvenā darbība nav barības jomā | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes uzņēmumi un citi pārstrādes uzņēmumi, kuri piegādā barību barības nozares komersantiem | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 8. | BIEŽI UZDOTIE JAUTĀJUMI – BARĪBAS NOZARES KOMERSANTI | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | BIEŽI UZDOTIE JAUTĀJUMI – KOMPETENTĀS IESTĀDES | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | LABAS PRAKSES ROKASGRĀMATAS | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | ES rokasgrāmatas | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Valsts rokasgrāmatas | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| I PIELIKUMS | 24 |
| --- | --- |

| Tādu noteikumu un kritēriju nepilnīgs saraksts, ko dažas dalībvalstis ir ieviesušas savos valsts tiesību aktos attiecībā uz maziem daudzumiem, kā norādīts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā | 24 |
| --- | --- |

| ES DALĪBVALSTIS | 24 |
| --- | --- |

| CITAS EEZ VALSTIS | 25 |
| --- | --- |

| II PIELIKUMS | 26 |
| --- | --- |

| Tādu uzņēmumu saraksti, kas reģistrēti saskaņā ar Barības higiēnas regulas 9. pantu | 26 |
| --- | --- |

| ES DALĪBVALSTIS | 26 |
| --- | --- |

| CITAS EEZ VALSTIS | 27 |
| --- | --- |

| III PIELIKUMS | 28 |
| --- | --- |

| Pamatojoties uz Barības higiēnas regulas IV pielikumu par barības nozares uzņēmumu apstiprināšanu (atsauce uz Barības higiēnas regulas 10. pantu) | 28 |
| --- | --- |

1.   IEVADS

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības (1) (turpmāk – “Barības higiēnas regula”), piemēro kopš 2006. gada 1. janvāra. Tajā ir izklāstītas vispārīgas higiēnas prasības, kas barības nozares komersantiem jāievēro visos barības aprites posmos, sākot no barības primārās ražošanas, to ietverot, un līdz pat laišanai tirgū, to ietverot. Kopš Barības higiēnas regulas pieņemšanas dalībvalstu kompetentās iestādes un ieinteresētās personas ir lūgušas Komisijai precizēt vairākus minētās regulas aspektus. Šo vadlīniju mērķis ir atbildēt uz šiem pieprasījumiem.

Šajās vadlīnijās tiek sniegtas atbildes uz minētajiem pieprasījumiem saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu. Tāpēc ar tām netiek ieviesti jauni juridiskie noteikumi un tajās nav paredzēts pilnīgi aptvert visus noteikumus minētajās jomās. Turklāt dažos gadījumos vadlīniju formulējums attiecībā uz barības nozares komersantu reģistrācijas noteikumu piemērošanu ir paredzēts, lai paskaidrotu rīcības ierobežojumus, lai dalībvalstis piemērotu riska pārvaldības apsvērumus saskaņā ar savu situācijas novērtējumu vai apstākļiem to teritorijā.

Šo vadlīniju mērķis ir palīdzēt barības nozares komersantiem un valstu kompetentajām iestādēm pārtikas un barības apritē labāk izprast un pareizi un vienādi piemērot Barības higiēnas regulu. Tomēr ir svarīgi norādīt, ka tikai Eiropas Savienības Tiesai ir tiesības interpretēt Savienības tiesības ar galīgu saistošu spēku.

Lai pilnīgi saprastu dažādus Barības higiēnas regulas aspektus, ir ļoti svarīgi arī pārzināt citas Savienības tiesību aktu daļas un jo īpaši turpmāk minēto tiesību aktu principus un definīcijas:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (2) (“TSE regula”), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (2) (“TSE regula”),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3) (saukta arī par “vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu” – “VPATA”) (4), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3) (saukta arī par “vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu” – “VPATA”) (4),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (5), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (5),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6) (7), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6) (7),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu (8), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu (8),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (9) (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (9) (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula),

| — | Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (10). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (10).

2.   DEFINĪCIJAS

“Pārtikas higiēna” ir definēta Regulas (EK) Nr. 183/2005 3. panta a) punktā kā “pasākumi un nosacījumi, kas nepieciešami, lai kontrolētu apdraudējumu un nodrošinātu barības piemērotību dzīvnieku patēriņam, ņemot vērā tās paredzēto lietojumu”.

“Barība” (jeb “lopbarība”) ir definēta Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 4. punktā kā “jebkura pārstrādāta, daļēji pārstrādāta vai nepārstrādāta viela vai produkts, tostarp piedevas, ko paredzēts izbarot dzīvniekiem”.

“Barības primārā ražošana” ir definēta Regulas (EK) Nr. 183/2005 3. panta f) punktā kā “lauksaimniecības produktu tāda ražošana – tostarp audzēšana, novākšana, kā arī mājdzīvnieku slaukšana, audzēšana (pirms to nokaušanas) un zvejas darbība – kuras rezultātā iegūst produktus, kuri pēc to novākšanas, iegūšanas vai noķeršanas netiek īpaši apstrādāti, izņemot vienkāršu, fizisku apstrādi”.

“Barības uzņēmums” ir definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 5. punktā kā “jebkurš uzņēmums, kas nes peļņu vai ne, ir publisks vai privāts, kas saistīts ar jebkuru barības ražošanas, izgatavošanas, pārstrādes, uzglabāšanas, pārvadāšanas vai izplatīšanas operāciju, tostarp ar jebkuru ražotāju, kas ražo, pārstrādā vai uzglabā barību dzīvnieku barošanai savā saimniecībā”.

“Barības nozares komersants” (11) ir definēts Regulas (EK) Nr. 183/2005 3. panta b) punktā kā “fiziska vai juridiska persona, kas ir atbildīga par to, lai šīs personas kontrolē esošajā barības nozares uzņēmumā tiktu ievērotas šīs regulas prasības”.

“Laišana tirgū” ir definēta Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 8. punktā kā “pārtikas vai barības turēšana pārdošanas nolūkā, tostarp piedāvāšana pārdošanai vai jebkura cita veida nodošana par maksu vai bez tās, un pārdošana, izplatīšana un citāda nodošana”.

“Uzņēmums” ir definēts Regulas (EK) Nr. 183/2005 3. panta d) punktā kā “barības nozares uzņēmuma jebkura daļa”.

“Kompetenta iestāde” ir definēta Regulas (EK) Nr. 183/2005 3. panta e) punktā kā “dalībvalsts vai trešās valsts iestāde, kas norīkota veikt oficiālu kontroli”.

“Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti” ir definēta Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 1. punktā kā “dzīvnieku veseli ķermeņi vai to daļas, dzīvnieku izcelsmes produkti vai citi produkti, kas iegūti no dzīvniekiem, kas nav paredzēti cilvēku patēriņam, tostarp olšūnas, embrijus un spermu”.

“Atvasināti produkti” ir definēti Regulas (EK) Nr. 1069/2009 3. panta 2. punktā kā “produkti, kuri iegūti pēc viena vai vairākiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu apstrādes, transformēšanas vai pārstrādes posmiem”.

“Lolojumdzīvnieks” ir definēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā kā “tādas sugas neproduktīvs dzīvnieks, ko baro, audzē vai tur, bet kuru Kopienā parasti nelieto cilvēka uzturā”.

“Kažokādu dzīvnieki” ir definēti Regulas (EK) Nr. 767/2009 3. panta 2. punkta e) apakšpunktā kā “neproduktīvi dzīvnieki, ko baro, audzē vai tur kažokādu ražošanai un ko neizmanto cilvēka uzturā”.

“Agrākie pārtikas produkti” ir definēti Komisijas 2013. gada 16. janvāra Regulas (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (12), pielikuma A daļas 3. punktā kā “pārtikas produkti (izņemot ēdināšanas atkritumus), kas ražoti cilvēku patēriņam, pilnībā ievērojot ES pārtikas aprites tiesību aktus, taču praktisku vai loģistisku apsvērumu dēļ vai sakarā ar ražošanas problēmām vai iesaiņojuma defektiem, vai citiem defektiem tie vairs nav paredzēti cilvēku patēriņam, bet to lietošana barībā nerada nekādu veselības apdraudējumu”.

Šajās vadlīnijās turpmāk minētie termini ir definēti šādi:

“Pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam” ir pārtika, kas saražota cilvēku patēriņam, pilnībā ievērojot Savienības pārtikas aprites tiesību aktus, taču vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, kā noteikts 1.2. nodaļā Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam (13).

Pārtikas mazumtirgotāji var laist tirgū pārtiku, uzskatot to par pārtiku un ievērojot pārtikas aprites tiesību aktus, lai piedāvātu to barības nozares komersantiem, kas pārstrādā to barībā, kā noteikts 3.2.2. nodaļas b) punktā Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam.

Pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, neietver:

| — | pārtikas piedevas, fermentus un aromatizētājus, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (14), |
| --- | --- |

—

pārtikas piedevas, fermentus un aromatizētājus, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1331/2008, ar ko nosaka vienotu atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem (14),

| — | pārtikas piedevas, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvā 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (15), |
| --- | --- |

—

pārtikas piedevas, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīvā 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (15),

| — | ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta f) punktā un Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 22. punktā. |
| --- | --- |

—

ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta f) punktā un Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011 I pielikuma 22. punktā.

“Pārstrādes rūpnīca” ir uzņēmums Regulas (EK) Nr. 183/2005 3. panta d) punkta izpratnē, kas ražo barību, izmantojot apstrādes procesus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma B daļā par barības materiālu katalogu.

3.   BARĪBAS NOZARES KOMERSANTU PIENĀKUMI

Visiem pārtikas un barības nozares komersantiem ir jāizpilda Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētie vispārīgie pārtikas aprites tiesību aktu principi un prasības.

Turklāt barības nozares komersantiem ir jānodrošina atbilstība visiem ES tiesību aktiem barības nozarē, tostarp jo īpaši:

| — | Barības higiēnas regulai: tiem ir jānodrošina, lai barības uzņēmumā, ko tie kontrolē, būtu izpildītas visas regulā noteiktās prasības, lai nodrošinātu barības nekaitīgumu un izsekojamību, |
| --- | --- |

—

Barības higiēnas regulai: tiem ir jānodrošina, lai barības uzņēmumā, ko tie kontrolē, būtu izpildītas visas regulā noteiktās prasības, lai nodrošinātu barības nekaitīgumu un izsekojamību,

| — | Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulai: ja tie rīkojas ar dzīvnieku izcelsmes barību, tiem papildus Barības higiēnas regulai ir jāpilda arī attiecīgās prasības, kas paredzētas šajā konkrētajā regulā, |
| --- | --- |

—

Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulai: ja tie rīkojas ar dzīvnieku izcelsmes barību, tiem papildus Barības higiēnas regulai ir jāpilda arī attiecīgās prasības, kas paredzētas šajā konkrētajā regulā,

| — | TSE regulai: tiem ir jāizpilda visi ierobežojumi un prasības, kas īpaši noteiktas minētajā regulā un saistītajos īstenošanas tiesību aktos, attiecībā uz konkrētu dzīvnieku izcelsmes produktu iespējamu lietošanu barībā. |
| --- | --- |

—

TSE regulai: tiem ir jāizpilda visi ierobežojumi un prasības, kas īpaši noteiktas minētajā regulā un saistītajos īstenošanas tiesību aktos, attiecībā uz konkrētu dzīvnieku izcelsmes produktu iespējamu lietošanu barībā.

4.   PRIMĀRĀ RAŽOŠANA

4.1.   Vispārīgie apsvērumi

Barības higiēnas regula aptver arī barības primāro ražošanu. Barības primārā ražošana ir definēta Barības higiēnas regulas 3. panta f) punktā kā “lauksaimniecības produktu tāda ražošana – tostarp audzēšana, novākšana, kā arī mājdzīvnieku slaukšana, audzēšana (pirms to nokaušanas) un zvejas darbība – kuras rezultātā iegūst produktus, kuri pēc to novākšanas, iegūšanas vai noķeršanas netiek īpaši apstrādāti, izņemot vienkāršu, fizisku apstrādi”.

Barības primārajai ražošanai piemērojamie noteikumi ir izklāstīti Barības higiēnas regulas I pielikuma A daļā. Kā norādīts iepriekš, Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas un TSE regulas prasības attiecas arī uz barības nozares komersantiem, kuri rīkojas ar dzīvnieku izcelsmes barību un/vai baro ar to dzīvniekus.

Barības higiēnas regulas I pielikuma prasības attiecas uz barības nozares komersantu veiktām darbībām, kā norādīts minētās regulas 5. panta 1. punktā. Šis noteikums aptver darbības barības primārās ražošanas līmenī un šādas saistītās darbības:

| — | transportēšanu, uzglabāšanu un rīkošanos ar primārajiem produktiem ražošanas vietā, |
| --- | --- |

—

transportēšanu, uzglabāšanu un rīkošanos ar primārajiem produktiem ražošanas vietā,

| — | transporta operācijām, lai nogādātu primāros produktus no ražošanas vietas līdz uzņēmumam, un |
| --- | --- |

—

transporta operācijām, lai nogādātu primāros produktus no ražošanas vietas līdz uzņēmumam, un

| — | barības sajaukšanu savas saimniecības vajadzībām, neizmantojot barības piedevas vai premiksus, izņemot skābbarības piedevas. |
| --- | --- |

—

barības sajaukšanu savas saimniecības vajadzībām, neizmantojot barības piedevas vai premiksus, izņemot skābbarības piedevas.

Primārā ražošana (un saistītās darbības) attiecas uz darbībām saimniecībā vai līdzīgā līmenī un ietver cita starpā:

| — | tādu augu izcelsmes produktu kā graudu, augļu, dārzeņu un garšaugu ražošanu vai audzēšanu, kā arī to transportēšanu saimniecības teritorijā, kā arī produktu uzglabāšanu un rīcību ar tiem (būtiski nemainot to būtību) saimniecībā un to turpmāku transportēšanu līdz uzņēmumam, |
| --- | --- |

—

tādu augu izcelsmes produktu kā graudu, augļu, dārzeņu un garšaugu ražošanu vai audzēšanu, kā arī to transportēšanu saimniecības teritorijā, kā arī produktu uzglabāšanu un rīcību ar tiem (būtiski nemainot to būtību) saimniecībā un to turpmāku transportēšanu līdz uzņēmumam,

| — | dzīvnieku audzēšanu nokaušanai vai dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu saimniecības līmenī, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku audzēšanu nokaušanai vai dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu saimniecības līmenī,

| — | kukaiņu ražošanu, audzēšanu un vākšanu, |
| --- | --- |

—

kukaiņu ražošanu, audzēšanu un vākšanu,

| — | dažas primāro produktu, piemēram, aļģu un rupjās lopbarības, un/vai, piemēram, graudaugu, kas audzēti un novākti vienā saimniecībā, žāvēšanas paņēmienus.
  Šādas žāvēšanas darbības uzskata par normālām ikdienas darbībām barības primārās ražošanas līmenī saskaņā ar Barības higiēnas regulas 5. panta 1. punktu.
  Tomēr dažas žāvēšanas darbības, ko veic saimniecībā, var mainīt produktus un/vai ieviest jaunus barības apdraudējumus, piemēram, primāro produktu tieša žāvēšana ar degvielas avotu, kas var izraisīt bīstamu piesārņojumu (piemēram, dioksīnus). Šādu darbību nevar uzskatīt ne par normālu ikdienas darbību primārās ražošanas līmenī, ne saistītu ar primāro ražošanu, un tāpēc tā uzskatāma par darbību, kas minēta Barības higiēnas regulas 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

—

dažas primāro produktu, piemēram, aļģu un rupjās lopbarības, un/vai, piemēram, graudaugu, kas audzēti un novākti vienā saimniecībā, žāvēšanas paņēmienus.

Šādas žāvēšanas darbības uzskata par normālām ikdienas darbībām barības primārās ražošanas līmenī saskaņā ar Barības higiēnas regulas 5. panta 1. punktu.

Tomēr dažas žāvēšanas darbības, ko veic saimniecībā, var mainīt produktus un/vai ieviest jaunus barības apdraudējumus, piemēram, primāro produktu tieša žāvēšana ar degvielas avotu, kas var izraisīt bīstamu piesārņojumu (piemēram, dioksīnus). Šādu darbību nevar uzskatīt ne par normālu ikdienas darbību primārās ražošanas līmenī, ne saistītu ar primāro ražošanu, un tāpēc tā uzskatāma par darbību, kas minēta Barības higiēnas regulas 5. panta 2. punktā.

| Piebildes par primāro ražošanu:







  — | vispārīgi primārās ražošanas noteikumi ir izklāstīti Barības higiēnas regulas I pielikumā, |
| --- | --- |

Piebildes par primāro ražošanu:

—

vispārīgi primārās ražošanas noteikumi ir izklāstīti Barības higiēnas regulas I pielikumā,

| — | laba dzīvnieku barošanas prakse ir izklāstīta Barības higiēnas regulas III pielikumā, |
| --- | --- |

—

laba dzīvnieku barošanas prakse ir izklāstīta Barības higiēnas regulas III pielikumā,

| — | īpašas prasības attiecībā uz saimniecības dzīvnieku barošanu ar dzīvnieku izcelsmes barību, prasībām neatbilstošu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu reģistrēšanu un atļauto izmantošanu ir noteiktas TSE regulas IV pielikumā (barības aizliegums) un Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 11. panta 1. punktā un 14. panta d) punkta i) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

īpašas prasības attiecībā uz saimniecības dzīvnieku barošanu ar dzīvnieku izcelsmes barību, prasībām neatbilstošu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu reģistrēšanu un atļauto izmantošanu ir noteiktas TSE regulas IV pielikumā (barības aizliegums) un Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 11. panta 1. punktā un 14. panta d) punkta i) apakšpunktā.

4.2.   Primārā ražošana “mazos daudzumos”, kā norādīts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā

Barības higiēnas regula neattiecas uz primārās ražošanas barības tiešām piegādēm mazos daudzumos vietējā līmenī, ko ražotājs piegādā vietējām saimniecībām izmantošanai šajās saimniecībās.

Saskaņā ar Barības higiēnas regulas 2. panta 3. punktu dalībvalstis lemj par to, vai sīkāk definēt jēdzienu “mazi daudzumi” un paredzēt valsts tiesībās noteikumus un norādījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu barības nekaitīgumu (uz risku pamatota pieeja).

Dalībvalstis ir dažādi reglamentējušas šo jautājumu saskaņā ar samērīguma un subsidiaritātes principu atbilstīgi vietējiem nosacījumiem un vajadzībām.

Tādu noteikumu un kritēriju nepilnīgs saraksts, ko dažas dalībvalstis ir ieviesušas savos valsts tiesību aktos attiecībā uz “maziem daudzumiem”, kā norādīts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā, ir iekļauts šā dokumenta I pielikumā.

Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 20. panta 4. punkta d) apakšpunktu kompetentās iestādes var piešķirt atkāpi no Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulā paredzētā paziņošanas pienākuma komersantiem, kuri pārdod vietējā tirgū vai vietējos mazumtirdzniecības uzņēmumos mazus daudzumus vietējā līmenī ražotu lolojumdzīvnieku barību.

4.3.   Darbības saimniecības līmenī, kas nav uzskatāmas par primāro ražošanu

Papildus barības primārajai ražošanai daži barības nozares komersanti arī jauc barību savas saimniecības īpašajām vajadzībām, izmantojot barības piedevas vai premiksus, izņemot skābbarības maisījumus. Uz šo darbību attiecas Barības higiēnas regulas 5. panta 2. punkts, un šādiem komersantiem piemērojamie noteikumi ir paredzēti minētās regulas II pielikumā. Saskaņā ar Barības higiēnas regulas 6. pantu uz šiem lauksaimniekiem attiecas arī prasība ieviest attiecīgās procedūras, kuru pamatā ir HACCP principi. Dažās dalībvalstīs šos barības nozares komersantu sauc par “HACCP lauksaimniekiem”.

5.   DARBĪBAS, KAS NAV IEKĻAUTAS BARĪBAS HIGIĒNAS REGULAS DARBĪBAS JOMĀ

Saskaņā ar Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punktu minēto regulu neattiecina uz:

| a) | barības ražošanu mājas apstākļos pašpatēriņam:






  i) | pārtiku ražojošiem dzīvniekiem, ko tur pašpatēriņam (piemēram, privātās telpās audzētām dējējvistu olām, kas tiks izmantotas privātam patēriņam); |
| --- | --- | --- |

a)

barības ražošanu mājas apstākļos pašpatēriņam:

i)

pārtiku ražojošiem dzīvniekiem, ko tur pašpatēriņam (piemēram, privātās telpās audzētām dējējvistu olām, kas tiks izmantotas privātam patēriņam);

| ii) | dzīvniekiem, kas netiek turēti pārtikas ražošanai (piemēram, barības ražošanu privātam lolojumdzīvniekam vai kažokādu dzīvniekiem) (16); |
| --- | --- |

ii)

dzīvniekiem, kas netiek turēti pārtikas ražošanai (piemēram, barības ražošanu privātam lolojumdzīvniekam vai kažokādu dzīvniekiem) (16);

| b) | tādu pārtiku ražojošu dzīvnieku ēdināšanu, ko tur pašpatēriņam saimniecībā, vai ražotāja veiktu primāro produktu (piemēram, olu, piena, gaļas) piegādi mazos daudzumos galapatērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas tieši apgādā galapatērētāju; |
| --- | --- |

b)

tādu pārtiku ražojošu dzīvnieku ēdināšanu, ko tur pašpatēriņam saimniecībā, vai ražotāja veiktu primāro produktu (piemēram, olu, piena, gaļas) piegādi mazos daudzumos galapatērētājam vai vietējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas tieši apgādā galapatērētāju;

| c) | tādu dzīvnieku ēdināšanu, kas netiek turēti pārtikas ražošanai; |
| --- | --- |

c)

tādu dzīvnieku ēdināšanu, kas netiek turēti pārtikas ražošanai;

| d) | ražotāja primārās ražošanas barības tiešām piegādēm mazos daudzumos vietējām saimniecībām izmantošanai šajās saimniecībās (17); |
| --- | --- |

d)

ražotāja primārās ražošanas barības tiešām piegādēm mazos daudzumos vietējām saimniecībām izmantošanai šajās saimniecībās (17);

| e) | lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību. |
| --- | --- |

e)

lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību.

Barības higiēnas regulas 2. panta 3. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis var pieņemt valsts noteikumus un vadlīnijas, kas attiecas uz darbībām, kuras nav iekļautas Barības higiēnas regulas darbības jomā, ar ko tiek nodrošināta minētās regulas mērķu sasniegšana.

| Piebildes par darbībām, kas nav iekļautas Barības higiēnas regulas darbības jomā

  Regulas (EK) Nr. 178/2002 15. pantā ir noteikts, ka barību nelaiž tirgū un neizbaro nevienam produktīvajam vai neproduktīvajam dzīvniekam (18), ja tā ir kaitīga. |
| --- |

Piebildes par darbībām, kas nav iekļautas Barības higiēnas regulas darbības jomā

Regulas (EK) Nr. 178/2002 15. pantā ir noteikts, ka barību nelaiž tirgū un neizbaro nevienam produktīvajam vai neproduktīvajam dzīvniekam (18), ja tā ir kaitīga.

6.   UZŅĒMUMU REĢISTRĀCIJA UN APSTIPRINĀŠANA

6.1.   Uzņēmumu reģistrācija

Barības higiēnas regulas 9. panta 2. punktā ir noteikts, ka katram barības nozares komersanta kontrolē esošam uzņēmumam, kas darbojas jebkurā no barības ražošanas, apstrādes, uzglabāšanas, transportēšanas vai izplatīšanas stadijām, ir jābūt reģistrētam kompetentajā iestādē.

Kā minēts Barības higiēnas regulas (17) apsvērumā, šīs prasības mērķis ir nodrošināt izsekojamību no ražotāja līdz galalietotājam un veicināt efektīvas oficiālas kontroles īstenošanu.

“Reģistrācija” jo īpaši palīdz:

| — | valsts kompetentajām iestādēm uzzināt, kur atrodas uzņēmumi un kādas darbības tiek veiktas, lai varētu īstenot oficiālu kontroli, kad vien to uzskata par nepieciešamu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 31. pantu (19), kurā ir paredzēti oficiālas kontroles vispārīgi noteikumi, un |
| --- | --- |

—

valsts kompetentajām iestādēm uzzināt, kur atrodas uzņēmumi un kādas darbības tiek veiktas, lai varētu īstenot oficiālu kontroli, kad vien to uzskata par nepieciešamu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 882/2004 31. pantu (19), kurā ir paredzēti oficiālas kontroles vispārīgi noteikumi, un

| — | lai informētu barības nozares komersantus par attiecīgo ES un valsts tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

lai informētu barības nozares komersantus par attiecīgo ES un valsts tiesību aktu prasībām.

Reģistrācija ir procedūra, kad kompetentās iestādes tiek informētas (vismaz) par uzņēmumu nosaukumu un adresi, un attiecīgajām veiktajām darbībām. Jebkurā gadījumā saskaņā ar Barības higiēnas regulas 9. pantu katra dalībvalsts noteiks savas uzņēmumu reģistrācijas procedūras. Praktiskos aspektus var noteikt dalībvalstis (piemēram, viens kopīgs saraksts katrai darbībai vai divi vai vairāki atsevišķi saraksti).

Reģistrāciju saskaņā ar Barības higiēnas regulu un reģistrāciju saskaņā ar citiem ar barības nozari saistītiem ES tiesību aktiem var apvienot, ja ir izpildīti katras reģistrācijas sistēmas attiecīgie noteikumi un ja kompetentā iestāde pieņem lēmumu izmantot šo apvienoto reģistrācijas sistēmu.

Saskaņā ar Barības higiēnas regulas 19. panta 7. punktu dalībvalstis dara publiski pieejamus saskaņā ar 9. pantu reģistrēto uzņēmumu sarakstus. Dalībvalstīs pieejamā informācija ir iekļauta šā dokumentu II pielikumā.

6.1.1.   Tirgotāju reģistrācija

Daži uzņēmumi specializējas barības tirdzniecībā (“brokeri”). Tie var organizēt barības transportēšanu starp piegādātājiem vai līdz uzņēmumiem, tomēr ne vienmēr tie rīkojas ar barību vai glabā to savās telpās (kas faktiski varētu būt birojs).

Ja tie atbilst “barības nozares komersanta” definīcijai, tiek piemērota arī reģistrācijas prasība. Vajadzības gadījumā dažiem tirgotāju uzņēmumiem var pieprasīt “apstiprinājumu” (20).

6.1.2.   Barības uzņēmumi un pārdošana internetā

Daži uzņēmumi tirgo barību internetā. Lai gan šāda tirdzniecība nav īpaši pieminēta Barības higiēnas regulā, šādi uzņēmumi atbilst barības uzņēmuma definīcijai un uz tiem attiecas barības aprites tiesību aktu prasības, tostarp reģistrācijas prasības.

Attiecībā uz lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību internetā šāda veida tieša pārdošana lolojumdzīvnieku īpašniekiem būtu uzskatāma par “lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecības” darbības jomas daļu, kā noteikts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā. Citiem vārdiem sakot, Barības higiēnas regula neattiecas uz lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību internetā.

6.2.   Uzņēmumu apstiprināšana

Barības higiēnas regulas 10. panta 1. punktā ir noteikts, ka kompetentajai iestādei ir jāapstiprina konkrēti uzņēmumi, ja tie veic īpašas darbības, kas var radīt augstāku risku. Šajā gadījumā šādas darbības nevar veikt bez iepriekšēja apstiprinājuma.

Šīs darbības ir norādītas minētās regulas 10. panta 1. punktā par darbībām ar konkrētiem barības veidiem.

Dalībvalstis var noteikt papildu apstiprināšanas prasību saskaņā ar Barības higiēnas regulas 2. pantu, un papildu apstiprināšanas prasību var noteikt Komisijas regulā saskaņā ar tās pašas regulas 10. panta 3. punktu.

Apstiprināšana paredz, ka, pirms barības uzņēmumam tiek izsniegta atļauja laist tirgū savus produktus, apmeklējumā uz vietas ir jāpārbauda tiesību aktos paredzētie strukturālie/darbības nosacījumi.

6.2.1.   Uzņēmumi, kas jāapstiprina

Barības higiēnas regulas 10. panta 1. punktā paredzētā apstiprināšanas prasība attiecas uz uzņēmumiem, kuri veic šādas darbības:

| — | izgatavo un/vai laiž tirgū barības piedevas, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1831/2003 un kas minēti Barības higiēnas regulas IV pielikuma 1. nodaļā, |
| --- | --- |

—

izgatavo un/vai laiž tirgū barības piedevas, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1831/2003 un kas minēti Barības higiēnas regulas IV pielikuma 1. nodaļā,

| — | izgatavo un/vai laiž tirgū premiksus, kas gatavoti, izmantojot Barības higiēnas regulas IV pielikuma 2. nodaļā minētās barības piedevas, |
| --- | --- |

—

izgatavo un/vai laiž tirgū premiksus, kas gatavoti, izmantojot Barības higiēnas regulas IV pielikuma 2. nodaļā minētās barības piedevas,

| — | izgatavo laišanai tirgū vai vienīgi savas saimniecības vajadzībām ražo barības maisījumus, izmantojot barības piedevas vai premiksus, kas satur barības piedevas un kuri minēti Barības higiēnas regulas IV pielikuma 3. nodaļā. |
| --- | --- |

—

izgatavo laišanai tirgū vai vienīgi savas saimniecības vajadzībām ražo barības maisījumus, izmantojot barības piedevas vai premiksus, kas satur barības piedevas un kuri minēti Barības higiēnas regulas IV pielikuma 3. nodaļā.

| Piezīme

  Lakonisma un skaidrības nolūkā Barības higiēnas regulas IV pielikuma konsolidētā versija ir iekļauta šo vadlīniju III pielikumā, kurā nav atsauču uz produktiem, kuri iepriekš bija ietverti Direktīvā 82/471/EEK (kas ir atcelta), kā arī atsauču uz antibiotikām kā augšanas veicinātājiem, jo atsaucēm uz šiem produktiem IV pielikumā vairs nav nozīmes spēkā esošajos tiesību aktiem. |
| --- |

Piezīme

Lakonisma un skaidrības nolūkā Barības higiēnas regulas IV pielikuma konsolidētā versija ir iekļauta šo vadlīniju III pielikumā, kurā nav atsauču uz produktiem, kuri iepriekš bija ietverti Direktīvā 82/471/EEK (kas ir atcelta), kā arī atsauču uz antibiotikām kā augšanas veicinātājiem, jo atsaucēm uz šiem produktiem IV pielikumā vairs nav nozīmes spēkā esošajos tiesību aktiem.

Turklāt Barības higiēnas regulā ir noteikts, ka barības nozares komersantiem ir jānodrošina, ka uzņēmumus, kurus tie kontrolē un uz kuriem attiecas minētā regula, apstiprina kompetentā iestāde konkrētos citos apstākļos:

Barības higiēnas regulas II pielikumā ir noteikts, ka uzņēmumus apstiprina arī tad, ja tie, lai laistu tirgū produktus izmantošanai barībā, veic vienu vai vairākas no šādām darbībām (21):

| — | pārstrādā neapstrādātas augu eļļas, izņemot tos uzņēmumus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 852/2004 (22), |
| --- | --- |

—

pārstrādā neapstrādātas augu eļļas, izņemot tos uzņēmumus, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 852/2004 (22),

| — | iegūst taukskābes, pārstrādājot taukus, |
| --- | --- |

—

iegūst taukskābes, pārstrādājot taukus,

| — | ražo biodīzeļdegvielu, |
| --- | --- |

—

ražo biodīzeļdegvielu,

| — | maisa taukus |
| --- | --- |

—

maisa taukus

un,

| — | kā norādīts Regulas (EK) Nr. 141/2007 (23) 1. pantā, uzņēmumus, kuri izgatavo vai laiž tirgū barības piedevas, kas pieder pie kategorijas “Kokcidiostati un histomonostati”, |
| --- | --- |

—

kā norādīts Regulas (EK) Nr. 141/2007 (23) 1. pantā, uzņēmumus, kuri izgatavo vai laiž tirgū barības piedevas, kas pieder pie kategorijas “Kokcidiostati un histomonostati”,

| — | kā norādīts Regulas (ES) 2015/786 (24) 6. pantā, uzņēmumus, kuri veic detoksifikācijas procesu, |
| --- | --- |

—

kā norādīts Regulas (ES) 2015/786 (24) 6. pantā, uzņēmumus, kuri veic detoksifikācijas procesu,

| — | kā norādīts Regulas (EK) Nr. 767/2009 8. pantā, uzņēmumus, kuri izgatavo barību konkrētam barošanas mērķim, kas pārsniedz attiecīgo fiksēto maksimālo saturu kompleksajā barībā vairāk nekā 100 reižu. |
| --- | --- |

—

kā norādīts Regulas (EK) Nr. 767/2009 8. pantā, uzņēmumus, kuri izgatavo barību konkrētam barošanas mērķim, kas pārsniedz attiecīgo fiksēto maksimālo saturu kompleksajā barībā vairāk nekā 100 reižu.

Barības higiēnas regulas 19. panta 6. punktā ir teikts, ka Komisijai būtu jāapkopo un jādara publiski pieejami tādu uzņēmumu saraksti, kas dalībvalstīs apstiprināti saskaņā ar minētās regulas 13. pantu. Šī informācija ir pieejama Komisijas tīmekļa vietnē sadaļā “Dzīvnieku barība” (25).

6.2.2.   Uzņēmumu apstiprināšana saskaņā ar valsts tiesībām

Barības higiēnas regulas 10. panta 2. punkts ļauj dalībvalstīm pieprasīt apstiprināt barības uzņēmumus, kuri nav jāapstiprina saskaņā ar Savienības tiesībām.

Tā var būt ārstnieciskās dzīvnieku barības ražotāju gadījumā (kā norādīts Padomes Direktīvas 90/167/EEK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā), kuri ir apstiprināti dažās dalībvalstīs saskaņā ar Barības higiēnas regulas 10. panta 2. punktu.

7.   BARĪBAS APRITES SĀKUMS

Barības aprite ir ļoti sarežģīta, jo īpaši ņemot vērā daudzos barības materiālu avotus. Pārtikas izraisīti incidenti, t. i., iepriekšējie barības piesārņošanas gadījumi, kas negatīvi ietekmēja barības un pārtikas aprites nekaitīgumu, pierādīja arī to, cik svarīgi ir noteikt, kur sākas barības aprite, lai nodrošinātu produktu nekaitīgumu un pilnīgu izsekojamību.

Turklāt pēdējos gados agrāko pārtikas produktu izmantošana barībai ir pakāpeniski pieaugusi, mēģinot ierobežot pārtikas zudumu un izmešanu atkritumos un efektīvi izmantot pārtiku, kas ir nekaitīga, bet nevar tikt atkārtoti sadalīta lietošanai pārtikā ar pārtikas banku starpniecību. Šajā saistībā Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu pārtikas atkritumos izmestās pārtikas daudzuma samazināšanai kā paziņojuma par aprites ekonomiku (26) neatņemamu daļu, kura mērķis cita starpā ir veicināt tādas pārtikas lietderīgu izmantošanu dzīvnieku barošanai, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam.

Atkarībā no konkrētās situācijas katrā dalībvalstī ir pieņemtas dažādas pieejas uzņēmumu reģistrācijai, lai piemērotu Barības higiēnas regulas 9. panta 2. punktu tiem, kuri piegādā tikai daļu savas produkcijas barības apritei, bet kuru galvenā darbība nav barības jomā (piemēram, ieguves, ķīmijas vai pārtikas nozare), kas izraisījis dažādus secinājumus par šo uzņēmumu iekļaušanu Barības higiēnas regulas darbības jomā.

Attiecīgi komersanti ir ziņojuši par būtisku slogu, kas varētu kavēt vai pat novērst tādas pārtikas laišanu tirgū barības nozarē, kura vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, piemēram, dubulta reģistrēšanās kā pārtikas un barības komersantam vai nesaskaņotas reģistrācijas prasības pārtikas nozares komersantiem kā barības nozares komersantiem.

Tāpēc ir vajadzīgs skaidrojums, lai uzlabotu un saskaņotu Barības higiēnas regulas īstenošanu, ņemot vērā dalībvalstu dažādo pieredzi un to, cik svarīgi ir kompetentajām iestādēm būt pilnīgi informētām par visām barības aprites saiknēm, vienlaikus mudinot izmantot praktisku pieeju. Šāds skaidrojums ir vajadzīgs, lai noteiktu Barības higiēnas regulas 5. panta 6. punkta (27) darbības jomu. Lai gan ir skaidrs, ka lauksaimniekiem ir jāiegūst un jāizmanto barība no tādiem uzņēmumiem, kas ir reģistrēti un/vai apstiprināti saskaņā ar Barības higiēnas regulu, ir vajadzīgi daži norādījumi par citu komersantu kvalificēšanu par “barības nozares komersantiem”.

Svarīgs Barības higiēnas regulas mērķis ir nodrošināt produktu nekaitīgumu un izsekojamību. No šāda skatpunkta būtu jāapsver turpmāk minētie kritēriji, lai noteiktu, vai uzņēmums būtu jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu un vai produktu var laist barības ķēdē, ņemot vērā attiecīgo tiesisko kontekstu:

| — | “barības” definīcija Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 4. punktā, kurā ir sniegta atsauce uz jebkuru pārstrādātu, daļēji pārstrādātu vai nepārstrādātu vielu vai produktu, tostarp piedevām, ko paredzēts izbarot dzīvniekiem. Tāpēc “barības” kvalificēšanā izšķirošs ir kritērijs par ieceri izbarot vielu vai produktu dzīvniekiem. Tāpēc komersanta iecere, piegādājot produktu, ir pamatkritērijs, kas jāņem vērā, nosakot, vai būtu jāpiemēro Barības higiēnas regulas prasības; |
| --- | --- |

—

“barības” definīcija Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 4. punktā, kurā ir sniegta atsauce uz jebkuru pārstrādātu, daļēji pārstrādātu vai nepārstrādātu vielu vai produktu, tostarp piedevām, ko paredzēts izbarot dzīvniekiem. Tāpēc “barības” kvalificēšanā izšķirošs ir kritērijs par ieceri izbarot vielu vai produktu dzīvniekiem. Tāpēc komersanta iecere, piegādājot produktu, ir pamatkritērijs, kas jāņem vērā, nosakot, vai būtu jāpiemēro Barības higiēnas regulas prasības;

| — | produkta tiesiskais statuss saskaņā ar attiecīgajos ES tiesību aktos noteikto klasifikāciju. Šāds tiesiskais statuss var būt, piemēram, pārtika, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai produkts, kas nav dzīvnieku izcelsmes, barība vai atkritumi, kā noteikts Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, |
| --- | --- |

—

produkta tiesiskais statuss saskaņā ar attiecīgajos ES tiesību aktos noteikto klasifikāciju. Šāds tiesiskais statuss var būt, piemēram, pārtika, dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai produkts, kas nav dzīvnieku izcelsmes, barība vai atkritumi, kā noteikts Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam,

| — | informācija, kas pievienota komersanta piegādātajiem produktiem, kad tie tiek laisti tirgū (piemēram, uz etiķetes vai komerciālajā dokumentā), |
| --- | --- |

—

informācija, kas pievienota komersanta piegādātajiem produktiem, kad tie tiek laisti tirgū (piemēram, uz etiķetes vai komerciālajā dokumentā),

| — | tā uzņēmuma veids, kurš izgatavoja produktu un no kura tas ir cēlies, un tā uzņēmuma veids, kuram ir piegādāts produkts, piemēram, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai agrāko pārtikas produktu pārstrādes rūpnīcas, barības uzņēmumi un saimniecības. |
| --- | --- |

—

tā uzņēmuma veids, kurš izgatavoja produktu un no kura tas ir cēlies, un tā uzņēmuma veids, kuram ir piegādāts produkts, piemēram, dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu vai agrāko pārtikas produktu pārstrādes rūpnīcas, barības uzņēmumi un saimniecības.

Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu gan komersantiem, gan kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, dažos konkrētos gadījumos varētu būt pieņemami, ka daži barības nozares komersanti iegūst produktus (28) no uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti (un/vai vajadzības gadījumā apstiprināti) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004 un/vai Regulu (EK) Nr. 853/2004, un/vai Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulu.

Barības nozares komersantam, kurš atbild par visām barības nekaitīguma prasībām, ir jānodrošina, ka produkta (29) kategorijas maiņa uz barības materiālu notiek atbilstīgi visiem attiecīgajiem barības nozares tiesību aktu noteikumiem, kā norādīts Barības higiēnas regulas 4. panta 1. punktā, tostarp ne tikai barības higiēnas noteikumiem, bet arī prasībām attiecībā jo īpaši uz piesārņotāju atlikumu ierobežojumiem un marķēšanu.

Arī tiem barības nozares komersantiem, kuri veic darbības, uz kurām neattiecas Barības higiēnas regulas 5. panta 1. punkts, ir jāievieš, jāīsteno un jāuztur pastāvīga rakstveida procedūra vai procedūras, pamatojoties uz HACCP principiem, kā noteikts Barības higiēnas regulas 6. pantā.

Turklāt, mainot produkta (30) kategoriju uz barības materiālu, barības nozares komersantam ir jāpievērš īpaša uzmanība visām prasībām un ierobežojumiem, kas paredzēti Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulā un TSE regulā (tostarp barības aizliegumam).

Jebkurā gadījumā kompetentās iestādes dalībvalstīs, pamatojoties uz attiecīgo īpašo darbību novērtējumu, var pieņemt lēmumu par to, vai komersanti ir jāreģistrē saskaņā Barības higiēnas regulu. Reģistrācija stiprina dalībvalstu oficiālo kontroles pasākumu sistēmas.

7.1.   Pārtikas un dzērienu nozares blakusprodukti un pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, ko paredzēts izmantot kā barošanas materiālu

7.1.1.   Blakusprodukti saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (31)
  un par dažu direktīvu atcelšanu (zināma kā pamatdirektīva par atkritumiem – WFD)

Liela daļa pārtikas un dzērienu nozares blakusproduktu tiek izmantoti dzīvnieku barošanai. Ražošanas procesi vairākās nozarēs (piemēram, eļļas augu sēklu drupināšanas vai cukura, cietes un iesala ražošanas nozarē) rada materiālus, ko pēc tam izmanto kā barību. Šādu materiālu, kas nav dzīvnieku izcelsmes, izmantošana barošanai atbilst aprites ekonomikas mērķim un jo īpaši atkritumu hierarhijai, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu. WFD ir ieviesti noteikumi, lai aizsargātu vidi un cilvēku veselību, novēršot vai samazinot atkritumu radīšanas un apsaimniekošanas negatīvo ietekmi, samazinot resursu izmantošanas vispārīgo ietekmi un uzlabojot šādas izmantošanas efektivitāti.

Materiāli, kas netiek ar nodomu radīti ražošanas procesā, ir ražošanas atlikumi un var būt vai nebūt atkritumi. Ražošanas atlikumu var uzskatīt par blakusproduktu un nevis atkritumiem vienīgi tad, ja ražošanas atlikumi atbilst WFD 5. panta 1. punktā paredzētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem, t. i., tie ir saražoti kā ražošanas procesa neatņemama daļa un to turpmāka izmantošana dzīvnieku barošanai ir likumīga un noteikta, bez papildu apstrādes ārpus konkrētā materiāla ražošanas procesa. Tāpēc šie blakusprodukti, kas tiks izmantoti dzīvnieku barošanai, ir barošanas materiāli.

WFD ir arī skaidri nodalīta apglabāšana un reģenerācija, turklāt atkritumu hierarhijā reģenerācijai (tostarp pārstrādei) ir augstāka prioritāte nekā apglabāšanai (WFD 4. pants) un reģenerētais produkts vairs nav atkritumi (ja ir izpildīti WFD 6. panta nosacījumi).

Dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, tostarp pārstrādāti produkti, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1069/2009, izņemot tos, kas paredzēti sadedzināšanai, apglabāšanai poligonā vai izmantošanai biogāzes vai kompostēšanas iekārtās, nav iekļauti WFD darbības jomā, ciktāl uz tiem attiecas citi Savienības tiesību akti (WFD 2. pants).

Sīkas norādes par WFD interpretēšanu ir pieejamas šādās EK publikācijās:

| — | Norādījumu dokuments par Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem galveno noteikumu interpretāciju (32) un |
| --- | --- |

—

Norādījumu dokuments par Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem galveno noteikumu interpretāciju (32) un

| — | Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Skaidrojošs paziņojums par atkritumiem un blakusproduktiem (33). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Skaidrojošs paziņojums par atkritumiem un blakusproduktiem (33).

Ir svarīgi, lai komersanti, kuri laiž produktus tirgū, lai tie nokļūtu barības apritē, skaidri apzīmētu šos produktus kā paredzētus izmantošanai barībā, jo produkti, kurus uzskata par “atkritumiem”, nevar vairs otrreiz nokļūt barības apritē vēlākā posmā.

7.1.2.   Galvenie tiesiskie pienākumi

Attiecībā uz barības nozares komersantu galvenajiem tiesiskajiem pienākumiem Barības higiēnas regulas 4. panta 1. punktā ir teikts: “Barības nozares komersanti nodrošina, ka visās ražošanas, apstrādes un izplatīšanas stadijās, ko tie kontrolē, tiek ievēroti Kopienas tiesību akti, ar šiem Kopienas tiesību aktiem saderīgie attiecīgās valsts tiesību akti un labas prakses principi. Tie jo īpaši nodrošina, ka tiek ievērotas atbilstīgas higiēnas prasības, kas noteiktas šajā regulā”.

Kā minēts iepriekš, daudzus blakusproduktus un pārtiku, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, barības nozares komersanti attiecīgā gadījumā var izmantot barības apritē. Barības nozares komersantiem ir jānodrošina, ka to darbības un tirgū laistie blakusprodukti un pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, atbilst ne tikai Barības higiēnas regulai, bet arī citiem attiecīgajiem tiesību aktiem, piemēram:

| — | Regulai (EK) Nr. 178/2002 (vispārīgie pārtikas aprites tiesību akti), |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 178/2002 (vispārīgie pārtikas aprites tiesību akti),

| — | Regulai (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu, |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu,

| — | Direktīvai 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (34), |
| --- | --- |

—

Direktīvai 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (34),

| — | Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulai un Regulai (ES) Nr. 142/2011 (ar ko īsteno Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulu), un |
| --- | --- |

—

Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulai un Regulai (ES) Nr. 142/2011 (ar ko īsteno Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulu), un

| — | TSE regulai. |
| --- | --- |

—

TSE regulai.

Tāpēc marķēšanas prasībām un komerciālajiem dokumentiem transportēšanas laikā attiecīgā gadījumā ir jāatbilst iepriekš minētajiem tiesību aktiem.

7.1.3.   Pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam

WFD ir grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem. Tā paredz, ka vielas, ko neveido dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti vai kas tos nesatur un ko ir paredzēts izmantot kā barību, nav ietvertas WFD darbības jomā, ciktāl uz tām attiecas citi Savienības tiesību akti, piemēram, Regula (EK) Nr. 767/2009.

Attiecībā uz pārtiku, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, papildu un sīkāki norādījumi ir sniegti Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, kuru mērķis ir veicināt konkrētas cilvēku patēriņam vairs neparedzētas pārtikas izmantošanu barībā, ar dzīvnieku izcelsmes produktiem un bez tiem. Šīm pamatnostādnēm būtu jāpalīdz valsts un vietējām kompetentajām iestādēm un komersantiem pārtikas apritē piemērot attiecīgos tiesību aktus.

Jo īpaši Pamatnostādņu par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, 3.2.2. nodaļā ir izklāstīti pasākumi, kuri paredzēti, lai palielinātu tādas pārtikas izmantošanu barošanai, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, un cita starpā ir ierosināts, ka noteiktos apstākļos pārtikas mazumtirgotāji varētu nereģistrēties saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

Īpaša uzmanība jāpievērš arī iepriekš minēto pamatnostādņu 1.3. nodaļas 1. attēlam “Shēma “No pārtikas par barību”” (35), kur ir sīki izklāstīts, kad produktu var tieši piegādāt barības uzņēmumam vai dzīvnieku izcelsmes produktu gadījumā vispirms piemērot Dzīvnieku blakusproduktu regulas nosacījumus.

Vispārīgie noteikumi, kas attiecas uz barības materiāliem, ir minēti Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma A daļā. Daudzi nozares blakusproduktu un atlikumu piemēri ir minēti šā pielikuma C daļā, jo īpaši 13. nodaļā.

Ir jāņem vērā arī tādu materiālu saraksts, kuru laišana tirgū vai lietošana dzīvnieku barošanas nolūkos ir ierobežota vai aizliegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 III pielikumu.

7.2.   Tādu komersantu piemēri, kurus var vai nevar reģistrēt saskaņā ar Barības higiēnas regulu

Atbilstīgi savām darbībām un iesaistītajiem uzņēmumiem daži komersanti varētu būt vai nebūt jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu, kā norādīts turpmāk.

7.2.1.   Nepārtikas nozares komersanti, kuri daļu savas produkcijas piegādā tieši vai netieši barības apritei, bet kuru galvenā darbība nav barības jomā

Piemēri:

| — | ķīmiskā rūpniecība: dzelzs sulfāta, organisko skābju, nātrija vai kalcija hlorīda ražošana, lai izgatavotu taukskābju sāļus, |
| --- | --- |

—

ķīmiskā rūpniecība: dzelzs sulfāta, organisko skābju, nātrija vai kalcija hlorīda ražošana, lai izgatavotu taukskābju sāļus,

| — | bioetanola ražošana: destilētāju cietās daļas, graudu proteīns, |
| --- | --- |

—

bioetanola ražošana: destilētāju cietās daļas, graudu proteīns,

| — | farmācijas nozare, |
| --- | --- |

—

farmācijas nozare,

| — | karjeru izstrāde/ieguve: minerāli. |
| --- | --- |

—

karjeru izstrāde/ieguve: minerāli.

| a) | Daži ražotāji vai piegādātāji dažkārt var nezināt, ka viņu produkti vai izejmateriāli pēc to pārdošanas var netieši nonākt barības apritē. Tādējādi viņiem var būt vai nebūt nodoma laist barību tirgū. Tas jo īpaši attiecas uz darbībām un/vai uzņēmumiem, kuriem parasti ir maza saistība ar barības nozari un parasti kuri var pārdot mazu daļu savu produktu (36) ar tādu komersantu starpniecību, kas ir starpnieki un kas varētu cita starpā iepludināt šos produktus barības apritē piedevu un/vai barības materiālu ražošanai. Piemēram:






  — | Konkrētu produktu (37) pirmais piegādātājs (piemēram, raktuves) nav jāuzskata par barības nozares komersantu, un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāpieprasa reģistrācija. Barības aprite sāktos tad, kad produktu paredzētu izmantot barības ražošanai. Piemēram, ja komersants, kas ir starpnieks, laiž tirgū produktus, lai pievērstu barības piedevu ražotāju uzmanību, tie abi ir jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu. |
| --- | --- | --- |

a)

Daži ražotāji vai piegādātāji dažkārt var nezināt, ka viņu produkti vai izejmateriāli pēc to pārdošanas var netieši nonākt barības apritē. Tādējādi viņiem var būt vai nebūt nodoma laist barību tirgū. Tas jo īpaši attiecas uz darbībām un/vai uzņēmumiem, kuriem parasti ir maza saistība ar barības nozari un parasti kuri var pārdot mazu daļu savu produktu (36) ar tādu komersantu starpniecību, kas ir starpnieki un kas varētu cita starpā iepludināt šos produktus barības apritē piedevu un/vai barības materiālu ražošanai. Piemēram:

—

Konkrētu produktu (37) pirmais piegādātājs (piemēram, raktuves) nav jāuzskata par barības nozares komersantu, un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāpieprasa reģistrācija. Barības aprite sāktos tad, kad produktu paredzētu izmantot barības ražošanai. Piemēram, ja komersants, kas ir starpnieks, laiž tirgū produktus, lai pievērstu barības piedevu ražotāju uzmanību, tie abi ir jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

| — | Tādu ķīmisko produktu (38) (piemēram, kalcija hidroksīda un sviestskābes) piegādātājs, ko vēlākā posmā varētu izmantot to ķīmiskās reakcijas rezultātā iegūtu barības piedevu/barības materiālu (piemēram, kalcija butirāta) ražošanai, nav jāuzskata par barības nozares komersantu, un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāprasa reģistrācija. Barības aprite sāktos tad, kad produktu paredzētu izmantot barības piedevu/barības materiālu ražošanai, un barības piedevu/barības materiālu ražotājs jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu. |
| --- | --- |

—

Tādu ķīmisko produktu (38) (piemēram, kalcija hidroksīda un sviestskābes) piegādātājs, ko vēlākā posmā varētu izmantot to ķīmiskās reakcijas rezultātā iegūtu barības piedevu/barības materiālu (piemēram, kalcija butirāta) ražošanai, nav jāuzskata par barības nozares komersantu, un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāprasa reģistrācija. Barības aprite sāktos tad, kad produktu paredzētu izmantot barības piedevu/barības materiālu ražošanai, un barības piedevu/barības materiālu ražotājs jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

| b) | Tomēr, ja pirmais piegādātājs laiž tirgū produktus ar nodomu izmantot tos kā barību, tostarp:






  — | barības piedevas (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003) |
| --- | --- | --- |

b)

Tomēr, ja pirmais piegādātājs laiž tirgū produktus ar nodomu izmantot tos kā barību, tostarp:

—

barības piedevas (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003)

| — | un/vai barības materiālus (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2009), |
| --- | --- |

—

un/vai barības materiālus (saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2009),

piegādātājs ir jāreģistrē kā barības nozares komersants saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

7.2.2.   Pārtikas uzņēmumi, kuri daļu savas produkcijas piegādā barības apritei, bet kuru galvenā darbība nav barības jomā

Šajos gadījumos pārtikas uzņēmuma nodoms var būt vai nebūt ražot barību, bet daļā darbību (mazā daļā vairumā gadījumu, bet ar dažiem izņēmumiem, piemēram, pārtikas uzņēmumi, kuri iegūst augu eļļu) tiek ražoti blakusprodukti un produkti, kas nav dzīvnieku izcelsmes, kuri bieži tiek izmantoti barības nozarē. Barības apritei var tikt piegādāti arī daži pārtikas produkti, kas nav paredzēti cilvēku patēriņam (39).

Attiecīgi, ņemot vērā šos kritērijus, lielākā vai mazākā mērā ir iespējamas turpmāk minētās situācijas.

| a) | Pārtikas uzņēmumi (tostarp mazumtirgotāji), kas piegādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus (tostarp dzīvnieku izcelsmes pārtiku, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu/agrākās pārtikas pārstrādes uzņēmumiem (40), kas tos pārstrādās barības materiālos (41)

  Piemēri ir produkti no:






  — | kautuvēm/gaļas sadalīšanas uzņēmumiem/gaļas pārstrādes uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

a)

Pārtikas uzņēmumi (tostarp mazumtirgotāji), kas piegādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus (tostarp dzīvnieku izcelsmes pārtiku, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam) dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu/agrākās pārtikas pārstrādes uzņēmumiem (40), kas tos pārstrādās barības materiālos (41)

Piemēri ir produkti no:

—

kautuvēm/gaļas sadalīšanas uzņēmumiem/gaļas pārstrādes uzņēmumiem,

| — | zivju sadalīšanas uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

zivju sadalīšanas uzņēmumiem,

| — | pārtikas pārstrādes nozares (konditorejas, makaronu vai picas nozare): produkti, kas satur tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus kā olas, pienu, gaļu vai zivis, un/vai pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam un kas satur šos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, |
| --- | --- |

—

pārtikas pārstrādes nozares (konditorejas, makaronu vai picas nozare): produkti, kas satur tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus kā olas, pienu, gaļu vai zivis, un/vai pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam un kas satur šos dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus,

| — | tādiem mazumtirgotājiem kā miesnieki, zivju apstrādātāji, |
| --- | --- |

—

tādiem mazumtirgotājiem kā miesnieki, zivju apstrādātāji,

| — | lielveikaliem. |
| --- | --- |

—

lielveikaliem.

Šajā gadījuma, kad pārtikas uzņēmumi piegādā produktus (42) turpmākai apstrādei uzņēmumiem, kuri pārstrādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, pārtikas uzņēmums nav jāuzskata par barības nozares komersantu, un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāprasa reģistrācija saskaņā ar Barības higiēnas regulu. Tādā gadījumā barības aprite sāktos ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu un/vai agrākās pārtikas pārstrādes uzņēmumu, kas ražo barības materiālus un kuram būtu jābūt reģistrētam saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

| b) | Pārtikas uzņēmumi (tostarp mazumtirgotāji), kuri piegādā pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, kas tos pārstrādās barības materiālos (43)

  Piemēri:






  — | pārtikas pārstrādes nozares (piemēram, saldētu dārzeņu, konservēšanas, dzērienu nozare): pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, |
| --- | --- | --- |

b)

Pārtikas uzņēmumi (tostarp mazumtirgotāji), kuri piegādā pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam, pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, kas tos pārstrādās barības materiālos (43)

Piemēri:

—

pārtikas pārstrādes nozares (piemēram, saldētu dārzeņu, konservēšanas, dzērienu nozare): pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam,

| — | maiznīcas: maize (kas nesatur dzīvnieku izcelsmes produktus), |
| --- | --- |

—

maiznīcas: maize (kas nesatur dzīvnieku izcelsmes produktus),

| — | lielveikali un citi mazumtirdzniecības veikali: dārzeņi, augļi u. c. |
| --- | --- |

—

lielveikali un citi mazumtirdzniecības veikali: dārzeņi, augļi u. c.

Šajā gadījuma, kad pārtikas uzņēmumi (tostarp mazumtirgotāji) piegādā produktus (44) turpmākai apstrādei pārstrādes uzņēmumiem, pārtikas uzņēmums nav jāuzskata par barības nozares komersantu, un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāprasa reģistrācija saskaņā ar Barības higiēnas regulu. Barības aprite var sākties ar pārstrādes uzņēmumu, kas ražo barības materiālus un kuram būtu jābūt reģistrētam saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

| c) | Pārtikas uzņēmumi (kas nav mazumtirgotāji), kuri piegādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un/vai atvasinātus produktus, tostarp agrākos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, barības nozares komersantiem (kas nav dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes uzņēmumi) (45)

  Piemēri:






  — | atkāpe attiecībā uz piensaimniecības nozari: piens, piena produkti un daži no piena atvasināti produkti, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 4. sadaļas II daļā. |
| --- | --- | --- |

c)

Pārtikas uzņēmumi (kas nav mazumtirgotāji), kuri piegādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un/vai atvasinātus produktus, tostarp agrākos dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktus, barības nozares komersantiem (kas nav dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes uzņēmumi) (45)

Piemēri:

—

atkāpe attiecībā uz piensaimniecības nozari: piens, piena produkti un daži no piena atvasināti produkti, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma II nodaļas 4. sadaļas II daļā.

Šajā gadījumā, kad pārtikas uzņēmumi tieši piegādā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus barības nozares komersantiem, lai tos izmantotu kā barības materiālus, barības nozares komersanti jāreģistrē kā barības nozares komersanti saskaņā ar Barības higiēnas regulu papildus reģistrācijai saskaņā a Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulu (46).

Ja barības nozares komersants, kuram tiek piegādāti blakusprodukti, ir lolojumdzīvnieku barības ražotājs, tas arī ir jāapstiprina saskaņā ar Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulu.

| d) | Pārtikas uzņēmumi (kas nav mazumtirgotāji), kuri piegādā blakusproduktus un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam (47), barības nozares komersantiem, kas nav pārstrādes uzņēmumi
  Piemēri:






  — | miltrūpniecība: klijas, kviešu klijas, |
| --- | --- | --- |

d)

Pārtikas uzņēmumi (kas nav mazumtirgotāji), kuri piegādā blakusproduktus un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam (47), barības nozares komersantiem, kas nav pārstrādes uzņēmumi

Piemēri:

—

miltrūpniecība: klijas, kviešu klijas,

| — | cukura rūpniecība: cukurbiešu mīkstums, |
| --- | --- |

—

cukura rūpniecība: cukurbiešu mīkstums,

| — | čipsu rūpniecība: kartupeļu mizas, |
| --- | --- |

—

čipsu rūpniecība: kartupeļu mizas,

| — | alus darītava: drabiņas, |
| --- | --- |

—

alus darītava: drabiņas,

| — | destilācijas rūpnīca: spirta rūpniecības mitrie blakusprodukti (WDG) un spirta rūpniecības sausie blakusprodukti ar nosēdumiem (DDGS), |
| --- | --- |

—

destilācijas rūpnīca: spirta rūpniecības mitrie blakusprodukti (WDG) un spirta rūpniecības sausie blakusprodukti ar nosēdumiem (DDGS),

| — | sulas ražošanas rūpnīca: apelsīnu mīkstums. |
| --- | --- |

—

sulas ražošanas rūpnīca: apelsīnu mīkstums.

Šajā gadījumā pārtikas uzņēmums jāuzskata par barības nozares komersantu un jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu, ja produktus ir paredzēts izbarot dzīvniekiem.

| e) | Barības nozares komersanti, kas nav pārstrādes uzņēmumi un iegūst no pārtikas mazumtirgotājiem mazus daudzumus pārtikas (tostarp pārtiku, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam), kas nav dzīvnieku izcelsmes
  Piemēri:






  — | Barības ražotāji amatnieki, kuri iegūst pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes, no vietējiem pārtikas mazumtirgotājiem |
| --- | --- | --- |

e)

Barības nozares komersanti, kas nav pārstrādes uzņēmumi un iegūst no pārtikas mazumtirgotājiem mazus daudzumus pārtikas (tostarp pārtiku, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam), kas nav dzīvnieku izcelsmes

Piemēri:

—

Barības ražotāji amatnieki, kuri iegūst pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes, no vietējiem pārtikas mazumtirgotājiem

Pārtikas mazumtirgotājs, kas reģistrēts vai apstiprināts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 852/2004, kurš laiž tirgū pārtiku kā tādu saskaņā ar pārtikas nozares tiesību aktiem, barības nozares komersanta vajadzībām, kurš savāc pārtiku, lai to pārveidotu par barību, vai tieši pārveido to par barību, nav uzskatāms par barības nozares komersantu un tāpēc kompetentajām iestādēm nav jāpieprasa reģistrācija saskaņā ar Barības higiēnas regulu. Tādā gadījumā barības aprite sāktos ar barības nozares komersantu, kurš izmantos izejmateriālus kā tādus un ražo galīgos barības maisījumus un kurš tad jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

Tādējādi, piemēram, tādi barības nozares komersanti kā mazi vietējie lolojumdzīvnieku barības ražotāji amatnieki (kas ražo suņu cepumus) varētu iegādāties konkrētu pārtiku arī no pārtikas mazumtirgotājiem, lai to izmantotu kā barības materiālu. Šie pārtikas mazumtirgotāji laiž tirgū lietošanai pārtikā paredzētas preces, ko šajā gadījumā barības nozares komersants plāno izmantot kā barības materiālus, vienmēr ņemot vērā tiesību aktos paredzētos noteikumus un ierobežojumus, lai būtu nodrošināts nekaitīgums un izsekojamība un lai kompetentās iestādes varētu viegli uzzināt par visiem piegādātājiem;

| — | Lauksaimnieki, kuri no vietējiem pārtikas mazumtirgotājiem iegūst pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam |
| --- | --- |

—

Lauksaimnieki, kuri no vietējiem pārtikas mazumtirgotājiem iegūst pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes un kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam

Barības higiēnas regulas 5. panta 6. punktā ir noteikts, ka lauksaimnieki iegūst un izmanto barību vienīgi no tādiem uzņēmumiem, kas ir reģistrēti un/vai apstiprināti saskaņā ar Barības higiēnas regulu. Tāpēc gadījumā, kad pārtikas mazumtirgotāji pārdod produktu kā barību, tie ir uzskatāmi par barības nozares komersantiem un jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu, jo jāuzskata, ka tie piegādā barības materiālu (agrākos pārtikas produktus), lai to izbarotu tieši dzīvniekiem saimniecībā.

7.2.3.   Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes uzņēmumi un citi pārstrādes uzņēmumi, kuri piegādā barību barības nozares komersantiem

Piemēri:

| — | pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu (PAP), dzīvnieku tauku u. c. ražošana, |
| --- | --- |

—

pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielu (PAP), dzīvnieku tauku u. c. ražošana,

| — | barības materiālu ražošana no pārtikas, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam (maize, cepumi, maizes rūpniecība, makaroni u. c.), |
| --- | --- |

—

barības materiālu ražošana no pārtikas, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam (maize, cepumi, maizes rūpniecība, makaroni u. c.),

| — | barības materiāla pārstrāde no cita barības materiāla; skābbarības ražošana no apelsīnu mīkstuma. |
| --- | --- |

—

barības materiāla pārstrāde no cita barības materiāla; skābbarības ražošana no apelsīnu mīkstuma.

Šajā gadījumā dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes uzņēmumi un agrāko pārtikas produktu pārstrādes uzņēmumi, kas piegādā barības materiālus barības nozares komersantiem, būtu jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

8.   BIEŽI UZDOTIE JAUTĀJUMI – BARĪBAS NOZARES KOMERSANTI

1. jautājums

“Man ir liellopu saimniecība. Es ražoju pats savu barību no graudiem, ko novācu pats no savas zemes. Ražojot šo barību, es izmantoju arī produktus, kas satur piedevas. Vai man ir jāpilda Regulas (EK) Nr. 183/2005 II pielikuma prasības?”

ATBILDE

ATBILDE

Daudzi barības produkti satur piedevas, un ir svarīgi pievērst lielāko uzmanību tam, kā produkts tiek piedāvāts tirgū. Visa barība ir jāpiedāvā tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 767/2009 vai Regulu (EK) Nr. 1831/2003.

Izmantojot produktus, kas tiek piedāvāti tirgū kā “piedeva” vai “premiksi”, lauksaimniekiem ir jānodrošina atbilstība Barības higiēnas regulas II pielikumam, izņemot “skābbarības piedevu” vai “skābbarības piedevu premiksu” gadījumā.

Izmantojot “papildbarību”, nav jānodrošina atbilstība Barības higiēnas regulas II pielikumam.

Robežlīnija starp premiksiem un papildbarību ir noteikta 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū 8. panta “Barības piedevu saturs” 1. punktā:

“neskarot nosacījumus, kas paredzēti attiecīgajā juridiskajā instrumentā, kas piešķir atļauju attiecīgajai barības piedevai, barības sastāvdaļu un papildbarības saturā nav iekļautas barības piedevas, kas pārsniedz attiecīgo fiksēto maksimālo saturu kompleksajā barībā vairāk nekā 100 reižu, vai kokcidiostatu un histomonostatu gadījumā – vairāk nekā piecas reizes”.

2. jautājums

2. jautājums

“Man ir liellopu saimniecība. Es ražoju pats savu barību no graudiem, ko novācu pats no savas zemes. Ražojot šo barību, es izmantoju arī piedevas/premiksus. Vai man ir jāreģistrē sava saimniecība? Atbilstība kuriem pielikumiem man ir jānodrošina? Vai man ir jāpieprasa apstiprinājums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 183/2005?”

ATBILDE

ATBILDE

Saimniecībām, kas ražo barību savu dzīvnieku barošanai, ir jābūt reģistrētām saskaņā ar Barības higiēnas regulu un šajā gadījumā jānodrošina atbilstība Barības higiēnas regulas I, II un III pielikumam.

Uz barības materiālu un barības maisījumu (papildbarību vai komplekso barību) primārā līmenī attiecas I pielikums un laba lauksaimniecības prakse Ja saimniecība izmanto barības piedevas (kas nav skābbarības piedevas) vai premiksus, ražojot barību lietošanai savā saimniecībā, tai piemēro II pielikumu un HACCP sistēmas.

HACCP

Lauksaimnieki izpilda III pielikuma noteikumus arī tad, kad tie baro produktīvos dzīvniekus.

Saimniecības, kas vienīgi savām vajadzībām ražo barības maisījumus, izmantojot barības piedevas vai premiksus, kas satur barības piedevas un kuri minēti Barības higiēnas regulas IV pielikuma 3. nodaļā, nodrošina, ka tās ir kompetento iestāžu apstiprinātas.

3. jautājums

3. jautājums

“Esmu zvejnieks, kurš ražo zivju ēsmu vietējiem zvejniekiem savā ciematā. Vai es esmu barības nozares komersants?”

ATBILDE

ATBILDE

Uzskata, ka zvejas ēsma, ko paredzēts izkaisīt, lai pievilinātu zivis teritorijā (bieži saukta par “grunts ēsmu”), atbilst Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētajai barības definīcijai.

Tāpēc šādas grunts ēsmas ražotāji ir uzskatāmi par barības nozares komersantiem, un tie ir jāreģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulu. Tomēr, ja grunts ēsma, ko paredzēts izmantot, lai pievilinātu zivis pašpatēriņam, tiek “ražota mājas apstākļos pašpatēriņam”, ražotāji ir atbrīvoti no reģistrācijas prasības saskaņā Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

Tomēr zivju ēsma, ko paredzēts piestiprināt zivju āķim un kuras mērķis tādējādi nav apmierināt dzīvnieka uztura vajadzības, nebūtu uzskatāma par dzīvnieku barību.

Tas atbilst arī Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā atsauci Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 18. pantā uz kāpuriem un tārpiem zivju ēsmai saistībā ar dzīvnieku barošanu (48) un Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma III nodaļas noteikumus.

48

4. jautājums

4. jautājums

“Esmu utilizācijas uzņēmuma īpašnieks. Es pērku produktus no pārtikas nozares komersantiem, lai ražotu barības materiālus, kurus pēc tam pārdodu barības maisījumu ražotājiem. Tomēr produktus, kurus es pērku, piegādātāji marķē kā atkritumus. Vai šāds mana piegādātāja marķējums ir pieņemams?”

ATBILDE

ATBILDE

Nē. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, kas sajaukti ar atkritumiem un marķēti kā atkritumi, nedrīkst izmantot lauksaimniecības dzīvnieku barošanai. Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus var izmantot vienīgi saskaņā ar tiesību aktiem dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu jomā, lai ražotu noteiktus tehniskos produktus, vai iznīcināt kā atkritumus.

Pārtikas uzņēmums (piemēram, kautuve) var piegādāt vienīgi 3. kategorijas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu pārstrādes uzņēmumam lauksaimniecības dzīvnieku barības ražošanas vajadzībām. Šajā gadījumā nav piemērojama pamatdirektīva par atkritumiem.

Tāpēc šie dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti būtu jāmarķē atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 142/2011 VIII pielikuma un Regulas (EK) Nr. 999/2001 V pielikuma prasībām.

Arī Barības higiēnas regulas II pielikuma sadaļas “RAŽOŠANA” 8. punktā ir noteikts, ka “produktu marķējumā skaidri norāda, vai tie paredzēti lietošanai barībā vai citiem mērķiem. Ja ir paziņots, ka produkta konkrēta partija nav paredzēta lietošanai barībā, komersants, kas barības apritē atrodas augstāk, šo paziņojumu vēlāk nemaina”.

Attiecībā uz pārtikas aprites nekaitīgumu un viengabalainību nedrīkstētu pieļaut, ka pārtika, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam un ir laista tirgū kā atkritumi, nokļūst barības apritē (49). Tādējādi barības nozares komersanti nevar izmantot šos produktus, ražojot barību savos uzņēmumos.

49

5. jautājums

5. jautājums

“Man ir barības uzņēmums. Kā norāda mans valsts kompetentās iestādes, man ir pienākums iegādāties produktus no tādiem barības vai pārtikas ražošanas uzņēmumiem, kuri ir reģistrēti vai apstiprināti saskaņā Regulu (EK) Nr. 183/2005. Tomēr, kad es pērku dažus produktus no uzņēmuma citā dalībvalstī un pieprasu pierādījumu tam, kas šis uzņēmums ir reģistrēts saskaņā ar regulu, minētais uzņēmums atbild, ka tas nav obligāti, jo valsts līmenī tas jau ir reģistrēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula).”

ATBILDE

ATBILDE

Ir piemērojama reģistrācija un/vai apstiprinājums saskaņā ar abām regulām. Dalībvalstis var nokārtot praktiskos aspektus (piemēram, vienots reģistrācijas/apstiprinājuma numurs vai nē, vienots saraksts, kas attiecas uz abām darbībām, vai divi dažādi saraksti).

Reģistrāciju saskaņā ar citiem ES tiesību aktiem, kas attiecas uz barības nozari, un reģistrāciju saskaņā ar Barības higiēnas regulu var apvienot, ja ir izpildīti katras reģistrācijas sistēmas attiecīgie noteikumi un ja kompetentā iestāde pieņem lēmumu izmantot šo apvienoto reģistrācijas sistēmu.

6. jautājums

6. jautājums

“Man pieder barības uzņēmums, kas ražo neapstrādātu lolojumdzīvnieku barību (50). Lolojumdzīvnieku barība var saturēt tādus produktus kā neapstrādāta gaļa (tostarp subprodukti, kauli un tauki) vai augļi un dārzeņi, augu eļļa, olīveļļa u. c.

Taču kā barības ķēdes komersantam man ir jābūt reģistrētam (vai apstiprinātam) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 183/2005 kā ikvienam barības ražotājam attiecībā uz produktīvajiem un neproduktīvajiem dzīvniekiem. Vai man būtu jāreģistrējas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/09 (24. pantu) vai Regulu (EK) Nr. 183/2005?”

ATBILDE

ATBILDE

Ir piemērojama reģistrācija un/vai apstiprinājums saskaņā ar abām regulām.

Jums jābūt apstiprinātam saskaņā ar Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 24. panta 1. punkta e) apakšpunktu un reģistrētam saskaņā ar Barības higiēnas regulas 9. pantu.

Kā lolojumdzīvnieku barības ražotājam jums jāpievērš uzmanība arī Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 21. un 22. pantā noteiktajām prasībām attiecībā uz izsekojamību, 28. pantā noteiktajām pašu pārbaudēm un 29. pantā noteiktajam HACCP plānam.

HACCP

Dalībvalstis var nokārtot praktiskos aspektus (piemēram, vienots reģistrācijas/apstiprinājuma numurs vai nē, vienots saraksts, kas attiecas uz abām darbībām, vai divi dažādi saraksti). Visām barības nozares komersantu darbībām ir jābūt sīki izklāstītām, un ir jānodrošina, ka uzņēmums atbilst Barības higiēnas regulā noteiktajām prasībām.

7. jautājums

7. jautājums

“Man ir interneta uzņēmums. Es importēju lolojumdzīvnieku barību un pārdodu to tieši lolojumdzīvnieku īpašniekiem. Vai var uzskatīt, ka uz mani attiecas Regulas (EK) Nr. 183/2005 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētais “mazumtirdzniecības” jēdziens?”

ATBILDE

ATBILDE

Tā kā nav konkrētu noteikumu par tirdzniecību internetā attiecībā uz barības higiēnu, nav pamata uzskatīt, ka tirdzniecība internetā ir ārpus lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecības jomas, kā norādīts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā. Tas ir tikai viens no daudziem uzņēmējdarbības modeļiem, kurā barība tāpat tiek apstrādāta un uzglabāta vietā, kur tā tiek pārdota vai piegādāta galalietotājiem. Citiem vārdiem sakot, attiecībā uz lolojumdzīvnieku barību, kas tiek pārdota internetā tieši galalietotājam (lolojumdzīvnieka īpašniekam), tieši nepiemēro Barības higiēnas regulu.

Barības higiēnas regulas piemērošana ir atkarīga no pašas darbības, nevis mazumtirgotāja kvalifikācijas dažādos uzņēmējdarbības posmos (“lolojumdzīvnieku barības mazumtirgotājs” vai “importētājs”). Barības higiēnas regulas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts, ka šo regulu piemēro barības importam trešās valstīs un eksportam no tām. Tāpēc, pat ja kāds nodarbojas ar lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību – darbību, kas nav Barības higiēnas regulas darbības jomā saskaņā ar tās 2. panta 2. punkta e) apakšpunktu, jebkurā gadījumā ir jānodrošina atbilstība Barības higiēnas regulai attiecībā uz lolojumdzīvnieku barības importu.

Tomēr neiekļaušana Barības higiēnas regulas darbības jomā nenozīmē to, ka tirgū laistai barībai nav jāpiemēro citas prasības, piemēram, attiecībā uz barības marķēšanu.

Taču, ja pārdošana internetā ietver barības pārdošanu ne tikai galalietotājiem, bet arī citiem uzņēmumiem, piemēro Barības higiēnas regulu.

Lolojumdzīvnieku barību var ievest Savienībā tikai tad, ja sūtījums atbilst visiem tiesību aktu noteikumiem dzīvnieku blakusproduktu jomā.

8. jautājums

8. jautājums

“Man pieder zooveikals, un es pārdodu lolojumdzīvnieku barību. Taču vienlaikus es pārdodu arī mazus daudzumus barības produktīvajām sugām, piemēram, trušiem vai vistām, patērētājiem, kuri audzē šos dzīvniekus pašpatēriņam. Tā kā lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecība nav ietverta Regulas (EK) Nr. 183/2005 darbības jomā, domāju, ka man nav jābūt reģistrētam.”

ATBILDE

ATBILDE

Faktiski lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecība nav ietverta Barības higiēnas regulas darbības jomā. Taču, piemēram, truši un vistas, nav uzskatāmi par lolojumdzīvniekiem, un tiem paredzētā barība nav izslēgta no Barības higiēnas regulas darbības jomas, tāpēc zooveikals būtu jāreģistrē vismaz saistībā ar šo darbību saskaņā ar 9. panta 2. punktu.

9. jautājums

9. jautājums

“Esmu veterinārārsts, kas vada dzīvnieku slimnīcu. Vienlaikus es piedāvāju saviem klientiem arī speciālus produktus dzīvnieku barošanai. Vai man ir jābūt reģistrētam saskaņā ar Barības higiēnas regulu?”

ATBILDE

ATBILDE

Produktīvajiem dzīvniekiem paredzētas barības ražošana un/vai pārdošana un lolojumdzīvnieku barības ražošana ir iekļauta Barības higiēnas regulas darbības jomā, un saistībā ar šīm darbībām veterinārķirurģijai vai klīnikai ir jābūt reģistrētai vai attiecīgā gadījumā jāsaņem atļauja saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

Lolojumdzīvnieku barības tirdzniecība ir uzskatāma par mazumtirdzniecību un tāpēc tā nav iekļauta Barības higiēnas regulā. Tomēr, piemēram, trušus un vistas, nevar uzskatīt par lolojumdzīvniekiem. Šiem dzīvniekiem paredzētās barības mazumtirdzniecība nav izslēgta no Barības higiēnas regulas darbības jomas un tāpēc šī darbība ir jāreģistrē vai attiecīgā gadījumā jāapstiprina saskaņā ar Barības higiēnas regulu.

9.   BIEŽI UZDOTIE JAUTĀJUMI – KOMPETENTĀS IESTĀDES

BIEŽI UZDOTIE JAUTĀJUMI – KOMPETENTĀS IESTĀDES

10. jautājums

10. jautājums

“Kā būtu interpretējams Regulas (EK) Nr. 183/2005 10. panta 1. punkta b) apakšpunkts – premiksu ražošanas apstiprināšana (51)?”

ATBILDE

ATBILDE

Barības higiēnas regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunkts ir šāds:

“barības nozares komersanti nodrošina, ka to kontrolē esošos uzņēmumus, uz kuriem attiecas šī regula, ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, ja ... izgatavo un/vai laiž tirgū premiksus, kas gatavoti, izmantojot šīs regulas IV pielikuma 2. nodaļā minētās barības piedevas”.

Tāpēc ir trīs veidu situācijas:

| — | barības nozares komersants ražo un laiž tirgū premiksus, |
| --- | --- |

—

barības nozares komersants ražo un laiž tirgū premiksus,

| — | barības nozares komersants laiž tirgū premiksus, |
| --- | --- |

—

barības nozares komersants laiž tirgū premiksus,

| — | barības nozares komersants ražo premiksus. |
| --- | --- |

—

barības nozares komersants ražo premiksus.

Pēdējais gadījums ir atbilstošs tikai tad, ja premiksu ražotājs darbojas pēc cita barības nozares komersanta rīkojuma vai ražotājs izmanto premiksus vienīgi savā uzņēmumā. Premiksu ražošana iekšējai lietošanai ir jo īpaši atbilstoša tādu piedevu gadījumā, kuras var izmantot barības maisījumu ražošanai vienīgi premiksu veidā.

Tādējādi visiem ražotājiem, kuri ražo savām vajadzībām un laišanai tirgū premiksus, kas satur IV pielikuma 2. nodaļā minētās piedevas, ir jāsaņem šīs darbības apstiprinājums.

11. jautājums

11. jautājums

“Lolojumdzīvnieku barība, ko atdod pārtikas bankām. Pēdējos gados ir palielinājies tās lolojumdzīvnieku barības daudzums, ko lielveikali ziedo pārtikas bankām, lai palīdzētu grūtās situācijās nonākušiem cilvēkiem, kuriem pieder lolojumdzīvnieki. Pārtikas bankas ir starpnieki, kuri sadala šos produktus, ko parasti pārdod par simbolisku cenu attiecīgajiem cilvēkiem. Ziedoti tiek ļoti dažādi produkti bez jebkādas saiknes starp tiem (dažādi izmēri, dažādi zīmoli u. c.). Vai šī darbība ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 183/2005 darbības jomā un vai lielveikalam būtu jāpieprasa pārtikas bankai nodrošināt ziedotās lolojumdzīvnieku barības izsekojamību?”

ATBILDE

ATBILDE

Saskaņā ar 2. panta 2. punkta e) apakšpunktu Barības higiēnas regula neattiecas uz lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību.

Varētu uzskatīt, ka lolojumdzīvnieku barības piegāde no lielveikaliem (un citiem mazumtirgotājiem) pārtikas bankām aizvien ir mazumtirdzniecības darbība saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tāpēc tā nav iekļauta Barības higiēnas regulas darbības jomā.

Tomēr saskaņā ar Barības higiēnas regulas 2. panta 3. punktu dalībvalstis var pieņemt noteikumus un ieteikumus, kas attiecas uz darbībām, kuras nav iekļautas Barības higiēnas regulas darbības jomā.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 178/2002 18. pantā paredzētās vispārīgās izsekojamības prasības (VIP) (52) ir piemērojamas visām darbībām, kas attiecas cita starpā uz visiem barības sadales posmiem, tostarp lolojumdzīvnieku barības piegādi no lielveikaliem pārtikas bankām. Minētais noteikums nodrošina vienīgi mērķa sasniegšanu, nevis līdzekļus. Pēc būtības tas nodrošina pietiekamu praktiskās pieejas elastību. Šādi, lai izpildītu izsekojamības prasības, organizācijām, kas piedalās šāda veida sadalē, ir jāreģistrē tas, kur tās iegūst lolojumdzīvnieku barību, un, ja tās piegādā lolojumdzīvnieku barību kādai citai organizācijai, tām ir jādokumentē arī tas, kam lolojumdzīvnieku barība ir piegādāta. Izsekojamībai nevajadzētu būt problēmai iepriekš iepakotas lolojumdzīvnieku barības gadījumā, taču dalībvalstīm var būt jāpievērš uzmanība lolojumdzīvnieku barībai, ko pārdod neiepakotu.

52

Papildu informācija ir pieejama vadlīnijās attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 par vispārīgiem pārtikas aprites tiesību aktiem 11., 12., 14., 17., 18., 19. un 20. panta īstenošanu (53).

53

Tādas lolojumdzīvnieku barības gadījumā, kas nav pārstrādāta lolojumdzīvnieku barība un kas sasniedz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu ražošanas ķēdes galīgo punktu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 142/2011 3. panta b) un c) apakšpunktu, pārtikas banka ir jāapstiprina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta i) vai j) apakšpunktu.

12. jautājums

12. jautājums

“Kā var aplūkot lolojumdzīvnieku barības pagaidu uzglabāšanas reģistrāciju saskaņā ar Barības higiēnas regulu?”

ATBILDE

ATBILDE

Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta e) apakšpunktā ir noteikts, ka: “šī regula neattiecas uz: ... lolojumdzīvnieku barības mazumtirdzniecību”.

Tā kā pagaidu uzglabāšanu var uzskatīt par mazumtirdzniecības uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 7. punktā sniegtās definīcijas plašākā izpratnē, var secināt, ka lolojumdzīvnieku pagaidu uzglabāšana parasti ir izslēgta no Barības higiēnas regulas darbības jomas un tāpēc kompetentajām iestādēm tā nav jāreģistrē.

Tomēr attiecībā uz lolojumdzīvnieku barības pagaidu glabāšanu Barības higiēnas regulā ir noteiktas prasības, kas jāņem vērā, jo uzglabāšanas darbības ir Barības higiēnas regulas darbības jomā, piemēram:

| — | regulas II pielikuma sadaļā “GLABĀŠANA UN TRANSPORTS” ir paredzētas prasības attiecībā uz barības uzglabāšanu, un tāpēc lolojumdzīvnieku barības pagaidu uzglabāšana ir uzņēmumi, kas rīkojas ar produktiem, ko uzskata par barību, un tie nedarbojas, ja kompetentā iestāde tos nav reģistrējusi; |
| --- | --- |

—

regulas II pielikuma sadaļā “GLABĀŠANA UN TRANSPORTS” ir paredzētas prasības attiecībā uz barības uzglabāšanu, un tāpēc lolojumdzīvnieku barības pagaidu uzglabāšana ir uzņēmumi, kas rīkojas ar produktiem, ko uzskata par barību, un tie nedarbojas, ja kompetentā iestāde tos nav reģistrējusi;

pagaidu uzglabāšana vairumtirdzniecības darbībās, kas aprobežojas ar transportu un glabāšanu, ir jāreģistrē. Ja vairumtirdzniecības darbības ietver ko vairāk par glabāšanu un transportu (piemēram, atkārtotu iepakošanu), lolojumdzīvnieku barības pagaidu glabāšanas gadījumā uzņēmumi ir jāreģistrē saskaņā ar 9. panta 2. punktu.

Tomēr, ņemot vērā 2. panta 2. punkta e) apakšpunktu, lolojumdzīvnieku barības pagaidu glabāšanas telpas, ko ekspluatē mazumtirgotāji, uz kuriem neattiecas Barības higiēnas regula, nav jāreģistrē, taču tām var piemērot Regulas (EK) Nr. 1069/2009 24. panta 1. punkta i) vai j) apakšpunktu.

13. jautājums

13. jautājums

“Man pieder noliktavas telpa, kurā tiek glabātas trešo personu piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 183/2005 IV pielikuma 1. nodaļā, un premiksi, kas satur Regulas (EK) Nr. 183/2005 IV pielikuma 2. nodaļā minētās piedevas. Vai man būtu jāsaņem apstiprinājums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 183/2005 10. pantu?”

ATBILDE

ATBILDE

Barības higiēnas regulas 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka apstiprina uzņēmumus, kas “izgatavo un/vai laiž tirgū barības piedevas, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1831/2003, vai produktus, uz ko attiecas Direktīva 82/471/EEK un kas minēti šīs regulas IV pielikuma 1. nodaļā”, un “izgatavo un/vai laiž tirgū premiksus, kas gatavoti, izmantojot šīs regulas IV pielikuma 2. nodaļā minētās barības piedevas”. Taču darbība “laišana tirgū” ir produktu īpašnieka (ražotāja un/vai starpnieka) atbildība. Tāpēc produktu īpašnieku apstiprina saskaņā ar Barības higiēnas regulas 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu un noliktavas telpas reģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulas 9. panta 2. punktu.

Tāpat transporta uzņēmumus, kas tikai transportē produktus, reģistrē saskaņā ar Barības higiēnas regulas 9. panta 2. punktu. Apstiprināšanas prasība nav vajadzīga.

10.   LABAS PRAKSES ROKASGRĀMATAS

LABAS PRAKSES ROKASGRĀMATAS

Ir jāveicina valsts un Kopienas labas prakses rokasgrāmatu izstrāde, izplatīšana un izmantošana. Tomēr barības nozares komersanti var brīvprātīgi izmantot šīs rokasgrāmatas.

Pamatnostādnes Kopienas labas prakses rokasgrāmatu izstrādei (54) tika sagatavotas kopā ar dalībvalstīm.

54

Šīs Kopienas labas prakses rokasgrāmatas tika izstrādātas saskaņā ar Barības higiēnas regulas 22. pantu. To saturs ir piemērojams visā ES nozarē, uz kuru tās attiecas, un tās ir piemērotas kā rokasgrāmatas Barības higiēnas regulas higiēnas un HACCP prasību izpildei.

HACCP

10.1.   ES rokasgrāmatas (55)

ES rokasgrāmatas

55

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja novērtēja turpmāk minētās Kopienas labas prakses rokasgrāmatas.

| — | Nosaukums: Kopienas labas prakses rokasgrāmata produktīviem dzīvniekiem paredzētu ES rūpniecisko barības maisījumu un premiksu ražošanas nozarei (56) – rokasgrāmata Eiropas barības ražotājiem.
  Autors: FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation). |
| --- | --- |

—

Nosaukums: Kopienas labas prakses rokasgrāmata produktīviem dzīvniekiem paredzētu ES rūpniecisko barības maisījumu un premiksu ražošanas nozarei (56) – rokasgrāmata Eiropas barības ražotājiem.

56

Autors: FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation).

FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés

57

Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation

| — | Nosaukums: Kopienas labas prakses rokasgrāmata barības piedevu un premiksu ražotājiem (58).
  Autors: FAMI-QS – Eiropas Barības piedevu un premiksu kvalitātes sistēmas asociācija (59). |
| --- | --- |

—

Nosaukums: Kopienas labas prakses rokasgrāmata barības piedevu un premiksu ražotājiem (58).

58

Autors: FAMI-QS – Eiropas Barības piedevu un premiksu kvalitātes sistēmas asociācija (59).

FAMI-QS

59

| — | Nosaukums: Labas prakses rokasgrāmata drošas lolojumdzīvnieku barības ražošanai (60).
  Autors: Eiropas Lolojumdzīvnieku barības rūpniecības federācija (61). |
| --- | --- |

—

Nosaukums: Labas prakses rokasgrāmata drošas lolojumdzīvnieku barības ražošanai (60).

60

Autors: Eiropas Lolojumdzīvnieku barības rūpniecības federācija (61).

61

| — | Nosaukums: Eiropas labas prakses rokasgrāmata nekaitīgu barības sastāvdaļu rūpnieciskai ražošanai (62).
  Autors:






  — | Starch Europe (63), |
| --- | --- | --- |

—

Nosaukums: Eiropas labas prakses rokasgrāmata nekaitīgu barības sastāvdaļu rūpnieciskai ražošanai (62).

62

Autors:

—

Starch Europe (63),

Starch Europe

63

| — | ES augu eļļas un proteīnmiltu ražošanas nozare (FEDIOL) (64), |
| --- | --- |

—

ES augu eļļas un proteīnmiltu ražošanas nozare (FEDIOL) (64),

FEDIOL

64

| — | Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (EBB) (65) |
| --- | --- |

—

Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (EBB) (65)

EBB

65

| — | sadarbībā ar Eiropas Barības sastāvdaļu nekaitīguma sertifikāciju (EFISC) (66). |
| --- | --- |

—

sadarbībā ar Eiropas Barības sastāvdaļu nekaitīguma sertifikāciju (EFISC) (66).

EFISC

66

Nozares atsauces dokumenti:

| — | nozares atsauces dokuments par nekaitīgu barības sastāvdaļu ražošanu cietes pārstrādes procesā, |
| --- | --- |

—

nozares atsauces dokuments par nekaitīgu barības sastāvdaļu ražošanu cietes pārstrādes procesā,

| — | nozares atsauces dokuments par nekaitīgu barības sastāvdaļu ražošanu eļļas augu sēklu drupināšanas un augu eļļas rafinēšanas procesā, |
| --- | --- |

—

nozares atsauces dokuments par nekaitīgu barības sastāvdaļu ražošanu eļļas augu sēklu drupināšanas un augu eļļas rafinēšanas procesā,

| — | nozares atsauces dokuments par nekaitīgu barības sastāvdaļu ražošanu biodīzeļdegvielas pārstrādes procesā, |
| --- | --- |

—

nozares atsauces dokuments par nekaitīgu barības sastāvdaļu ražošanu biodīzeļdegvielas pārstrādes procesā,

| — | Salmonella revidenta kontrolsaraksts, |
| --- | --- |

—

Salmonella revidenta kontrolsaraksts,

Salmonella

| — | Salmonella faktu lapa. |
| --- | --- |

—

Salmonella faktu lapa.

Salmonella

| — | Nosaukums: Eiropas labas higiēnas prakses rokasgrāmata graudaugu, eļļas augu sēklu, proteīnaugu, citu augu produktu un no tiem atvasinātu produktu vākšanai, glabāšanai, tirdzniecībai un transportam (67).
  Autors:






  — | Eiropas Graudaugu, rīsu, barības, eļļas augu sēklu, olīveļļas, eļļu, tauku un lauksaimniecības preču tirdzniecības asociācija (COCERAL) (68), |
| --- | --- | --- |

—

Nosaukums: Eiropas labas higiēnas prakses rokasgrāmata graudaugu, eļļas augu sēklu, proteīnaugu, citu augu produktu un no tiem atvasinātu produktu vākšanai, glabāšanai, tirdzniecībai un transportam (67).

67

Autors:

—

Eiropas Graudaugu, rīsu, barības, eļļas augu sēklu, olīveļļas, eļļu, tauku un lauksaimniecības preču tirdzniecības asociācija (COCERAL) (68),

COCERAL

68

| — | ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COGECA) (69), |
| --- | --- |

—

ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COGECA) (69),

COGECA

69

| — | Eiropas neiepakoto lauksaimniecības preču uzglabātāju, kuri darbojas Eiropas Savienībā, profesionālā apvienība (UNISTOCK) (70). |
| --- | --- |

—

Eiropas neiepakoto lauksaimniecības preču uzglabātāju, kuri darbojas Eiropas Savienībā, profesionālā apvienība (UNISTOCK) (70).

UNISTOCK

70

Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja regulāri pārskata rokasgrāmatas sadarbībā ar dalībniekiem un citām ieinteresētajām personām.

10.2.   Valsts rokasgrāmatas

Valsts rokasgrāmatas

Komisija ir izveidojusi valstu labas prakses rokasgrāmatu reģistru (71), lai padarītu tās pieejamas dalībvalstīm un barības un pārtikas nozares komersantiem.

71

---

(1)  OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

3

(4)  Papildu informācija par Regulu (EK) Nr. 178/2002 (tostarp atsevišķas vadlīnijas) ir pieejama Komisijas tīmekļa vietnē, izmantojot šādu saiti:

4

https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

5

(6)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  No 2019. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 882/2004 ir atcelta un aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp.

8

(9)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

9

(10)  OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.

10

(11)  Barības higiēnas regulā.

11

(12)  OV L 29, 30.1.2013., 1. lpp.

12

(13)  Komisijas Paziņojums 2018/C 133/02 (OV C 133, 16.4.2018., 2. lpp.).

13

(14)  OV L 354, 31.12.2008., 1. lpp.

14

(15)  OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.

15

(16)  Saskaņā ar Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 18. pantu kompetentās iestādes var noteikt konkrētu atkāpi no aizlieguma barot kažokādas dzīvniekus ar noteiktiem 2. kategorijas materiāliem un ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumiem.

16

(17)  Skatīt šo vadlīniju 4.2. nodaļu.

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta 1. punktā ir noteikts, ka neproduktīvo dzīvnieku barībai mutatis mutandis piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 15. pantā noteiktās prasības.

18

mutatis mutandis

(19)  146. pants Regulā (ES) 2017/625, ar ko no 2019. gada 14. decembra atceļ Regulu (EK) Nr. 882/2004.

19

(20)  Skatīt šo vadlīniju 6.2. nodaļu.

20

(21)  Komisijas 2012. gada 15. marta Regula (ES) Nr. 225/2012, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 183/2005 attiecībā uz to uzņēmumu apstiprināšanu, kas laiž tirgū no augu eļļām iegūtus produktus un tauku maisījumus izmantošanai barībā, un attiecībā uz īpašām prasībām eļļu, tauku un no tiem atvasinātu produktu ražošanai, uzglabāšanai, transportēšanai un dioksīna testēšanai (OV L 77, 16.3.2012., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 226, 25.6.2004., 3. lpp.).

22

(23)  Komisijas 2007. gada 14. februāra Regula (EK) Nr. 141/2007 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 183/2005 noteikto apstiprināšanas prasību barības nozares uzņēmumiem, kuri izgatavo vai laiž tirgū barības piedevas, kas pieder pie kategorijas “Kokcidiostati un histomonostati” (OV L 43, 15.12.2007., 9. lpp.).

23

(24)  Komisijas 2015. gada 19. maija Regula (ES) 2015/786, ar ko nosaka pieņemamības kritērijus detoksikācijas procesiem, kas piemēroti dzīvnieku barībai paredzētiem produktiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/32/EK (OV L 125, 21.5.2015., 10. lpp.).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en

25

(26)  “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015) 614 final).

26

(27)  Barības higiēnas regulas 5. panta 6. punktā ir noteikts, ka “barības nozares komersanti un lauksaimnieki iegūst un izmanto barību vienīgi no tādiem uzņēmumiem, kas ir reģistrēti un/vai apstiprināti saskaņā ar šo regulu”.

27

(28)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

28

(29)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

29

(30)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāms par “barību”.

30

(31)  Kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm

32

(33)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīva 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).

34

(35)  Pamatojoties uz grozījumiem, kas izdarīti ar Direktīvu (ES) 2018/851, kuri minēti 7.1.3. sadaļas pirmajā punktā, shēmā minētajiem īpašajiem nosacījumiem vairs nav nozīmes.

35

(36)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

36

(37)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

37

(38)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

38

(39)  Skatīt Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam. Noteikumi par dzīvnieku izcelsmes produktu ierobežojumiem dzīvnieku barošanā ir pieejami Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulā un Komisijas Regulā (ES) Nr. 142/2011. Barības aizlieguma noteikumi ir izklāstīti TSE regulas 7. pantā un IV pielikumā.

39

Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam.

(40)  Apstiprināti saskaņā ar Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulas 24. pantu.

40

(41)  Lietošanas nosacījumi ir pieejami Komisijas paziņojuma Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam 4. nodaļā.

41

Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam

(42)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

42

(43)  Lietošanas nosacījumi ir pieejami Komisijas paziņojuma Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam 3. nodaļā.

43

Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam

(44)  Kas šajā posmā vēl nav uzskatāmi par “barību”.

44

(45)  Lietošanas nosacījumi ir pieejami Komisijas paziņojuma Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam 4. nodaļā.

45

Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam

(46)  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 142/2011 X pielikuma 4. sadaļas II daļu, ja atļāvušas kompetentās iestādes.

46

(47)  Lietošanas nosacījumi ir pieejami Komisijas paziņojuma “Pamatnostādnes par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam” 3. nodaļā.

47

(48)  2009. gada 17. un 18. decembrī notikušās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komitejas sanāksmes kopsavilkuma ziņojums, 6. punkts. Padomes darba kārtība.

48

(49)  2014. gada 19. un 20. maijā notikušās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komitejas sanāksmes kopsavilkuma ziņojums, A.06. punkts.

49

(50)  Skatīt sīkāku paskaidrojumu 4.3. nodaļā Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam.

50

Pamatnostādnēs par tādas pārtikas izmantošanu barībā, kas vairs nav paredzēta cilvēku patēriņam.

(51)  2014. gada 15. un 16. septembrī Briselē notikušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmes kopsavilkuma ziņojuma A.09. punkts (sadaļa par dzīvnieku uzturu).

51

(52)  Regulas (EK) Nr. 767/2009 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka neproduktīvo dzīvnieku barībai mutatis mutandis piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 18. un 20. pantā un Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. panta 1. punktā noteiktās prasības.

52

mutatis mutandis

(53)  SANTE ĢD tīmekļa vietne: pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgās prasības. http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en.

53

SANTE

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm

55

(56)  Komisijas paziņojums par Kopienas labas prakses rokasgrāmatām (2016/C 418/02) (OV C 418, 12.11.2016., 2. lpp.).

56

(57)  http://www.fefac.org/

57

(58)  Paziņojums par Kopienas labas prakses rokasgrāmatām (2007/C 64/04) (OV C 64, 20.3.2007., 17. lpp.).

58

(59)  http://www.fami-qs.org/

59

(60)  Komisijas paziņojums par Kopienas labas prakses rokasgrāmatām (2018/C 128/03) (OV C 128, 11.4.2018., 3. lpp.).

60

(61)  http://www.fediaf.org/

61

(62)  Komisijas paziņojums par Kopienas labas prakses rokasgrāmatām (2016/C 418/02) (OV C 418, 12.11.2016., 2. lpp.).

62

(63)  http://www.starch.eu/

63

(64)  http://www.fediol.eu/

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/

65

(66)  http://www.efisc.eu/

66

(67)  Komisijas paziņojums par Kopienas labas prakses rokasgrāmatām (2016/C 418/02) (OV C 418, 12.11.2016., 2. lpp.).

67

(68)  http://www.coceral.com/

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/

69

(70)  http://www.unistock.be/

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf

71

---

I PIELIKUMS

Tādu noteikumu un kritēriju nepilnīgs saraksts, ko dažas dalībvalstis (1) ir ieviesušas savos valsts tiesību aktos attiecībā uz maziem daudzumiem, kā norādīts Barības higiēnas regulas 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā

ES DALĪBVALSTIS

1.   AUSTRIJA

“Mazi daudzumi reģionālo saimniecību līmenī” nozīmē trīs metrisko tonnu piegādi no vienas saimniecības citai saimniecībai 15 km rādiusā. Reģistrācija nav vajadzīga.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) (barības tarifu likme 2017. gadā (FMT 2017)).

2.   HORVĀTIJA

“Mazi daudzumi” ir lauksaimniecības produkti, kas ražoti ARKOD sistēmā (3) reģistrētos lauksaimniecības uzņēmumos ar mazāk nekā pieciem hektāriem lauksaimniecības zemes un/vai ne vairāk kā vienu vērtīgu mājlopu vienību (4).

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje (Noteikumi par tādu lauksaimnieku reģistrāciju, kuri rīkojas ar barību (OG 24/16)) (5).

3.   DĀNIJA

“Mazi daudzumi” ir primāro produktu tieša piegāde līdz piecām tonnām lielā apjomā gadā vietējām saimniecībām lietošanai šajās saimniecībās 50 km rādiusā no ražošanas vietas.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, 11. punkts (Dānijas 2018. gada 27. jūnija Rīkojums Nr. 935 par barību un barības uzņēmumiem, 11. punkts)

4.   IGAUNIJA

“Mazi daudzumi” ir līdz piecām tonnām lielā apjomā gadā saražota barība, ko paredzēts pārdot vai kādā citā veidā nodot – par maksu vai bez maksas – no primārā ražotāja lauksaimniecības produktu ražotājam Igaunijas teritorijā.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus 1 (vastu võetud11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) (Likuma par barību 3. nodaļa, 6. punkts (10) (izsludināts 11.01.2007., RT I 2007, 6, 32)) (7)

Vastu võetud25.04.2007nr 64; RTL 2007, 37, 641 – Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded (Lauksaimniecības ministra 2007. gada 25. aprīļa Noteikumi Nr. 64; RTL 2007, 37, 641 – Mazi daudzumi primāro barības produktu un prasības to laišanai tirgū) (8).

5.   SOMIJA

“Mazi daudzumi” ir primārie produkti, ko ieguvuši barības nozares komersanti, kas atbrīvoti no paziņošanas pienākuma (lai reģistrētos kā primārie ražotāji), jo tie veic piegādi tikai un tieši vietējām saimniecībām (vai līdzīgiem komersantiem) no ražošanas vietas trīs hektāru lielā teritorijā.

Rehulaki 8.2.2008/86 (9) (Likums par barību 86/2008, ar grozījumiem līdz 565/2014 (10) (18. sadaļa, 1. punkts)).

Maa- ja metsätalousministeriön asetus rehualan toiminnanharjoittamisesta 548/2012 (11) (Lauksaimniecības un mežsaimniecības ministra rīkojums par pasākumu veikšanu dzīvnieku barības nozarē 548/2012, ar grozījumiem līdz 960/2014 (12) (5. sadaļa, 2. punkts)).

6.   VĀCIJA

“Mazi daudzumi” ir barības tieša piegāde no barības primārā ražotāja (ar ražošanu līdz pieciem hektāriem gadā) vietējā līmenī (50 km rādiusā no ražošanas vietas).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (seite 12) (Norādījumi par barības nozares komersantu reģistrāciju (12. lpp.)) (13).

7.   ITĀLIJA

“Mazi daudzumi” ir tādu primāro produktu tieša piegāde pēc galalietotāja pieprasījuma, kas iegūti vienā saimniecībā un atrodas vienā provincē vai kaimiņu provincēs.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 (Valsts 2005. gada 28. decembra paskaidrojums, protokols Nr. 45950-P-I8da9/1) (14).

8.   LATVIJA

“Mazi daudzumi” ir primāro barības produktu tirdzniecība (pārdošana, pārdošana un piegāde par masku vai bez maksas) līdz desmit tonnu lielā apjomā kalendārajā gadā.

Ministru kabineta Noteikumi Nr. 865 – 2009. gada 4. augustā (prot. Nr. 51, 40. punkts) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos.

9.   SLOVĒNIJA

“Mazi daudzumi” ir jebkurš augu izcelsmes barības daudzums, kas iegūts no primārās ražošanas lauksaimniecības uzņēmumā un piegādāts citam lauksaimniecības uzņēmumam kā galalietotājam Slovēnijas Republikas teritorijā.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) (Barības nozares komersantu uzņēmumu reģistrācijas un apstiprināšanas noteikumu 2. panta 6. punkts (Slovākijas Republikas Oficiālais Vēstnesis 50/15, 67/65)) (15).

10.   ZVIEDRIJA

“Mazi daudzumi” ir sausu primāro produktu līdz desmit tonnām gadā lielā apjomā tieša piegāde vietējām saimniecībām 50 km rādiusā no ražošanas vietas.

Kapitel 4 (1. punkts) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder (Valsts lauksaimniecības padomes noteikumi un vispārīgi ieteikumi par barību, 4. nodaļa (1. punkts)).

11.   APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste nav ieviesusi tiesību aktus, lai noteiktu mazus barības daudzumus, izpildot Regulas (EK) Nr. 183/2005 2. panta 2. punkta d) apakšpunkta noteikumus. Tomēr kā vispārīgu norādījumu tiesībaizsardzības iestādes izmanto darba definīciju, saskaņā ar kuru mazi barības primārās ražošana daudzumi nepārsniedz 20 tonnas gadā.

CITAS EEZ VALSTIS

1.   NORVĒĢIJA

“Mazi daudzumi” ir sausu primāro produktu līdz 15 tonnām gadā lielā apjomā tieša piegāde vietējās saimniecībām 30 km rādiusā no ražošanas vietas.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere (Noteikumi par barības higiēnu, 3. punkts). Izņēmums par maziem barības daudzumiem, kas paredzēti vietējām saimniecībām (16).

---

(1)  Un Norvēģija kā EEZ valsts.

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/

(3)  Lauksaimniecības zemes reģistrācijas valsts sistēma.

(4)  Dzīvnieks vai vienas sugas dzīvnieku grupa, kas sver ne vairāk kā 500 kg.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160

(9)  http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080086?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=2008%2F86

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf

(11)  http://www.finlex.fi/fi/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene

---

II PIELIKUMS

Tādu uzņēmumu saraksti, kas reģistrēti saskaņā ar Barības higiēnas regulas 9. pantu

ES DALĪBVALSTIS

1.   AUSTRIJA

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/

2.   BEĻĢIJA

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/

3.   BULGĀRIJA

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/

4.   HORVĀTIJA

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12

5.   KIPRA

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument

6.   ČEHIJA

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced

7.   DĀNIJA

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx

8.   IGAUNIJA

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing

9.   SOMIJA

https://www.evira.fi/en/animals/feed/

10.   FRANCIJA

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale

11.   VĀCIJA

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html

12.   GRIEĶIJA

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu

13.   UNGĀRIJA

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak

14.   ĪRIJA

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/

15.   ITĀLIJA

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi

16.   LIETUVA

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel

17.   LUKSEMBURGA

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html

18.   LATVIJA

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump

19.   MALTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf

20.   NĪDERLANDE

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector

21.   POLIJA

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e

22.   PORTUGĀLE

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155

23.   RUMĀNIJA

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/

24.   SLOVĀKIJA

http://www.uksup.sk/okvz-register/

25.   SLOVĒNIJA

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/

26.   SPĀNIJA

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx

27.   ZVIEDRIJA

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html

28.   APVIENOTĀ KARALISTE

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister

CITAS EEZ VALSTIS

1.   NORVĒĢIJA

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf

---

III PIELIKUMS

Pamatojoties uz Barības higiēnas regulas IV pielikumu par barības nozares uzņēmumu apstiprināšanu (atsauce uz Barības higiēnas regulas 10. pantu)

1. NODAĻA

Piedevas, kas atļautas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003:

| — | uzturfizioloģiskās piedevas: visas piedevas grupā, |
| --- | --- |

—

uzturfizioloģiskās piedevas: visas piedevas grupā,

| — | zootehniskās piedevas: visas piedevas grupā, |
| --- | --- |

—

zootehniskās piedevas: visas piedevas grupā,

| — | tehnoloģiskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā (“antioksidanti”): tikai tās, kam ir noteikts maksimālais saturs, |
| --- | --- |

—

tehnoloģiskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā (“antioksidanti”): tikai tās, kam ir noteikts maksimālais saturs,

| — | organoleptiskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā (“krāsvielas”): karotenoīdi un ksantofili |
| --- | --- |

—

organoleptiskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā (“krāsvielas”): karotenoīdi un ksantofili

2. NODAĻA

Piedevas, kas atļautas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003:

| — | zootehniskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 4. punkta d) apakšpunktā (“citas zootehniskās piedevas”), |
| --- | --- |

—

zootehniskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 4. punkta d) apakšpunktā (“citas zootehniskās piedevas”),

| — | kokcidiostati un histomonostati: visas piedevas, |
| --- | --- |

—

kokcidiostati un histomonostati: visas piedevas,

| — | uzturfizioloģiskās piedevas:






  — | piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā (“vitamīni, provitamīni un noteiktas ķīmiskas vielas ar tiem līdzīgu iedarbību”): A un D, |
| --- | --- | --- |

—

uzturfizioloģiskās piedevas:

—

piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 3. punkta a) apakšpunktā (“vitamīni, provitamīni un noteiktas ķīmiskas vielas ar tiem līdzīgu iedarbību”): A un D,

| — | piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 3. punkta b) apakšpunktā (“mikroelementu maisījumi”): Cu un Se. |
| --- | --- |

—

piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 3. punkta b) apakšpunktā (“mikroelementu maisījumi”): Cu un Se.

3. NODAĻA

Piedevas, kas atļautas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003:

| — | zootehniskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 4. punkta d) apakšpunktā (“citas zootehniskās piedevas”), |
| --- | --- |

—

zootehniskās piedevas: piedevas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 I pielikuma 4. punkta d) apakšpunktā (“citas zootehniskās piedevas”),

| — | kokcidiostati un histomonostati: visas piedevas. |
| --- | --- |

—

kokcidiostati un histomonostati: visas piedevas.

---

| 5.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 225/29

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 225/02)

Komisija 2019. gada 27. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9362. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32019M9362. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 225/30

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 4. jūlijs

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1288 |
| JPY | Japānas jena | 121,65 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4633 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,89730 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5208 |
| CHF | Šveices franks | 1,1120 |
| ISK | Islandes krona | 141,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,6298 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,434 |
| HUF | Ungārijas forints | 322,82 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2439 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7188 |
| TRY | Turcijas lira | 6,3237 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6076 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4749 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7899 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6888 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5307 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 319,51 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,7869 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7567 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3985 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 961,23 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6653 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,683 |
| RUB | Krievijas rublis | 71,5913 |
| THB | Taizemes bāts | 34,603 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,3098 |
| MXN | Meksikas peso | 21,4305 |
| INR | Indijas rūpija | 77,3335 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1288

JPY

Japānas jena

121,65

DKK

Dānijas krona

7,4633

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,89730

SEK

Zviedrijas krona

10,5208

CHF

Šveices franks

1,1120

ISK

Islandes krona

141,70

NOK

Norvēģijas krona

9,6298

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,434

HUF

Ungārijas forints

322,82

PLN

Polijas zlots

4,2439

RON

Rumānijas leja

4,7188

TRY

Turcijas lira

6,3237

AUD

Austrālijas dolārs

1,6076

CAD

Kanādas dolārs

1,4749

HKD

Hongkongas dolārs

8,7899

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6888

SGD

Singapūras dolārs

1,5307

KRW

Dienvidkorejas vona

1 319,51

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,7869

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7567

HRK

Horvātijas kuna

7,3985

IDR

Indonēzijas rūpija

15 961,23

MYR

Malaizijas ringits

4,6653

PHP

Filipīnu peso

57,683

RUB

Krievijas rublis

71,5913

THB

Taizemes bāts

34,603

BRL

Brazīlijas reāls

4,3098

MXN

Meksikas peso

21,4305

INR

Indijas rūpija

77,3335

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 5.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 225/31

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 225/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. (“LGP”, ASV), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. (“LGP”, ASV),

| — | Ares Management Corporation (“Ares”, ASV). |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation (“Ares”, ASV).

| — | Press Ganey Associates, Inc. (“Press Ganey”, ASV). |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. (“Press Ganey”, ASV).

Uzņēmumi LGP un Ares Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Press Ganey.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | LGP ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas galvenokārt veic ieguldījumus uzņēmumos, kuri sniedz pakalpojumus patērētāju, uzņēmējdarbības un veselības aprūpes jomā, kā arī darbojas mazumtirdzniecības, izplatīšanas un rūpniecības nozarēs, |
| --- | --- |

—

LGP ir privātkapitāla ieguldījumu sabiedrība, kas galvenokārt veic ieguldījumus uzņēmumos, kuri sniedz pakalpojumus patērētāju, uzņēmējdarbības un veselības aprūpes jomā, kā arī darbojas mazumtirdzniecības, izplatīšanas un rūpniecības nozarēs,

| — | Ares ir alternatīvu aktīvu pārvaldītājs, kam pieder kapitāla daļas kredītu, privātkapitāla un nekustamā īpašuma tirgos, |
| --- | --- |

—

Ares ir alternatīvu aktīvu pārvaldītājs, kam pieder kapitāla daļas kredītu, privātkapitāla un nekustamā īpašuma tirgos,

| — | Press Ganey izvērtē pacientu pieredzi, veic veiktspējas analīzi un piedāvā stratēģiskus konsultatīvus risinājumus veselības aprūpes organizācijām, kas galvenokārt Amerikas Savienotajās Valstīs darbojas visā veselības aprūpes spektrā. |
| --- | --- |

—

Press Ganey izvērtē pacientu pieredzi, veic veiktspējas analīzi un piedāvā stratēģiskus konsultatīvus risinājumus veselības aprūpes organizācijām, kas galvenokārt Amerikas Savienotajās Valstīs darbojas visā veselības aprūpes spektrā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 5.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 225/33

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2019/C 225/05)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam trīs mēnešu laikā pēc šīs publikācijas datuma.

VIENOTS DOKUMENTS

“Paški sir”

ES Nr.: PDO-HR-02397 – 10.4.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Paški sir”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Paški sir” ir ciets aitas siers, kas izgatavots no aitas pilnpiena, kuru iegūst no Pagas salas vietējās aitu šķirnes. Produktu nogatavina vismaz 60 dienas pirms tā laišanas tirgū, un tam ir šādas fizikāli ķīmiskās un organoleptiskās īpašības:

| — | forma: cilindriska, ar plakanu pamatni un plakanu vai nedaudz izliektu augšējo virsmu, |
| --- | --- |

—

forma: cilindriska, ar plakanu pamatni un plakanu vai nedaudz izliektu augšējo virsmu,

| — | lielums: 18–24 cm diametrā, 7–13 cm augstumā, |
| --- | --- |

—

lielums: 18–24 cm diametrā, 7–13 cm augstumā,

| — | svars: 1,8–3,5 kg atkarībā no siera lieluma, |
| --- | --- |

—

svars: 1,8–3,5 kg atkarībā no siera lieluma,

| — | sausna: vismaz 55 %, |
| --- | --- |

—

sausna: vismaz 55 %,

| — | tauku saturs sausnā: vismaz 45 %, |
| --- | --- |

—

tauku saturs sausnā: vismaz 45 %,

| — | miza: gluda un cieta, krāsa mainās no zeltaini dzeltenas līdz bāli sarkanbrūnai, |
| --- | --- |

—

miza: gluda un cieta, krāsa mainās no zeltaini dzeltenas līdz bāli sarkanbrūnai,

| — | siera masa: kompakta, nedaudz elastīga, viegli griežama, ar blīvu konsistenci, bez acīm vai ar nelielu skaitu mazu neregulāras formas acu, bāli dzeltenā krāsā; nogatavojoties tā zaudē elastību un krāsa kļūst tumšāka, |
| --- | --- |

—

siera masa: kompakta, nedaudz elastīga, viegli griežama, ar blīvu konsistenci, bez acīm vai ar nelielu skaitu mazu neregulāras formas acu, bāli dzeltenā krāsā; nogatavojoties tā zaudē elastību un krāsa kļūst tumšāka,

| — | garša: viegli asa un salda; nogatavojoties kļūst asāka, |
| --- | --- |

—

garša: viegli asa un salda; nogatavojoties kļūst asāka,

| — | aromāts: aitas sieram raksturīgs aromāts ar vieglu aromātisko garšaugu smaržu. |
| --- | --- |

—

aromāts: aitas sieram raksturīgs aromāts ar vieglu aromātisko garšaugu smaržu.

Siers “Paški sir” var būt arī mazāks par standarta lielumu; šādā gadījumā to nogatavina vismaz 60 dienas pirms laišanas tirgū, un tam ir šādas fizikālās un organoleptiskās īpašības:

| — | lielums: 9–14 cm diametrā, 6–12 cm augstumā, |
| --- | --- |

—

lielums: 9–14 cm diametrā, 6–12 cm augstumā,

| — | svars: 0,6–1,2 kg, |
| --- | --- |

—

svars: 0,6–1,2 kg,

| — | pārējās īpašības ir tādas pašas kā standarta sieram. |
| --- | --- |

—

pārējās īpašības ir tādas pašas kā standarta sieram.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Barība

Aitas visu gadu pavada ganībās, kur tās ganās vai tiek barotas ar rupjo lopbarību, kas iegūta siera “Paški sir” ražošanas apgabalā. Gan vasarā, gan ziemā, ja nav iespējams apmierināt visas aitu uztura vajadzības, tās ganot vai barojot ar rupjo lopbarību, kas iegūta siera “Paški sir” ražošanas apgabalā, to uzturu papildina ar rupjo lopbarību un koncentrētu barību, kas iegūta ārpus attiecīgā apgabala. Ārpus attiecīgā apgabala iegūtās barības daudzums nedrīkst pārsniegt 50 % no sausnas, ko aitas patērē gada laikā.

Aitu dienas barības deva slaukšanas periodā, kas ilgst aptuveni 130 dienas, galvenokārt sastāv no rupjās lopbarības (zāle un siens), un tajā var būt arī koncentrēta barība (kvieši, mieži, kukurūza, soja) un tās maisījumi. Rupjā lopbarība veido vismaz 83 % no kopējās barības devas sausnas, un koncentrēta barība – gadījumos, ja to pievieno, – veido ne vairāk kā 17 % no lopbarības devas sausnas. Vismaz 65 % no kopējā rupjās lopbarības apjoma barības devā jeb 54 % no dienas barības devas kopējās sausnas jāveido barībai, kas iegūta “Paški sir” ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā; atlikušie 35 % var būt iegūti ārpus “Paški sir” ģeogrāfiskā ražošanas apgabala. Koncentrētu barību (kvieši, mieži, kukurūza, soja) un tās maisījumus iegūst ārpus “Paški sir” ģeogrāfiskā ražošanas apgabala.

Kā rupjo lopbarību, kas iegūta ārpus “Paški sir” ģeogrāfiskā ražošanas apgabala, drīkst izmantot tikai labi izžāvētu sienu no pļavas zāles, daudzgadīgiem pākšaugiem vai āboliņa/stiebrzāļu maisījuma, kas nav vecāks par vienu gadu un ir ar labi saglabājušos lapotni.

Ir aizliegts izmantot skābbarību un drabiņas.

Nepieciešamība iegūt barību ārpus “Paški sir” ģeogrāfiskā ražošanas apgabala radās pagājušā gadsimta otrajā pusē. 20. gs. 60. gados, ņemot vērā siera “Paški sir” reputāciju, kura tam bija jau attiecīgajā periodā, lauksaimnieki sāka aitu selekciju piena ieguvei. Pagas aitu audzēšana bija orientēta uz piena daudzuma palielināšanu un kvalitātes uzlabošanu, t. i., lielāku piena izslaukumu, kas radīja vajadzību pēc lielāka barības daudzuma 20. gs. 80. gados. Ņemot vērā ierobežoto pieejamo ganību un pļavu platību Pagas salā, to nevarēja pilnībā iegūt ražošanas apgabalā. Radās barības trūkums, jo īpaši sausuma gados. Tāpēc Pagas aitkopji sāka iegādāties rupjo lopbarību no blakus esošajām kontinentālajām teritorijām un, palielinoties piena ražošanas apjomam, pakāpeniski sāka izmantot koncentrēto barību laktācijas perioda laikā.

Izejvielas

Sieru “Paški sir” ražo, izmantojot neapstrādātu vai termiski apstrādātu aitas pilnpienu, kuru iegūst no Pagas salas vietējās aitu šķirnes, dzīvnieku izcelsmes himozīnu vai citu mikrobioloģiskas izcelsmes recināšanas fermentu un jūras sāli, kas iegūts ražošanas apgabalā. Ir atļauts izmantot arī pienskābes baktēriju kultūras, lizocīmu un kalcija hlorīdu.

Pienu, ko nepārstrādā 6 stundu laikā pēc slaukšanas, atdzesē līdz temperatūrai, kas ir zemāka par 6 °C, un pārstrādā 48 stundu laikā pēc slaukšanas.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi siera “Paški sir” ražošanas posmi no piena ražošanas un recināšanas līdz siera iepildīšanai veidnēs, spiešanai, sālīšanai un nogatavināšanai jāveic 4. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Sieru “Paški sir” var piedāvāt tirdzniecībā rituļos vai sagrieztu porcijās, iepakojot vakuumā vai modificētā atmosfērā. Sieru, kas sver mazāk par 1,2 kg, drīkst tirgot tikai rituļos. Sieru “Paški sir”, kas nogatavināts ilgāk par 12 mēnešiem, piedāvā tirdzniecībā arī rīvētā veidā.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz gatavā produkta, ko laiž tirgū, jānorāda nosaukums “Paški sir”, kam jābūt skaidri izceltam salīdzinājumā ar visiem citiem uzrakstiem, ņemot vērā burtu lielumu, veidu un krāsu. Blakus nosaukumam uz produkta jānorāda arī turpmāk redzamais “Paški sir” kopīgais simbols.

Visiem aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Paški sir” lietotājiem, kas ražo produktu saskaņā ar tā specifikāciju, ir tiesības izmantot kopīgo simbolu ar vienādiem noteikumiem.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Sieru “Paški sir” ražo Pagas, Maunas un Škrdas salā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Siera “Paški sir” raksturīgās īpašības un kvalitāti nosaka īpašie vides apstākļi ražošanas apgabalā, ieskaitot ganībās esošo augu kopumu un senās aitkopības un aitas siera ražošanas tradīcijas.

Sieru “Paški sir” ražo Pagas salā, kas ģeoloģiski atrodas karsta apgabalā, kurā zeme gandrīz nav apstrādājama. Valdošais karsta reljefs un Vidusjūras klimats ir ietekmējis augu segas īpašības un aitkopības attīstību par galveno lauksaimniecisko darbību. Pagas salā ir daudz mazāk augu (jo īpaši garo augu) nekā pārējās lielajās Adrijas jūras salās, tāpēc lielu daļu no sauszemes sedz karsta ganības, kuras ir ļoti nozīmīgas lauksaimniecībai uz salas, jo tās veido 90 % no kopējās lauksaimniecības zemes.

Jaunākajos floras un fitocenoloģiskajos zinātniskajos pētījumos attiecībā uz Pagas salas ganībās izplatītāko augu kopumu tika noteikta 331 vaskulāro augu suga. Lielākā daļa no tiem ir Vidusjūras reģiona floras elementi. Īpašie dabiskie apstākļi galvenokārt rada labvēlīgu vidi Vidusjūras reģiona pļavu tipiskās floras augšanai. Tāpēc lielākajā salas ganību daļā ir atrodams daudz aromātisko un ārstniecības augu, piemēram, pelašķis (Achillea millefolium L.), vērmele (Arthemisia absinthium L.), parastais fenhelis (Foeniculum vulgare Mill.), Itālijas salmene (Helichrysium italicum Roth G. Don), divšķautņu asinszāle (Hypericum officinalis L.), mētra (Mentha sp.), smaržīgā rūta (Ruta graveolens L.), timiāns (Thymus vulgaris L.) un ārstniecības salvija (Salvia officinalis L.).

Gadsimtiem ilgas aitu selekcijas rezultātā Pagas salā ir izveidota vietējā aitu šķirne – Pagas aitas –, kas tiek audzēta gandrīz tikai Pagas salā un kas ļoti labi var izmantot akmeņaino ganību nabadzīgo augu segu un ir pilnībā pielāgota daļēji ekstensīvai lauksaimniecības metodei, kuras ietvaros piena ražošanu galvenokārt nosaka vides faktori (Ivica Ljubičić et al., “Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga” (Pagas salas aitu ganību floras sastāvs), Mljekarstvo journal 62(4), Zagreba, 2012).

Īpašās Pagas aitu audzēšanas metodes pamatā ir tas, ka aitas visu dienu pavada ganībās un lieto uzturā aromātiskos un ārstniecības augus. Tas ietekmē ne tikai saražotā piena daudzumu, bet arī ķīmisko sastāvu un apstrādājamību (Neven Antunac et al., “Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca” (Paraģenētisko faktoru ietekme uz Pagas aitu piena ražošanu un ķīmisko sastāvu), Mljekarstvo journal 61(3), Zagreba, 2011). Tā kā aitas tiek audzētas ārpus telpām, sieram nekad nav “kūts” smaržas.

Siera “Paški sir” gatavošanas tradīcija ir tikpat sena kā Pagas aitu audzēšana. Tā radās smago dzīves apstākļu dēļ, jo salas iedzīvotājiem bija jāizmanto piena pārpalikums un jāsaglabā tas vēlākai lietošanai. Pagas salas iedzīvotājiem siers galvenokārt ir tauku un olbaltumvielu krātuve pēc slaukšanas perioda beigām, kā arī vērtīgs pārtikas produkts, kuru var tirgot. Aitas siera ražošana Pagas salā pirmo reizi ir minēta izdevumā Nuovo dizionario geografico universale (Jaunā vispārējā ģeogrāfijas vārdnīca), kas izdota 1831. gadā Venēcijā. Tomēr tiek uzskatīts, ka mūsdienās zināmā siera “Paški sir” ražošana sākās ap 1870. gadu. Rakstiskajos avotos siera “Paški sir” ražošanas metode ģimenes saimniecībās pirmo reizi minēta 1912. gadā, kad Ljudevit Tejkal min to grāmatā Sirarstvo u Dalmaciji (Siera ražošana Dalmācijas reģionā). Nikola Zdanovski grāmatā Ovčje mljekarstvo (Aitas piena ražošana) (1947. gads) norāda, ka Pagas aitas ir plaši pazīstamas ne tikai to izcilās vilnas un gardās jēra gaļas dēļ, bet arī siera “Paški sir” dēļ.

Raksturīgais Pagas salas ganību floras sastāvs ietekmē aitas piena sastāvu tauku, olbaltumvielu, cukuru un minerālvielu satura un citu konkrētu savienojumu ziņā, kuri veido sieram raksturīgo Vidusjūras reģiona aromātisko garšaugu smaržu un tā izteikto garšu un asumu. Līdzsvaroto aromātu un “umami” garšu veido arī dzintarskābe, kura no plašākā reģionā analizētajiem 10 aitas sieriem ir atrodama tikai sierā “Paški sir” un mazākā daudzumā arī Travnikas un Vlašičas reģiona sierā (Jasmina Havranek et al., Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana (Aitas siera atlants Rietumbalkānu reģionā), Zagreba, 2012).

Vietējo augu specifiskās smaržas var sajust arī sierā “Paški sir”, galvenokārt pateicoties aitu audzēšanas un siera ražošanas prasmēm, kuras vietējās ģimenes saimniecības pilnveido un nodod no paaudzes paaudzē kopš senseniem laikiem. Daudzveidīgā aromāta noturība, kā arī daudzas citas siera īpašības ir atkarīgas no salas siera ražotāju tradicionālajām zināšanām un prasmēm visos ražošanas posmos.

Siera “Paški sir” nepieciešamā konsistence galvenokārt ir atkarīga no sasmalcinātā biezpiena sildīšanas temperatūras un ilguma, ko siera meistari pielāgo atkarībā no gadalaika, t. i., temperatūras un relatīvā atmosfēras mitruma recināšanas laikā.

Ņemot vērā salīdzinoši mazo siera “Paški sir” svaru, ārējie laikapstākļi ļoti ietekmē nogatavināšanas procesu. Agrākos laikos nebija iespējams kontrolēt apstākļus nogatavināšanas telpā un uz mizas attīstījās nevēlama mikroflora paaugstināta mitruma dēļ. Tāpēc siera ražotāji dažreiz ar rokām skaloja sieru un pārklāja to ar olīveļļu vai citu augu eļļu. Šo procesu veic vēl joprojām, un tas ievērojami ietekmē siera mizas īpašības – nogatavinātu sieru miza ir cieta, gluda, un tās krāsa mainās no zeltaini dzeltenas līdz bāli sarkanbrūnai. Siera pārklāšana ar eļļu pēc skalošanas, ko siera ražotājs veic vismaz četras līdz sešas reizes nogatavināšanas posmā, arī labvēlīgi ietekmē enzimātisko procesu pareizu norisi sierā, jo pārklāšana ar eļļu samazina izžūšanu un novērš virsas floras proteolītisko darbību.

Siera “Paški sir” konsistence un garša ir atkarīga no nogatavināšanas perioda ilguma. Jauns siers, kas nogatavināts divus mēnešus, ir nedaudz elastīgs, viegli griežams, un tam nav acu vai arī ir neliels skaits reti izvietotu apaļu maza izmēra acu. Miza ir pietiekami mīksta, lai to varētu ēst. Tam ir nedaudz salda, vidēji sāļa un patīkami asa garša ar aitas sieram raksturīgajām niansēm. Tam ir izteikta un noturīga smarža, kas raksturīga attiecīgajam ražošanas apgabalam un atgādina Vidusjūras reģiona aromātiskos augus un garšaugus.

Nogatavināšanas laikā siers “Paški sir” pakāpeniski kļūst asāks, tā garša, aromāts un krāsa kļūst izteiktāka, un siera masa iegūst stingrāku konsistenci. Lai iegūtu pilnībā nogatavinātu sieru “Paški sir”, to nogatavina vismaz sešus mēnešus; tam ir smalkgraudaina struktūra, un griežot tas nevienmērīgi drūp. Tam ir asa, līdzsvarota un pilnīga garša, tas kūst mutē, un zem mēles ir sajūtami “siera kristāli”.

Sieram “Paški sir” raksturīgās fizikālās īpašības ir tā salīdzinoši nelielais izmērs un svars (maksimālais svars 3,5 kg), kas atspoguļo tradicionālo ražošanas metodi, kura vēsturiski izmantota ģimenes saimniecībās ar salīdzinoši nelielu aitu skaitu un ierobežotu dienas izslaukumu, ko var izmantot siera pagatavošanai. N. Zdanovski norāda, ka pagājušā gadsimta vidū siers “Paški sir” joprojām tika gatavots ar rokām, t. i., neizmantojot veidnes, tāpēc tā izmērs bija mazāks.

Mūsdienās sieru “Paški sir” galvenokārt ražo nelielās ģimenes saimniecībās, kurās arī tiek audzētas aitas. Tas nodrošina, ka tradicionālā ražošanas metode tiek nodota ģimeņu ietvaros no paaudzes paaudzē un ka īsā ražošanas ķēde garantē siera īpašo identitāti un autentiskumu.

Daudzi siera “Paški sir” tradicionālās ražošanas metodes aspekti tika saglabāti arī tad, kad sākās tā ražošana sierotavās 1971. gadā un tika ieviests piena pasterizācijas process. Tas neradīja nelabvēlīgu ietekmi uz siera garšu un aromātu, jo tika saglabāti tradicionālie biezpiena pārstrādes un nogatavināšanas apstākļi. Nav pamanāmu atšķirību starp sieru, kas gatavots no svaigpiena, un sieru, kas gatavots no pasterizēta piena, jo siera “Paški sir” īpašā un raksturīgā garša un aromāts ir atkarīgi no Pagas aitu piena sastāva, ko nosaka dabiskā vide, kurā aitas dzīvo, t. i., to patērētā barība (Zdravko Barać et al., Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina (Pagas aita – Horvātijas vietējā šķirne), Novalja, 2008). Trīs nelielas sierotavas, kuras ražo sieru “Paški sir”, turpina īsas ražošanas ķēdes tradīciju, un, neraugoties uz to, ka tās daļēji iepērk pienu no vietējiem aitkopjiem, pārējo pienu tās iegūst no sava aitu ganāmpulka.

Daudzās godalgas, kas iegūtas valsts un starptautiskās izstādēs, apliecina siera “Paški sir” īpašo kvalitāti.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 5.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 225/38

---

ACVN un AĢIN vīnu produkta specifikācijas standartgrozījumu saraksta publikācija

(2019/C 225/06)

Šajā publikācijā ir uzskaitīti ACVN un AĢIN vīnu specifikācijas standarta grozījumi katrai dalībvalstij saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 61. panta 6. punktu.

Komisija publiskos pieteikumus un vienotos dokumentus, kas saistīti ar minētajiem standarta grozījumiem saskaņā ar minēto pantu, ACVN un AĢIN elektroniskajā reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2) 104. pantu, https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

Katras dalībvalsts standarta grozījumu saraksts

| Valsts | Vīna nosaukums | Lietas numurs |
| --- | --- | --- |
| Bulgārija | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Vācija | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Grieķija | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Spānija | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735-AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422-AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Francija | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace Grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace Grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace Grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace Grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace Grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace Grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace Grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace Grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace Grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace Grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace Grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace Grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace Grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace Grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace Grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace Grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace Grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace Grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace Grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace Grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace Grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace Grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace Grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace Grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace Grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace Grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace Grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace Grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace Grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace Grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace Grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace Grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace Grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace Grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace Grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace Grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace Grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace Grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace Grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace Grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace Grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace Grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace Grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace Grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace Grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace Grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace Grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace Grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d’Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d’Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l’Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l’Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc/Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d’Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d’Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L’Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-ą-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d’Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d’Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Itālija | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d’Acqui/Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d’Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sagro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d’Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevgiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi/Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese/Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d’Asti/Casorzo/Malvasia di Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena/di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina/Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco/Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia/Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte/Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane/Terre de L’Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano/Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d’Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso/Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese/Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Kipra | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Ungārija | Balatonboglár/Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád/Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger/Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda/Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén/Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Nīderlande | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugāle | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Rumānija | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Valsts

Vīna nosaukums

Lietas numurs

Bulgārija

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Vācija

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Grieķija

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Spānija

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735-AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422-AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Francija

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace Grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace Grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace Grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace Grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace Grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace Grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace Grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace Grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace Grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace Grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace Grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace Grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace Grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace Grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace Grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace Grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace Grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace Grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace Grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace Grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace Grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace Grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace Grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace Grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace Grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace Grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace Grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace Grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace Grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace Grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace Grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace Grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace Grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace Grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace Grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace Grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace Grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace Grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace Grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace Grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace Grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace Grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace Grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace Grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace Grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace Grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace Grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace Grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d’Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d’Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l’Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l’Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc/Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d’Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d’Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L’Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-ą-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d’Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d’Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Itālija

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d’Acqui/Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d’Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sagro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d’Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevgiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi/Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese/Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d’Asti/Casorzo/Malvasia di Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena/di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina/Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco/Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia/Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte/Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane/Terre de L’Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano/Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d’Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso/Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese/Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Kipra

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Ungārija

Balatonboglár/Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád/Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger/Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda/Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén/Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Nīderlande

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugāle

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Rumānija

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētā regula (ES) 2019/33, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo apzīmējumu aizsardzības pieteikumiem vīna nozarē, iebilduma procedūru, lietošanas ierobežojumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, aizsardzības anulēšanu un marķēšanu un noformēšanu (OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

---