# Az Európai Unió C 103/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 103 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. március 20. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 103

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. március 20.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 103/01 | A Bizottság ajánlása (2023. március 14.) az energiatárolásról – a dekarbonizált és biztonságos uniós energiarendszer támogatása | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 103/01

A Bizottság ajánlása (2023. március 14.) az energiatárolásról – a dekarbonizált és biztonságos uniós energiarendszer támogatása

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 103/02 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. március 17. | 6 |
| 2023/C 103/03 | Migrans munkavallalok szocialis biztonsagaval foglalkozo igazgatasi bizottsag – Valutaátváltási árfolyamok az 574/72/EGK tanácsi rendelet értelmében | 7 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 103/02

Euroátváltási árfolyamok – 2023. március 17.

6

2023/C 103/03

Migrans munkavallalok szocialis biztonsagaval foglalkozo igazgatasi bizottsag – Valutaátváltási árfolyamok az 574/72/EGK tanácsi rendelet értelmében

7

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 103/04 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 9 |
| 2023/C 103/05 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151 / 2012 / EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 17 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 103/04

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

9

2023/C 103/05

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151 / 2012 / EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

17

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 103/1

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2023. március 14.)

az energiatárolásról – a dekarbonizált és biztonságos uniós energiarendszer támogatása

(2023/C 103/01)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság javaslatot tett az európai zöld megállapodásra, amely egyebek mellett stratégiát kínál a klímasemlegesség 2050-ig történő eléréséhez (1). E törekvés jegyében az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag (2) azt a célt tűzte ki, hogy 2030-ig legalább 55 %-kal csökkenteni kell a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Miután Oroszország provokáció nélkül inváziós háborút indított Ukrajna ellen és fegyverként használja az energiaellátási láncokat, a REPowerEU közlemény (3) és terv (4) olyan további intézkedésekre tett javaslatot, amelyek az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség gyors megszüntetését és az energiaválság kezelését célozzák, felgyorsítva a tiszta energiára való átállást és a közös erőfeszítéseket egy reziliensebb energiarendszer megvalósítására összpontosítva. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság javaslatot tett az európai zöld megállapodásra, amely egyebek mellett stratégiát kínál a klímasemlegesség 2050-ig történő eléréséhez (1). E törekvés jegyében az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag (2) azt a célt tűzte ki, hogy 2030-ig legalább 55 %-kal csökkenteni kell a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Miután Oroszország provokáció nélkül inváziós háborút indított Ukrajna ellen és fegyverként használja az energiaellátási láncokat, a REPowerEU közlemény (3) és terv (4) olyan további intézkedésekre tett javaslatot, amelyek az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség gyors megszüntetését és az energiaválság kezelését célozzák, felgyorsítva a tiszta energiára való átállást és a közös erőfeszítéseket egy reziliensebb energiarendszer megvalósítására összpontosítva.

| (2) | Mivel az energiatermelés és -felhasználás az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának több mint 75 %-át teszi ki, az energiarendszer dekarbonizációja e célok teljesülésének alapvető fontosságú feltétele. Az Unió éghajlat- és energiapolitikai céljainak eléréséhez az energiarendszernek mélyreható átalakuláson kell keresztülmennie, a jobb energiahatékonyság, az ingadozó teljesítményű megújulóenergia-termelés tömeges és gyors elterjedése, a szereplők diverzifikálása, a decentralizáltabb, digitalizáltabb és összekapcsoltabb rendszerek, valamint a gazdaság fokozottan villamosításának jegyében. A rendszer effajta átalakítása nagyobb rugalmasságot igényel, ami azt jelenti, hogy az energiarendszernek képesnek kell lennie alkalmazkodni a hálózat változó igényeihez, és minden releváns időtávon kezelni a kereslet és a kínálat változékonyságát és bizonytalanságát. A gazdasági modellek (5) közvetlen – néha egyenesen exponenciális – kapcsolatot mutatnak a (napi, heti és havi) rugalmasság iránti igény és a megújulóenergia-termelés telepítése között. Ebből adódóan az elkövetkező években kiemelten fontos lesz a rugalmasság igénye, mivel a megújuló energia villamosenergia-rendszeren belüli részaránya 2030-ra várhatóan eléri a 69 %-ot. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az energiatermelés és -felhasználás az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának több mint 75 %-át teszi ki, az energiarendszer dekarbonizációja e célok teljesülésének alapvető fontosságú feltétele. Az Unió éghajlat- és energiapolitikai céljainak eléréséhez az energiarendszernek mélyreható átalakuláson kell keresztülmennie, a jobb energiahatékonyság, az ingadozó teljesítményű megújulóenergia-termelés tömeges és gyors elterjedése, a szereplők diverzifikálása, a decentralizáltabb, digitalizáltabb és összekapcsoltabb rendszerek, valamint a gazdaság fokozottan villamosításának jegyében. A rendszer effajta átalakítása nagyobb rugalmasságot igényel, ami azt jelenti, hogy az energiarendszernek képesnek kell lennie alkalmazkodni a hálózat változó igényeihez, és minden releváns időtávon kezelni a kereslet és a kínálat változékonyságát és bizonytalanságát. A gazdasági modellek (5) közvetlen – néha egyenesen exponenciális – kapcsolatot mutatnak a (napi, heti és havi) rugalmasság iránti igény és a megújulóenergia-termelés telepítése között. Ebből adódóan az elkövetkező években kiemelten fontos lesz a rugalmasság igénye, mivel a megújuló energia villamosenergia-rendszeren belüli részaránya 2030-ra várhatóan eléri a 69 %-ot.

| (3) | Az új operatív kihívások miatt a jövőbeli villamosenergia-rendszerben új szolgáltatásokra (pl. kiegyenlítő szabályozás és nem frekvenciavonatkozású kisegítő szolgáltatások (6)) lesz szükség a villamosenergia-ellátás stabilitása, megbízhatósága és végső soron a biztonsága érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az új operatív kihívások miatt a jövőbeli villamosenergia-rendszerben új szolgáltatásokra (pl. kiegyenlítő szabályozás és nem frekvenciavonatkozású kisegítő szolgáltatások (6)) lesz szükség a villamosenergia-ellátás stabilitása, megbízhatósága és végső soron a biztonsága érdekében.

| (4) | A különböző technológiák biztosíthatják az energiarendszer szükséges rugalmasságát, például az energiatárolást, a keresletoldali választ, a kínálati oldal rugalmasságát és az összeköttetéseket. Nevezetesen a különböző (pl. mechanikai, termikus, elektromos, elektrokémiai és vegyi) tárolási technológiák lehetővé teszik a különféle szolgáltatások különböző mértékben és időkeretek között történő nyújtását. Például a hőtárolás, különösen a távfűtési rendszerekben történő nagyléptékű hőtárolás rugalmassági és kiegyenlítő szolgáltatásokat nyújthat a villamosenergia-hálózat számára, és így költségtakarékos rendszerintegrációs megoldást kínál a változó megújulóenergia-termelés (pl. szél- és napenergia) elnyelése révén. Emellett az energiatárolási technológiák műszaki megoldást jelenthetnek a stabilitás és a megbízhatóság biztosítására. |
| --- | --- |

(4)

A különböző technológiák biztosíthatják az energiarendszer szükséges rugalmasságát, például az energiatárolást, a keresletoldali választ, a kínálati oldal rugalmasságát és az összeköttetéseket. Nevezetesen a különböző (pl. mechanikai, termikus, elektromos, elektrokémiai és vegyi) tárolási technológiák lehetővé teszik a különféle szolgáltatások különböző mértékben és időkeretek között történő nyújtását. Például a hőtárolás, különösen a távfűtési rendszerekben történő nagyléptékű hőtárolás rugalmassági és kiegyenlítő szolgáltatásokat nyújthat a villamosenergia-hálózat számára, és így költségtakarékos rendszerintegrációs megoldást kínál a változó megújulóenergia-termelés (pl. szél- és napenergia) elnyelése révén. Emellett az energiatárolási technológiák műszaki megoldást jelenthetnek a stabilitás és a megbízhatóság biztosítására.

| (5) | A villamosenergia-rendszerben történő energiatárolás meghatározását az (EU) 2019/944 irányelv európai parlamenti és tanácsi (7) 2. cikkének 59. pontja tartalmazza, amely különböző technológiákra vonatkozik. Az (EU) 2019/944 irányelv az energiatárolás villamosenergia-piacon betöltött szerepével foglalkozik, beleértve a rugalmassági szolgáltatások más energiaforrásokkal egyenlő versenyfeltételek mellett történő biztosítását. |
| --- | --- |

(5)

A villamosenergia-rendszerben történő energiatárolás meghatározását az (EU) 2019/944 irányelv európai parlamenti és tanácsi (7) 2. cikkének 59. pontja tartalmazza, amely különböző technológiákra vonatkozik. Az (EU) 2019/944 irányelv az energiatárolás villamosenergia-piacon betöltött szerepével foglalkozik, beleértve a rugalmassági szolgáltatások más energiaforrásokkal egyenlő versenyfeltételek mellett történő biztosítását.

| (6) | Az energiatárolás – például a hőtárolás – a villamosenergia-rendszeren túl többféle módon játszhat szerepet az energiarendszerben. Például az egyedi és távfűtési rendszerek részeként megújuló energiát használó fűtő- és hűtőgenerátorokat kiegészítő energiatárolás segítségével a fűtési igény nagyobb része elégíthető ki változó és alacsony hőmérsékletű megújuló energiaforrásokból, például sekély geotermikus rendszerből, naphőenergiából és környezeti energiából. E megújuló energiaforrásokon alapuló fűtési rendszerek támogatása elengedhetetlen a fosszilistüzelőanyag-alapú fűtési rendszerekről való átálláshoz, különösen az épületek esetében. |
| --- | --- |

(6)

Az energiatárolás – például a hőtárolás – a villamosenergia-rendszeren túl többféle módon játszhat szerepet az energiarendszerben. Például az egyedi és távfűtési rendszerek részeként megújuló energiát használó fűtő- és hűtőgenerátorokat kiegészítő energiatárolás segítségével a fűtési igény nagyobb része elégíthető ki változó és alacsony hőmérsékletű megújuló energiaforrásokból, például sekély geotermikus rendszerből, naphőenergiából és környezeti energiából. E megújuló energiaforrásokon alapuló fűtési rendszerek támogatása elengedhetetlen a fosszilistüzelőanyag-alapú fűtési rendszerekről való átálláshoz, különösen az épületek esetében.

| (7) | Az energiatárolás döntő szerepet játszhat az energiarendszer dekarbonizációjában, hozzájárulva az energiarendszer integrációjához és az ellátás biztonságához. A dekarbonizált energiarendszerhez jelentős beruházásokra lesz szükség valamennyi típusú tárolási kapacitás terén. Az energiatárolási technológiák megkönnyíthetik a különböző gazdasági ágazatok, különösen az épületek és a közlekedés villamosítását; például az elektromos járművek elterjedése és részvétele révén a villamosenergia-hálózat keresletoldali válaszon keresztül történő kiegyensúlyozásában (pl. a villamosenergia-többlet elnyelése nagy megújulóenergia-termelés és alacsony kereslet idején). Az elektromos járművek akkumulátoraiban tárolt energia az otthonok ellátására és a hálózat stabilizálásának elősegítésére is hatékonyan felhasználható. |
| --- | --- |

(7)

Az energiatárolás döntő szerepet játszhat az energiarendszer dekarbonizációjában, hozzájárulva az energiarendszer integrációjához és az ellátás biztonságához. A dekarbonizált energiarendszerhez jelentős beruházásokra lesz szükség valamennyi típusú tárolási kapacitás terén. Az energiatárolási technológiák megkönnyíthetik a különböző gazdasági ágazatok, különösen az épületek és a közlekedés villamosítását; például az elektromos járművek elterjedése és részvétele révén a villamosenergia-hálózat keresletoldali válaszon keresztül történő kiegyensúlyozásában (pl. a villamosenergia-többlet elnyelése nagy megújulóenergia-termelés és alacsony kereslet idején). Az elektromos járművek akkumulátoraiban tárolt energia az otthonok ellátására és a hálózat stabilizálásának elősegítésére is hatékonyan felhasználható.

| (8) | Az – elsősorban a „fogyasztásmérő mögötti” (hálózaton kívüli) – energiatárolás a lakossági és ipari fogyasztókat egyaránt segítheti abban, hogy maximalizálják a saját termelésű megújuló energia fogyasztását, lehetővé téve számukra, hogy csökkentsék energiaszámláikat. |
| --- | --- |

(8)

Az – elsősorban a „fogyasztásmérő mögötti” (hálózaton kívüli) – energiatárolás a lakossági és ipari fogyasztókat egyaránt segítheti abban, hogy maximalizálják a saját termelésű megújuló energia fogyasztását, lehetővé téve számukra, hogy csökkentsék energiaszámláikat.

| (9) | A kevésbé vagy egyáltalán nem összekapcsolt energiarendszerek – például a szigetek, a távoli területek vagy az EU legkülső régiói – esetében a rugalmassági erőforrások, nevezetesen az energiatárolás jelentősen hozzájárulhat az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való elmozduláshoz, és megoldást kínálhat a megújuló energiaellátás nagy fokú rövid távú és szezonális változékonyságára. |
| --- | --- |

(9)

A kevésbé vagy egyáltalán nem összekapcsolt energiarendszerek – például a szigetek, a távoli területek vagy az EU legkülső régiói – esetében a rugalmassági erőforrások, nevezetesen az energiatárolás jelentősen hozzájárulhat az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való elmozduláshoz, és megoldást kínálhat a megújuló energiaellátás nagy fokú rövid távú és szezonális változékonyságára.

| (10) | Az energiatárolás terén számos olyan kihívás merül fel, amely nehezítheti az energetikai átállás számottevő támogatásához szükséges szint elérését. E kihívások némelyike összefügg azzal, hogy a bevételek hosszú távú láthatósága és kiszámíthatósága szükséges a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(10)

Az energiatárolás terén számos olyan kihívás merül fel, amely nehezítheti az energetikai átállás számottevő támogatásához szükséges szint elérését. E kihívások némelyike összefügg azzal, hogy a bevételek hosszú távú láthatósága és kiszámíthatósága szükséges a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítéséhez.

| (11) | Az uniós villamosenergia-piac kialakítása már most is lehetővé teszi az energiatárolást valamennyi villamosenergia-piaci szegmensben. Ez alapot teremt a különböző bevételi források kombinálásához (bevételhalmozás), támogatva a tárolási üzleti modell életképességét, és lehetővé teszi, hogy az energiatárolás maximális hozzáadott értéket jelentsen az energiarendszer számára. |
| --- | --- |

(11)

Az uniós villamosenergia-piac kialakítása már most is lehetővé teszi az energiatárolást valamennyi villamosenergia-piaci szegmensben. Ez alapot teremt a különböző bevételi források kombinálásához (bevételhalmozás), támogatva a tárolási üzleti modell életképességét, és lehetővé teszi, hogy az energiatárolás maximális hozzáadott értéket jelentsen az energiarendszer számára.

| (12) | Az éghajlatpolitikai, környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás (8) arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ellátásbiztonsági intézkedéseikbe vezessenek be további kritériumokat vagy jellemzőket a környezetbarátabb technológiák részvételének előmozdítása (vagy a szennyező technológiák részesedésének csökkentése) érdekében, amelyek kívánatosak az uniós környezetvédelmi célkitűzések megvalósításának támogatásához. Ezek a kritériumok vagy jellemzők várhatóan növelni fogják az ellátásbiztonsági intézkedésekkel is támogatott energiatárolás részarányát. |
| --- | --- |

(12)

Az éghajlatpolitikai, környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás (8) arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ellátásbiztonsági intézkedéseikbe vezessenek be további kritériumokat vagy jellemzőket a környezetbarátabb technológiák részvételének előmozdítása (vagy a szennyező technológiák részesedésének csökkentése) érdekében, amelyek kívánatosak az uniós környezetvédelmi célkitűzések megvalósításának támogatásához. Ezek a kritériumok vagy jellemzők várhatóan növelni fogják az ellátásbiztonsági intézkedésekkel is támogatott energiatárolás részarányát.

| (13) | A szállításirendszer-üzemeltetőknek a tízéves hálózatfejlesztési tervükben (9) figyelembe kell venniük az energiatároló létesítmények felhasználási lehetőségeit. Az energiatárolás jellemző működési modellje – alacsony termelési szint esetén villamos energia betáplálása a hálózatba, illetve magas termelési szint esetén villamosenergia-fogyasztás – ugyanakkor még jobban kihasználható lenne a hálózatok tervezésekor. A csúcsidőszakokban a hálózati fogyasztás csökkenthető a jól megtervezett hálózati díjakkal és díjszabási rendszerekkel, amelyek nagyobb szerepet szánnak az olyan rugalmassági eszközöknek, mint az energiatárolás. |
| --- | --- |

(13)

A szállításirendszer-üzemeltetőknek a tízéves hálózatfejlesztési tervükben (9) figyelembe kell venniük az energiatároló létesítmények felhasználási lehetőségeit. Az energiatárolás jellemző működési modellje – alacsony termelési szint esetén villamos energia betáplálása a hálózatba, illetve magas termelési szint esetén villamosenergia-fogyasztás – ugyanakkor még jobban kihasználható lenne a hálózatok tervezésekor. A csúcsidőszakokban a hálózati fogyasztás csökkenthető a jól megtervezett hálózati díjakkal és díjszabási rendszerekkel, amelyek nagyobb szerepet szánnak az olyan rugalmassági eszközöknek, mint az energiatárolás.

| (14) | A tárolt villamos energia megosztása szélesebb körű előnyökkel járhat a rendszer számára a keresletoldali válasz révén, ha a végső fogyasztók megfelelő árjelzéseket kapnak, illetve részt vehetnek a rugalmassági rendszerekben. Az (EU) 2019/944 irányelv értelmében az együttesen tevékenykedő végfelhasználók nem vethetők alá kettős díjazásnak, amikor rugalmassági szolgáltatásokat nyújtanak a „fogyasztásmérő előtti” (hálózathoz kapcsolt) tárolási létesítményeket használó rendszerüzemeltetők számára. |
| --- | --- |

(14)

A tárolt villamos energia megosztása szélesebb körű előnyökkel járhat a rendszer számára a keresletoldali válasz révén, ha a végső fogyasztók megfelelő árjelzéseket kapnak, illetve részt vehetnek a rugalmassági rendszerekben. Az (EU) 2019/944 irányelv értelmében az együttesen tevékenykedő végfelhasználók nem vethetők alá kettős díjazásnak, amikor rugalmassági szolgáltatásokat nyújtanak a „fogyasztásmérő előtti” (hálózathoz kapcsolt) tárolási létesítményeket használó rendszerüzemeltetők számára.

| (15) | A 2021–2030-as időszakra vonatkozó nemzeti energia- és klímaterveknek az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 rendelet (10) 14. cikkében előírt aktualizálásakor – az európai zöld megállapodásra irányuló intézkedéscsomaggal (11) és a REPowerEU-val összhangban – ambiciózusabb célokat kell követni a zöld átállás felgyorsítása és az energiabiztonság növelése terén. Az említett rendelet 4. cikke d) pontjának 3. alpontja szerint a nemzeti energia- és klímatervek aktualizálásának a rendszerrugalmasság növelésére irányuló nemzeti célkitűzéseket is magában kell foglalnia. Az aktualizált nemzeti terveknek ismertetniük kell, hogy milyen releváns szakpolitikákkal és intézkedésekkel támogatják a REPowerEU keretében azonosított beruházási szükségleteket, illetve hogyan kezelik prioritásként az EU globális partnerekhez viszonyított versenyképességét és vonzerejét, ugyanakkor figyelembe véve a környezeti, nevezetesen az élőhelyeket és az ökoszisztémákat érintő hatásokat (12). A nemzeti energia- és klímatervek lehetőséget kínálnak az energiaunió öt dimenziója (13) közötti szinergiák kiaknázására, különös tekintettel a villamosenergia-tárolás előnyeire, |
| --- | --- |

(15)

A 2021–2030-as időszakra vonatkozó nemzeti energia- és klímaterveknek az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 rendelet (10) 14. cikkében előírt aktualizálásakor – az európai zöld megállapodásra irányuló intézkedéscsomaggal (11) és a REPowerEU-val összhangban – ambiciózusabb célokat kell követni a zöld átállás felgyorsítása és az energiabiztonság növelése terén. Az említett rendelet 4. cikke d) pontjának 3. alpontja szerint a nemzeti energia- és klímatervek aktualizálásának a rendszerrugalmasság növelésére irányuló nemzeti célkitűzéseket is magában kell foglalnia. Az aktualizált nemzeti terveknek ismertetniük kell, hogy milyen releváns szakpolitikákkal és intézkedésekkel támogatják a REPowerEU keretében azonosított beruházási szükségleteket, illetve hogyan kezelik prioritásként az EU globális partnerekhez viszonyított versenyképességét és vonzerejét, ugyanakkor figyelembe véve a környezeti, nevezetesen az élőhelyeket és az ökoszisztémákat érintő hatásokat (12). A nemzeti energia- és klímatervek lehetőséget kínálnak az energiaunió öt dimenziója (13) közötti szinergiák kiaknázására, különös tekintettel a villamosenergia-tárolás előnyeire,

AJÁNLJA, HOGY:

| (1) | A tagállamok a meglévő akadályok felszámolása érdekében vegyék figyelembe az energiatárolás kettős (termelői-fogyasztói) szerepét az alkalmazandó szabályozási keret és eljárások meghatározásakor, különösen a villamosenergia-piacra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása során. Ennek részeként ügyeljenek a kettős adóztatás megelőzésére és az engedélyezési eljárások megkönnyítésére (14). E szerepeket, az uniós jogszabályokkal összhangban, a nemzeti szabályozó hatóságoknak is figyelembe kell venniük a hálózati díjak és díjszabási rendszerek kialakítása során. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A tagállamok azonosítsák energiarendszereik rövid, közép- és hosszú távú rugalmassági szükségleteit, és nemzeti energia- és klímapolitikai terveik aktualizálása során erősítsék meg mindazokat a célkitűzéseket, valamint a kapcsolódó szakpolitikákat és intézkedéseket, amelyek az – akár közüzemi léptékű, akár „fogyasztásmérő mögötti” (hálózaton kívüli) – energiatárolás, a keresletoldali válasz és a rugalmasság bevezetésének költséghatékony előmozdítását segítik elő. A tagállamoknak emellett fel kell mérniük a releváns energiatárolási technológiákhoz kapcsolódó gyártási kapacitásigényt is. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A tagállamok, és különösen nemzeti szabályozó hatóságaik gondoskodjanak arról, hogy az energiarendszerek üzemeltetői az átviteli és elosztóhálózatok tervezése során alaposabban mérjék fel energiarendszereik rugalmassági szükségleteit, ideértve az energiatárolásban rejlő (rövid és hosszú távú) potenciált is, és mérlegeljék azt, hogy az energiatárolás költséghatékonyabb alternatívát jelenthet-e a hálózati beruházásokhoz képest. Emellett a csatlakozási kapacitás értékelése (pl. rugalmas csatlakozási szerződések mérlegelése) és a rendszer működtetése során figyelembe kell venniük a rugalmassági forrásokban, különösen az energiatárolásban rejlő teljes potenciált. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A tagállamok tárják fel a rövid, közép- és hosszú távú energiatárolás lehetséges finanszírozási hiányosságait, a „fogyasztásmérő mögötti” (termikus és villamos energia) és egyéb rugalmassági eszközökre is kiterjedően, és amennyiben további rugalmas forrásokra van szükség az ellátásbiztonság és a környezetvédelmi célkitűzések eléréséhez, mérlegeljék, hogy szükség van-e olyan finanszírozási eszközökre, amelyek biztosítják a bevételek láthatóságát és kiszámíthatóságát. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | A tagállamok vizsgálják meg, hogy az energiatárolási szolgáltatások – különösen az elosztóhálózati rugalmasság kihasználása és a nem frekvenciavonatkozású kisegítő szolgáltatások nyújtása – megfelelő díjazásban részesülnek-e és hogy az üzemeltetők összeadhatják-e több szolgáltatás díját. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | A tagállamok mérlegeljék a versenyeztetéses ajánlattételi eljárások alkalmazását, ha azok szükségesnek bizonyulnak a kellő szintű rugalmassági források megteremtéséhez, amelyek révén elérhetők az átlátható ellátásbiztonsági és környezetvédelmi célkitűzések, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban. Az éghajlatvédelmi, környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatással összhangban meg kell vizsgálni a kapacitásmechanizmusok tökéletesítésének lehetőségeit a rugalmassági források – köztük az energiatárolás – alkalmazásának megkönnyítése érdekében, például gondoskodva arról, hogy a csökkentési tényezők a kitűzött ellátásbiztonsági célkitűzésnek megfelelőek legyenek, csökkentve a minimális támogatható és minimális ajánlattételi mennyiséget, megkönnyítve az összevonást, csökkentve a CO2-kibocsátási határértékeket, illetve előnyben részesítve a környezetbarátabb technológiákat. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | A tagállamok határozzák meg azokat a szabályozási és nem szabályozási intézkedéseket, amelyek szükségesek a keresletoldali válasz és a „fogyasztásmérő mögötti” (hálózaton kívüli) tárolás akadályainak felszámolásához, például a végfelhasználói ágazatok megújuló energiaforrásokon alapuló villamosításának elterjedése, az egyéni vagy kollektív saját fogyasztási rendszerek bevezetése és az elektromos meghajtású gépjárművek akkumulátorainak kétirányú töltése terén. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | A tagállamok gyorsítják fel a tárolólétesítmények és más rugalmassági eszközök bevezetését a szigeteken, a távoli területeken és az EU legkülső régióiban, ahol nincs elegendő hálózati kapacitás, és amelyek instabil vagy távolsági összeköttetésekkel rendelkeznek a fő hálózattal, például az alacsony szén-dioxid-kibocsátású rugalmas erőforrásokra – többek között a tárolásra – irányuló támogatási rendszerek révén, és vizsgálják felül a hálózati csatlakozási kritériumokat a hibridenergia-projektek (azaz a megújulóenergia-termelés és -tárolás) előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Az új energiatároló létesítményekre vonatkozó beruházási döntések megkönnyítése érdekében a tagállamok és a nemzeti szabályozó hatóságok tegyenek közzé valós idejű, részletes adatokat a hálózati torlódásokról, a megújuló energia korlátozásairól, a piaci árakról, a megújuló energia részarányáról és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás tartalmáról, valamint a telepített energiatároló létesítményekről. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | A tagállamok továbbra is támogassák az energiatárolással kapcsolatos kutatást és innovációt, különös tekintettel a hosszú távú energiatárolásra és a villamos energiát más energiahordozókkal összekapcsoló energiatárolási megoldásokra, illetve optimalizálják a meglévő megoldásokat (pl. a hatékonyság, a kapacitás, az időtartam, valamint a minimális éghajlati és környezeti lábnyom tekintetében). Fontolóra kell venni kockázatmentesítési eszközöket, például technológiai akcelerátorprogramokat és célzott támogatási rendszereket, amelyek az innovatív energiatárolási technológiákat elvezethetik a kereskedelmi hasznosítás szakaszáig. |
| --- | --- |

(10)

Kelt Brüsszelben, 2023. március 14-én.

a Bizottság részéről

Kadri SIMSON

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2019) 640 final. Az európai zöld megállapodás a klímasemlegességen túlmutató célkitűzéseket is magában foglal, például a biodiverzitás csökkenésének megállítását, a szennyezés csökkentését és felszámolását, valamint a gazdasági növekedés függetlenítését az erőforrás-felhasználástól, a körforgásos gazdasághoz kapcsolódó megközelítések révén.

1

(2)  COM(2021) 550 final.

2

(3)  COM(2022) 108 final.

3

(4)  COM(2022) 230 final.

4

(5)  Lásd az SWD(2023) 57 bizottsági szolgálati munkadokumentum 2.2. szakaszát.

5

(6)  Az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikke 45. és 49. pontjának fogalommeghatározásai szerint (HL L 158., 2019.6.14., 125. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/944 irányelve (2019.június 5.) a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról (HL L 158., 2019.6.14., 125. o.).

7

(8)  A Bizottság közleménye – 2022. évi iránymutatás az éghajlatvédelmi, a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról, C/2022/481 (HL C 80., 2022.2.18., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 347/2013/EU rendelet (2013. április 17.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról (HL L 115., 2013.4.25., 39. o.).

9

(10)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

10

(11)  https://commission.europa.eu/strategy-and-policy/priorities-2019-2024/european-green-deal/delivering-european-green-deal_en#documents

11

(12)  Az európai zöld megállapodás céljainak teljesítéséhez és a „ne árts” elv érvényesüléséhez figyelembe kell venni az energiatároláshoz kapcsolódó tágabb értelemben vett környezeti kompromisszumokat is, és megoldásokat kell kínálni hatásaik enyhítésére vagy semlegesítésére.

12

(13)  COM(2015) 80.

13

(14)  Lásd még: a Bizottság (EU) 2022/822 ajánlása (2022. május 18.) a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsításáról és az energiavásárlási megállapodások elősegítéséről (HL L 146., 2022.5.25., 132. o.), valamint a Tanács (EU) 2022/2577 rendelete (2022. december 22.) a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról (HL L 335., 2022.12.29., 36. o.).

14

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 103/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 103/6

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. március 17.

(2023/C 103/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0623 |
| JPY | Japán yen | 140,57 |
| DKK | Dán korona | 7,4450 |
| GBP | Angol font | 0,87488 |
| SEK | Svéd korona | 11,1995 |
| CHF | Svájci frank | 0,9858 |
| ISK | Izlandi korona | 149,30 |
| NOK | Norvég korona | 11,4218 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,948 |
| HUF | Magyar forint | 395,93 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7045 |
| RON | Román lej | 4,9208 |
| TRY | Török líra | 20,1859 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5874 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4584 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,3387 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7014 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4262 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 389,84 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,4988 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3117 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 332,02 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7649 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,118 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,246 |
| BRL | Brazil real | 5,5872 |
| MXN | Mexikói peso | 19,9829 |
| INR | Indiai rúpia | 87,7870 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0623

JPY

Japán yen

140,57

DKK

Dán korona

7,4450

GBP

Angol font

0,87488

SEK

Svéd korona

11,1995

CHF

Svájci frank

0,9858

ISK

Izlandi korona

149,30

NOK

Norvég korona

11,4218

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,948

HUF

Magyar forint

395,93

PLN

Lengyel zloty

4,7045

RON

Román lej

4,9208

TRY

Török líra

20,1859

AUD

Ausztrál dollár

1,5874

CAD

Kanadai dollár

1,4584

HKD

Hongkongi dollár

8,3387

NZD

Új-zélandi dollár

1,7014

SGD

Szingapúri dollár

1,4262

KRW

Dél-Koreai won

1 389,84

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,4988

CNY

Kínai renminbi

7,3117

IDR

Indonéz rúpia

16 332,02

MYR

Maláj ringgit

4,7649

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,118

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,246

BRL

Brazil real

5,5872

MXN

Mexikói peso

19,9829

INR

Indiai rúpia

87,7870

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2023.3.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 103/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 103/7

---

MIGRANS MUNKAVALLALOK SZOCIALIS BIZTONSAGAVAL FOGLALKOZO IGAZGATASI BIZOTTSAG

Valutaátváltási árfolyamok az 574/72/EGK tanácsi rendelet értelmében

(2023/C 103/03)

Az 574/72/EGK rendelet 107. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése

Bázisidőszak: 2023. január

Alkalmazási időszak: 2023. április, május, június

| janv-23 | EUR | BGN | CZK | DKK | HRK | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 23,9582 | 7,43831 | | 396,032 | 4,69742 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 12,2498 | 3,80321 | | 202,491 | 2,40179 |
| 1 CZK = | 0,0417393 | 0,0816338 | 1 | 0,310470 | | 16,5301 | 0,196067 |
| 1 DKK = | 0,134439 | 0,262936 | 3,22092 | 1 | | 53,2422 | 0,631517 |
| 1 HRK = | | | | | | | |
| 1 HUF = | 0,00252505 | 0,00493849 | 0,0604956 | 0,018782 | | 1 | 0,0118612 |
| 1 PLN = | 0,212883 | 0,416356 | 5,10030 | 1,58349 | | 84,3085 | 1 |
| 1 RON = | 0,203078 | 0,397179 | 4,86538 | 1,51055 | | 80,4253 | 0,953940 |
| 1 SEK = | 0,089245 | 0,174546 | 2,13816 | 0,663833 | | 35,3440 | 0,419222 |
| 1 GBP = | 1,13363 | 2,21715 | 27,1597 | 8,43228 | | 448,953 | 5,32513 |
| 1 NOK = | 0,093328 | 0,182532 | 2,23598 | 0,694206 | | 36,9611 | 0,438403 |
| 1 ISK = | 0,00649082 | 0,0126948 | 0,155509 | 0,0482808 | | 2,57058 | 0,030490 |
| 1 CHF = | 1,003924 | 1,96348 | 24,0522 | 7,46750 | | 397,586 | 4,71585 |

janv-23

EUR

BGN

CZK

DKK

HRK

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

23,9582

7,43831

396,032

4,69742

1 BGN =

0,511300

1

12,2498

3,80321

202,491

2,40179

1 CZK =

0,0417393

0,0816338

1

0,310470

16,5301

0,196067

1 DKK =

0,134439

0,262936

3,22092

1

53,2422

0,631517

1 HRK =

1 HUF =

0,00252505

0,00493849

0,0604956

0,018782

1

0,0118612

1 PLN =

0,212883

0,416356

5,10030

1,58349

84,3085

1

1 RON =

0,203078

0,397179

4,86538

1,51055

80,4253

0,953940

1 SEK =

0,089245

0,174546

2,13816

0,663833

35,3440

0,419222

1 GBP =

1,13363

2,21715

27,1597

8,43228

448,953

5,32513

1 NOK =

0,093328

0,182532

2,23598

0,694206

36,9611

0,438403

1 ISK =

0,00649082

0,0126948

0,155509

0,0482808

2,57058

0,030490

1 CHF =

1,003924

1,96348

24,0522

7,46750

397,586

4,71585

Forrás: EKB

| janv-23 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,92423 | 11,20509 | 0,882123 | 10,71485 | 154,064 | 0,99609 |
| 1 BGN = | 2,51776 | 5,72916 | 0,451029 | 5,47850 | 78,7727 | 0,509301 |
| 1 CZK = | 0,205534 | 0,467693 | 0,036819 | 0,447231 | 6,43051 | 0,0415762 |
| 1 DKK = | 0,662009 | 1,50640 | 0,118592 | 1,44050 | 20,7122 | 0,133914 |
| 1 HRK = | | | | | | |
| 1 HUF = | 0,0124339 | 0,0282934 | 0,00222740 | 0,0270555 | 0,389018 | 0,00251518 |
| 1 PLN = | 1,048284 | 2,38537 | 0,187789 | 2,28101 | 32,7975 | 0,212051 |
| 1 RON = | 1 | 2,27550 | 0,179139 | 2,17595 | 31,2869 | 0,202284 |
| 1 SEK = | 0,439463 | 1 | 0,0787252 | 0,95625 | 13,7494 | 0,088896 |
| 1 GBP = | 5,58224 | 12,7024 | 1 | 12,1467 | 174,651 | 1,12920 |
| 1 NOK = | 0,459570 | 1,045753 | 0,0823272 | 1 | 14,3785 | 0,092964 |
| 1 ISK = | 0,031962 | 0,072730 | 0,00572571 | 0,0695482 | 1 | 0,00646545 |
| 1 CHF = | 4,94355 | 11,24906 | 0,885585 | 10,75690 | 154,668 | 1 |

janv-23

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,92423

11,20509

0,882123

10,71485

154,064

0,99609

1 BGN =

2,51776

5,72916

0,451029

5,47850

78,7727

0,509301

1 CZK =

0,205534

0,467693

0,036819

0,447231

6,43051

0,0415762

1 DKK =

0,662009

1,50640

0,118592

1,44050

20,7122

0,133914

1 HRK =

1 HUF =

0,0124339

0,0282934

0,00222740

0,0270555

0,389018

0,00251518

1 PLN =

1,048284

2,38537

0,187789

2,28101

32,7975

0,212051

1 RON =

1

2,27550

0,179139

2,17595

31,2869

0,202284

1 SEK =

0,439463

1

0,0787252

0,95625

13,7494

0,088896

1 GBP =

5,58224

12,7024

1

12,1467

174,651

1,12920

1 NOK =

0,459570

1,045753

0,0823272

1

14,3785

0,092964

1 ISK =

0,031962

0,072730

0,00572571

0,0695482

1

0,00646545

1 CHF =

4,94355

11,24906

0,885585

10,75690

154,668

1

Forrás: EKB

Megjegyzés: valamennyi, izlandi koronát érintő keresztárfolyam kiszámítása az Izlandi Központi Bank ISK/EUR árfolyamra vonatkozó adatai alapján történik.

| Referencia: janv-23 | 1 EUR nemzeti valutában | 1 egység nemzeti valuta EUR-ban |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,51130 |
| CZK | 23,95823 | 0,04174 |
| DKK | 7,43831 | 0,13444 |
| HRK | | |
| HUF | 396,03227 | 0,00253 |
| PLN | 4,69742 | 0,21288 |
| RON | 4,92423 | 0,20308 |
| SEK | 11,20509 | 0,08925 |
| GBP | 0,88212 | 1,13363 |
| NOK | 10,71485 | 0,09333 |
| ISK | 154,06364 | 0,00649 |
| CHF | 0,99609 | 1,00392 |

Referencia: janv-23

1 EUR nemzeti valutában

1 egység nemzeti valuta EUR-ban

BGN

1,95580

0,51130

CZK

23,95823

0,04174

DKK

7,43831

0,13444

HRK

HUF

396,03227

0,00253

PLN

4,69742

0,21288

RON

4,92423

0,20308

SEK

11,20509

0,08925

GBP

0,88212

1,13363

NOK

10,71485

0,09333

ISK

154,06364

0,00649

CHF

0,99609

1,00392

Forrás: EKB

Megjegyzés: az ISK/EUR árfolyam az Izlandi Központi Bank adatain alapul.

| 1. | Az 574/72/EGK rendelet előírja, hogy egy adott valutanemben megadott összeg átváltási árfolyama egy másik valutanemre a Bizottság által kiszámított árfolyamon történik, és az Európai Központi Bank által közzétett referencia- valutaátváltási árfolyamok havi átlagértékén alapul a (2) bekezdésben meghatározott bázisidőszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A bázisidőszak a következő:






  — | az április 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében január hónap, |
| --- | --- | --- |

2.

—

az április 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében január hónap,

| — | a július 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében április hónap, |
| --- | --- |

—

a július 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében április hónap,

| — | az október 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében július hónap, |
| --- | --- |

—

az október 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében július hónap,

| — | a január 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében október hónap. |
| --- | --- |

—

a január 1-jétől alkalmazandó átváltási árfolyamok esetében október hónap.

A valutaátváltási árfolyamokat február, május, augusztus és november hónapban az Európai Unió Hivatalos Lapjának („C” sorozat) második kiadványa teszi közzé.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.3.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 103/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 103/9

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2023/C 103/04)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Valencia”

PDO-ES-A0872-AM03

Az értesítés időpontja: 2022.8.29.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A borok leírásának átfogalmazása

Leírás

Pontosításra került, hogy az 1. kategóriába tartozó borok lehetnek fehér-, vörös- vagy rozé borok.

A módosítás a termékleírás 2. pontjára vonatkozik, az egységes dokumentumot azonban nem érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel nem tekinthető az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe sorolhatónak sem.

Indokolás

A 958/2021. és a 959/2021. sz. ítéletben a Legfelsőbb Bíróság közigazgatási jogvitákkal foglalkozó tanácsa úgy határozott, hogy a termékleírásnak a 2011. évi 13. és 3. sz. végzésben közzétett (az azóta jóváhagyott kisebb módosításokat tartalmazó) változata továbbra is hatályban van, a területi hatályra vonatkozó bekezdések kivételével, amelyeket a Legfelsőbb Bíróság semmisnek ítélt. Ez azt jelenti, hogy a termékleírás egyes szakaszainak vissza kell térniük a 2011-ben közzétett változatban használt megfogalmazáshoz.

2.   A földrajzi terület körülhatárolása

Leírás

Az „Utiel-Requena” és az „Alicante” OEM hatálya alá tartozó egyes településeket törölték a földrajzi területből.

Ez a módosítás a termékleírás 4. pontját és az egységes dokumentum 6. pontját érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel nem tekinthető az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe sorolhatónak sem.

Indokolás

A 958/2021. és a 959/2021. sz. ítéletben a Legfelsőbb Bíróság közigazgatási jogvitákkal foglalkozó tanácsa megállapította, hogy a területi hatályra vonatkozó egyes bekezdések semmisek, mivel nem volt olyan részletes magyarázat, amely megerősítette volna a szóban forgó települések és az oltalom alatt álló termék közötti kapcsolatot. A termékleírás szövegét tehát összhangba kell hozni ezen ítéletek tartalmával.

3.   A borkészítéshez használt szőlőfajták szinonimáinak felvétele

Leírás

A jegyzékben már szereplő „Subirat Parent” fajta tekintetében a szöveg egy elsődleges névvel (Alarije) és annak szinonimájával (Malvasía Riojana) egészül ki.

A módosítás a termékleírás 6. pontjára vonatkozik, az egységes dokumentumot azonban nem érinti, mivel egy másodlagos szőlőfajtáról van szó.

Ez egy standard módosítás, mivel nem tekinthető az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe sorolhatónak sem.

Indokolás

A jegyzékben már szereplő fajta valamennyi lehetséges nevére való hivatkozás egyértelműbbé teszi, hogy mely fajtákat hasznosítják, mivel a Malvasía Riojana szinonimát szélesebb körben ismerik és használják.

4.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Leírás

A földrajzi területtel való kapcsolatról szóló teljes 7. pont leírása módosult.

Ez a módosítás a termékleírás 7. pontját és az egységes dokumentum 8. pontját érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel nem tekinthető az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe sorolhatónak sem.

Indokolás

A 958/2021. és a 959/2021. sz. ítéletben a Legfelsőbb Bíróság közigazgatási jogvitákkal foglalkozó tanácsa úgy határozott, hogy a termékleírásnak a 2011. évi 13. és 3. sz. végzésben közzétett (az azóta jóváhagyott kisebb módosításokat tartalmazó) változata továbbra is hatályban van, a területi hatályra vonatkozó bekezdések kivételével, amelyeket a Legfelsőbb Bíróság semmisnek ítélt. Ez azt jelenti, hogy a termékleírás egyes szakaszainak vissza kell térniük a 2011-ben közzétett változatban használt megfogalmazáshoz.

5.   A „primero de cosecha” [első szüret] hagyományos kifejezés beillesztése

Leírás

Visszaállították a „primero de cosecha” (első szüret) hagyományos kifejezést.

Ez a módosítás a termékleírás 8. pontját és az egységes dokumentum 9. pontját érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel nem tekinthető az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe sorolhatónak sem.

Indokolás

A termékleírás eredeti változata szerint ez a hagyományos kifejezés szerepelhet a borok címkéin, és tévedésből törölték a különböző módosításokban.

6.   A szőlőfajta feltüntetése a borcímkéken

Leírás

A szőlőfajta neve csak olyan borok esetében használható, amelyek előállításához legalább 85 %-ban a szóban forgó fajtát használják (korábban 100 %). Kivételt képez a Moscatel szőlőből készült „Valencia” likőrbor, amelynek esetében a követelmény az, hogy csak a Moscatel de Alejandría fajta használható fel.

Ez a módosítás a termékleírás 8. pontját és az egységes dokumentum 9. pontját érinti.

Ez egy standard módosítás, mivel nem tekinthető az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kategóriák egyikébe sorolhatónak sem.

Indokolás

A termékleírás különböző módosításainak egyikéből tévedésből törölték a bortartalom legalább 85 %-át kitevő szőlőfajta címkén való feltüntetésének lehetőségét.

Ez a módosítás a szőlőfajtanevek borcímkéken való feltüntetésével kapcsolatos hiba kijavítását célozza.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Valencia

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

| 3. | Likőrbor |
| --- | --- |

3.

Likőrbor

| 6. | Illatos minőségi pezsgő |
| --- | --- |

6.

Illatos minőségi pezsgő

| 8. | Gyöngyözőbor |
| --- | --- |

8.

Gyöngyözőbor

4.   A bor(ok) leírása

1.   Fehérbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

Főként sárga, halványsárgától aranysárgáig terjedő árnyalatokkal. Fa tárolóedényekben is érlelhető. Illata tiszta, jó intenzitású, gyümölcsös jegyekkel. A szájban megfelelően savas, friss és gyümölcsös érzetet kelt, hosszú lecsengéssel.

Maximális kén-dioxid-tartalom: 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 300 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy annál magasabb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 9 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,33 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

9

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,33

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   Rozé és vörösbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A rozé borok rózsaszín tónusúak, málna, eper, vörös ribiszke vagy lazacszínű árnyalatokkal. Illatuk tiszta, intenzív, amelyben a gyümölcsös aromák dominálnak. A szájban megfelelően savas, határozott és kiegyensúlyozott érzetet keltenek. Hosszú utóíz. A vörösborok általában sötét színűek, főként vörös tónusúak, ibolya, bíbor, gránát, cseresznye vagy rubin árnyalattal. Illatuk jó intenzitású és gyümölcsös.

Maximális kén-dioxid-tartalom: a rozék esetében 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 250 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb; a vörösborok esetében 150 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 9,5 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,33 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

9,5

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,33

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   A „Crianza”, „Reserva” és „Gran Reserva” kifejezéssel ellátott borok

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

Az alapbornál mélyebb színűek. A fehérborok intenzívebb sárgák. A vörösborok színe a téglavörös árnyalathoz közelít. Illatukban egyensúlyban vannak a gyümölcsös és a fás aromák. Ízüket tekintve jó retronazális jegyekkel rendelkeznek.

Maximális kén-dioxid-tartalom: a fehérborok és a rozék esetében 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és a fehérborok esetében 300 mg/l, a rozék esetében pedig 250 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb; a vörösborok esetében 150 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 12 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,33 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

12

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,33

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

4.   Fehér, rozé és vörös likőrbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A fehér likőrborok színe főként sárga tónusú, halványsárgától aranysárgáig terjedő árnyalatokkal. A rozé likőrborok rózsaszín tónusúak, málna, eper, vörös ribiszke vagy lazacszínű árnyalatokkal. A vörös likőrbor vörös tónusú, ibolya, gránát vagy rubin árnyalatokkal. Jó illatintenzitás, különösen ha Moscatel szőlőből készül. Édes és étvágygerjesztő, erőteljes utóízzel kiegyensúlyozott.

Maximális kén-dioxid-tartalom: 150 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 15 |
| Minimális összes savtartalom | 1,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 20 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

15

Minimális összes savtartalom

1,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

20

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Fehér, rozé és vörös illatos minőségi pezsgő

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

Ha az alapbor fehérbor, a szín főként sárga tónusú, halványsárgától aranysárgáig terjedő árnyalatokkal. Ha az alapbor rozé, a szín rózsaszín tónusú, málna, eper, vörös ribiszke vagy lazacszínű árnyalatokkal. Ha az alapbor vörös, a szín vörös tónusú, ibolya, gránát vagy rubin árnyalatokkal. Tiszta, intenzív illat, a fajtára jellemző aromákkal. A szájban megfelelően savas és intenzív érzetet kelt. Friss borok jól integrált szén-dioxiddal.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 6 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,33 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 185 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

6

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,33

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

185

6.   Fehér, rozé és vörös gyöngyözőbor

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

Ha az alapbor fehérbor, a szín főként sárga tónusú, halványsárgától aranysárgáig terjedő árnyalatokkal. Ha az alapbor rozé, a szín rózsaszín tónusú, málna, eper, vörös ribiszke vagy lazacszínű árnyalatokkal. Ha az alapbor vörös, a szín vörös tónusú, ibolya, gránát vagy rubin árnyalatokkal. Tiszta, intenzív illat, a fajtára jellemző aromákkal. A szájban friss, gyümölcsös és intenzív érzetet kelt, jól integrált szén-dioxiddal.

Maximális kén-dioxid-tartalom: a fehérborok és a rozék esetében 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és mindkét típus esetében 250 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb; a vörösborok esetében 150 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 200 mg/l, ha a cukortartalom [5 g/l] vagy magasabb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 7 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,33 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

7

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,33

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

7.   Fehér-, rozé és vörösbor, amelyen szerepel a „Petit Valencia” kifejezés a címkén

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A jellemzők hasonlóak lesznek a fehér-, rozé és vörösborok jellemzőihez.

Maximális kén-dioxid-tartalom: a fehérborok és a rozék esetében 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és a fehérborok esetében 300 mg/l, a rozék esetében pedig 250 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb; a vörösborok esetében 150 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l-nél alacsonyabb, és 200 mg/l, ha a cukortartalom 5 g/l vagy magasabb.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 4,5 |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,33 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

4,5

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,33

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Konkrét borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

A bor kinyeréséhez és a szőlőtörkölytől való elválasztásához kellő nyomást kell alkalmazni, hogy a 100 kilogramm szőlőből nyert hozam ne haladja meg a 82 litert a must és a 76 litert a bor esetében. Az oltalom alatt álló borok előállításához nem megfelelő nyomás alkalmazásával nyert bortételek semmilyen körülmények között sem használhatók fel.

Az érlelési folyamatokhoz használt fa tárolóedényeket tölgyből kell készíteni olyan térfogattal, amely megfelel az egyes hagyományos kifejezések használatára vonatkozóan a hatályos jogszabályokban megállapított mennyiségi korlátoknak.

5.2.   Maximális hozamok

| 1. | Vörös fajták
  9 100 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

1.

Vörös fajták

9 100 kilogramm szőlő hektáronként

| 2. | Fehér fajták
  12 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

2.

Fehér fajták

12 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 3. | Vörös fajták
  69,16 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

3.

Vörös fajták

69,16 hektoliter hektáronként

| 4. | Fehér fajták
  91,20 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

4.

Fehér fajták

91,20 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „Valencia” OEM termőhely a Valencia tartományban található, az oltalom alatt álló eredetmegjelölés alá tartozó kisebb földrajzi egységekbe vagy „alterületekbe” sorolt földterületekből áll, és a következő településeket foglalja magában:

| a) | ALTO TURIA alterület: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas és Tuéjar. |
| --- | --- |

a)

ALTO TURIA alterület: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas és Tuéjar.

| b) | VALENTINO alterület: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroy, Náquera, Paterna, Pedralba, Picaña, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo és Yátova. |
| --- | --- |

b)

VALENTINO alterület: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroy, Náquera, Paterna, Pedralba, Picaña, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo és Yátova.

| c) | MOSCATEL DE VALENCIA alterület: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroy, Montserrat, Real, Torrent, Turís és Yátova. |
| --- | --- |

c)

MOSCATEL DE VALENCIA alterület: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroy, Montserrat, Real, Torrent, Turís és Yátova.

| d) | CLARIANO alterület: Atzeneta d’Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Benisuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasequies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Mogente, Montaverner, Montesa, Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada és Xàtiva. |
| --- | --- |

d)

CLARIANO alterület: Atzeneta d’Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Benisuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasequies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Mogente, Montaverner, Montesa, Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada és Xàtiva.

A termőhely magában foglalja a szőlőkataszterbe bejegyzett és a Szabályozó Testület nyilvántartásába vett szövetkezetek tagjai vagy borászatok tulajdonosai által kezelt parcellákat is, amelyeket hagyományosan a „Valencia” OEM alá tartozó borok előállítására használnak, és amelyek Albacete tartomány Almansa és Caudete településeinek következő helyein találhatók: Campillo, Estación, Casa Pino, Casa Pina, Mojón Blanco, Moleta, Molino Balsa, Prisioneros, Canto Blanco, La Venta, Derramador, Montalbana, Casa Alberto, Escribanos, Escorredores, Capitanes, Pandos, Venta del Puerto, Torre Chica, Torre Grande, Casa Blanca, El Pleito, Herrasti és Casa Hondo Almansa településen, valamint Vega de Bogarra, Derramador és El Angosto Caudete településen.

A termőhely magában foglalja a Villena város La Viña Coop V borászati szövetkezetének tagjaihoz tartozó parcellákat, amelyek szerepelnek a borászati nyilvántartásban, és amelyeket hagyományosan a „Valencia” OEM borok előállítására használnak.

7.   Borszőlőfajták

| | Garnacha Tintorera |
| --- | --- |

Garnacha Tintorera

| | Macabeo – Viura |
| --- | --- |

Macabeo – Viura

| | Merseguera |
| --- | --- |

Merseguera

| | Monastrell |
| --- | --- |

Monastrell

| | Moscatel de Alejandría |
| --- | --- |

Moscatel de Alejandría

| | Verdil |
| --- | --- |

Verdil

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A Valentino alterület enyhe éghajlatának és csapadékmennyiségének köszönhetően a fehér- és vörösborok alkoholtartalma magasabb.

Alto Turia kontinentális jellegzetességei kifinomultabb fehérbort eredményeznek.

A Földközi-tenger közelsége és a nagyobb csapadékmennyiség eredményeként a Moscatel bor erőteljesen aromás.

A Clariano alterület hőmérséklet-tartománya és változatos domborzata nagyobb intenzitást és gyümölcsösséget kölcsönöz a vörösboroknak.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása

A „VALENCIA” megjelölésnek kiemelt helyen kell szerepelnie. Alterület akkor tüntethető fel, ha a [borkészítéshez használt] összes szőlőt ott termesztették. A szőlőfajta neve csak olyan borok esetében használható, amelyek előállításához legalább 85 %-ban a szóban forgó fajtát használják. Kivételt képez a Moscatel szőlőből készült „Valencia” likőrbor, amelynek esetében a követelmény az, hogy csak a Moscatel de Alejandría fajta használható fel.

A „VINO PETIT VALENCIA” kifejezés olyan fiatal borokon tüntethető fel, amelyek tényleges alkoholtartalma meghaladja a 4,5 térfogatszázalékot, összes alkoholtartalma pedig a 9 térfogatszázalékot, és amelyeket természetes módszerekkel készítettek. A „MOSCATEL DE VALENCIA” vagy a „VINO DE LICOR MOSCATEL DE VALENCIA” kifejezés a 100 %-ban Moscatel de Alejandría szőlőből előállított, és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. melléklete 3. pontja c) alpontjának negyedik franciabekezdésével összhangban készített borokon használható. A „VINO DULCE” kifejezés az 1234/2007/EK tanácsi rendelet XIb. melléklete 3. pontja c) alpontjának negyedik franciabekezdésével összhangban készült likőrborokon használható. A „Primero de Cosecha” (első szüret) hagyományos kifejezés a szüret első tíz napján szüretelt szőlőből készült és a szüret végét követő harminc napon belül palackozott vörös-, fehér- és rozé borokon használható, azzal a kötelezettséggel, hogy az évjáratot fel kell tüntetni a címkén.

A termékleíráshoz vezető link

https://agroambient.gva.es/documents/163228750/0/DOPVLC-P2022.pdf/

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2023.3.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 103/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.3.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 103/17

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151 / 2012 / EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2023/C 103/05)

Ez a közzététel az 1151 / 2012 / EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna”

EU-szám: PGI-IT-02834 – 2022.3.24.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés(ek) (OFJ)

„Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

2.5. osztály: Tészta;

2.3. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” a 3.2. b) pontban említett összetevőkből készült tölteléket tartalmazó kerek vagy ovális friss péksütemény.

Forgalomba hozatalkor a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” a következő fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőkkel rendelkezik:

Fizikai jellemzők:

| — | alak: a késztermék kerek vagy ovális alakú, két tésztalapból készült, a széle lehet (dekoratív módon) hullámos vagy sima; egy tésztalap 0,5–3 mm vastagságú; az átmérője 40–180 mm, |
| --- | --- |

—

alak: a késztermék kerek vagy ovális alakú, két tésztalapból készült, a széle lehet (dekoratív módon) hullámos vagy sima; egy tésztalap 0,5–3 mm vastagságú; az átmérője 40–180 mm,

| — | az egyes „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” termékek tömege változó, minimum 30 g és maximum 300 g lehet, |
| --- | --- |

—

az egyes „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” termékek tömege változó, minimum 30 g és maximum 300 g lehet,

| — | a tészta és a töltelék súlyaránya:






  — | a tésztalapok a végtermék tömegének 40–60 %-át teszik ki, |
| --- | --- | --- |

—

a tészta és a töltelék súlyaránya:

—

a tésztalapok a végtermék tömegének 40–60 %-át teszik ki,

| — | a töltelék a végtermék tömegének 40–60 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

—

a töltelék a végtermék tömegének 40–60 %-át teszi ki.

Kémiai jellemzők:

| — | összes fehérje | : | 8,0–18,0 % 100 g termékben, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | zsírtartalom | : | 5,0–22,0 % 100 g termékre vetítve, ebből 3,0–9,0 % telített, |
| — | szénhidrátok | : | 20,0–40,0 % 100 g termékre vetítve, ebből 3,0–7,0 % cukor. |

—

összes fehérje

:

8,0–18,0 % 100 g termékben,

—

zsírtartalom

:

5,0–22,0 % 100 g termékre vetítve, ebből 3,0–9,0 % telített,

—

szénhidrátok

:

20,0–40,0 % 100 g termékre vetítve, ebből 3,0–7,0 % cukor.

Érzékszervi jellemzők:

| — | a friss termék állaga: lágy, homogén tészta, |
| --- | --- |

—

a friss termék állaga: lágy, homogén tészta,

| — | a tészta színe: az elefántcsontfehértől a szalmasárgáig terjed, |
| --- | --- |

—

a tészta színe: az elefántcsontfehértől a szalmasárgáig terjed,

| — | a töltelék színe: a fehértől a szalmasárgáig terjed, a citrom- vagy narancshéj jelenléte miatt esetleg sárga vagy narancssárga csíkokkal, |
| --- | --- |

—

a töltelék színe: a fehértől a szalmasárgáig terjed, a citrom- vagy narancshéj jelenléte miatt esetleg sárga vagy narancssárga csíkokkal,

| — | íze: savas és aromás, a sajtok keverékétől függően változó intenzitású ízérzet a szájban, citrusfélékre utaló jegyekkel, édes-sós kontraszttal, |
| --- | --- |

—

íze: savas és aromás, a sajtok keverékétől függően változó intenzitású ízérzet a szájban, citrusfélékre utaló jegyekkel, édes-sós kontraszttal,

| — | illat: a citrusfélék illóolajainak jellegzetes aromái. |
| --- | --- |

—

illat: a citrusfélék illóolajainak jellegzetes aromái.

a)   A tészta összetevői:

| — | durumbúzadara és / vagy újraőrölt durumbúzaliszt és / vagy közönséges búzaliszt, |
| --- | --- |

—

durumbúzadara és / vagy újraőrölt durumbúzaliszt és / vagy közönséges búzaliszt,

| — | sertészsír: a tészta tömegének 0–20 % százaléka, |
| --- | --- |

—

sertészsír: a tészta tömegének 0–20 % százaléka,

| — | tojássárgája szükség szerint hozzáadható, |
| --- | --- |

—

tojássárgája szükség szerint hozzáadható,

| — | só: szükség szerint, |
| --- | --- |

—

só: szükség szerint,

| — | víz: szükség szerint. |
| --- | --- |

—

víz: szükség szerint.

b)   A töltelék összetevői:

| — | juh- és / vagy kecsketejből és / vagy tehéntejből készült sajt vagy tehéntejből készült túró, |
| --- | --- |

—

juh- és / vagy kecsketejből és / vagy tehéntejből készült sajt vagy tehéntejből készült túró,

| — | citrom- és / vagy narancshéj, szükség szerint, |
| --- | --- |

—

citrom- és / vagy narancshéj, szükség szerint,

| — | cukor szükség szerint hozzáadható. |
| --- | --- |

—

cukor szükség szerint hozzáadható.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az összetevők késztermékké történő feldolgozását a termék minőségének és biztonságosságának megőrzése érdekében az előállítási területen belül kell végezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termék csomagolható frissen vagy védőgázas csomagolásban vagy a hatályos jogszabályoknak megfelelően, illetve a hatályos jogszabályoknak megfelelően fagyasztva. Az ömlesztett termékek csak frissen hozhatók forgalomba.

A csomagolást az előállítási területen belül kell elvégezni. Mivel az előállítási terület egy sziget, a termék szállítása több mint 48 órás logisztikai időtartamot vesz igénybe, és többféle kezelési módra, valamint többféle szállítóeszköz használatára van szükség. A friss és nagyon friss péksütemények szállítása különleges intézkedéseket és a folyamat állandó nyomon követését igényli. Az ömlesztett vagy előrecsomagolt termékek szállításához szükséges időtartam a logisztikai problémáktól és az időjárási körülményektől függően jelentősen eltérő lehet. Ezért ez a tényező soha nem állandó, és a termék minősége még esetleg akkor is kárt szenvedhet, ha a szállítás nem veszélyezteti a termék biztonságosságát. Fennáll annak a veszélye, hogy a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” ömlesztett áruk érzékszervi tulajdonságait veszélyeztetik vagy rontják a több ezer kilométer távolságra történő szállításukhoz szükséges különböző lépések, ilyen például a több különböző szállítóeszköz használata, a tengeri átkelés és a sok közreműködő személy.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A jogszabályban előírt információkon kívül a csomagoláson egyértelműen és olvashatóan fel kell tüntetni a következő kiegészítő információkat:

| — | a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” elnevezés vagy az elnevezésben szereplő egy vagy több elnevezés külön feltüntetve, amelyet mindig Szardínia földrajzi megjelölése követ, majd az OFJ rövidítés vastag fekete betűkkel és az Európai Unió szimbóluma, |
| --- | --- |

—

a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” elnevezés vagy az elnevezésben szereplő egy vagy több elnevezés külön feltüntetve, amelyet mindig Szardínia földrajzi megjelölése követ, majd az OFJ rövidítés vastag fekete betűkkel és az Európai Unió szimbóluma,

| — | a „prodotto secondo l’antica ricetta della Fusione del ripieno” [a hagyományos olvasztott töltelék receptje szerint előállított] opcionális kifejezés, ha a tölteléket magas hőmérsékleten főzik, |
| --- | --- |

—

a „prodotto secondo l’antica ricetta della Fusione del ripieno” [a hagyományos olvasztott töltelék receptje szerint előállított] opcionális kifejezés, ha a tölteléket magas hőmérsékleten főzik,

| — | a gyártó cég neve, társasági formája és címe. A nevek, cégnevek és saját márkanevek használata engedélyezett, feltéve, hogy nem dicsérő célzatúak, és nem alkalmasak a fogyasztók megtévesztésére.
  A termék a hatályos jogszabályoknak megfelelő csomagolásban vagy akár ömlesztve is forgalomba hozható, feltéve, hogy a terméket olyan speciális tárolóedényben vagy kiszerelésben helyezik el, amelyen jól látható helyen szerepel a csomagoláson megadottakkal azonos információkat tartalmazó címke.
  A „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” hivatkozás a meghatározott földrajzi területen található vendéglátóipari létesítményekben előállított termékek esetén is használható. |
| --- | --- |

—

a gyártó cég neve, társasági formája és címe. A nevek, cégnevek és saját márkanevek használata engedélyezett, feltéve, hogy nem dicsérő célzatúak, és nem alkalmasak a fogyasztók megtévesztésére.

A termék a hatályos jogszabályoknak megfelelő csomagolásban vagy akár ömlesztve is forgalomba hozható, feltéve, hogy a terméket olyan speciális tárolóedényben vagy kiszerelésben helyezik el, amelyen jól látható helyen szerepel a csomagoláson megadottakkal azonos információkat tartalmazó címke.

A „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” hivatkozás a meghatározott földrajzi területen található vendéglátóipari létesítményekben előállított termékek esetén is használható.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna előállítási területe Szardínia és szigetcsoportja teljes közigazgatási és fizikai területére kiterjed.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” oltalom alatt álló földrajzi jelzés elismerése iránti kérelmet a termék elismertsége és hírneve indokolja, amely Szardínián a helyi agrár-pásztorkultúra kifejeződéseként jelent meg, és amelynek előállítása soha nem terjedt túl a regionális határokon.

A töltött péksütemények rendkívül változatos és széles kínálatában a konyhai felhasználási módja miatt a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” az egyik legjellegzetesebb terméknek számít. A termék annak köszönheti jó hírnevét, hogy bár alapvetően tésztatermékként tartják számon, mégis desszertként szolgálják fel és fogyasztják. A termék egyedisége ebben a tulajdonságában is rejlik.

A „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” hírnevét az érzékszervi jellemzők is alátámasztják, és megkülönböztetik az ugyanazon termékkategóriába tartozó más termékektől: a tésztának a zsír jelenlétéből eredő morzsalékossága és a töltelék friss túrójának lágy és savanykás állaga közötti kontraszt jellemzi a termék ízét. A gasztronómiai hagyományoknak megfelelően a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna”-t kisütik, majd mézzel vagy cukorral meglocsolva, forrón tálalják. A termék hírneve tehát a különböző felhasználásból is adódik, ugyanis a zsiradékot tartalmazó tésztát nem vízben főzik, hanem sütik, és desszertként, nem pedig első fogásként tálalják.

A termék a régión kívüli főbb kiskereskedelmi egységek polcain is megtalálható, ami a helyi turistaforgalom mellett szintén erősíti a termék hírnevét, de az előállítás mindig szigorúan Szardínia szigetére korlátozódik.

A termék hírnevét az is indokolja, hogy a Szardínián széles körben előforduló alapanyagok használata révén szoros kapcsolatban áll a területtel. A búzadara, a sajtok és a zsiradék használata a szigetre (különösen a múltban) jellemző agrár-pásztorkultúrához kapcsolódóan jelent meg: ezek az összetevők tagadhatatlanul a helyi agrár-pásztorkultúrának tulajdoníthatók. Az elszigeteltségnek köszönhetően nem érvényesültek külső hatások, de ennek a legjelentősebb hozadéka talán az volt, hogy az előállítás nem terjedt át a szigeteken túlra. Egyértelmű tehát, hogy a „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna” hírneve nem kizárólag a természeti tényezőknek vagy a mikroklímának tudható be, hanem a kulturális és társadalmi-gazdasági tényezőknek is, valamint egy olyan előállítási módszernek, amely az idők során – először csak a saját fogyasztást kiszolgáló kézműves szinten, jelenleg ipari méretekben is – változatlan maradt, az előállítási folyamatok tekintetében nem sok változás történt.

A „Sebadas / Seadas / Sabadas / Seattas / Savadas / Sevadas di Sardegna’ di Sardegna” elnevezésre számos utalás található útikönyvekben, kiadványokban, újságokban, szakácskönyvekben vagy magazinokban, ezek az elnevezés és a hagyományos előállítás hírnevéről tanúskodnak a földrajzi területen. A főbb kiadványok közé tartoznak:

| | Történelmi irodalom: Wagner, Max Leopold, Dizionario Etimologico Sardo [Szardíniai etimológiai szótár], ezt a Società Editoriale Italiana adta ki először 1928-ban, majd az Ilisso 1960-ban. Az Ilisso alapos meghatározást közöl a 177. oldalon: Logudorese; Casu, Pietro, Vocabolario Sardo – Logudorese / Italiano [Logudorese szardíniai / olasz szótár]; Rubattu, Antonino, Dizionario Universale della Lingua di Sardegna Italiano – sardo – italiano antico e moderno [A szardíniai olasz nyelv egyetemes szótára – szardíniai olasz – modern és régi olasz]; Deledda, Grazia, „Tradizioni popolari di Nuoro, raccolta di saggi etnografici” [Nuoro népi hagyományai, etnográfiai esszégyűjtemény], Rivista delle tradizioni popolari italiane, [Olasz népi hagyományok folyóirata] Angelo de Gubernatis szerkesztésében, Firenze, 1893–1895; Nieddu, Gonario, Il Pastore sardo e la giustizia, [A szardíniai pásztor és az igazság], 1967, Ilisso Editore, 326. o.; Caredda, Gian Paolo, Gastronomia in Sardegna, [Gasztronómia Szardínián], SAGEP Editrice, 1981; |
| --- | --- |

Történelmi irodalom: Wagner, Max Leopold, Dizionario Etimologico Sardo [Szardíniai etimológiai szótár], ezt a Società Editoriale Italiana adta ki először 1928-ban, majd az Ilisso 1960-ban. Az Ilisso alapos meghatározást közöl a 177. oldalon: Logudorese; Casu, Pietro, Vocabolario Sardo – Logudorese / Italiano [Logudorese szardíniai / olasz szótár]; Rubattu, Antonino, Dizionario Universale della Lingua di Sardegna Italiano – sardo – italiano antico e moderno [A szardíniai olasz nyelv egyetemes szótára – szardíniai olasz – modern és régi olasz]; Deledda, Grazia, „Tradizioni popolari di Nuoro, raccolta di saggi etnografici” [Nuoro népi hagyományai, etnográfiai esszégyűjtemény], Rivista delle tradizioni popolari italiane, [Olasz népi hagyományok folyóirata] Angelo de Gubernatis szerkesztésében, Firenze, 1893–1895; Nieddu, Gonario, Il Pastore sardo e la giustizia, [A szardíniai pásztor és az igazság], 1967, Ilisso Editore, 326. o.; Caredda, Gian Paolo, Gastronomia in Sardegna, [Gasztronómia Szardínián], SAGEP Editrice, 1981;

| | Szakfolyóiratok: Guigoni, Alessandra, „Tradizione, innovazione e vintage nei foodcapes contemporanei. Il case study dei dolci sardi” [Hagyomány, innováció és vintázs a kortárs élelmiszerkultúrában. A szardíniai desszertek elemzése], Anuac, I. kötet, 2. szám – ISSN 2239–625X, Cagliari Egyetem, 2012. november; Bell’Italia Sapori di Sardegna [Szardínia olaszos ízvilága], Editoriale Giorgio Mondadori, 32. sz., 2003. június; Dessi, Maria Antonietta, Sardinews, 2006. október, 11. o.; Sardinews 10. sz., 2003., Laura Sechi cikke, 21. o., címe: „Pranzo a Gavoi, tra Santa Rughe e Romagna” [Ebéd Gavoiban, Santa Rughe és Romagna között]; Il Messaggero Sardo, 2009. október, emlékplakettet adományozott Alberto Capra úrnak egy versért, amely említi többek között a Seadast, 17. o.; az Il Messaggero Sardo 2010. októberi számában Luigi Spano cikke búcsúztatja Francesco Cossigát a szardíniai társaitól. Az Ausztráliában élő szardíniaiak megemlékeztek róla Sydneyben, 28. o.; |
| --- | --- |

Szakfolyóiratok: Guigoni, Alessandra, „Tradizione, innovazione e vintage nei foodcapes contemporanei. Il case study dei dolci sardi” [Hagyomány, innováció és vintázs a kortárs élelmiszerkultúrában. A szardíniai desszertek elemzése], Anuac, I. kötet, 2. szám – ISSN 2239–625X, Cagliari Egyetem, 2012. november; Bell’Italia Sapori di Sardegna [Szardínia olaszos ízvilága], Editoriale Giorgio Mondadori, 32. sz., 2003. június; Dessi, Maria Antonietta, Sardinews, 2006. október, 11. o.; Sardinews 10. sz., 2003., Laura Sechi cikke, 21. o., címe: „Pranzo a Gavoi, tra Santa Rughe e Romagna” [Ebéd Gavoiban, Santa Rughe és Romagna között]; Il Messaggero Sardo, 2009. október, emlékplakettet adományozott Alberto Capra úrnak egy versért, amely említi többek között a Seadast, 17. o.; az Il Messaggero Sardo 2010. októberi számában Luigi Spano cikke búcsúztatja Francesco Cossigát a szardíniai társaitól. Az Ausztráliában élő szardíniaiak megemlékeztek róla Sydneyben, 28. o.;

| | Szakácskönyvek vagy útmutatók: Perisi, Giuseppina, Le cucine di Sardegna [Szardínia szakácsművészete], Franco Muzzio Editore, 1989, 265. o.; I Sapori della Sardegna – La cucina, [Szardínia ízei – A szakácsművészet] Zonza Editori, 1999., 200. o.; PAULIS, Susanna, I dolci e le feste – la cultura del dolce in Sardegna fra tradizione e innovazione [Desszertek és ünnepek – desszert kultúra Szardínián, hagyomány és innováció] Egyetemi kiadvány / antropológia, 17. sz., Cuec Editrice, 2011; Különböző szerzők, 1000 ricette della cucina italiana: Il più grande libro illustrato dedicato alla tavola del nostro paese, [1000 olasz recept: a hazánk konyhaművészetét bemutató legnagyobb illusztrált könyv], Rizzoli, 2010; a Seadas vagy Sebadas receptje a Cucchiaio d’Argento honlapon; Seadas o Sebadas: un „non dolce” dal cuore della Sardegna [Seadas vagy Sebadas: a Szardínia szívéből származó „nem-desszert”], a cafebabel.it honlapon; Guaiti, Daniela, Sardegna [Szardínia], Gribaudo, 2010, 118–120. oldal. Szardínia autonóm régió – Ersat: Regionális Mezőgazdasági Fejlesztési és Technikai Segítségnyújtási Tanács, hagyományos szardíniai tészta, keksz, sütőipari és édesipari termékek – Sebadas. |
| --- | --- |

Szakácskönyvek vagy útmutatók: Perisi, Giuseppina, Le cucine di Sardegna [Szardínia szakácsművészete], Franco Muzzio Editore, 1989, 265. o.; I Sapori della Sardegna – La cucina, [Szardínia ízei – A szakácsművészet] Zonza Editori, 1999., 200. o.; PAULIS, Susanna, I dolci e le feste – la cultura del dolce in Sardegna fra tradizione e innovazione [Desszertek és ünnepek – desszert kultúra Szardínián, hagyomány és innováció] Egyetemi kiadvány / antropológia, 17. sz., Cuec Editrice, 2011; Különböző szerzők, 1000 ricette della cucina italiana: Il più grande libro illustrato dedicato alla tavola del nostro paese, [1000 olasz recept: a hazánk konyhaművészetét bemutató legnagyobb illusztrált könyv], Rizzoli, 2010; a Seadas vagy Sebadas receptje a Cucchiaio d’Argento honlapon; Seadas o Sebadas: un „non dolce” dal cuore della Sardegna [Seadas vagy Sebadas: a Szardínia szívéből származó „nem-desszert”], a cafebabel.it honlapon; Guaiti, Daniela, Sardegna [Szardínia], Gribaudo, 2010, 118–120. oldal. Szardínia autonóm régió – Ersat: Regionális Mezőgazdasági Fejlesztési és Technikai Segítségnyújtási Tanács, hagyományos szardíniai tészta, keksz, sütőipari és édesipari termékek – Sebadas.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

A termékleírás teljes szövege megtekinthető az alábbi honlapon:

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335%E2%80%9

Vagy:

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) honlapján, (a képernyő felső részén jobbra) a „Qualità” („Minőség”) menüpont alatt a (képernyő bal oldalán található) „Prodotti DOP, IGP e STG” („OEM, OFJ és HKT termékek”) menüpontra, végül a „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) pontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---