# Europeiska unionens C 271/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 271 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången13 augusti 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 271

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången13 augusti 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2019/C 271/01 ESRB/2019/3 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 21 mars 2019 om ändring av rekommendation ESRB/2016/14 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (ESRB/2019/3) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

2019/C 271/01 ESRB/2019/3

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 21 mars 2019 om ändring av rekommendation ESRB/2016/14 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (ESRB/2019/3)

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 271/02 | Meddelande från kommissionen – Vägledning om tillträde för anbudsgivare och varor från tredjeländer till EU:s upphandlingsmarknad | 43 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 271/02

Meddelande från kommissionen – Vägledning om tillträde för anbudsgivare och varor från tredjeländer till EU:s upphandlingsmarknad

43

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 271/03 | Eurons växelkurs | 67 |
| 2019/C 271/04 | Kommissionens genomförandebeslut av den 8 augusti 2019 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 – Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (SUB) | 68 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 271/03

Eurons växelkurs

67

2019/C 271/04

Kommissionens genomförandebeslut av den 8 augusti 2019 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 – Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (SUB)

Europeiska unionens officiella tidning

68

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 271/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9354 – AXA/NN Group/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 73 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 271/06 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 75 |
| 2019/C 271/07 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 86 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2019/C 271/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9354 – AXA/NN Group/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

73

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2019/C 271/06

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

75

2019/C 271/07

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/1

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 21 mars 2019

om ändring av rekommendation ESRB/2016/14 om förbättrad statistik över fastighetssektorn

(ESRB/2019/3)

(2019/C 271/01)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 b, 3.2 d, och 3.2 f samt artiklarna 16–18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artiklarna 18–20, och

av följande skäl:

| (1) | För att genomföra ett ramverk som bevakar utvecklingar inom fastighetssektorn med betydelse för den finansiella stabiliteten behöver jämförbara landsuppgifter regelbundet samlas in och spridas på EU-nivå, så att det blir möjligt att göra en mer korrekt bedömning av fastighetsrelaterade risker i medlemsstaterna och underlätta en jämförelse av användningen av makrotillsynsinstrument av medlemsstaterna för att åtgärda sårbarheter inom fastighetssektorn. |
| --- | --- |

(1)

För att genomföra ett ramverk som bevakar utvecklingar inom fastighetssektorn med betydelse för den finansiella stabiliteten behöver jämförbara landsuppgifter regelbundet samlas in och spridas på EU-nivå, så att det blir möjligt att göra en mer korrekt bedömning av fastighetsrelaterade risker i medlemsstaterna och underlätta en jämförelse av användningen av makrotillsynsinstrument av medlemsstaterna för att åtgärda sårbarheter inom fastighetssektorn.

| (2) | Syftet med Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (3) var att harmonisera de definitioner och indikatorer som används för att bevaka marknaderna vad gäller bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter samt att åtgärda de aktuella bristerna avseende tillgänglighet och jämförbarhet mellan uppgifter om marknaderna för bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom EU. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (3) var att harmonisera de definitioner och indikatorer som används för att bevaka marknaderna vad gäller bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter samt att åtgärda de aktuella bristerna avseende tillgänglighet och jämförbarhet mellan uppgifter om marknaderna för bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom EU.

| (3) | Den rättsliga ramen för europeisk statistik fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (4) och kommissionens beslut 2012/504/EU (5). Med tanke på den erfarenhet som gemenskapens statistikmyndighet, dvs. kommissionen (Eurostat), har av att tillhandahålla Europa högkvalitativ data i syfte att möjliggöra och underlätta jämförelser mellan länder, bedömer Europeiska systemrisknämnden (ESRB) att kommissionens (Eurostats) bidrag till det ramverk som framgår av rekommendation ESRB/2016/14 är särskilt betydelsefullt för att underlätta de nationella makrotillsynsorganens insamling av data till indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. Tillgängligheten till sådan data skulle i sin tur leda till att de nationella makrotillsynsorganen snabbare kan genomföra ett ramverk för bevakning av risker som syftar till en effektiv bevakning av marknaden för kommersiella fastigheter och på så sätt göra det lättare att identifiera vilka risker för den finansiella stabiliteten som härrör från den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. Det anses därför ytterst viktigt att upprätta ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för den databasinsamling som de nationella makrotillsynsorganen ska genomföra för en effektiv bevakning av den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. Behovet av ett sådant harmoniserat ramverk blir ännu tydligare i ljuset av den betydande volymen gränsöverskridande finansiering av finansiella fastigheter. I detta hänseende bör rekommendation ESRB/2016/14 kompletteras med en ny rekommendation som ska främja ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för utveckling, framställning och spridning av relevanta harmoniserade indikatorer. För att säkerställa de statistiska uppgifternas överensstämmelse och kvalitet samt för att minimera rapporteringsbördan bör kommissionen (Eurostat) även utveckla och främja statistiska metoder, standarder och förfaranden för insamling av nödvändiga statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Den rättsliga ramen för europeisk statistik fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (4) och kommissionens beslut 2012/504/EU (5). Med tanke på den erfarenhet som gemenskapens statistikmyndighet, dvs. kommissionen (Eurostat), har av att tillhandahålla Europa högkvalitativ data i syfte att möjliggöra och underlätta jämförelser mellan länder, bedömer Europeiska systemrisknämnden (ESRB) att kommissionens (Eurostats) bidrag till det ramverk som framgår av rekommendation ESRB/2016/14 är särskilt betydelsefullt för att underlätta de nationella makrotillsynsorganens insamling av data till indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. Tillgängligheten till sådan data skulle i sin tur leda till att de nationella makrotillsynsorganen snabbare kan genomföra ett ramverk för bevakning av risker som syftar till en effektiv bevakning av marknaden för kommersiella fastigheter och på så sätt göra det lättare att identifiera vilka risker för den finansiella stabiliteten som härrör från den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. Det anses därför ytterst viktigt att upprätta ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för den databasinsamling som de nationella makrotillsynsorganen ska genomföra för en effektiv bevakning av den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. Behovet av ett sådant harmoniserat ramverk blir ännu tydligare i ljuset av den betydande volymen gränsöverskridande finansiering av finansiella fastigheter. I detta hänseende bör rekommendation ESRB/2016/14 kompletteras med en ny rekommendation som ska främja ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för utveckling, framställning och spridning av relevanta harmoniserade indikatorer. För att säkerställa de statistiska uppgifternas överensstämmelse och kvalitet samt för att minimera rapporteringsbördan bör kommissionen (Eurostat) även utveckla och främja statistiska metoder, standarder och förfaranden för insamling av nödvändiga statistiska uppgifter.

| (4) | Enligt artikel 2 i rådets förordning (EU) nr 1096/2010 (6) ska ECB tillhandahålla ESRB ett sekretariat och därigenom ge stöd till ESRB i form av analyser, statistik, logistik och administration. Av artikel 5.3 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken framgår dessutom att ECB vid behov ska bidra till harmoniseringen av de regler och den praxis som gäller för insamling, sammanställning och distribution av statistik inom dess behörighetsområde. I detta hänseende är det viktigt att säkerställa ett nära samarbete och en ändamålsenlig samordning mellan Europeiska statistiksystemet (7) och Europeiska centralbankssystemet (ECBS). För detta ändamål, och i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 223/2009, bedöms den pågående samrådsverksamheten och samarbetet mellan kommissionen (Eurostat) och ECB vara av särskild betydelse för att utveckla nödvändiga statistiska standarder, metoder och förfaranden. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2 i rådets förordning (EU) nr 1096/2010 (6) ska ECB tillhandahålla ESRB ett sekretariat och därigenom ge stöd till ESRB i form av analyser, statistik, logistik och administration. Av artikel 5.3 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken framgår dessutom att ECB vid behov ska bidra till harmoniseringen av de regler och den praxis som gäller för insamling, sammanställning och distribution av statistik inom dess behörighetsområde. I detta hänseende är det viktigt att säkerställa ett nära samarbete och en ändamålsenlig samordning mellan Europeiska statistiksystemet (7) och Europeiska centralbankssystemet (ECBS). För detta ändamål, och i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EG) nr 223/2009, bedöms den pågående samrådsverksamheten och samarbetet mellan kommissionen (Eurostat) och ECB vara av särskild betydelse för att utveckla nödvändiga statistiska standarder, metoder och förfaranden.

| (5) | Under det statistikarbete om datakällor för indikatorer gällande finansiering av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter som ECBS statistikkommitté nyligen har genomfört – med stöd av sin arbetsgrupp för fastighetsfrågor – har det visat sig att vissa definitioner behöver ändras för att underlätta de nationella makrotillsynsorganens bevakning. För att tillgodose de nationella makrotillsynsorganens databehov kan man visserligen inte uteslutande förlita sig till Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 (8), varigenom AnaCredit-projektet infördes, men definitionerna av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter i rekommendation ESRB/2016/14 bör ändå ändras så att de i högre grad anpassas till de vidare definitionerna i förordning (EU) 2016/867 för att underlätta nödvändiga finansiella stabilitetsanalyser och möjliggöra fullständig jämförbarhet mellan länder. |
| --- | --- |

(5)

Under det statistikarbete om datakällor för indikatorer gällande finansiering av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter som ECBS statistikkommitté nyligen har genomfört – med stöd av sin arbetsgrupp för fastighetsfrågor – har det visat sig att vissa definitioner behöver ändras för att underlätta de nationella makrotillsynsorganens bevakning. För att tillgodose de nationella makrotillsynsorganens databehov kan man visserligen inte uteslutande förlita sig till Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 (8), varigenom AnaCredit-projektet infördes, men definitionerna av kommersiella fastigheter och bostadsfastigheter i rekommendation ESRB/2016/14 bör ändå ändras så att de i högre grad anpassas till de vidare definitionerna i förordning (EU) 2016/867 för att underlätta nödvändiga finansiella stabilitetsanalyser och möjliggöra fullständig jämförbarhet mellan länder.

| (6) | Ändringar av definitionerna i rekommendation ESRB/2016/14 bör emellertid inte hindra de nationella makrotillsynsorganen från att tillämpa ytterligare fastighetsindikatorer och fastighetsuppdelningar som, på basis av deras egna definitioner och mätmetoder, beaktar särdrag för de nationella marknaderna för bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter och har betydelse för den finansiella stabiliteten. Detta skulle även säkerställa de nationella makrotillsynsorganens efterlevnad av proportionalitetsprincipen i enlighet med rekommendation ESRB/2016/14. |
| --- | --- |

(6)

Ändringar av definitionerna i rekommendation ESRB/2016/14 bör emellertid inte hindra de nationella makrotillsynsorganen från att tillämpa ytterligare fastighetsindikatorer och fastighetsuppdelningar som, på basis av deras egna definitioner och mätmetoder, beaktar särdrag för de nationella marknaderna för bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter och har betydelse för den finansiella stabiliteten. Detta skulle även säkerställa de nationella makrotillsynsorganens efterlevnad av proportionalitetsprincipen i enlighet med rekommendation ESRB/2016/14.

| (7) | Enligt rekommendation ESRB/2016/14 ska mottagarna meddela ESRB och rådet vilka åtgärder som de vidtar med anledning av den rekommendationen, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet, enligt vad som anges i den rekommendationen. I detta hänseende har adressaterna gjort framsteg när det gäller att genomföra rekommendation ESRB/2016/14 inom de rekommenderade tidsramarna. I vissa fall har emellertid de nationella makrotillsynsorganens arbete fördröjts av praktiska frågor: de har t.ex. behövt upprätta rapporteringsstrukturer, identifiera datakällor och åtgärda frågor gällande dataskydd. |
| --- | --- |

(7)

Enligt rekommendation ESRB/2016/14 ska mottagarna meddela ESRB och rådet vilka åtgärder som de vidtar med anledning av den rekommendationen, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet, enligt vad som anges i den rekommendationen. I detta hänseende har adressaterna gjort framsteg när det gäller att genomföra rekommendation ESRB/2016/14 inom de rekommenderade tidsramarna. I vissa fall har emellertid de nationella makrotillsynsorganens arbete fördröjts av praktiska frågor: de har t.ex. behövt upprätta rapporteringsstrukturer, identifiera datakällor och åtgärda frågor gällande dataskydd.

| (8) | För att säkerställa genomförandet av rekommendation ESRB/2016/14 är det därför nödvändigt att förlänga vissa av de tidsfrister som fastställs där. En förlängning av dessa tidsfrister ger de nationella makrotillsynsorganen mer tid att lösa ovannämnda praktiska frågor. Avsaknaden av gemensamma definitioner har särskilt stor betydelse för de relevanta indikatorerna på den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, och detta, i kombination med de praktiska problemen med tillgången till data, gör det svårt att på ett korrekt sätt bedöma och jämföra risker mellan olika nationella marknader. Tidsfristerna för att genomföra rekommendation ESRB/2016/14 bör därför förlängas ytterligare för de indikatorer där de nationella makrotillsynsorganen saknar relevant information, så att man har tillräckligt med tid att utveckla nödvändiga definitioner och samla in data. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa genomförandet av rekommendation ESRB/2016/14 är det därför nödvändigt att förlänga vissa av de tidsfrister som fastställs där. En förlängning av dessa tidsfrister ger de nationella makrotillsynsorganen mer tid att lösa ovannämnda praktiska frågor. Avsaknaden av gemensamma definitioner har särskilt stor betydelse för de relevanta indikatorerna på den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, och detta, i kombination med de praktiska problemen med tillgången till data, gör det svårt att på ett korrekt sätt bedöma och jämföra risker mellan olika nationella marknader. Tidsfristerna för att genomföra rekommendation ESRB/2016/14 bör därför förlängas ytterligare för de indikatorer där de nationella makrotillsynsorganen saknar relevant information, så att man har tillräckligt med tid att utveckla nödvändiga definitioner och samla in data.

| (9) | Styrelsen anser inte att en förlängning av vissa tidsfrister i rekommendation ESRB/2016/14 skulle äventyra de finansiella marknadernas korrekta funktion. Enligt styrelsens bedömning skulle inte heller en sådan förlängning i sin tur kunna implicera att adressaterna inte genomför rekommendation ESRB/2016/14. |
| --- | --- |

(9)

Styrelsen anser inte att en förlängning av vissa tidsfrister i rekommendation ESRB/2016/14 skulle äventyra de finansiella marknadernas korrekta funktion. Enligt styrelsens bedömning skulle inte heller en sådan förlängning i sin tur kunna implicera att adressaterna inte genomför rekommendation ESRB/2016/14.

| (10) | ESRB noterar också att det kan behövas ytterligare tekniska riktlinjer och arbete med de gemensamma definitionerna och indikatorerna för att beakta särskilda marknadssituationer eller specifika marknadssegment samt för att säkerställa uppgifternas statistiska kvalitet. Med tanke på den framtida utvecklingen av dessa gemensamma definitioner och indikatorer kan det därför bli nödvändigt med ytterligare ändringar av rekommendation ESRB/2016/14. |
| --- | --- |

(10)

ESRB noterar också att det kan behövas ytterligare tekniska riktlinjer och arbete med de gemensamma definitionerna och indikatorerna för att beakta särskilda marknadssituationer eller specifika marknadssegment samt för att säkerställa uppgifternas statistiska kvalitet. Med tanke på den framtida utvecklingen av dessa gemensamma definitioner och indikatorer kan det därför bli nödvändigt med ytterligare ändringar av rekommendation ESRB/2016/14.

| (11) | Rekommendation ESRB/2016/14 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Rekommendation ESRB/2016/14 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

ÄNDRINGAR

Rekommendation ESRB/2016/14 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I rekommendation C ska avsnitt 1 punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Det rekommenderas att nationella makrotillsynsorganen inrättar ett ramverk för bevakning av de risker som härrör från deras inhemska sektor för kommersiella fastigheter. För detta ändamål rekommenderas att nedanstående indikatorer används för att effektivt bevaka de risker som härrör från marknaden för kommersiella fastigheter:
  Indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter:






  a) | prisindex. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I rekommendation C ska avsnitt 1 punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter:

a)

prisindex.

| b) | hyresindex. |
| --- | --- |

b)

hyresindex.

| c) | index över hyresavkastning. |
| --- | --- |

c)

index över hyresavkastning.

| d) | lediga bostäder. |
| --- | --- |

d)

lediga bostäder.

| e) | påbörjad nybyggnation. |
| --- | --- |

e)

påbörjad nybyggnation.

Indikatorer över det finansiella systemets kreditexponering mot kommersiella fastigheter:

| f) | flöden av utlåning för investering i kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt). |
| --- | --- |

f)

flöden av utlåning för investering i kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt).

| g) | flöden av osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt). |
| --- | --- |

g)

flöden av osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt).

| h) | flöden av reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt). |
| --- | --- |

h)

flöden av reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt).

| i) | flöden av reserveringar för kreditförluster avseende ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter). |
| --- | --- |

i)

flöden av reserveringar för kreditförluster avseende ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter).

| j) | lånestockar avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt). |
| --- | --- |

j)

lånestockar avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt).

| k) | stockuppgifter om osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt). |
| --- | --- |

k)

stockuppgifter om osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt).

| l) | stockuppgifter om reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt). |
| --- | --- |

l)

stockuppgifter om reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda projekt).

| m) | stockuppgifter om utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter). |
| --- | --- |

m)

stockuppgifter om utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter).

| n) | stockuppgifter om osäkra fordringar avseende ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter). |
| --- | --- |

n)

stockuppgifter om osäkra fordringar avseende ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter).

| o) | stockuppgifter om reserveringar för kreditförluster avseende ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter). |
| --- | --- |

o)

stockuppgifter om reserveringar för kreditförluster avseende ej färdigställda kommersiella fastigheter (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter).

Indikatorer över lånevillkor för kommersiella fastigheter:

| p) | vägt genomsnitt av LTV-O för låneflöden avseende kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

p)

vägt genomsnitt av LTV-O för låneflöden avseende kommersiella fastigheter.

| q) | vägt genomsnitt av aktuell belåningsgrad (LTV-C) för lånestockar avseende kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

q)

vägt genomsnitt av aktuell belåningsgrad (LTV-C) för lånestockar avseende kommersiella fastigheter.

| r) | vägt genomsnitt av ursprunglig räntetäckningsgrad (ICR-O) för låneflöden avseende kommersiella fastigheter samt vägt genomsnitt av aktuell räntetäckningsgrad (ICR-C) för lånestockar avseende kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

r)

vägt genomsnitt av ursprunglig räntetäckningsgrad (ICR-O) för låneflöden avseende kommersiella fastigheter samt vägt genomsnitt av aktuell räntetäckningsgrad (ICR-C) för lånestockar avseende kommersiella fastigheter.

| s) | vägt genomsnitt av ursprunglig täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR-O) för låneflöden avseende kommersiella fastigheter samt vägt genomsnitt av aktuell täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR-C) för lånestockar avseende kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

s)

vägt genomsnitt av ursprunglig täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR-O) för låneflöden avseende kommersiella fastigheter samt vägt genomsnitt av aktuell täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR-C) för lånestockar avseende kommersiella fastigheter.

Informationen om dessa indikatorer bör avse enskilda kreditgivare och bör vara tillräckligt representativ för den inhemska kommersiella fastighetsmarknaden.”

| 2. | I rekommendation D ska avsnitt 1 punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | Det rekommenderas att de nationella makrotillsynsorganen bevakar risker i förhållande till de olika indikatorerna utifrån följande information enligt vad som framgår av förlagorna A, B och C i bilaga III till denna rekommendation.






  a) | För prisindex, hyresindex, index över hyresavkastning, vakansgrader och påbörjade bostäder bör de nationella makrotillsynsorganen överväga uppdelningar efter:






  — | typ av egendom. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I rekommendation D ska avsnitt 1 punkt 2 ersättas med följande:

”2.

a)

För prisindex, hyresindex, index över hyresavkastning, vakansgrader och påbörjade bostäder bör de nationella makrotillsynsorganen överväga uppdelningar efter:

—

typ av egendom.

| — | egendomens belägenhet. |
| --- | --- |

—

egendomens belägenhet.

| b) | För värderingsjusteringar av investeringar i kommersiella fastigheter (både flöden och stockar) bör de nationella makrotillsynsorganen överväga uppdelningar efter:






  — | typ av egendom. |
| --- | --- | --- |

b)

För värderingsjusteringar av investeringar i kommersiella fastigheter (både flöden och stockar) bör de nationella makrotillsynsorganen överväga uppdelningar efter:

—

typ av egendom.

| — | egendomens belägenhet. |
| --- | --- |

—

egendomens belägenhet.

| — | typ av investerare. |
| --- | --- |

—

typ av investerare.

| — | investerarens nationalitet. |
| --- | --- |

—

investerarens nationalitet.

| c) | För flödes- och stockuppgifter avseende utlåning till kommersiella fastigheter och varje uppdelning av utlåningen till kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda kommersiella fastigheter) – dvs. lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda, utlåning till bostäder för uthyrning, utlåning till intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning), utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter samt utlåning till socialbostäder – bör de nationella makrotillsynsorganen dessutom överväga uppdelningar efter:






  — | typ av egendom. |
| --- | --- | --- |

c)

För flödes- och stockuppgifter avseende utlåning till kommersiella fastigheter och varje uppdelning av utlåningen till kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda kommersiella fastigheter) – dvs. lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda, utlåning till bostäder för uthyrning, utlåning till intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning), utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter samt utlåning till socialbostäder – bör de nationella makrotillsynsorganen dessutom överväga uppdelningar efter:

—

typ av egendom.

| — | egendomens belägenhet. |
| --- | --- |

—

egendomens belägenhet.

| — | typ av långivare. |
| --- | --- |

—

typ av långivare.

| — | långivarens nationalitet. |
| --- | --- |

—

långivarens nationalitet.

| d) | För flödes- och stockuppgifter avseende osäkra fordringar från kommersiella fastighetslån och varje uppdelning av osäkra fordringar från kommersiella fastighetslån (inklusive ej färdigställda kommersiella fastigheter) – dvs. lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda, utlåning till bostäder för uthyrning, utlåning till intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning), utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter samt utlåning till socialbostäder – bör de nationella makrotillsynsorganen dessutom överväga uppdelningar efter:






  — | typ av egendom. |
| --- | --- | --- |

d)

För flödes- och stockuppgifter avseende osäkra fordringar från kommersiella fastighetslån och varje uppdelning av osäkra fordringar från kommersiella fastighetslån (inklusive ej färdigställda kommersiella fastigheter) – dvs. lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda, utlåning till bostäder för uthyrning, utlåning till intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning), utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter samt utlåning till socialbostäder – bör de nationella makrotillsynsorganen dessutom överväga uppdelningar efter:

—

typ av egendom.

| — | egendomens belägenhet. |
| --- | --- |

—

egendomens belägenhet.

| — | typ av långivare. |
| --- | --- |

—

typ av långivare.

| — | långivarens nationalitet. |
| --- | --- |

—

långivarens nationalitet.

| e) | För flödes- och stockuppgifter avseende reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter och varje uppdelning av reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda kommersiella fastigheter) – dvs. lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda, utlåning till bostäder för uthyrning, utlåning till intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning), utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter samt utlåning till socialbostäder – bör de nationella makrotillsynsorganen dessutom överväga uppdelningar efter:






  — | typ av egendom. |
| --- | --- | --- |

e)

För flödes- och stockuppgifter avseende reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter och varje uppdelning av reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inklusive ej färdigställda kommersiella fastigheter) – dvs. lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda, utlåning till bostäder för uthyrning, utlåning till intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning), utlåning till ej färdigställda kommersiella fastigheter samt utlåning till socialbostäder – bör de nationella makrotillsynsorganen dessutom överväga uppdelningar efter:

—

typ av egendom.

| — | egendomens belägenhet. |
| --- | --- |

—

egendomens belägenhet.

| — | typ av långivare. |
| --- | --- |

—

typ av långivare.

| — | långivarens nationalitet. |
| --- | --- |

—

långivarens nationalitet.

Uppdelningarna enligt punkterna a–e ovan anses vara rekommenderat minimum. Nationella makrotillsynsorgan får lägga till ytterligare uppdelningar som de bedömer som nödvändiga för den finansiella stabiliteten.”

| 3. | I avsnitt 1 ska följande rekommendation läggas till:
  ”Rekommendation F – Upprättande av ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter







  1. | Kommissionen (Eurostat) rekommenderas att lägga fram ett förslag till unionslagstiftning om upprättande av ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för utveckling, framställning och spridning av en databas med indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter enligt punkterna a–e i delrekommendation C.1. |
| --- | --- | --- |

3.

I avsnitt 1 ska följande rekommendation läggas till:

”Rekommendation F – Upprättande av ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter

1.

Kommissionen (Eurostat) rekommenderas att lägga fram ett förslag till unionslagstiftning om upprättande av ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för utveckling, framställning och spridning av en databas med indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter enligt punkterna a–e i delrekommendation C.1.

| 2. | Kommissionen (Eurostat) rekommenderas även att utveckla och främja statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden för att utveckla databasen med indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter enligt punkterna a–e i delrekommendation C.1, i synnerhet för att säkerställa dessa indikatorers kvalitet samt för att minimera rapporteringsbördan.” |
| --- | --- |

2.

Kommissionen (Eurostat) rekommenderas även att utveckla och främja statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden för att utveckla databasen med indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter enligt punkterna a–e i delrekommendation C.1, i synnerhet för att säkerställa dessa indikatorers kvalitet samt för att minimera rapporteringsbördan.”

| 4. | Avsnitt 2.1.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”bostad eller egendom som förvärvas för uthyrningsändamål: varje bostadsfastighet som ägs direkt av en fysisk person, primärt för uthyrning till hyresgäster.” |
| --- | --- | --- |

4.

Avsnitt 2.1.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”bostad eller egendom som förvärvas för uthyrningsändamål: varje bostadsfastighet som ägs direkt av en fysisk person, primärt för uthyrning till hyresgäster.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”kommersiell fastighet: varje intäktsgenererande fastighet, både bestående och ännu ej färdigställd, inklusive bostäder för uthyrning, eller fastighet som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet, både bestående och ännu ej färdigställd, dessa fastigheter klassas inte som bostadsfastigheter och inkluderar socialbostäder.
  Om en fastighet används för både bostadsändamål och som kommersiell fastighet bör den om möjligt redovisas som separata enheter (t.ex. baserat på den yta som används för respektive ändamål) om en sådan uppdelning är möjlig, i annat fall kan fastigheten klassas efter sitt huvudsyfte.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”kommersiell fastighet: varje intäktsgenererande fastighet, både bestående och ännu ej färdigställd, inklusive bostäder för uthyrning, eller fastighet som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet, både bestående och ännu ej färdigställd, dessa fastigheter klassas inte som bostadsfastigheter och inkluderar socialbostäder.

Om en fastighet används för både bostadsändamål och som kommersiell fastighet bör den om möjligt redovisas som separata enheter (t.ex. baserat på den yta som används för respektive ändamål) om en sådan uppdelning är möjlig, i annat fall kan fastigheten klassas efter sitt huvudsyfte.”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”kommersiellt fastighetslån: ett lån till en juridisk person för att förvärva en intäktsgenererande fastighet (eller flera fastigheter som har definierats som intäktsgenererande fastighet), både bestående och ännu ej färdigställda, eller en eller flera fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet, både bestående och ännu ej färdigställda, eller ett lån mot säkerhet i en eller flera kommersiella fastigheter.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”kommersiellt fastighetslån: ett lån till en juridisk person för att förvärva en intäktsgenererande fastighet (eller flera fastigheter som har definierats som intäktsgenererande fastighet), både bestående och ännu ej färdigställda, eller en eller flera fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet, både bestående och ännu ej färdigställda, eller ett lån mot säkerhet i en eller flera kommersiella fastigheter.”

| d) | Följande punkt ska läggas till som punkt 16a:
  ”ej färdigställd intäktsgenererande egendom: alla påbörjade byggen som vid färdigställandet ska ge sin ägare intäkter i form av hyror eller vinst från försäljningen; de omfattar dock inte byggnader som rivs eller fastigheter som förbereds för en eventuell framtida bebyggelse.” |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska läggas till som punkt 16a:

”ej färdigställd intäktsgenererande egendom: alla påbörjade byggen som vid färdigställandet ska ge sin ägare intäkter i form av hyror eller vinst från försäljningen; de omfattar dock inte byggnader som rivs eller fastigheter som förbereds för en eventuell framtida bebyggelse.”

| e) | Punkt 32 ska ersättas med följande:
  ”ägarbebodd bostad: varje bostadsfastighet som ägs av en fysisk person med målet att fungera som bostad för ägaren.” |
| --- | --- |

e)

Punkt 32 ska ersättas med följande:

”ägarbebodd bostad: varje bostadsfastighet som ägs av en fysisk person med målet att fungera som bostad för ägaren.”

| f) | Punkt 34 ska utgå. |
| --- | --- |

f)

Punkt 34 ska utgå.

| g) | Följande punkt ska läggas till som punkt 36a:
  ”bostäder för uthyrning: alla fastigheter som ägs av juridiska personer, primärt för uthyrning till hyresgäster.” |
| --- | --- |

g)

Följande punkt ska läggas till som punkt 36a:

”bostäder för uthyrning: alla fastigheter som ägs av juridiska personer, primärt för uthyrning till hyresgäster.”

| h) | Punkt 38 ska ersättas med följande:
  ”bostadsfastighet: fast egendom för bostadsändamål, både existerande och ännu ej färdigställd, som förvärvas, byggs eller renoveras av en fysisk person, inklusive bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål. Om en fastighet används för olika ändamål bör den om möjligt redovisas som separata enheter (t.ex. baserat på den yta som används för respektive ändamål) om en sådan uppdelning är möjlig, i annat fall kan fastigheten klassas efter sitt huvudsyfte.” |
| --- | --- |

h)

Punkt 38 ska ersättas med följande:

”bostadsfastighet: fast egendom för bostadsändamål, både existerande och ännu ej färdigställd, som förvärvas, byggs eller renoveras av en fysisk person, inklusive bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål. Om en fastighet används för olika ändamål bör den om möjligt redovisas som separata enheter (t.ex. baserat på den yta som används för respektive ändamål) om en sådan uppdelning är möjlig, i annat fall kan fastigheten klassas efter sitt huvudsyfte.”

| i) | Punkt 39 ska ersättas med följande:
  ”bostadslån: ett lån till en fysisk person med säkerhet i bostad, oavsett för vilket ändamål lånet används.” |
| --- | --- |

i)

Punkt 39 ska ersättas med följande:

”bostadslån: ett lån till en fysisk person med säkerhet i bostad, oavsett för vilket ändamål lånet används.”

| 5. | Avsnitt 2.3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Tidsfrister för uppföljning

  Adressaterna ska meddela ESRB och rådet vilka åtgärder som de vidtar med anledning av denna rekommendation, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet, enligt vad som anges nedan.






  1. | Rekommendation A







  a) | Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation A. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Avsnitt 2.3 ska ersättas med följande:

”3.

Adressaterna ska meddela ESRB och rådet vilka åtgärder som de vidtar med anledning av denna rekommendation, eller på lämpligt sätt motivera eventuell passivitet, enligt vad som anges nedan.

1.

Rekommendation A

a)

Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation A.

| b) | Senast den 31 december 2020 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation A. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2020 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation A.

| 2. | Rekommendation B







  a) | Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation B. |
| --- | --- | --- |

2.

Rekommendation B

a)

Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation B.

| b) | Senast den 31 december 2020 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation B. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2020 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation B.

| 3. | Rekommendation C







  a) | Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation C. |
| --- | --- | --- |

3.

Rekommendation C

a)

Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation C.

| b) | Senast den 31 december 2021 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation C. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2021 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation C.

| c) | Om de nationella makrotillsynsorganen saknar relevant information för de indikatorer som avses i punkterna a–e i rekommendation C.1, ska dessa organ senast den 31 december 2025 lämna en slutrapport till ESRB och rådet om hur rekommendation C har genomförts vad gäller dessa indikatorer. |
| --- | --- |

c)

Om de nationella makrotillsynsorganen saknar relevant information för de indikatorer som avses i punkterna a–e i rekommendation C.1, ska dessa organ senast den 31 december 2025 lämna en slutrapport till ESRB och rådet om hur rekommendation C har genomförts vad gäller dessa indikatorer.

| 4. | Rekommendation D







  a) | Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation D. |
| --- | --- | --- |

4.

Rekommendation D

a)

Senast den 31 december 2019 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en interimsrapport till ESRB och rådet om den information som redan finns tillgäng, eller förväntas finnas tillgänglig, för genomförandet av rekommendation D.

| b) | Senast den 31 december 2021 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation D. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2021 ska de nationella makrotillsynsorganen överlämna en slutrapport till ESRB och rådet om genomförandet av rekommendation D.

| c) | Om de nationella makrotillsynsorganen saknar relevant information för de indikatorer som avses i punkt a i rekommendation D.2 enligt vad som framgår av förlaga A i bilaga III till denna rekommendation, ska dessa organ senast den 31 december 2025 lämna en slutrapport till ESRB och rådet om hur rekommendation D har genomförts vad gäller dessa indikatorer. |
| --- | --- |

c)

Om de nationella makrotillsynsorganen saknar relevant information för de indikatorer som avses i punkt a i rekommendation D.2 enligt vad som framgår av förlaga A i bilaga III till denna rekommendation, ska dessa organ senast den 31 december 2025 lämna en slutrapport till ESRB och rådet om hur rekommendation D har genomförts vad gäller dessa indikatorer.

| 5. | Rekommendation E







  a) | Senast den 31 december 2017 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna ta fram en förlaga för offentliggörande av uppgifter om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn har mot var och en av de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter i unionen. |
| --- | --- | --- |

5.

Rekommendation E

a)

Senast den 31 december 2017 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna ta fram en förlaga för offentliggörande av uppgifter om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn har mot var och en av de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter i unionen.

| b) | Senast den 30 juni 2018 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna offentliggöra de uppgifter som avses i punkt a per den 31 december 2017. |
| --- | --- |

b)

Senast den 30 juni 2018 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna offentliggöra de uppgifter som avses i punkt a per den 31 december 2017.

| c) | Med start den 31 mars 2019 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna årsvis offentliggöra de uppgifter som avses i punkt a per den 31 december under föregående år. |
| --- | --- |

c)

Med start den 31 mars 2019 ska de europeiska tillsynsmyndigheterna årsvis offentliggöra de uppgifter som avses i punkt a per den 31 december under föregående år.

| 6. | Rekommendation F







  a) | Senast den 31 december 2021 ska kommissionen (Eurostat) lämna en interimsrapport till ESRB och rådet som innehåller en första bedömning av hur rekommendation F har genomförts. |
| --- | --- | --- |

6.

Rekommendation F

a)

Senast den 31 december 2021 ska kommissionen (Eurostat) lämna en interimsrapport till ESRB och rådet som innehåller en första bedömning av hur rekommendation F har genomförts.

| b) | Senast den 31 december 2023 ska kommissionen (Eurostat) lämna en slutrapport till ESRB och rådet om hur rekommendation F har genomförts.” |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2023 ska kommissionen (Eurostat) lämna en slutrapport till ESRB och rådet om hur rekommendation F har genomförts.”

| 6. | Bilaga I ska ersättas med bilaga I till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

6.

Bilaga I ska ersättas med bilaga I till den här rekommendationen.

| 7. | Bilaga II ska ersättas med bilaga II till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

7.

Bilaga II ska ersättas med bilaga II till den här rekommendationen.

| 8. | Bilaga III ska ersättas med bilaga III till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

8.

Bilaga III ska ersättas med bilaga III till den här rekommendationen.

| 9. | Bilaga IV ska ersättas med bilaga IV till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

9.

Bilaga IV ska ersättas med bilaga IV till den här rekommendationen.

| 10. | Bilaga V ska ersättas med bilaga V till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

10.

Bilaga V ska ersättas med bilaga V till den här rekommendationen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 21 mars 2019.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 av den 31 oktober 2016 om förbättrad statistik över fastighetssektorn (EUT C 31, 31.1.2017, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemen-skapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

4

(5)  Kommissionens beslut 2012/504/EG av den 17 september 2012 om Eurostat (EUT L 251, 18.9.2012, s. 49).

5

(6)  Rådets förordning (EU) nr 1096/2010 av den 17 november 2010 om tilldelning till Europeiska centralbanken av särskilda uppgifter angående Europeiska systemrisknämndens verksamhet (EUT L 331, 15.12.2010, s. 162).

6

(7)  Europeiska statistiksystemet (ESS) är partnerskapet mellan gemenskapens statistikmyndighet, dvs. kommissionen (Eurostat), och de nationella statistikbyråerna (NSI) och andra nationella myndigheter som i medlemsstaterna ansvarar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik.

7

(8)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2016/867 av den 18 maj 2016 om insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2016/13) (EUT L 144, 1.6.2016, s. 44).

8

---

BILAGA I

Bilaga I till rekommendation ESRB/2016/14 ska ersättas med följande:

”BILAGA I

KRITERIER FÖR ATT UPPFYLLA REKOMMENDATIONERNA

1.   Rekommendation A

De nationella makrotillsynsorganen anses uppfylla rekommendationerna A.1 och A.2 om de

| a) | granskar huruvida de relevanta indikatorerna avseende lånevillkor för bostadslån beaktas eller genomförs inom ett ramverk för bevakning av de risker som utgår från bostadssektorn inom deras jurisdiktion. |
| --- | --- |

a)

granskar huruvida de relevanta indikatorerna avseende lånevillkor för bostadslån beaktas eller genomförs inom ett ramverk för bevakning av de risker som utgår från bostadssektorn inom deras jurisdiktion.

| b) | granskar hur användningen av de indikatorer som framgår av rekommendation A.1 utvecklas för sådan bevakning. |
| --- | --- |

b)

granskar hur användningen av de indikatorer som framgår av rekommendation A.1 utvecklas för sådan bevakning.

| c) | granskar i vilken utsträckning den information som redan finns tillgänglig, eller förväntas finnas tillgänglig i framtiden, om de relevanta indikatorerna är tillräckligt representativa för de aktuella lånevillkoren på deras inhemska bostadslånemarknad. |
| --- | --- |

c)

granskar i vilken utsträckning den information som redan finns tillgänglig, eller förväntas finnas tillgänglig i framtiden, om de relevanta indikatorerna är tillräckligt representativa för de aktuella lånevillkoren på deras inhemska bostadslånemarknad.

| d) | granskar huruvida förvärv för uthyrning utgör en betydande del av de risker som härrör från den inhemska fastighetssektorn eller utgör en betydande del av de samlade bolånestockarna och -flödena. |
| --- | --- |

d)

granskar huruvida förvärv för uthyrning utgör en betydande del av de risker som härrör från den inhemska fastighetssektorn eller utgör en betydande del av de samlade bolånestockarna och -flödena.

| e) | om de, om förvärv för uthyrning utgör en betydande del av de risker som härrör från den inhemska fastighetssektorn eller utgör en betydande del av de samlade bolånestockarna eller -flödena, granskar hur användningen av indikatorerna för riskbedömning som framgår av delrekommendation A.2 utvecklas. |
| --- | --- |

e)

om de, om förvärv för uthyrning utgör en betydande del av de risker som härrör från den inhemska fastighetssektorn eller utgör en betydande del av de samlade bolånestockarna eller -flödena, granskar hur användningen av indikatorerna för riskbedömning som framgår av delrekommendation A.2 utvecklas.

De nationella makrotillsynsorganen anses uppfylla rekommendationerna A.3 och A.4 om de:

| a) | säkerställer antagandet av de metoder som anges i bilaga IV för beräkningen av de indikatorer som anges i rekommendationerna A.1 och A.2. |
| --- | --- |

a)

säkerställer antagandet av de metoder som anges i bilaga IV för beräkningen av de indikatorer som anges i rekommendationerna A.1 och A.2.

| b) | i fall där andra metoder används än de som anges i bilaga IV för beräkningen av de relevanta indikatorerna, rapporterar metodens tekniska funktion och hur effektiv den kan bevaka risker som härrör från sektorn bostadsfastigheter. |
| --- | --- |

b)

i fall där andra metoder används än de som anges i bilaga IV för beräkningen av de relevanta indikatorerna, rapporterar metodens tekniska funktion och hur effektiv den kan bevaka risker som härrör från sektorn bostadsfastigheter.

| c) | säkerställer att de relevanta indikatorerna som anges i rekommendationerna A.1 och A.2 används för att bevaka riskerna inom sektorn bostadsfastigheter minst årsvis. |
| --- | --- |

c)

säkerställer att de relevanta indikatorerna som anges i rekommendationerna A.1 och A.2 används för att bevaka riskerna inom sektorn bostadsfastigheter minst årsvis.

2.   Rekommendation B

De nationella makrotillsynsorganen anses uppfylla rekommendationerna B.1 och B.2 om de:

| a) | granskar utvecklingen av bevakningen av den univariata fördelningen och de valda gemensamma fördelningarna av de relevanta indikatorerna enligt vad som framgår av förlaga A i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

granskar utvecklingen av bevakningen av den univariata fördelningen och de valda gemensamma fördelningarna av de relevanta indikatorerna enligt vad som framgår av förlaga A i bilaga II.

| b) | granskar framstegen som görs i användningen av den information som framgår av rekommendation B.2 och av förlaga A i bilaga II som riktlinjer för att bevaka relevanta risker. |
| --- | --- |

b)

granskar framstegen som görs i användningen av den information som framgår av rekommendation B.2 och av förlaga A i bilaga II som riktlinjer för att bevaka relevanta risker.

Om förvärv för uthyrning utgör en betydande del av de risker som härrör från den inhemska fastighetssektorn eller utgör en betydande del av de samlade bolånestockarna eller -flödena, anses de nationella makrotillsynsorganen uppfylla rekommendation B.3 om de:

| a) | granskar utvecklingen av bevakningen av de relevanta indikatorerna för segmenten förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder. |
| --- | --- |

a)

granskar utvecklingen av bevakningen av de relevanta indikatorerna för segmenten förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder.

| b) | granskar utvecklingen av bevakningen av de relevanta uppgifterna fördelade efter de dimensioner som framgår av förlagorna A och B i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

granskar utvecklingen av bevakningen av de relevanta uppgifterna fördelade efter de dimensioner som framgår av förlagorna A och B i bilaga II.

3.   Rekommendation C

De nationella makrotillsynsorganen anses uppfylla rekommendationerna C.1 och C.2 om de:

| a) | granskar huruvida de relevanta indikatorerna för inhemska exponeringar mot sektorn kommersiella fastigheter beaktas eller genomförs inom ramverket för bevakning av de risker som utgår från sektorn kommersiella fastigheter i deras jurisdiktion. |
| --- | --- |

a)

granskar huruvida de relevanta indikatorerna för inhemska exponeringar mot sektorn kommersiella fastigheter beaktas eller genomförs inom ramverket för bevakning av de risker som utgår från sektorn kommersiella fastigheter i deras jurisdiktion.

| b) | säkerställer att deras ramverk för bevakning av risker inkluderar indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, indikatorer över det finansiella systemets kreditexponeringar och indikatorerna över lånevillkor. |
| --- | --- |

b)

säkerställer att deras ramverk för bevakning av risker inkluderar indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, indikatorer över det finansiella systemets kreditexponeringar och indikatorerna över lånevillkor.

| c) | granskar huruvida investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn. |
| --- | --- |

c)

granskar huruvida investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn.

| d) | i fall där investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn, granskar vilka framsteg användningen av de ytterligare indikatorerna för riskbedömning som framgår av rekommendation C.2 gör. |
| --- | --- |

d)

i fall där investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn, granskar vilka framsteg användningen av de ytterligare indikatorerna för riskbedömning som framgår av rekommendation C.2 gör.

| e) | granskar vilka framsteg användningen av de indikatorer som framgår, som minimikrav, av rekommendation C.1, och i förekommande fall rekommendation C.2, gör. |
| --- | --- |

e)

granskar vilka framsteg användningen av de indikatorer som framgår, som minimikrav, av rekommendation C.1, och i förekommande fall rekommendation C.2, gör.

| f) | granskar huruvida informationen om dessa indikatorer (som redan finns tillgänglig eller förväntas bli tillgängliga) är tillräckligt representativa för den inhemska marknaden för kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

f)

granskar huruvida informationen om dessa indikatorer (som redan finns tillgänglig eller förväntas bli tillgängliga) är tillräckligt representativa för den inhemska marknaden för kommersiella fastigheter.

De nationella makrotillsynsorganen anses uppfylla rekommendationerna C.3 och C.4 om de:

| a) | säkerställer antagandet av de metoder för beräkningen av de indikatorer som framgår av rekommendation C.1 och rekommendation C.2 enligt vad som anges i bilaga V och, om detta är tillämpligt för kommersiella fastigheter, bilaga IV. |
| --- | --- |

a)

säkerställer antagandet av de metoder för beräkningen av de indikatorer som framgår av rekommendation C.1 och rekommendation C.2 enligt vad som anges i bilaga V och, om detta är tillämpligt för kommersiella fastigheter, bilaga IV.

| b) | i fall där andra metoder används än de som anges i bilaga IV och bilaga V för beräkningen av de relevanta indikatorerna, rapporterar metodens tekniska funktion och hur effektiv den kan bevaka risker som härrör från sektorn kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

b)

i fall där andra metoder används än de som anges i bilaga IV och bilaga V för beräkningen av de relevanta indikatorerna, rapporterar metodens tekniska funktion och hur effektiv den kan bevaka risker som härrör från sektorn kommersiella fastigheter.

| c) | säkerställer att de indikatorer som framgår av rekommendation C.1 används för att bevaka utvecklingen inom sektorn för kommersiella fastigheter minst kvartalsvis för indikatorerna över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, utlåningsflöden (inkl. flöden av osäkra fordringar och reserveringar för kreditförluster) och tillhörande lånevillkor, samt minst årsvis för stockar av lån (inkl. stockar av osäkra fordringar och reserveringar för kreditförluster) och tillhörande lånevillkor. |
| --- | --- |

c)

säkerställer att de indikatorer som framgår av rekommendation C.1 används för att bevaka utvecklingen inom sektorn för kommersiella fastigheter minst kvartalsvis för indikatorerna över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, utlåningsflöden (inkl. flöden av osäkra fordringar och reserveringar för kreditförluster) och tillhörande lånevillkor, samt minst årsvis för stockar av lån (inkl. stockar av osäkra fordringar och reserveringar för kreditförluster) och tillhörande lånevillkor.

| d) | i fall där investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn, säkerställer att de indikatorer som framgår av rekommendation C.2 används för att bevaka utvecklingen inom sektorn för kommersiella fastigheter minst kvartalsvis för investeringsflöden (inklusive värderingsjusteringar av investeringar) samt minst årsvis för investeringsstockar (inklusive värderingsjusteringar av investeringar). |
| --- | --- |

d)

i fall där investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn, säkerställer att de indikatorer som framgår av rekommendation C.2 används för att bevaka utvecklingen inom sektorn för kommersiella fastigheter minst kvartalsvis för investeringsflöden (inklusive värderingsjusteringar av investeringar) samt minst årsvis för investeringsstockar (inklusive värderingsjusteringar av investeringar).

4.   Rekommendation D

De nationella makrotillsynsorganen anses uppfylla rekommendation D om de:

| a) | granskar utvecklingen av bevakningen av de relevanta indikatorerna enligt vad som framgår av förlagorna A, B och C i bilaga III. |
| --- | --- |

a)

granskar utvecklingen av bevakningen av de relevanta indikatorerna enligt vad som framgår av förlagorna A, B och C i bilaga III.

| b) | granskar framstegen som görs i användningen av den information som framgår av rekommendation D.2 och av förlagorna A, B och C i bilaga III som riktlinjer för att bevaka relevanta risker. |
| --- | --- |

b)

granskar framstegen som görs i användningen av den information som framgår av rekommendation D.2 och av förlagorna A, B och C i bilaga III som riktlinjer för att bevaka relevanta risker.

| c) | i fall där investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn, granskar framstegen som görs i användningen av den information som framgår av rekommendation D.3 och förlaga B i bilaga III som riktlinjer för att bevaka relevanta risker. |
| --- | --- |

c)

i fall där investeringar utgör en betydande finansieringskälla for den inhemska kommersiella fastighetssektorn, granskar framstegen som görs i användningen av den information som framgår av rekommendation D.3 och förlaga B i bilaga III som riktlinjer för att bevaka relevanta risker.

| d) | i fall där ytterligare indikatorer används för att bevaka utvecklingen inom sektorn för kommersiella fastigheter, rapporterar den ytterligare information som används för att bevaka risker. |
| --- | --- |

d)

i fall där ytterligare indikatorer används för att bevaka utvecklingen inom sektorn för kommersiella fastigheter, rapporterar den ytterligare information som används för att bevaka risker.

5.   Rekommendation E

De europeiska tillsynsmyndigheterna anses uppfylla rekommendation E om de:

| a) | tar fram en förlaga för offentliggörande av uppgifter om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn har mot var och en av de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter i unionen. |
| --- | --- |

a)

tar fram en förlaga för offentliggörande av uppgifter om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn har mot var och en av de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter i unionen.

| b) | minst en gång per år publicerar aggregerade uppgifter som samlats in enligt befintliga rapporteringskrav om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn har mot var och en av de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter i unionen. |
| --- | --- |

b)

minst en gång per år publicerar aggregerade uppgifter som samlats in enligt befintliga rapporteringskrav om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn har mot var och en av de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter i unionen.

6.   Rekommendation F

Kommissionen (Eurostat) anses uppfylla rekommendation F om den:

| a) | lägger fram ett förslag till unionslagstiftning om upprättande av ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för utveckling, framställning och spridning av en databas med relevanta indikatorer i syfte att harmonisera dessa indikatorer på grundval av de lämpliga definitioner och uppdelningar som i nuläget används inom medlemsstaterna för relevanta indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter, |
| --- | --- |

a)

lägger fram ett förslag till unionslagstiftning om upprättande av ett ramverk med gemensamma minimibestämmelser för utveckling, framställning och spridning av en databas med relevanta indikatorer i syfte att harmonisera dessa indikatorer på grundval av de lämpliga definitioner och uppdelningar som i nuläget används inom medlemsstaterna för relevanta indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter,

| b) | säkerställer att den föreslagna lagstiftningen överensstämmer med de indikatorer och tillhörande definitioner som används för tillsynsändamål eller med avseende på finansiell stabilitet, för att undvika en oberättigad ökning av bördan för de rapporterande enheterna, |
| --- | --- |

b)

säkerställer att den föreslagna lagstiftningen överensstämmer med de indikatorer och tillhörande definitioner som används för tillsynsändamål eller med avseende på finansiell stabilitet, för att undvika en oberättigad ökning av bördan för de rapporterande enheterna,

| c) | säkerställer kvaliteten på de relevanta indikatorerna över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter genom att utveckla statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden för att utveckla databasen med relevanta indikatorer, |
| --- | --- |

c)

säkerställer kvaliteten på de relevanta indikatorerna över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter genom att utveckla statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden för att utveckla databasen med relevanta indikatorer,

| d) | säkerställer att genomförandet av de statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden som har utvecklats med avseende på databasen med relevanta indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter inte leder till en oberättigad ökning av bördan för de rapporterande enheterna, |
| --- | --- |

d)

säkerställer att genomförandet av de statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden som har utvecklats med avseende på databasen med relevanta indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter inte leder till en oberättigad ökning av bördan för de rapporterande enheterna,

| e) | främjar genomförandet av statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden som har utvecklats för att framställa databasen med relevanta indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

e)

främjar genomförandet av statistiska standarder, källor, metoder och förfaranden som har utvecklats för att framställa databasen med relevanta indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter.

---

BILAGA II

Bilaga II till rekommendation ESRB/2016/14 ska ersättas med följande:

”BILAGA II

INDIKATIVA FÖRLAGOR FÖR INDIKATORER ÖVER SEKTORN BOSTADSFASTIGHETER

1.   Förlaga A: indikatorer och tillhörande uppdelningar för bostadslån

Förlagor för bostadsfastigheter

| FLÖDEN= nya bostadslån under rapporteringsperioden, enl. långivarens bedömning. Nationella myndigheter med ansvar för makrotillsynen som har förmåga att skilja mellan helt nya och omförhandlade bostadslån ges möjlighet att ange de omförhandlade lånen separat.

  STOCKAR= uppgifter avseende stockar av bostadslån på rapporteringsdagen (t.ex. årets utgång)

  ncu= belopp i nationell valuta

  #= antal kontrakt

  å= år

  AVG= genomsnittet för den aktuella kvoten

  varav= varav |
| --- |

FLÖDEN= nya bostadslån under rapporteringsperioden, enl. långivarens bedömning. Nationella myndigheter med ansvar för makrotillsynen som har förmåga att skilja mellan helt nya och omförhandlade bostadslån ges möjlighet att ange de omförhandlade lånen separat.

STOCKAR= uppgifter avseende stockar av bostadslån på rapporteringsdagen (t.ex. årets utgång)

ncu= belopp i nationell valuta

# = antal kontrakt

å= år

AVG= genomsnittet för den aktuella kvoten

varav= varav

UNIVARIAT FÖRDELNING

| Översikt över portföljen av bostadslån | | FLÖDEN | | | Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O) | | FLÖDEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utbetalade lån | | ncu, # | | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i%) |
| varav: förvärv för uthyrningsändamål | | ncu, # | | | varav: förvärv för uthyrningsändamål | | AVG (i%) |
| varav : ägarbebodda | | ncu, # | | | varav : ägarbebodda | | AVG (i%) |
| varav: förstagångsköpare | | ncu, # | | | varav: förstagångsköpare | | AVG (i%) |
| varav: lån i utländsk valuta | | ncu, # | | | varav: lån i utländsk valuta | | AVG (i%) |
| varav: fullständig amortering | | ncu, # | | | varav: fullständig amortering | | AVG (i%) |
| varav: delvis amortering | | ncu, # | | | varav: delvis amortering | | AVG (i%) |
| varav: utan amortering (*1) | | ncu, # | | | varav: utan amortering (*1) | | AVG (i%) |
| varav: egendom i olika länder (*2) | | ncu, # | | | varav: egendom i olika länder (*2) | | AVG (i%) |
| varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: > 10å för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | varav: > 10å för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: omförhandlade (frivilligt) | | ncu, # | | | FÖRDELNING | | |
| | | | | | ≤10% | | ncu, # |
| | | | | | ]10% ; 20%] | | ncu, # |
| Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O) | | FLÖDEN | | | ]20% ; 30%] | | ncu, # |
| VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i%) | | | ]30% ; 40%] | | ncu, # |
| varav: förvärv för uthyrningsändamål | | AVG (i%) | | | ]40% ; 50%] | | ncu, # |
| varav : ägarbebodda | | AVG (i%) | | | ]50% ; 60%] | | ncu, # |
| varav: förstagångsköpare | | AVG (i%) | | | > 60% | | ncu, # |
| varav: lån i utländsk valuta | | AVG (i%) | | | Uppgift saknas | | ncu, # |
| varav: fullständig amortering | | AVG (i%) | | | | | |
| varav: delvis amortering | | AVG (i%) | | | | | |
| varav: utan amortering (*1) | | AVG (i%) | | | Ursprunglig kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-O) (FRIVILLIG) | | FLÖDEN |
| varav: egendom i olika länder (*2) | | AVG (i%) | | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i%) |
| FÖRDELNING | | | | | FÖRDELNING | | |
| ≤ 50% | | ncu, # | | | ≤10% | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | ncu, # | | | ]10% ; 20%] | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | ncu, # | | | ]20% ; 30%] | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | ncu, # | | | ]30% ; 40%] | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | ncu, # | | | ]40% ; 50%] | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | ncu, # | | | ]50% ; 60%] | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | ncu, # | | | > 60% | | ncu, # |
| > 110% | | ncu, # | | | Uppgift saknas | | ncu, # |
| Uppgift saknas | | ncu, # | | | | | |

Översikt över portföljen av bostadslån

FLÖDEN

Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O)

FLÖDEN

Utbetalade lån

ncu, #

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

varav: förvärv för uthyrningsändamål

ncu, #

varav: förvärv för uthyrningsändamål

AVG (i%)

varav : ägarbebodda

ncu, #

varav : ägarbebodda

AVG (i%)

varav: förstagångsköpare

ncu, #

varav: förstagångsköpare

AVG (i%)

varav: lån i utländsk valuta

ncu, #

varav: lån i utländsk valuta

AVG (i%)

varav: fullständig amortering

ncu, #

varav: fullständig amortering

AVG (i%)

varav: delvis amortering

ncu, #

varav: delvis amortering

AVG (i%)

varav: utan amortering (*1)

ncu, #

varav: utan amortering (*1)

AVG (i%)

varav: egendom i olika länder (*2)

ncu, #

varav: egendom i olika länder (*2)

AVG (i%)

varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: > 10å för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: > 10å för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: omförhandlade (frivilligt)

ncu, #

FÖRDELNING

≤10%

ncu, #

]10% ; 20%]

ncu, #

Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O)

FLÖDEN

]20% ; 30%]

ncu, #

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

]30% ; 40%]

ncu, #

varav: förvärv för uthyrningsändamål

AVG (i%)

]40% ; 50%]

ncu, #

varav : ägarbebodda

AVG (i%)

]50% ; 60%]

ncu, #

varav: förstagångsköpare

AVG (i%)

> 60%

ncu, #

varav: lån i utländsk valuta

AVG (i%)

Uppgift saknas

ncu, #

varav: fullständig amortering

AVG (i%)

varav: delvis amortering

AVG (i%)

varav: utan amortering (*1)

AVG (i%)

Ursprunglig kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-O) (FRIVILLIG)

FLÖDEN

varav: egendom i olika länder (*2)

AVG (i%)

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

FÖRDELNING

FÖRDELNING

≤ 50%

ncu, #

≤10%

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]10% ; 20%]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

]20% ; 30%]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

]30% ; 40%]

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]40% ; 50%]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

> 60%

ncu, #

> 110%

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

| Aktuell belåningsgrad (LTV-C) | | | STOCKAR | | Ursprunglig kvot mellan lån/inkomst (LTI-O) | | FLÖDEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÄGT GENOMSNITT | | | AVG (i%) | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG |
| FÖRDELNING | | | | | FÖRDELNING | | |
| ≤ 50% | | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | | ncu, # | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | | ncu, # | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 110% | | | ncu, # | | > 6 | | ncu, # |
| Uppgift saknas | | | ncu, # | | Uppgift saknas | | ncu, # |

Aktuell belåningsgrad (LTV-C)

STOCKAR

Ursprunglig kvot mellan lån/inkomst (LTI-O)

FLÖDEN

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

VÄGT GENOMSNITT

AVG

FÖRDELNING

FÖRDELNING

≤ 50%

ncu, #

≤3

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 110%

ncu, #

> 6

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

| Ursprungliga löptid | | FLÖDEN | | | Ursprunglig kvot mellan skuld/inkomst (DTI-O) | | FLÖDEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÄGT GENOMSNITT | | AVG (år) | | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG |
| FÖRDELNING | | | | | FÖRDELNING | | |
| ≤ 5å | | ncu, # | | | ≤3 | | ncu, # |
| ]5å ; 10å] | | ncu, # | | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]10å ; 15å] | | ncu, # | | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]15å ; 20å] | | ncu, # | | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]20å ; 25å] | | ncu, # | | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]25å ; 30å] | | ncu, # | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]30å ; 35å] | | ncu, # | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 35å | | ncu, # | | | ]6,5 ; 7] | | ncu, # |
| Uppgift saknas | | ncu, # | | | > 7 | | ncu, # |
| | | | | | Uppgift saknas | | ncu, # |

Ursprungliga löptid

FLÖDEN

Ursprunglig kvot mellan skuld/inkomst (DTI-O)

FLÖDEN

VÄGT GENOMSNITT

AVG (år)

VÄGT GENOMSNITT

AVG

FÖRDELNING

FÖRDELNING

≤ 5å

ncu, #

≤3

ncu, #

]5å ; 10å]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]10å ; 15å]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]15å ; 20å]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]20å ; 25å]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]25å ; 30å]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]30å ; 35å]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 35å

ncu, #

]6,5 ; 7]

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

> 7

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

GEMENSAM FÖRDELNING

| FLÖDEN | | Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O) | | FLÖDEN | | Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | ≤30% | ]30% ; 50%] | >50% | | Tidsperiod för den första räntebestämningen | | ≤30% | ]30% ; 50%] | >50% |
| LTV-O ≤ 80% | | | | | | varav: ≤ 1å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Ursprunglig löptid | | | | | | varav: ] 1å; 5å] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | varav: ] 5å; 10å] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ]20å ; 25å] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | varav: > 10å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O ]80%-90%] | | | | | | | | | | |
| Ursprunglig löptid | | | | | | FLÖDEN | | Ursprunglig kvot mellan skuld/inkomst (DTI-O) |
| ≤ 20å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O) | | ≤ 4 | ]4 ; 6] | > 6 |
| ]20å ; 25å] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ≤ 80% | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ]80% ; 90%] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| LTV-O ]90%-110%] | | | | | | LTV-O ]90% ; 110%] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Ursprunglig löptid | | | | | | LTV-O >110% | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20å ; 25å] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O >110% | | | | | | | | | | |
| Ursprunglig löptid | | | | | | | | | | |
| ≤ 20å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20å ; 25å] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25å | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |

FLÖDEN

Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O)

FLÖDEN

Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O)

≤30%

]30% ; 50%]

>50%

Tidsperiod för den första räntebestämningen

≤30%

]30% ; 50%]

>50%

LTV-O ≤ 80%

varav: ≤ 1å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Ursprunglig löptid

varav: ] 1å; 5å]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

varav: ] 5å; 10å]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20å ; 25å]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

varav: > 10å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80%-90%]

Ursprunglig löptid

FLÖDEN

Ursprunglig kvot mellan skuld/inkomst (DTI-O)

≤ 20å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O)

≤ 4

]4 ; 6]

> 6

]20å ; 25å]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ≤ 80%

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80% ; 90%]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]90%-110%]

LTV-O ]90% ; 110%]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Ursprunglig löptid

LTV-O >110%

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20å ; 25å]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O >110%

Ursprunglig löptid

≤ 20å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20å ; 25å]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25å

ncu, #

ncu, #

ncu, #

2.   Förlaga B: indikatorer och tillhörande uppdelningar avseende bostadslån för segmenten förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder

Ytterligare förlagor för länder med betydande risker från (eller marknader för) förvärv för uthyrning

| FLÖDEN= nya bostadslån under rapporteringsperioden, enl. långivarens bedömning. Nationella myndigheter med ansvar för makrotillsynen som har förmåga skilja mellan helt nya och omförhandlade bostadslån ges möjlighet att ange de omförhandlade lånen separat.

  STOCKAR= uppgifter avseende stockar av bostadslån på rapporteringsdagen (t.ex. årets utgång)

  ncu= belopp i nationell valuta

  #= antal kontrakt

  å= år

  AVG= genomsnittet för den aktuella kvoten

  varav= varav |
| --- |

FLÖDEN= nya bostadslån under rapporteringsperioden, enl. långivarens bedömning. Nationella myndigheter med ansvar för makrotillsynen som har förmåga skilja mellan helt nya och omförhandlade bostadslån ges möjlighet att ange de omförhandlade lånen separat.

STOCKAR= uppgifter avseende stockar av bostadslån på rapporteringsdagen (t.ex. årets utgång)

ncu= belopp i nationell valuta

# = antal kontrakt

å= år

AVG= genomsnittet för den aktuella kvoten

varav= varav

LÅN AVSEENDE FÖRVÄRV FÖR UTHYRNING

| Översikt lån avseende förvärv för uthyrning | | FLÖDEN | | Ursprunglig räntetäckningsgrad (ICR-O) | | FLÖDEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utbetalade lån | | ncu, # | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG |
| varav: förstagångsköpare | | ncu, # | | FÖRDELNING | | |
| varav: lån i utländsk valuta | | ncu, # | | ≤ 100% | | ncu, # |
| varav: fullständig amortering | | ncu, # | | ] 100% ; 125%] | | ncu, # |
| varav: delvis amortering | | ncu, # | | ] 125% ; 150%] | | ncu, # |
| varav: utan amortering (*3) | | ncu, # | | ] 150% ; 175%] | | ncu, # |
| varav: egendom i olika länder (*4) | | ncu, # | | ] 175% ; 200] | | ncu, # |
| varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen | | ncu, # | | > 200% | | ncu, # |
| varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | | |
| varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | | |
| varav: > 10å för den första räntebestämningen | | ncu, # | | | | |
| | | | | Den ursprungliga kvoten mellan lån/hyra (LTR-O) | | FLÖDEN |
| Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O) | | FLÖDEN | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG |
| VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i%) | | FÖRDELNING | | |
| FÖRDELNING | | | | ≤ 5 | | ncu, # |
| ≤ 50% | | ncu, # | | ] 5 ; 10] | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | ncu, # | | ] 10 ; 15] | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | ncu, # | | ] 15 ; 20 ] | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | ncu, # | | > 20 | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | ncu, # | | | | |
| ]90% ; 100%] | | ncu, # | | | | |
| ]100% ; 110%] | | ncu, # | | | | |
| > 110% | | ncu, # | | | | |
| Uppgift saknas | | ncu, # | | | | |

Översikt lån avseende förvärv för uthyrning

FLÖDEN

Ursprunglig räntetäckningsgrad (ICR-O)

FLÖDEN

Utbetalade lån

ncu, #

VÄGT GENOMSNITT

AVG

varav: förstagångsköpare

ncu, #

FÖRDELNING

varav: lån i utländsk valuta

ncu, #

≤ 100%

ncu, #

varav: fullständig amortering

ncu, #

] 100% ; 125%]

ncu, #

varav: delvis amortering

ncu, #

] 125% ; 150%]

ncu, #

varav: utan amortering (*3)

ncu, #

] 150% ; 175%]

ncu, #

varav: egendom i olika länder (*4)

ncu, #

] 175% ; 200]

ncu, #

varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen

ncu, #

> 200%

ncu, #

varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: > 10å för den första räntebestämningen

ncu, #

Den ursprungliga kvoten mellan lån/hyra (LTR-O)

FLÖDEN

Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O)

FLÖDEN

VÄGT GENOMSNITT

AVG

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

FÖRDELNING

FÖRDELNING

≤ 5

ncu, #

≤ 50%

ncu, #

] 5 ; 10]

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

] 10 ; 15]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

] 15 ; 20 ]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

> 20

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

> 110%

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

LÅN AVSEENDE ÄGARBEBODDA BOSTÄDER

| Översikt av lån avseende ägarbebodda bostäder | | FLÖDEN | | Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O) | | FLÖDEN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utbetalade lån | | ncu, # | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i%) |
| varav: förstagångsköpare | | ncu, # | | varav: förstagångsköpare | | AVG (i%) |
| varav: lån i utländsk valuta | | ncu, # | | varav: lån i utländsk valuta | | AVG (i%) |
| varav: fullständig amortering | | ncu, # | | varav: fullständig amortering | | AVG (i%) |
| varav: delvis amortering | | ncu, # | | varav: delvis amortering | | AVG (i%) |
| varav: utan amortering (*3) | | ncu, # | | varav: utan amortering (*3) | | AVG (i%) |
| varav: egendom i olika länder (*4) | | ncu, # | | varav: egendom i olika länder (*4) | | AVG (i%) |
| varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen | | ncu, # | | varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen | | ncu, # | | varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen | | ncu, # | | varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| varav: > 10å för den första räntebestämningen | | ncu, # | | varav: > 10å för den första räntebestämningen | | AVG (i%) |
| | | | | FÖRDELNING | | |
| Aktuell belåningsgrad (LTV-C) | | FLÖDEN | | ≤10% | | ncu, # |
| VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i%) | | ]10% ; 20%] | | ncu, # |
| varav: förstagångsköpare | | AVG (i%) | | ]20% ; 30%] | | ncu, # |
| varav: lån i utländsk valuta | | AVG (i%) | | ]30% ; 40%] | | ncu, # |
| varav: fullständig amortering | | AVG (i%) | | ]40% ; 50%] | | ncu, # |
| varav: delvis amortering | | AVG (i%) | | ]50% ; 60%] | | ncu, # |
| varav: utan amortering (*3) | | AVG (i%) | | > 60% | | ncu, # |
| varav: egendom i olika länder (*4) | | ncu, # | | Uppgift saknas | | ncu, # |
| FÖRDELNING | | | | | | |
| ≤ 50% | | ncu, # | | | | |
| ]50% ; 60%] | | ncu, # | | Ursprunglig kvot mellan lån/inkomst (LTI-O) | | FLÖDEN |
| ]60% ; 70%] | | ncu, # | | VÄGT GENOMSNITT | | AVG |
| ]70% ; 80%] | | ncu, # | | FÖRDELNING | | |
| ]80% ; 90%] | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| > 110% | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| Uppgift saknas | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| | | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| | | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| | | | | > 6 | | ncu, # |
| | | | | Uppgift saknas | | ncu, # |

Översikt av lån avseende ägarbebodda bostäder

FLÖDEN

Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O)

FLÖDEN

Utbetalade lån

ncu, #

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

varav: förstagångsköpare

ncu, #

varav: förstagångsköpare

AVG (i%)

varav: lån i utländsk valuta

ncu, #

varav: lån i utländsk valuta

AVG (i%)

varav: fullständig amortering

ncu, #

varav: fullständig amortering

AVG (i%)

varav: delvis amortering

ncu, #

varav: delvis amortering

AVG (i%)

varav: utan amortering (*3)

ncu, #

varav: utan amortering (*3)

AVG (i%)

varav: egendom i olika länder (*4)

ncu, #

varav: egendom i olika länder (*4)

AVG (i%)

varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ≤ 1å för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ] 1å; 5å] för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: ] 5å; 10å] för den första räntebestämningen

AVG (i%)

varav: > 10å för den första räntebestämningen

ncu, #

varav: > 10å för den första räntebestämningen

AVG (i%)

FÖRDELNING

Aktuell belåningsgrad (LTV-C)

FLÖDEN

≤10%

ncu, #

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

]10% ; 20%]

ncu, #

varav: förstagångsköpare

AVG (i%)

]20% ; 30%]

ncu, #

varav: lån i utländsk valuta

AVG (i%)

]30% ; 40%]

ncu, #

varav: fullständig amortering

AVG (i%)

]40% ; 50%]

ncu, #

varav: delvis amortering

AVG (i%)

]50% ; 60%]

ncu, #

varav: utan amortering (*3)

AVG (i%)

> 60%

ncu, #

varav: egendom i olika länder (*4)

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

FÖRDELNING

≤ 50%

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

Ursprunglig kvot mellan lån/inkomst (LTI-O)

FLÖDEN

]60% ; 70%]

ncu, #

VÄGT GENOMSNITT

AVG

]70% ; 80%]

ncu, #

FÖRDELNING

]80% ; 90%]

ncu, #

≤3

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

> 110%

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 6

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

| Aktuell belåningsgrad (LTV-C) | | | STOCKAR |
| --- | --- | --- | --- |
| VÄGT GENOMSNITT | | | AVG (i%) |
| FÖRDELNING | | | |
| ≤ 50% | | | ncu, # |
| ]50% ; 60%] | | | ncu, # |
| ]60% ; 70%] | | | ncu, # |
| ]70% ; 80%] | | | ncu, # |
| ]80% ; 90%] | | | ncu, # |
| ]90% ; 100%] | | | ncu, # |
| ]100% ; 110%] | | | ncu, # |
| > 110% | | | ncu, # |
| Uppgift saknas | | | ncu, # |
| | | | |
| Ursprungliga löptid i år | | FLÖDEN | |
| VÄGT GENOMSNITT | | AVG (i år) | |
| FÖRDELNING | | | |
| ≤ 5å | | ncu, # | |
| ]5å ; 10å] | | ncu, # | |
| ]10å ; 15å] | | ncu, # | |
| ]15å ; 20å] | | ncu, # | |
| ]20å ; 25å] | | ncu, # | |
| ]25å ; 30å] | | ncu, # | |
| ]30å ; 35å] | | ncu, # | |
| > 35å | | ncu, # | |
| Uppgift saknas | | ncu, # | |

Aktuell belåningsgrad (LTV-C)

STOCKAR

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i%)

FÖRDELNING

≤ 50%

ncu, #

]50% ; 60%]

ncu, #

]60% ; 70%]

ncu, #

]70% ; 80%]

ncu, #

]80% ; 90%]

ncu, #

]90% ; 100%]

ncu, #

]100% ; 110%]

ncu, #

> 110%

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

Ursprungliga löptid i år

FLÖDEN

VÄGT GENOMSNITT

AVG (i år)

FÖRDELNING

≤ 5å

ncu, #

]5å ; 10å]

ncu, #

]10å ; 15å]

ncu, #

]15å ; 20å]

ncu, #

]20å ; 25å]

ncu, #

]25å ; 30å]

ncu, #

]30å ; 35å]

ncu, #

> 35å

ncu, #

Uppgift saknas

ncu, #

---

(*1)  I förekommande fall bör amorteringsfria lån för vilka det finns ett s.k. ”redemption vehicle” uppges separat.

*1

(*2)  Bostadslån som beviljats inom en medlemsstats finansiella system får säkras genom säkerhet i bostäder i andra länder. Man bör lägga till en rad för varje sådant annat land som anses ha betydelse för den finansiella stabiliteten.

*2

(*3)  I förekommande fall bör amorteringsfria lån för vilka det finns ett s.k. ”redemption vehicle” uppges separat.

*3

(*4)  Bostadslån som beviljats inom en medlemsstats finansiella system får säkras genom säkerhet i bostäder i andra länder. Man bör lägga till en rad för varje sådant annat land som anses ha betydelse för den finansiella stabiliteten.

*4

---

BILAGA III

Bilaga III till rekommendation ESRB/2016/14 ska ersättas med följande:

”BILAGA III

INDIKATIVA FÖRLAGOR FÖR INDIKATORER ÖVER SEKTORN KOMMERSIELLA FASTIGHETER

1.   Förlaga A: indikatorer över den fysiska marknaden

Fysiska marknadsindikatorer

| | Indikator | | Uppdelning |
| --- | --- | --- | --- |
| Frekvens | Typ av egendom (1) | Egendomens belägenhet (2) |
| Fysisk marknad | Prisindex för kommersiella fastigheter | Kvartalsvis | I | I |
| Hyresindex | Kvartalsvis | I | I |
| Index över hyresavkastning | Kvartalsvis | I | I |
| Vakansgrad | Kvartalsvis | K | K |
| Påbörjad nybyggnation | Kvartalsvis | # | # |
| I= index
  K= kvot
  #= kvadratmeter |

Indikator

Uppdelning

Frekvens

Typ av egendom (1)

Egendomens belägenhet (2)

Fysisk marknad

Prisindex för kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

I

I

Hyresindex

Kvartalsvis

I

I

Index över hyresavkastning

Kvartalsvis

I

I

Vakansgrad

Kvartalsvis

K

K

Påbörjad nybyggnation

Kvartalsvis

#

#

I= index

K= kvot

# = kvadratmeter

2.   Förlaga B: indikatorer över det finansiella systemets exponeringar

Indikatorer avseende exponeringar

nc= belopp i nationell valuta

| | Indikator | | Uppdelning | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frekvens | Typ av egendom (3) | Egendomens belägenhet (4) | Typ av investerare (5)
   (10) | Typ av långivare (6) | Investarens (10) / långivarens nationalitet (7) |
| Flöden
   (8) | Investeringar i kommersiella fastigheter (10) | Kvartalsvis | NC | NC | NC | | NC | NC |
| — | varav direkta innehav av kommersiella fastigheter |

Indikator

Uppdelning

Totalt

Frekvens

Typ av egendom (3)

Egendomens belägenhet (4)

Typ av investerare (5)
   (10)

Typ av långivare (6)

Investarens (10) / långivarens nationalitet (7)

Flöden
   (8)

Investeringar i kommersiella fastigheter (10)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

—

varav direkta innehav av kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav indirekta innehav av kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav indirekta innehav av kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

NC

NC

NC

Värdejustering av investeringar i kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Utlåning till kommersiella fastigheter (inkl. ej färdigställda projekt)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter (inkl. ej färdigställda projekt)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter (inkl. ej färdigställda projekt)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Kvartalsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| | Indikator | | Uppdelning | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frekvens | Typ av egendom (3) | Egendomens belägenhet (4) | Typ av investerare (5)
   (10) | Typ av långivare (6) | Investarens (10) / långivarens nationalitet (7) |
| Stockar
   (9) | Investeringar i kommersiella fastigheter (10) | Årsvis | NC | NC | NC | | NC | NC |
| — | varav direkta innehav av kommersiella fastigheter |

Indikator

Uppdelning

Totalt

Frekvens

Typ av egendom (3)

Egendomens belägenhet (4)

Typ av investerare (5)
   (10)

Typ av långivare (6)

Investarens (10) / långivarens nationalitet (7)

Stockar
   (9)

Investeringar i kommersiella fastigheter (10)

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

—

varav direkta innehav av kommersiella fastigheter

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav indirekta innehav av kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav indirekta innehav av kommersiella fastigheter

Årsvis

NC

NC

NC

Värdejustering av investeringar i kommersiella fastigheter

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Utlåning till kommersiella fastigheter (inkl. ej färdigställda projekt)

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

varav osäkra fordringar avseende kommersiella fastigheter

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

varav: lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Utlåning till ej färdigställda kommersiella projekt (som en del av kreditgivningen till kommersiella fastigheter)

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

| — | varav osäkra fordringar |
| --- | --- |

—

varav osäkra fordringar

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

Reserveringar för kreditförluster avseende ej färdigställda kommersiella projekt

Årsvis

NC

NC

NC

NC

NC

3.   Förlaga C: indikatorer över lånevillkor

Indikatorer över lånevillkor (11)

K= kvot

| | Indikator | Frekvens | Vägt genomsnitt av kvoter |
| --- | --- | --- | --- |
| Flöden
   (12) | Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O) | Kvartalsvis | K |
| — | lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |

Indikator

Frekvens

Vägt genomsnitt av kvoter

Flöden
   (12)

Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O)

Kvartalsvis

K

—

lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Kvartalsvis

K

Ursprunglig räntetäckningsgrad (ICR-O)

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Kvartalsvis

K

Ursprunglig täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR-O)

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Kvartalsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Kvartalsvis

K

| | Indikator | Frekvens | Vägt genomsnitt av kvoter |
| --- | --- | --- | --- |
| Stockar
   (13) | Aktuell belåningsgrad (LTV-C) | Årsvis | K |
| — | lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |

Indikator

Frekvens

Vägt genomsnitt av kvoter

Stockar
   (13)

Aktuell belåningsgrad (LTV-C)

Årsvis

K

—

lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Årsvis

K

Aktuell räntetäckningsgrad (ICR-C)

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Årsvis

K

Aktuell täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR-C)

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter som innehas av ägarna för att bedriva sin affärsverksamhet eller aktivitet, både existerande och ännu ej färdigställda

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva bostäder för uthyrning |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva bostäder för uthyrning

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning) |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva intäktsgenererande fastigheter (andra än bostäder för uthyrning)

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva ej färdigställda kommersiella fastigheter

Årsvis

K

| — | lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder |
| --- | --- |

—

lån för att förvärva fastigheter avsedda som socialbostäder

Årsvis

K

---

(1)  Typ av egendom delas upp i kontor, detaljhandel, industri, bostad samt annan typ (alla inhemska marknader).

1

(2)  Egendomens belägenhet delas upp på inhemska ”bästa läge” och ”övriga lägen”.

2

(3)  Typ av egendom delas upp i kontor, detaljhandel, industri, bostad samt annan typ om detta är relevant för indikatorn.

3

(4)  Egendomens belägenhet delas upp på inhemska ”bästa läge” och ”övriga lägen” samt utland.

4

(5)  Typ av investerare delas upp i banker, försäkringsbolag, pensionsinstitut, investeringsfonder, fastighetsbolag samt annan typ.

5

(6)  Typ av långivare delas upp i banker, försäkringsbolag, pensionsinstitut, investeringsfonder, fastighetsbolag samt annan typ.

6

(7)  Nationalitet delas upp i inhemska, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EEA) samt övriga världen.

7

(8)  Flöden anges brutto för investeringar, utlåning och osäkra fordringar (endast nya lån /investeringar omfattas, återbetalningar eller reducering av existerande belopp beaktas ej).

8

Flöden anges netto för värderingsjusteringar av investeringar och reserveringar för kreditförluster.

(9)  Stockuppgifter avseende investeringar i kommersiella fastigheter, värderingsjusteringar på investeringar i kommersiella fastigheter, (osäkra) fordringar avseende kommersiella fastigheter samt reserveringar för kreditförluster avseende kommersiella fastigheter per rapporteringsdagen.

9

(10)  Endast om investeringarna utgör en betydande andel finansiering av kommersiella fastigheter.

10

nc= belopp i nationell valuta

nc

(11)  Exklusive ej färdigställda projekt, som kan bevakas utifrån kvoten mellan lån/kostnad (LTC).

11

(12)  Flödesuppgifter för nyproduktion av kommersiella fastighetslån under rapporteringsperioden.

12

(13)  Stockuppgifter avseende stockar av kommersiella fastighetslån på rapporteringsdagen.

13

K= kvot

K

---

BILAGA IV

Bilaga IV till rekommendation ESRB/2016/14 ska ersättas med följande:

”BILAGA IV

RIKTLINJER FÖR MÄTNINGEN OCH BERÄKNINGEN AV INDIKATORERNA

Denna bilaga innehåller överordnade riktlinjer för mätningen och beräkningen av de indikatorer som används i förlagorna i bilaga II och, i tillämpliga fall, bilaga III. Det är inte meningen att ge detaljerade tekniska anvisningar om hur förlagorna ska fyllas i i varje tänkbart fall. Anvisningarna behandlar målen för definitionerna och metoderna, men i speciella fall kan det vara nödvändigt att avvika från huvudregeln för att beakta särskilda situationer på en marknad eller inom ett segment.

1.   Ursprunglig belåningsgrad (LTV-O)

| 1. | LTV-O definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen av "L" gäller följande:






  a) | Här inkluderas alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på fast egendom när lånet beviljades (oavsett syftet med lånet) efter en aggregering av lånen "på låntagare" och "på säkerhet". |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Här inkluderas alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på fast egendom när lånet beviljades (oavsett syftet med lånet) efter en aggregering av lånen "på låntagare" och "på säkerhet".

| b) | Beräkningen sker utifrån utbetalade belopp och inkluderar därför inte outnyttjade kreditbelopp. När det gäller ej färdigställda projekt är "L" summan av alla lån som utbetalats till rapporteringsdagen, och LTV-O beräknas den dag då en ny lånetranch utbetalas (1). Alternativt kan, om ovannämnda beräkningsmetod inte kan användas eller inte är i linje med aktuell marknadspraxis, LTV-O också beräknas utifrån summan av alla beviljade lånebelopp och det förväntade värdet vid färdigställandet av den kommersiella fastigheten. |
| --- | --- |

b)

Beräkningen sker utifrån utbetalade belopp och inkluderar därför inte outnyttjade kreditbelopp. När det gäller ej färdigställda projekt är "L" summan av alla lån som utbetalats till rapporteringsdagen, och LTV-O beräknas den dag då en ny lånetranch utbetalas (1). Alternativt kan, om ovannämnda beräkningsmetod inte kan användas eller inte är i linje med aktuell marknadspraxis, LTV-O också beräknas utifrån summan av alla beviljade lånebelopp och det förväntade värdet vid färdigställandet av den kommersiella fastigheten.

| c) | Detta inkluderar inte lån för vilka fastigheten inte utgör säkerhet, utom om den rapporterande kreditgivaren anser att lånen utan säkerhet utgör en del av projektfinansieringen, en kombination av lån med och utan säkerhet. I sådana fall ska lån utan säkerhet också inkluderas i "L". |
| --- | --- |

c)

Detta inkluderar inte lån för vilka fastigheten inte utgör säkerhet, utom om den rapporterande kreditgivaren anser att lånen utan säkerhet utgör en del av projektfinansieringen, en kombination av lån med och utan säkerhet. I sådana fall ska lån utan säkerhet också inkluderas i "L".

| d) | Justeras inte vid förekomsten av annan kreditriskreducering. |
| --- | --- |

d)

Justeras inte vid förekomsten av annan kreditriskreducering.

| e) | Inkluderar inte kostnader och avgifter i samband med bostadslånet. |
| --- | --- |

e)

Inkluderar inte kostnader och avgifter i samband med bostadslånet.

| f) | Inkluderar inte lånesubventioner. |
| --- | --- |

f)

Inkluderar inte lånesubventioner.

| 3. | Vid beräkningen av "V" gäller följande:






  a) | Anges utifrån egendomens värde när lånet beviljades, beräknat som det lägre av:






  1. | transaktionsvärdet (t.ex. enligt köpehandlingen), eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Anges utifrån egendomens värde när lånet beviljades, beräknat som det lägre av:

1.

transaktionsvärdet (t.ex. enligt köpehandlingen), eller

| 2. | det värde som fastställts av en oberoende extern eller intern värderingsman. |
| --- | --- |

2.

det värde som fastställts av en oberoende extern eller intern värderingsman.

Om endast ett av dessa värden finns, bör det värdet användas.

| b) | Värdet på planerade renoverings- eller byggarbeten beaktas ej. |
| --- | --- |

b)

Värdet på planerade renoverings- eller byggarbeten beaktas ej.

| c) | När det gäller ännu ej färdigställda projekt utgör "V" egendomens totala värde fram till rapporteringsdagen (med beaktande av värdeökningen pga. av att byggverksamheten fortskrider). ”V” beräknas när en ny lånetranch utbetalas vilket gör det möjligt att ta fram ett uppdaterat LTV-O. |
| --- | --- |

c)

När det gäller ännu ej färdigställda projekt utgör "V" egendomens totala värde fram till rapporteringsdagen (med beaktande av värdeökningen pga. av att byggverksamheten fortskrider). ”V” beräknas när en ny lånetranch utbetalas vilket gör det möjligt att ta fram ett uppdaterat LTV-O.

| d) | Justeras inte vid förekomsten av annan kreditriskreducering. |
| --- | --- |

d)

Justeras inte vid förekomsten av annan kreditriskreducering.

| e) | Inkluderar inte kostnader och avgifter i samband med bostadslånet. |
| --- | --- |

e)

Inkluderar inte kostnader och avgifter i samband med bostadslånet.

| f) | Beräknas inte som det "långsiktiga värdet". Det långsiktiga värdet kan visserligen vara rimligt pga. den procyklikalitet som finns i "V", men målet med LTV-O är att visa kreditvillkoren när lånet beviljades. Om, vid tidpunkten då bostadslånet beviljas och LTV-O anges, "V" inte representerar värdet på tillgången när lånet beviljades såsom registreras hos långivaren, skulle det inte på ett adekvat sätt spegla långivarens faktiska policy vad gäller LTV-O. |
| --- | --- |

f)

Beräknas inte som det "långsiktiga värdet". Det långsiktiga värdet kan visserligen vara rimligt pga. den procyklikalitet som finns i "V", men målet med LTV-O är att visa kreditvillkoren när lånet beviljades. Om, vid tidpunkten då bostadslånet beviljas och LTV-O anges, "V" inte representerar värdet på tillgången när lånet beviljades såsom registreras hos långivaren, skulle det inte på ett adekvat sätt spegla långivarens faktiska policy vad gäller LTV-O.

| 4. | Om de nationella makrotillsynsorganen bedömer det nödvändigt för att beakta särskilda marknadssituationer, kan de välja följande alternativa beräkningsmetod för LTV-O än den som anges i punkterna 2 och 3 ovan: att från definitionen av ”V” i punkt 3 dra av det totala utestående bostadsskuldbeloppet, vare sig utbetalat eller ej, som säkras av ”senior panträtt” i egendomen, i stället för att inkludera dessa lån i beräkningen av ”L” i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om segmenten förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder bevakas separat gäller definitionen av LTV-O med följande undantag:






  a) | För lån avseende förvärv för uthyrning:






  — | "L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för förvärvet för uthyrning. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

För lån avseende förvärv för uthyrning:

—

"L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för förvärvet för uthyrning.

| — | "V" inkluderar endast värdet på egendomen som förvärvas för uthyrning när lånet beviljas. |
| --- | --- |

—

"V" inkluderar endast värdet på egendomen som förvärvas för uthyrning när lånet beviljas.

| b) | För lån avseende ägarbebodda bostäder:






  — | "L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för den ägarbebodda bostaden. |
| --- | --- | --- |

b)

För lån avseende ägarbebodda bostäder:

—

"L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för den ägarbebodda bostaden.

| — | "V" inkluderar endast värdet på den ägarbebodda bostaden när lånet beviljas. |
| --- | --- |

—

"V" inkluderar endast värdet på den ägarbebodda bostaden när lånet beviljas.

| 6. | De nationella makrotillsynsorganen bör observera att LTV-kvoter är procykliska och bör därför vara försiktiga om dessa används i ett ramverk för bevakning av risker. De bör också undersöka användningen av andra nyckeltal som lån/långsiktigt värde, där värdet justeras utifrån den långsiktiga utvecklingen av ett marknadsprisindex. |
| --- | --- |

6.

2.   Aktuell belåningsgrad (LTV-C)

| 1. | LTV-C definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen av "LC" gäller följande:






  a) | Beräknas som utestående lånebelopp – definierat som "L" i avsnitt 1.2 – på rapporteringsdagen, med beaktande av amorteringar, omstrukturering av lån, nytt utbetalat kapital, upplupen ränta och, när det gäller lån i utländsk valuta, växelkursförändringar. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Beräknas som utestående lånebelopp – definierat som "L" i avsnitt 1.2 – på rapporteringsdagen, med beaktande av amorteringar, omstrukturering av lån, nytt utbetalat kapital, upplupen ränta och, när det gäller lån i utländsk valuta, växelkursförändringar.

| b) | Det justeras för medel som sparats i ett investeringsverktyg för att återbetala lånets kapitalbelopp. Det ackumulerade sparade beloppet får endast subtraheras från "LC" om följande villkor uppfylls:






  1) | det sparade beloppet är ovillkorligen pantsatt hos långivaren för det uttryckliga syftet att återbetala lånets kapitalbelopp på avtalade datum, och |
| --- | --- | --- |

b)

Det justeras för medel som sparats i ett investeringsverktyg för att återbetala lånets kapitalbelopp. Det ackumulerade sparade beloppet får endast subtraheras från "LC" om följande villkor uppfylls:

1)

det sparade beloppet är ovillkorligen pantsatt hos långivaren för det uttryckliga syftet att återbetala lånets kapitalbelopp på avtalade datum, och

| 2) | ett rimligt värderingsavdrag, fastställt av det nationella makrotillsynsorganet, görs för att beakta marknads- och/eller tredjepartsrisken som hör samman med den underliggande investeringen. |
| --- | --- |

2)

ett rimligt värderingsavdrag, fastställt av det nationella makrotillsynsorganet, görs för att beakta marknads- och/eller tredjepartsrisken som hör samman med den underliggande investeringen.

| 3. | Vid beräkningen av "VC" gäller följande:






  a) | Detta speglar förändringar i värdet "V", enligt definitionen i avsnitt 1.3, sedan den senaste värderingen av egendomen. Egendomens aktuella värde bör fastställts av en oberoende extern eller intern värderingsman. Om en sådan värdering saknas kan egendomens aktuella värde skattas utifrån ett detaljerat index över fastighetsvärden (t.ex. baserat på transaktionsuppgifter). Om ett sådant index över fastighetsvärden också saknas, kan ett detaljerat fastighetsprisindex användas efter lämpligt avdrag för att beakta avskrivningar på fastigheten. Index över fastighetsvärden eller prisindex bör vara tillräckligt differentierade utifrån egendomens belägenhet och typ av egendom. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Detta speglar förändringar i värdet "V", enligt definitionen i avsnitt 1.3, sedan den senaste värderingen av egendomen. Egendomens aktuella värde bör fastställts av en oberoende extern eller intern värderingsman. Om en sådan värdering saknas kan egendomens aktuella värde skattas utifrån ett detaljerat index över fastighetsvärden (t.ex. baserat på transaktionsuppgifter). Om ett sådant index över fastighetsvärden också saknas, kan ett detaljerat fastighetsprisindex användas efter lämpligt avdrag för att beakta avskrivningar på fastigheten. Index över fastighetsvärden eller prisindex bör vara tillräckligt differentierade utifrån egendomens belägenhet och typ av egendom.

| b) | Justeras för ändringar av bättre panträtt i egendomen. |
| --- | --- |

b)

Justeras för ändringar av bättre panträtt i egendomen.

| c) | Beräknas årsvis. |
| --- | --- |

c)

Beräknas årsvis.

| 4. | Om segmenten för bostadslån avseende förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder bevakas separat gäller definitionen av LTV-C med följande undantag:






  a) | För lån avseende förvärv för uthyrning:






  — | "LC" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för förvärvet för uthyrning. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

För lån avseende förvärv för uthyrning:

—

"LC" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för förvärvet för uthyrning.

| — | "VC" avser aktuellt värde på egendomen som förvärvas för uthyrning. |
| --- | --- |

—

"VC" avser aktuellt värde på egendomen som förvärvas för uthyrning.

| b) | För lån avseende ägarbebodda bostäder:






  — | "LC" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för den ägarbebodda bostaden. |
| --- | --- | --- |

b)

För lån avseende ägarbebodda bostäder:

—

"LC" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för den ägarbebodda bostaden.

| — | "VC" inkluderar endast det aktuella värdet på den ägarbebodda bostaden. |
| --- | --- |

—

"VC" inkluderar endast det aktuella värdet på den ägarbebodda bostaden.

3.   Ursprunglig kvot mellan lån/inkomst (LTI-O)

| 1. | LTI-O definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen har "L" samma innebörd som i avsnitt 1.2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vid beräkningen är "I" låntagarens samlade årliga disponibla inkomst enligt vad kreditgivaren noterat när bostadslånet beviljades. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För att fastställa låntagarens "disponibla inkomst" bör adressaterna uppfylla definition 1 i största möjliga utsträckning och definition 2 som ett minimum.
  Definition 1: "disponibel inkomst" = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) från offentliga pensioner + inkomst från privata och yrkespensioner + inkomst från arbetslöshetsersättning + inkomst från andra sociala förmåner än arbetslöshetsersättning + regelbundna privata transfereringar, (t.ex. underhåll) + hyresinkomster (brutto) från fastigheter + inkomst från finansiella investeringar) + inkomst från privat företagande eller partnerskap + regelbunden inkomst från andra källor + lånesubventioner – skatter – avgifter för hälsovård/ socialförsäkring/ sjukvårdsförsäkring + skatterabatter.
  Vid tillämpningen av denna definition ska följande gälla:






  a) | hyresinkomster (brutto) från fastigheter: inkluderar både hyresinkomster från ägd egendom utan utestående bostadslån och sådan som förvärvats för uthyrning. Hyresinkomster bör bestämmas utifrån den information bankerna har eller beräknas på annat sätt. Om exakt information saknas bör en välgrundad skattning av hyresinkomsterna göras av det rapporterande institutet och metoden som använts beskrivas. |
| --- | --- | --- |

4.

Definition 1: "disponibel inkomst" = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) från offentliga pensioner + inkomst från privata och yrkespensioner + inkomst från arbetslöshetsersättning + inkomst från andra sociala förmåner än arbetslöshetsersättning + regelbundna privata transfereringar, (t.ex. underhåll) + hyresinkomster (brutto) från fastigheter + inkomst från finansiella investeringar) + inkomst från privat företagande eller partnerskap + regelbunden inkomst från andra källor + lånesubventioner – skatter – avgifter för hälsovård/ socialförsäkring/ sjukvårdsförsäkring + skatterabatter.

Vid tillämpningen av denna definition ska följande gälla:

a)

hyresinkomster (brutto) från fastigheter: inkluderar både hyresinkomster från ägd egendom utan utestående bostadslån och sådan som förvärvats för uthyrning. Hyresinkomster bör bestämmas utifrån den information bankerna har eller beräknas på annat sätt. Om exakt information saknas bör en välgrundad skattning av hyresinkomsterna göras av det rapporterande institutet och metoden som använts beskrivas.

| b) | skatter: bör inkludera, rangordnade efter sin betydelse, inkomstskatt, skatterabatter, pensioner eller försäkringspremier, om dragna från bruttoinkomsten, specifika skatter, t.ex. fastighetsskatter, och andra icke-konsumtionsskatter. |
| --- | --- |

b)

skatter: bör inkludera, rangordnade efter sin betydelse, inkomstskatt, skatterabatter, pensioner eller försäkringspremier, om dragna från bruttoinkomsten, specifika skatter, t.ex. fastighetsskatter, och andra icke-konsumtionsskatter.

| c) | avgifter för hälsovård/socialförsäkring/sjukvårdsförsäkring: inkluderar de fasta och obligatoriska utgifter som i vissa länder dras efter skatt. |
| --- | --- |

c)

avgifter för hälsovård/socialförsäkring/sjukvårdsförsäkring: inkluderar de fasta och obligatoriska utgifter som i vissa länder dras efter skatt.

| d) | skatterabatter: inkluderar återbetalningar från skattemyndigheten som står i samband med ränteavdrag avseende bostadslån. |
| --- | --- |

d)

skatterabatter: inkluderar återbetalningar från skattemyndigheten som står i samband med ränteavdrag avseende bostadslån.

| e) | lånesubvention: bör inkludera alla ingrepp från den offentliga sektorn vars mål är att minska låntagarens skuldbetalningar (t.ex. subventionerad ränta eller subventionerad återbetalning). |
| --- | --- |

e)

lånesubvention: bör inkludera alla ingrepp från den offentliga sektorn vars mål är att minska låntagarens skuldbetalningar (t.ex. subventionerad ränta eller subventionerad återbetalning).

Definition 2: "disponibel inkomst" = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) – skatter.

| 5. | Om segmenten för bostadslån avseende förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder bevakas separat gäller definitionen av LTI-O med följande undantag:






  a) | För lån avseende förvärv för uthyrning:






  — | "L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för förvärvet för uthyrning. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

För lån avseende förvärv för uthyrning:

—

"L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för förvärvet för uthyrning.

| b) | För lån avseende ägarbebodda bostäder:






  — | "L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för den ägarbebodda bostaden. |
| --- | --- | --- |

b)

För lån avseende ägarbebodda bostäder:

—

"L" inkluderar endast lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på den fasta egendomen när lånet beviljades, för den ägarbebodda bostaden.

| — | Om en låntagare har lån både för ägarbebodd bostad och förvärv för uthyrning, kan endast hyresinkomsterna från förvärvet för uthyrning efter avdrag för lånebetalningar avseende förvärvet för uthyrning användas för att stödja lånebetalningar avseende en ägarbebodd bostad. I sådana fall ska definitionen av "disponibel inkomst" vara:
  disponibel inkomst = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) från offentliga pensioner + inkomst från privata och yrkespensioner + inkomst från arbetslöshetsersättning + inkomst från andra sociala förmåner än arbetslöshetsersättning + regelbundna privata transfereringar (t.ex. underhåll) + (hyresinkomster (brutto) från fastigheter – skuldbetalningar avseende hyresfastigheter) + inkomst från finansiella investeringar + inkomst från privat företagande eller partnerskap + regelbunden inkomst från andra källor + lånesubventioner – skatter – avgifter för hälsovård/ socialförsäkring/ sjukvårdsförsäkring + skatterabatter. |
| --- | --- |

—

Om en låntagare har lån både för ägarbebodd bostad och förvärv för uthyrning, kan endast hyresinkomsterna från förvärvet för uthyrning efter avdrag för lånebetalningar avseende förvärvet för uthyrning användas för att stödja lånebetalningar avseende en ägarbebodd bostad. I sådana fall ska definitionen av "disponibel inkomst" vara:

disponibel inkomst = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) från offentliga pensioner + inkomst från privata och yrkespensioner + inkomst från arbetslöshetsersättning + inkomst från andra sociala förmåner än arbetslöshetsersättning + regelbundna privata transfereringar (t.ex. underhåll) + (hyresinkomster (brutto) från fastigheter – skuldbetalningar avseende hyresfastigheter) + inkomst från finansiella investeringar + inkomst från privat företagande eller partnerskap + regelbunden inkomst från andra källor + lånesubventioner – skatter – avgifter för hälsovård/ socialförsäkring/ sjukvårdsförsäkring + skatterabatter.

4.   Ursprunglig kvot mellan skuld/inkomst (DTI-O)

| 1. | DTI-O definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen inkluderar "D" låntagarens samlade skuld, oavsett huruvida den säkras av fast egendom, inklusive alla utestående finansiella lån, dvs. lån från enheter som beviljar bostadslånb och andra långivare, när bostadslånet beviljades. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vid beräkningen har "I" samma innebörd som i avsnitt 3.4. |
| --- | --- |

3.

5.   Ursprunglig kvot mellan lånebetalning/inkomst (LSTI-O).

| 1. | LSTI-O definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen utgör "LS" den årliga kostnaden för lånebetalningar av bostadslånet, definierat som "L" i avsnitt 1.2, vid tidpunkten då lånet beviljades. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vid beräkningen har "I" samma innebörd som i avsnitt 3.4. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om segmenten för bostadslån avseende förvärv för uthyrning och ägarbebodda bostäder bevakas separat gäller definitionen av LSTI-O med följande undantag:






  a) | För lån avseende förvärv för uthyrning:






  — | "LS" är den årliga kostnaden för lånebetalningar i förhållande till lånet för ett förvärv för uthyrning, vid tidpunkten då lånet beviljades. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

För lån avseende förvärv för uthyrning:

—

"LS" är den årliga kostnaden för lånebetalningar i förhållande till lånet för ett förvärv för uthyrning, vid tidpunkten då lånet beviljades.

| b) | För lån avseende ägarbebodda bostäder:






  — | "LS" är den årliga kostnaden för lånebetalningar i förhållande till lånet för en ägarbebodd bostad, vid tidpunkten då lånet beviljades. |
| --- | --- | --- |

b)

För lån avseende ägarbebodda bostäder:

—

"LS" är den årliga kostnaden för lånebetalningar i förhållande till lånet för en ägarbebodd bostad, vid tidpunkten då lånet beviljades.

| — | Den relevanta definitionen av "disponibel inkomst" är:

  disponibel inkomst = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) från offentliga pensioner + inkomst från privata och yrkespensioner + inkomst från arbetslöshetsersättning + inkomst från andra sociala förmåner än arbetslöshetsersättning + regelbundna privata transfereringar t.ex. underhåll + (hyresinkomster (brutto) från fastigheter – skuldbetalningar avseende hyresfastigheter + inkomst från finansiella investeringar) + inkomst från privat företagande eller partnerskap + regelbunden inkomst från andra källor + lånesubventioner – skatter – avgifter för hälsovård/ socialförsäkring/ sjukvårdsförsäkring + skatterabatter. |
| --- | --- |

—

Den relevanta definitionen av "disponibel inkomst" är:

disponibel inkomst = lön från anställning + inkomst från näringsverksamhet (t.ex. vinst) från offentliga pensioner + inkomst från privata och yrkespensioner + inkomst från arbetslöshetsersättning + inkomst från andra sociala förmåner än arbetslöshetsersättning + regelbundna privata transfereringar t.ex. underhåll + (hyresinkomster (brutto) från fastigheter – skuldbetalningar avseende hyresfastigheter + inkomst från finansiella investeringar) + inkomst från privat företagande eller partnerskap + regelbunden inkomst från andra källor + lånesubventioner – skatter – avgifter för hälsovård/ socialförsäkring/ sjukvårdsförsäkring + skatterabatter.

6.   Ursprunglig kvot mellan skuldbetalning/inkomst (DSTI-O)

| 1. | DSTI-O definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen utgör "DS" den årliga kostnaden för låntagarens samlad skuld, definierad som "D" i avsnitt 4.2, vid tidpunkten då lånet beviljades. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vid beräkningen har "I" samma innebörd som i avsnitt 3.4. |
| --- | --- |

3.

| 4. | DSTI-O ska ses som en frivillig indikator eftersom långivarna eventuellt inte har tillgång till nödvändig information för att beräkna täljaren i samtliga jurisdiktioner. Man bör dock beakta följande: I jurisdiktioner där långivarna har tillgång till sådan information (t.ex. genom kreditregister eller skatteuppgifter) uppmanas makrotillsynsorganen att inkludera denna indikator i sitt ramverk för bevakning av risker. |
| --- | --- |

4.

7.   Räntetäckningsgrad (ICR)

| 1. | ICR definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen gäller följande:






  a) | årliga hyresintäkter (brutto): de årliga hyresintäkterna från egendom för uthyrningsändamål, före avdrag för driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde och skatter. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

årliga hyresintäkter (brutto): de årliga hyresintäkterna från egendom för uthyrningsändamål, före avdrag för driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde och skatter.

| b) | den årliga räntekostnaden: den årliga räntekostnaden för en bostad som förvärvats för uthyrningsändamål. |
| --- | --- |

b)

den årliga räntekostnaden: den årliga räntekostnaden för en bostad som förvärvats för uthyrningsändamål.

| 3. | Kvoten kan avse värdet när lånet beviljades (ICR-O) eller det aktuella värdet (ICR-C). |
| --- | --- |

3.

8.   Ursprunglig kvot mellan lån/hyra (LTR-O)

| 1. | LTR-O definieras som: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Vid beräkningen gäller följande:






  a) | skuld avseende förvärv för uthyrningsändamål: har samma betydelse som "L" i avsnitt 1.2, men är begränsad till bostadslån som finansierar egendom för uthyrningsändamål. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

skuld avseende förvärv för uthyrningsändamål: har samma betydelse som "L" i avsnitt 1.2, men är begränsad till bostadslån som finansierar egendom för uthyrningsändamål.

| b) | årliga hyresintäkter (netto): de årliga hyresintäkterna från egendom för uthyrningsändamål, efter avdrag för driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde men före avdrag för skatter. |
| --- | --- |

b)

årliga hyresintäkter (netto): de årliga hyresintäkterna från egendom för uthyrningsändamål, efter avdrag för driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde men före avdrag för skatter.

| c) | årliga hyresintäkter (brutto): de årliga hyresintäkterna från egendom som hyrs ut till hyresgäster, före avdrag för driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt skatter. |
| --- | --- |

c)

årliga hyresintäkter (brutto): de årliga hyresintäkterna från egendom som hyrs ut till hyresgäster, före avdrag för driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt skatter.

De årliga hyresintäkterna (netto) bör användas för beräkningen av LTR-O. Om denna information inte är tillgänglig kan i stället de årliga hyresintäkterna (brutto) användas.

---

(1)  När det gäller ännu ej färdigställda projekt kan LTV-O vid tidpunkten n beräknas som:

1

Formula

Där i = 1, ..., n avser lånetrancher som utbetalats fram till tidpunkten n, V
  0 är det initiala värdet på fastighetspanten (t.ex. mark) och Formula utgör förändringen av fastighetens värde under perioderna fram till utbetalningen av den sista lånetranchen fram till tidpunkten n.

i

n

V

0

---

BILAGA V

Bilaga V till rekommendation ESRB/2016/14 ska ersättas med följande:

”BILAGA V

RIKTLINJER OM DEFINITIONER OCH INDIKATORER

Denna bilaga innehåller riktlinjer om specifika aspekter avseende definitioner av indikatorer samt särskilt om bilaga III. Det är inte meningen att ge detaljerade tekniska anvisningar om hur förlagorna i bilaga III ska fyllas i i varje tänkbart fall. Anvisningarna behandlar målen för definitionerna och metoderna, men i speciella fall kan det vara nödvändigt att avvika från huvudregeln för att beakta särskilda situationer på en marknad eller inom ett segment.

1.   Definitioner av kommersiella fastigheter

För närvarande finns det ingen vedertagen definition i unionen av kommersiella fastigheter som är tillräckligt precis för makrotillsynsändamål.

| a) | I förordning (EU) nr 575/2013 definieras bostadsfastigheter i artikel 4.1.75 men den innehåller inte någon exakt definition av kommersiella fastigheter utöver en allmän beskrivning som "kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter" i artikel 126. Enligt den förordningen ska heller inte egendomens värde i väsentlig grad påverkas av låntagarens kreditkvalitet eller det underliggande projektets resultat när det gäller kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

a)

I förordning (EU) nr 575/2013 definieras bostadsfastigheter i artikel 4.1.75 men den innehåller inte någon exakt definition av kommersiella fastigheter utöver en allmän beskrivning som "kontorsfastigheter eller andra kommersiella fastigheter" i artikel 126. Enligt den förordningen ska heller inte egendomens värde i väsentlig grad påverkas av låntagarens kreditkvalitet eller det underliggande projektets resultat när det gäller kommersiella fastigheter.

| b) | EBA har bidragit med ett viktigt kriterium – det dominerande användningsområdet bör vara kopplat till en "ekonomisk aktivitet" (1). Även om detta kriterium är viktigt är det inte tillräckligt precist för makrotillsynsändamål. |
| --- | --- |

b)

EBA har bidragit med ett viktigt kriterium – det dominerande användningsområdet bör vara kopplat till en "ekonomisk aktivitet" (1). Även om detta kriterium är viktigt är det inte tillräckligt precist för makrotillsynsändamål.

| c) | Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (2) är en annan möjlig källa för en definition av kommersiella fastigheter. När denna rekommendation först utfärdades var det befogat med mer detaljerade definitioner ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv, men den senaste statistikutvecklingen har visat att definitionen av kommersiella fastigheter i högre grad behöver anpassas till definitionen i förordning (EU) 2016/867 för att underlätta de nationella makrotillsynsorganens bevakning och finansiella analyser samt möjliggöra fullständig jämförbarhet mellan länder. |
| --- | --- |

c)

Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (2) är en annan möjlig källa för en definition av kommersiella fastigheter. När denna rekommendation först utfärdades var det befogat med mer detaljerade definitioner ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv, men den senaste statistikutvecklingen har visat att definitionen av kommersiella fastigheter i högre grad behöver anpassas till definitionen i förordning (EU) 2016/867 för att underlätta de nationella makrotillsynsorganens bevakning och finansiella analyser samt möjliggöra fullständig jämförbarhet mellan länder.

| d) | G20-initiativet för bättre statistik (3) består av 20 rekommendationer för bättre ekonomisk och finansiell statistik, och startades för att förbättra tillgängligheten till, och jämförbarheten mellan, ekonomiska och finansiella uppgifter efter finanskrisen 2007–08. I rekommendationerna II.17 och II.18 från den andra fasen av G20-initiativet för bättre statistik (DGI-2) (4) understryks behovet av att förbättra tillgängligheten av statistik både om bostadsfastigheter och om kommersiella fastigheter. Som uppföljning till detta initiativ publicerade kommissionen (Eurostat) 2017 rapporten Commercial property price indicators: sources, methods and issues (5), som innehåller underlag för källdata och metoder avseende prisindex för kommersiella fastigheter i syfte att ge dem som sammanställer och använder sådan statistik bättre information om alternativa datakällor, mätningar, metoder och aktuella frågor. |
| --- | --- |

d)

G20-initiativet för bättre statistik (3) består av 20 rekommendationer för bättre ekonomisk och finansiell statistik, och startades för att förbättra tillgängligheten till, och jämförbarheten mellan, ekonomiska och finansiella uppgifter efter finanskrisen 2007–08. I rekommendationerna II.17 och II.18 från den andra fasen av G20-initiativet för bättre statistik (DGI-2) (4) understryks behovet av att förbättra tillgängligheten av statistik både om bostadsfastigheter och om kommersiella fastigheter. Som uppföljning till detta initiativ publicerade kommissionen (Eurostat) 2017 rapporten Commercial property price indicators: sources, methods and issues (5), som innehåller underlag för källdata och metoder avseende prisindex för kommersiella fastigheter i syfte att ge dem som sammanställer och använder sådan statistik bättre information om alternativa datakällor, mätningar, metoder och aktuella frågor.

| e) | I ett samrådsdokument från Baselkommittén för banktillsyn om ändringar av schablonmetoden för kreditrisk (6) definieras kommersiella fastigheter också som motsatsen till bostadsfastigheter. En exponering mot bostadsfastigheter definieras som en exponering som säkras av fast egendom för bostadsändamål som uppfyller alla lagstadgade krav som gör det möjligt att nyttja egendomen för bostadsändamål. En exponering mot kommersiella fastigheter definieras sedan som en exponering som säkras av fast egendom som inte är en bostadsfastighet. |
| --- | --- |

e)

I ett samrådsdokument från Baselkommittén för banktillsyn om ändringar av schablonmetoden för kreditrisk (6) definieras kommersiella fastigheter också som motsatsen till bostadsfastigheter. En exponering mot bostadsfastigheter definieras som en exponering som säkras av fast egendom för bostadsändamål som uppfyller alla lagstadgade krav som gör det möjligt att nyttja egendomen för bostadsändamål. En exponering mot kommersiella fastigheter definieras sedan som en exponering som säkras av fast egendom som inte är en bostadsfastighet.

På grund av de begränsningar som ovannämnda definitioner har, anger rekommendationen en definition av kommersiella fastigheter speciellt för makrotillsynsändamål. Här definieras kommersiella fastigheter som varje form av intäktsgenererande fastigheter, både bestående och ännu ej färdigställda, inklusive bostäder för uthyrning, eller varje form av fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärverksamhet eller aktivitet, både bestående och ännu ej färdigställda; dessa fastigheter klassas inte som bostadsfastigheter och inkluderar socialbostäder.

Det kan diskuteras huruvida ej färdigställda projekt bör redovisas som kommersiella fastigheter. Nationell praxis varierar i denna fråga. I flera medlemsstater visar erfarenheterna från finanskrisen dock hur viktigt det är för den finansiella stabiliteten att investeringarna, och finansieringen av dessa, i denna ekonomisk aktivitet granskas.

Intäktsgenererande fastighet definieras som fast egendom från vilken en intäkt genereras antingen i form av hyra eller i form av realisationsvinst vid försäljning. Både bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål och bostäder för uthyrning utgör därför underkategorier till intäktsgenererande fastigheter.

Bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål omfattar alla fastigheter som ägs direkt av fysiska personer, primärt för uthyrning till hyresgäster. Ett objekt som förvärvas för uthyrningsändamål befinner sig i gränslandet mellan bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter. Eftersom denna verksamhet normalt utförs på deltid, av små icke-professionella ägare med ett mindre antal enheter i sin portfölj, kan verksamheten ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv anses höra mer till sektorn för bostadsfastigheter än sektorn kommersiella fastigheter. Av detta skäl klassas bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål som bostadsfastigheter och exkluderas därför automatiskt från definitionen av kommersiella fastigheter, även om de fortfarande bedöms vara intäktsgenererande fastigheter. På grund av dess specifika riskegenskaper rekommenderas det dock att de nationella makrotillsynsorganen bevakar denna delmarknad separat, om denna verksamhet utgör en betydande del av de risker eller en betydande andel av stockar eller flöden av den samlade utlåningen till bostadsfastigheter. Det har därför gjorts en uppdelning av bostadslån för att skilja mellan lån för förvärv för uthyrning och lån för ägarbebodda bostäder. Även bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål och som ännu ej är färdigställda bedöms vara bostadsfastigheter. Som bostäder bedöms även ännu ej färdigställda bostäder som byggs i syfte att användas av ägarna för bostadsändamål.

Bostäder för uthyrning avser fastigheter som ägs av juridiska personer (t.ex. professionella investerare) för uthyrning till hyresgäster. Sådan egendom bedöms även som intäktsgenererande fastighet och klassas därför som kommersiell fastighet. Utöver detta klassas ännu ej färdigställda bostäder för uthyrning som kommersiella fastigheter, närmare bestämt som ännu ej färdigställda intäktsgenererande fastigheter. Med tanke på den finansiella stabiliteten kan det även vara relevant att specifikt bevaka finansieringen av bostäder för uthyrning. Separata uppdelningar har därför inkluderats för dessa typer av lån.

Även andra intäktsgenererande fastigheter än bostäder som förvärvas för uthyrningsändamål och bostäder för uthyrning inkluderas i definitionen av kommersiella fastigheter, oavsett om de är existerande eller ännu ej färdigställda. Exempel på sådana andra typer av intäktsgenererande fastigheter är uthyrda kontorsfastigheter och kontorslokaler. När sådana typer av intäktsgenererande fastigheter håller på att byggas anses de vara ännu ej färdigställda intäktsgenererande fastigheter och klassas därmed som kommersiella fastigheter.

Fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet omfattar affärslokaler samt fastigheter av mer specifik karaktär, t.ex. kyrkor, universitet, museer osv. Det kan diskuteras om fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet bör klassas som kommersiella fastigheter eller som någon annan typ av fastigheter. Nationell praxis varierar i denna fråga eftersom det i vissa medlemsstater kan bedömas vara andra risker med dessa fastigheter än med kommersiella fastigheter. Även om riskerna kan variera mellan medlemsstaterna är det viktigt att bevaka dessa risker med tanke på den finansiella stabiliteten. Fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet har därför inkluderats i definitionen av kommersiella fastigheter. För att ta hänsyn till särdragen för finansieringen av de olika fastighetsmarknaderna i medlemsstaterna inkluderas dessutom separata uppdelningar för att särskilt bevaka riskerna i samband med dessa typer av finansiering. Fastigheter som används av egendomens ägare för att bedriva affärsverksamhet eller aktivitet bör även bedömas som kommersiella fastigheter, både när de byggs och när de är färdigställda.

Socialbostäder är ett komplicerat segment av fastighetsmarknaden eftersom olika medlemsstater har valt många olika former av dessa. Eftersom socialbostäder normalt inte byggs, förvärvas eller renoveras av fysiska personer klassas de inte som bostadsfastigheter utan som kommersiella fastigheter. Med tanke på den finansiella stabiliteten är det dock viktigt att vissa länder bevakar de risker som härrör från dessa typer av fastigheter genom en separat uppdelning. Separata uppdelningar har därför lagts till för dessa typer av lån. Socialbostäder som ägs direkt av staten bedöms vara ägda för statliga syften och klassificeras därför också som kommersiella fastigheter. Även ännu ej färdigställda socialbostäder klassas som kommersiella fastigheter, eftersom dessa bedöms som ännu ej färdigställda intäktsgenererande fastigheter.

Any other properties under construction should be considered as either RRE or CRE in accordance with the general definitions in points (4) and (38), respectively, of section 2(1)(1).

2.   Uppgiftskällor avseende kommersiella fastigheter

2.1   Indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter

Indikatorer över den fysiska marknaden för kommersiella fastigheter kan erhållas från:

| a) | offentliga källor, t.ex. nationella statistikmyndigheter eller fastighetsregister, eller |
| --- | --- |

a)

offentliga källor, t.ex. nationella statistikmyndigheter eller fastighetsregister, eller

| b) | den privata marknaden om denna omfattar en större del marknaden för kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

b)

den privata marknaden om denna omfattar en större del marknaden för kommersiella fastigheter.

ESRB:s rapport Report on commercial real estate and financial stability in the EU innehåller en översikt av tillgängliga prisindex och uppgiftskällor (7).

2.2   Indikatorer över det finansiella systemets exponering mot kommersiella fastigheter

Marknadsaktörernas exponeringar, i alla fall de inom den finansiella sektorn, kan samlas in från tillsynsrapporteringen. Vissa uppgifter samlas redan in av ECB och EIOPA på nationell nivå. Dessa uppgifter är dock inte särskilt detaljerade. Nya rapporteringsmallar för tillsynsrapportering för banker, dvs. finansiell rapportering (FINREP) och allmän rapportering (COREP), för försäkringsgivare enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (8) och för investeringsfonder enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU (9) kan ge mer detaljerad information om de finansiella institutens exponeringar mot kommersiella fastigheter.

De klassifikationer som framgår av den statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska unionen (Nace rev. 2.0) kan fungera som riktvärde för de finansiella institutens exponeringar mot kommersiella fastigheter, eftersom de är vedertagna bland unionens institutioner och används i rapporteringsmallar för banker och försäkringsbolag. I detta sammahang är två avsnitt relevanta:

| a) | avdelning F: byggverksamhet exklusive anläggningsarbeten, |
| --- | --- |

a)

avdelning F: byggverksamhet exklusive anläggningsarbeten,

| b) | avdelning L: fastighetsverksamhet exklusive fastighetsförmedling. |
| --- | --- |

b)

avdelning L: fastighetsverksamhet exklusive fastighetsförmedling.

Nackdelen med Nace-klassificeringar är att de främst är utformade för ekonomiska sektorer, inte lån. Exempelvis kommer ett lån till ett fastighetsbolag för att förvärva tjänstebilar att rapporteras under avdelning L, trots att det inte rör sig om något lån för kommersiella fastigheter.

2.3   Användning av uppgifter från den privata sektorn

Om de nationella makrotillsynsorganen använder uppgifter från den privata sektorn för att sammanställa indikatorer avseende kommersiella fastigheter, förväntas de identifiera de skillnader som finns jämfört med omfattning och definitioner enligt den här rekommendationen. De bör också kunna tillhandahålla detaljerad information om den underliggande metod som leverantören använder samt urvalets täckning. Uppgifterna från den privata sektorn bör vara representativa för marknaden och följa uppdelningarna enligt vad som framgår av rekommendation D:

| a) | typ av egendom. |
| --- | --- |

a)

typ av egendom.

| b) | egendomens belägenhet. |
| --- | --- |

b)

egendomens belägenhet.

| c) | typ av investerare och nationalitet. |
| --- | --- |

c)

typ av investerare och nationalitet.

| d) | typ av långivare och nationalitet. |
| --- | --- |

d)

typ av långivare och nationalitet.

3.   Relevanta uppdelningar av indikatorerna

Vad gäller de relevanta uppdelningarna som framgår av rekommendation D, bör de nationella makrotillsynsorganen kunna göra en bedömning av hur relevanta dessa uppdelningar är för deras marknad för kommersiella fastigheter när de används i övervakningssyfte, också med beaktande av proportionalitetsprincipen.

typ av egendom: beskriver den huvudsakliga användningen av en kommersiell fastighet. För indikatorer över kommersiella fastigheter bör denna uppdelning även inkludera följande kategorier:

| a) | bostäder, t.ex. byggnader med flera hushåll. |
| --- | --- |

a)

bostäder, t.ex. byggnader med flera hushåll.

| b) | detaljhandel, t.ex. hotell, restauranger, köpcenter. |
| --- | --- |

b)

detaljhandel, t.ex. hotell, restauranger, köpcenter.

| c) | kontor, t.ex. egendom som främst används som kontorslokaler. |
| --- | --- |

c)

kontor, t.ex. egendom som främst används som kontorslokaler.

| d) | industri, t.ex. egendom som används för produktion, distribution och logistik. |
| --- | --- |

d)

industri, t.ex. egendom som används för produktion, distribution och logistik.

| e) | andra typer av kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

e)

andra typer av kommersiella fastigheter.

Om en fastighet används för olika ändamål bör den om möjligt redovisas som separata enheter (t.ex. baserat på den yta som används för respektive ändamål) om en sådan uppdelning är möjlig, i annat fall kan fastigheten klassas efter sitt huvudsyfte.

egendomens belägenhet: beskriver den geografiska uppdelningen (t.ex. i regioner) eller delmarknaderna av fastighetsmarknaden, vilket även bör inkludera åtminstone "bästa läge" och "övriga lägen". "Bästa läge" beskriver normalt det bästa läget på en viss marknad, något som också visar sig i hyresavkastningen (som normalt är marknadens lägsta). För kontorsbyggnader kan det t.ex. röra sig om en central adress i en storstad. För byggnader i kategorin detaljhandel kan det t.ex. avse stadskärnan med många gågator eller ett centralt placerat köpcentrum. För byggnader i kategorin logistik kan det t.ex. avse en plats där nödvändig infrastruktur och tjänster finns, med utmärkt tillgång till transportmöjligheter.

egendomsterritorium: territorium där den egendom som utgör säkerhet för ett lån beviljat inom en medlemsstats finansiella system är belägen. Denna uppdelning bör även inkludera följande kategorier:

| a) | Inhemskt territorium |
| --- | --- |

a)

Inhemskt territorium

| b) | Utländskt territorium som delas upp i enskilda länder beroende på vad de nationella makrotillsynsorganen bedömer som viktigt för den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

b)

Utländskt territorium som delas upp i enskilda länder beroende på vad de nationella makrotillsynsorganen bedömer som viktigt för den finansiella stabiliteten.

"Typ av investerare" avser övergripande kategorier av investerare, t.ex.:

| a) | banker, |
| --- | --- |

a)

banker,

| b) | försäkringsbolag, |
| --- | --- |

b)

försäkringsbolag,

| c) | pensionsinstitut, |
| --- | --- |

c)

pensionsinstitut,

| d) | investeringsfonder, |
| --- | --- |

d)

investeringsfonder,

| e) | fastighetsbolag, |
| --- | --- |

e)

fastighetsbolag,

| f) | övriga. |
| --- | --- |

f)

övriga.

Oftast finns bara uppgifter om den registrerade låntagaren eller investeraren tillgängliga. De nationella makrotillsynsorganen bör dock observera att den registrerade låntagaren eller investeraren kan vara en annan än den verkliga låntagaren eller investeraren, och det är hos dessa som den slutliga risken ligger. Myndigheterna uppmanas därför att också granska information om den verkliga låntagaren eller investeraren, t.ex. utifrån information som samlas in från marknadsaktörer, för att bättre förstå marknadsaktörernas beteende och risker.

"Typ av långivare" avser övergripande kategorier av långivare, t.ex.:

| a) | banker, inkl. avvecklingsbanker, |
| --- | --- |

a)

banker, inkl. avvecklingsbanker,

| b) | försäkringsbolag, |
| --- | --- |

b)

försäkringsbolag,

| c) | pensionsinstitut. |
| --- | --- |

c)

pensionsinstitut.

De nationella makrotillsynsorganen kan behöva justera förteckningen över typ av investerare och långivare för att beakta särdragen på deras lokala sektor för kommersiella fastigheter.

"Nationalitet" anger i vilket land marknadsaktören är registrerad. Investerares och långivares nationalitet ska som ett minimum delas upp på följande tre geografiska kategorier:

| a) | inhemska, |
| --- | --- |

a)

inhemska,

| b) | övriga Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, |
| --- | --- |

b)

övriga Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

| c) | övriga världen. |
| --- | --- |

c)

övriga världen.

De nationella makrotillsynsorganen bör observera att den registrerade investerarens eller låntagarens nationalitet kan vara en annan än den verkliga investerarens eller låntagarens nationalitet, och det är här som den slutliga risken ligger. Myndigheterna uppmanas därför att också granska information om den verkliga investerarens eller låntagarens nationalitet, t.ex. utifrån information som samlas in från marknadsaktörer.

Uppdelningarna enligt rekommendation D.2 anses vara rekommenderat minimum. Om de nationella makrotillsynsorganen bedömer det som nödvändigt för den finansiella stabiliteten, finns det dock inget som hindrar att de använder ytterligare uppdelningar som bygger på deras egna definitioner och metoder och beaktar särdragen för de nationella marknaderna för kommersiella fastigheter. Vad gäller dessa ytterligare uppdelningar får de nationella makrotillsynsorganen välja att bevaka och kategorisera dessa marknadssegment på det sätt de finner lämpligt för sina nationella marknader för kommersiella fastigheter. Om vissa underkategorier av kommersiella fastigheter eller bostadsfastigheter inte bedöms som relevanta för den finansiella stabiliteten, kan de nationella makrotillsynsorganen dessutom välja att inte bevaka de risker som härrör från dessa typer av fastigheter och/eller deras finansiering. De nationella makrotillsynsorganens passivitet kommer i så fall att bedömas som motiverad förutsatt att de kan lämna tillfredsställande förklaringar.

4.   Metoder för att beräkna de fysiska marknadsindikatorerna

Priser för kommersiella fastigheter avser priser för konstant kvalitet över tiden, dvs. marknadsvärdet på egendom där man bortser från kvalitetsförändringar som värdeminskning (och föråldring) eller värdestegringar (t.ex. renovering) genom kvalitetsjusteringar.

Riktlinjer från arbete som initierats av Eurostat anger att prisuppgifter bör samlas in baserat på faktiska transaktioner. Om dessa inte finns tillgängliga och/eller inte är fullt representativa kan de approximeras genom värderingar förutsatt att uppgifterna speglar det aktuella marknadspriset, och inte någon form av "hållbara priser".

5.   Bedömning av det finansiella systemets exponering mot kommersiella fastigheter

Det finansiella systemets exponering mot kommersiella fastigheter utgörs av både utlåning, oftast genom banker och ibland av försäkringsbolag, och investeringar, oftast av försäkringsbolag, pensionsinstitut och investeringsfonder. Investeringar kan avse både direkta innehav av kommersiella fastigheter, t.ex. genom direkt ägande, och indirekta innehav av kommersiella fastigheter, t.ex. genom värdepapper och investeringsfonder. I fall där en långivare eller investerare använder ett specialföretag (SPV) som finansieringsteknik för en kommersiell fastighet, ska en sådan utlåning eller investering bedömas som direkt utlåning till, eller innehav av, en kommersiell fastighet.

När de nationella makrotillsynsorganen bedömer hela systemets exponeringar, bör de vara observanta på dubbelräkningar. Investerare kan investera i kommersiella fastigheter både direkt och indirekt. Exempelvis investerar pensionsinstitut och försäkringsbolag ofta direkt i kommersiella fastigheter.

Det kan också vara svårt att beräkna utländska marknadsaktörers exponeringar, som kan utgöra en avsevärd del av marknaden (10). Eftersom dessa marknadsaktörer är viktiga för den kommersiella fastighetsmarknadens funktion bör man bevaka deras aktiviteter.

Eftersom förluster från den kommersiella fastighetssektorn oftast är koncentrerade till bankernas utlåning till sektorn, bör de nationella makrotillsynsorganen ägna denna särskild uppmärksamhet.

6.   Metoder för att beräkna LTV

Bilaga IV beskriver metoderna för att beräkna LTV-O och LTV-C. Det finns dock ett antal aspekter som bör beaktas när dessa beräknas för kommersiella fastigheter.

När det gäller syndikerade lån bör LTV-O beräknas som det ursprungliga beloppet på alla lån som beviljats låntagaren i förhållande till egendomens värde när lånen beviljades. Om flera fastigheter berörs bör LTV-O beräknas som det ursprungliga beloppet på alla lån i förhållande till alla berörda fastigheters samlade värde.

Eftersom antalet kommersiella fastigheter är mycket lägre, och dessa är mer heterogena, än beståndet av bostadsfastigheter, är det bättre att beräkna LTV-C utifrån en värdering av de aktuella fastigheterna i stället för att använda sig av ett prisindex.

De nationella makrotillsynsorganen bör bevaka distributionen av LTV med ett särskilt fokus på de lån som bär mest risk, dvs. de lån som har högst LTV, eftersom förluster ofta är resultatet av sådana s.k. tail-risker.

7.   Metoder för att beräkna räntetäckningsgrad (ICR) och skuldbetalningars täckningsgrad (DSCR)

Räntetäckningsgrad (ICR) och täckningsgrad för skuldbetalningar (DSCR) avser hyresintäkter från en eller flera intäktsgenererande fastigheter, eller kassaflöde som genereras genom affärsverksamhet eller aktivitet som bedrivs av fastighetens ägare, efter avdrag för skatter och driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt – vad gäller kassaflödet – justerat för andra kostnader och förmåner som har ett direkt samband med egendomens användning.

ICR definieras som:

Formula

Vid beräkningen av ICR gäller följande:

| a) | årliga intäkter (netto): de årliga hyresintäkterna från egendom som hyrs ut till hyresgäster eller det årliga kassaflöde som genereras genom affärsverksamhet eller aktivitet som bedrivs av egendomens ägare, efter avdrag för skatter och driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt – vad gäller kassaflödet – justerat för andra kostnader och förmåner som har ett direkt samband med egendomens användning. |
| --- | --- |

a)

årliga intäkter (netto): de årliga hyresintäkterna från egendom som hyrs ut till hyresgäster eller det årliga kassaflöde som genereras genom affärsverksamhet eller aktivitet som bedrivs av egendomens ägare, efter avdrag för skatter och driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt – vad gäller kassaflödet – justerat för andra kostnader och förmåner som har ett direkt samband med egendomens användning.

| b) | årlig räntekostnad: den årliga räntekostnaden för de lån för vilka den eller de kommersiella fastigheterna utgör säkerhet. |
| --- | --- |

b)

årlig räntekostnad: den årliga räntekostnaden för de lån för vilka den eller de kommersiella fastigheterna utgör säkerhet.

Syftet med ICR är att mäta i vilken utsträckning de hyresintäkter som en kommersiell fastighet genererar är tillräckliga för att betala de räntekostnaderna som låntagaren ådragit sig för att förvärva egendomen. ICR bör därför analyseras på fastighetsnivå.

DSCR definieras som:

Formula

Vid beräkningen av DSCR gäller följande:

| a) | årliga intäkter (netto): de årliga hyresintäkterna från egendom som hyrs ut till hyresgäster eller det årliga kassaflöde som genereras genom affärsverksamhet eller aktivitet som bedrivs av egendomens ägare, efter avdrag för skatter och driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt – vad gäller kassaflödet – justerat för andra kostnader och förmåner som har ett direkt samband med egendomens användning. |
| --- | --- |

a)

årliga intäkter (netto): de årliga hyresintäkterna från egendom som hyrs ut till hyresgäster eller det årliga kassaflöde som genereras genom affärsverksamhet eller aktivitet som bedrivs av egendomens ägare, efter avdrag för skatter och driftkostnader för att upprätthålla egendomens värde samt – vad gäller kassaflödet – justerat för andra kostnader och förmåner som har ett direkt samband med egendomens användning.

| b) | årlig skuldbetalning: den årliga skuldbetalningen för de lån för vilka den eller de kommersiella fastigheterna utgör säkerhet. |
| --- | --- |

b)

årlig skuldbetalning: den årliga skuldbetalningen för de lån för vilka den eller de kommersiella fastigheterna utgör säkerhet.

Syftet med DSCR är att bedöma hur stor den samlade skuldbördan som utgår från en egendom är för låntagaren. Därför omfattar nämnaren inte bara räntebetalningar utan även amorterade belopp. Huvudfrågan för en sådan indikator är huruvida den ska beräknas per fastighet eller per låntagare. Finansieringen av kommersiella fastigheter är oftast så utformad att långivaren endast kan erhålla betalning från de intäkter egendomen genererar, inte från låntagarens övriga intäkter eller tillgångar. Därför är det mer rättvisande att beräkna DSCR per fastighet. Om man fokuserar på långivarens samlade intäkter skulle detta medföra viktiga konsolideringsfrågor som skulle försvåra arbetet med att definiera ett nyckeltal som är jämförbart mellan olika medlemsstater.

8.   Ytterligare indikatorer för ej färdigställd intäktsgenererande egendom

För ej färdigställd intäktsgenererande egendom kan de nationella makrotillsynsorganen i stället för LTV bevaka kvoten mellan lån/kostnad (LTC). LTC är det ursprungliga beloppet på alla lån som beviljats i förhållande till kostnaderna som härrör från bygget av fastigheten fram till färdigställandet.

Därutöver bör de nationella makrotillsynsorganen inrikta sin granskning på de mest riskfyllda projekten, dvs. sådana där endast en liten andel av projektet hyrts ut eller sålts i förväg. För varje ännu ej färdigställd byggnad utgörs kvoten av den andel av projektets totala yta (efter projektets färdigställande) som byggherren redan hyrt ut vid den tidpunkt då lånet beviljas; motsvarande resonemang gäller också för sådan yta som sålts vid den tidpunkt då lånet beviljas.

9.   De europeiska tillsynsmyndigheternas årliga publicering av exponeringar mot kommersiella fastigheter

Det rekommenderas att de europeiska tillsynsmyndigheterna utifrån information från rapporteringsmallar minst en gång per år publicerar aggregerad information om vilka exponeringar som de enheter som står under deras tillsyn och på enskild basis har mot de olika nationella kommersiella fastighetsmarknaderna i unionen. En sådan publicering bör öka de nationella makrotillsynsorganen kunskap om den aktivitet som enheter från andra medlemsstater bedriver på deras inhemska marknad för kommersiella fastigheter. Om det finns reservationer avseende de publicerade uppgifters omfattning eller kvalitet, bör publiceringen åtföljas av lämpliga kommentarer.

Målsättningen bör vara att de europeiska tillsynsmyndigheterna gör det möjligt för var och en av de nationella makrotillsynsorganen i unionen att bedöma vilka exponeringar unionens alla finansiella institutioner har gentemot deras nationella marknad. Detta innebär att de uppgifter som samlas in för alla finansiella institutioner i unionen bör aggregeras på landsnivå.

När denna aggregerade information publiceras bör de europeiska tillsynsmyndigheterna använda information från rapporteringsmallar som ger en geografisk uppdelning av kreditexponeringar och/eller (direkta och indirekta) investeringar. Om rapporteringsmallar ger en uppdelning efter Nace-koder (11), kan kommersiella fastigheter anses tillhöra både avdelningarna "F" och "L", även om man strängt taget borde exkludera vissa undergrupper pga. av den definition av kommersiella fastigheter som används i den här rekommendationen.

---

(1)  Se EBA fråga ID 2014_1214 (21.11.2014).

1

(2)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 av den 18 maj 2016 om insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2016/13), EUT L 144, 1.6.2016, s. 44.

2

(3)  Rådet för finansiell stabilitet och Internationella valutafonden (IMF), The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors, 29 oktober 2009.

3

The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors

(4)  Rådet för finansiell stabilitet och Internationella valutafonden (IMF), Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative, september 2015.

4

Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative

(5)  ”Commercial property price indicators: sources, methods and issues”, Statistical Reports 2017 års utgåva, Eurostat, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2017.

5

Statistical Reports

(6)  Baselkommittén för banktillsyn, Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document, december 2015.

6

Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document

(7)  ESRB:s rapport Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, särskilt bilaga II, avsnitt 2.2.

7

Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

9

(10)  ESRB:s rapport Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, särskilt avsnitt 2.3 och ruta 1.

10

Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

11

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/43

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Vägledning om tillträde för anbudsgivare och varor från tredjeländer till EU:s upphandlingsmarknad

(2019/C 271/02)

Innehåll

| Bakgrund till vägledningen | 44 |
| --- | --- |

| Rättslig ram | 45 |
| --- | --- |

| 1. | Tillträde för anbudsgivare och varor från tredjeländer till EU:s upphandlingsmarknad | 46 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Internationella avtal om offentlig upphandling och instrumentet för internationell upphandling | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sektors- och projektspecifika regler och avtal | 47 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Upphandling inom ramen för mellanstatliga avtal | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Åtgärder inom försörjningssektorn | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Inköp på försvars- och säkerhetsområdet | 49 |
| --- | --- | --- |

1.2.3

| 1.3 | Praktiska tips | 50 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | Onormalt låga anbud | 51 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Identifiera onormalt låga anbud | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Undersöka onormalt låga anbud | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Förkasta onormalt låga anbud | 53 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Praktiska tips | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 3. | Kvalitetsstandarder – ett strategiskt förhållningssätt till offentlig upphandling | 54 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Planera investeringar | 56 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ange kvalitetskriterier i upphandlingsförfarandet | 58 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Övervaka fullgörandet av kontraktet | 61 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Praktiska tips | 62 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 4. | Praktisk hjälp från Europeiska kommissionen | 62 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kortfattad avslutning | 63 |
| --- | --- | --- |

5.

FÖRKORTNINGAR

| Förkortning | Förklaring |
| --- | --- |
| EES | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |
| Emas | Miljölednings- och miljörevisionsordning |
| EU | Europeiska unionen |
| MOU | Miljöanpassad offentlig upphandling |
| WTO-avtalet | Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling |
| ILO | Internationella arbetsorganisationen |
| OECD | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling |
| FoU | Forskning och utveckling |
| EUF-fördraget | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| WTO | Världshandelsorganisationen |

Förkortning

Förklaring

EES

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

Emas

Miljölednings- och miljörevisionsordning

EU

Europeiska unionen

MOU

Miljöanpassad offentlig upphandling

WTO-avtalet

Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling

ILO

Internationella arbetsorganisationen

OECD

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling

FoU

Forskning och utveckling

EUF-fördraget

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

WTO

Världshandelsorganisationen

Bakgrund till vägledningen

I mars 2019 antog Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett gemensamt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet: EU och Kina – En strategisk hållning (1). I detta efterlystes ”en aktiv strategi för att stärka [EU:s] ekonomiska konkurrenskraft och garantera lika villkor”.

EU bör fortsätta att sträva efter mer balanserade och ömsesidiga villkor i sina ekonomiska förbindelser. Den offentliga upphandlingen står för omkring 14 % av EU:s BNP och är därför ett viktigt inslag i detta avseende.

Inrättandet av en inre marknad för offentlig upphandling är en av de största framgångarna med den inre marknaden. Det faktum att anbudsinfordringar offentliggörs i hela EU garanterar öppenhet och skapar möjligheter för företag i hela unionen. Bättre tillämpning av reglerna när det gäller utländska anbudsgivare säkerställer högsta kvalitetsstandard i alla faser av processen, valuta för pengarna, projektens långsiktiga hållbarhet och lika villkor för företag från EU och företag från tredjeländer som deltar i anbudsförfaranden.

Kommissionen har därför åtagit sig att ”offentliggöra vägledning om den rättsliga ramen för utländska anbudsgivare och varor på EU:s marknad, under hänsynstagande till EU:s regler och internationella bestämmelser om upphandling, t.ex. om onormalt låga anbud, samt efterlevnad av regler om säkerhet, arbets- och miljönormer” (åtgärd 7).

Vid ett av sina möten ställde Europeiska rådet sig bakom kommissionens strategi och uppmanade unionen att vidta åtgärder för att ”skydda sina intressen mot bakgrund av tredjeländers illojala handelsmetoder, varvid handelspolitiska skyddsinstrument och våra regler för offentlig upphandling måste utnyttjas fullt ut och verklig ömsesidighet säkerställas för offentlig upphandling med tredjeländer”. Europeiska rådet underströk även följande: ”Rättvis konkurrens bör säkerställas inom den inre marknaden och globalt, både för att skydda konsumenterna och för att främja ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft i enlighet med unionens långsiktiga strategiska intressen” (2).

Europeiska kommissionen har även åtagit sig att tillsammans med medlemsstaterna se över tillämpningen av dagens regler för att kartlägga brister. Detta ska ske före utgången av 2019. Eventuella brister som upptäcks kommer att bedömas noga, särskilt om de hindrar att EU-företag och företag från tredjeländer deltar i anbudsförfaranden på lika villkor.

Anbudsgivare, varor och tjänster från tredjeländer är inte alltid bundna av samma, eller likvärdiga, miljö- och arbetsnormer och sociala standarder som EU:s ekonomiska aktörer. På motsvarande sätt omfattas anbudsgivare från tredjeländer inte nödvändigtvis av samma strikta regler om statligt stöd som dem i EU. Detta kan missgynna anbudsgivare, varor och tjänster från EU-länder. EU:s regler för offentlig upphandling behöver därför tillämpas så att det säkerställs att samma, eller likvärdiga, normer och krav gäller för anbudsgivare från EU respektive tredjeländer.

För att det ska gå att åtgärda snedvridningar på EU:s upphandlingsmarknader som skapats genom subventioner eller andra former av statligt stödd finansiering i tredjeländer kommer det sannolikt att krävas insatser på flera håll. I sammanhanget är det viktigt, men eventuellt inte tillräckligt, att bestämmelserna om onormalt låga anbud tillämpas. Ytterligare analyser kan behövas.

Meddelandet innehåller även en påminnelse om kommissionens åtagande om att säkerställa ömsesidighet när det gäller tillträde till utländska marknader för offentlig upphandling. Under årens lopp har EU i stor utsträckning öppnat sina marknader för offentlig upphandling för tredjeländer, men EU-företag har ofta svårt att få tillgång till upphandlingsmöjligheter på vissa utländska marknader. Kommissionen lade 2016 fram ett reviderat förslag till ett instrument för internationell upphandling (3) som, om det antas, kommer att öppna dörrar för EU-företagen och göra att de kan konkurrera på lika villkor med företag från tredjeländer.

Genom åtgärderna i meddelandet har kommissionen bekräftat att den fäster vikt vid att främja rättvis konkurrens och lika villkor på den inre marknaden i fråga om offentlig upphandling.

I linje med målen i meddelandet EU och Kina – En strategisk hållning syftar den här vägledningen till att hjälpa offentliga upphandlare att bättre förstå vissa praktiska aspekter av de offentliga upphandlingsförfaranden som föreskrivs i relevant EU-lagstiftning när de har att göra med anbudsgivare från tredjeländer som deltar i anbudsförfaranden. Ett annat syfte är att främja principen att vid upphandling inte bara beakta priset utan även EU:s höga standarder på områden som framför allt arbetsrätt, miljö och säkerhet. Detta är ett sätt att säkerställa lika villkor mellan anbudsgivare, varor och tjänster från EU och deras motsvarigheter från tredjeländer. Den här vägledningen bygger på meddelandet Offentlig upphandling i och för EU (4), som lade grunden till ett brett partnerskap med medlemsstaterna i syfte att effektivisera den offentliga upphandlingen. Bättre kunskap om och utnyttjande av de möjligheter som den befintliga rättsliga ramen erbjuder bidrar till att stärka den inre marknaden och skapa lika villkor på EU:s upphandlingsmarknad.

Rättslig ram

Ramen för offentlig upphandling fastställs i flera lagstiftningsinstrument. Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (5) omfattas offentlig upphandling i EU av de grundläggande principerna om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. Direktiven om offentlig upphandling innehåller harmoniserade minimiregler om offentlig upphandling. Dessa regler styr hur offentliga myndigheter och vissa allmännyttiga företag köper in varor, byggentreprenader och tjänster. Reglerna har införlivats i nationell lagstiftning och är tillämpliga på anbud vars penningvärde överstiger ett visst belopp. Procedurreglerna är tillämpliga på varje enskild upphandling oavsett anbudsgivarens ursprung.

I ett internationellt sammanhang fastställs det i de fördrag som EU har ingått vilka som har säkrat tillträde till EU:s upphandlingsmarknad. Det viktigaste fördraget är Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling (nedan kallat WTO-avtalet) (6), som öppnar upp EU:s upphandlingsmarknad för de övriga parterna i avtalet. Dessutom innehåller flera av EU:s frihandelsavtal kapitel om upphandling. Den här vägledningen ersätter inte tillämplig lagstiftning om offentlig upphandling och bör inte tolkas som en bruksanvisning om hur man uppfyller kraven i lagstiftningen. Endast Europeiska unionens domstol har behörighet att göra en rättsligt bindande tolkning av EU-lagstiftningen (7). Vägledningen påverkar inte EU:s internationella åtaganden gentemot sina handelspartner.

1.   Tillträde för anbudsgivare och varor från tredjeländer till EU:s marknad för offentlig upphandling

| Artikel 25 i direktiv 2014/24/EU

  I den mån de omfattas av bilagorna 1, 2, 4 och 5 (8) samt de allmänna anmärkningarna i Europeiska unionens tillägg I till WTO-avtalet och andra internationella avtal som unionen är bunden av ska de upphandlande myndigheterna bevilja byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer som har undertecknat dessa avtal en behandling som inte är mindre gynnsam än den som beviljas byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer i unionen. |
| --- |

Artikel 25 i direktiv 2014/24/EU

I den mån de omfattas av bilagorna 1, 2, 4 och 5 (8) samt de allmänna anmärkningarna i Europeiska unionens tillägg I till WTO-avtalet och andra internationella avtal som unionen är bunden av ska de upphandlande myndigheterna bevilja byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer som har undertecknat dessa avtal en behandling som inte är mindre gynnsam än den som beviljas byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer i unionen.

EU strävar aktivt efter att skapa upphandlingsmöjligheter för europeiska företag genom att förespråka ömsesidigt öppnande av tredjeländers upphandlingsmarknader. I internationella förhandlingar har EU ställt sig bakom en mer utbredd användning av kvalitetskriterier, som miljö-, arbets- och innovationsaspekter och sociala aspekter, liksom ett ambitiöst öppnande av internationella upphandlingsmarknader.

EU har inom ramen för flera internationella avtal (t.ex. avtalet om offentlig upphandling och bilaterala frihandelsavtal med kapitel om offentlig upphandling) åtagit sig att bevilja tillträde till sin marknad för offentlig upphandling för vissa byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer i flera tredjeländer.

I direktiven om offentlig upphandling föreskrivs således att offentliga upphandlare i EU ska bevilja byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer som har undertecknat dessa avtal en behandling som inte är mindre gynnsam än den som beviljas byggentreprenader, varor, tjänster och ekonomiska aktörer i EU, i den mån de omfattas av dessa avtal (9).

Utöver denna skyldighet har ekonomiska aktörer från tredjeländer, som inte har något avtal om öppnande av EU:s upphandlingsmarknad eller vars varor, tjänster och byggentreprenader inte omfattas av något sådant avtal, inte tillgång till upphandlingsförfaranden i EU och får uteslutas.

1.1   Internationella avtal om offentlig upphandling och instrumentet för internationell upphandling

| Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling (WTO-avtalet)

  Det avtal om offentlig upphandling som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) gör det möjligt för aktörer från de övriga 19 parterna i WTO-avtalet att lämna anbud på vissa offentliga kontrakt i EU, och för företag i EU att lämna anbud på kontrakt i de andra 19 WTO-parterna. |
| --- |

Världshandelsorganisationens avtal om offentlig upphandling (WTO-avtalet)

Det avtal om offentlig upphandling som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) gör det möjligt för aktörer från de övriga 19 parterna i WTO-avtalet att lämna anbud på vissa offentliga kontrakt i EU, och för företag i EU att lämna anbud på kontrakt i de andra 19 WTO-parterna.

| Bilaterala frihandelsavtal

  EU har ingått frihandelsavtal med länder i hela världen, vilket ger företag i parterna bättre tillgång till varandras marknader för offentlig upphandling.
  Detta är exempelvis fallet med de nyligen ingångna handelsavtalen med Kanada och Japan. |
| --- |

Bilaterala frihandelsavtal

EU har ingått frihandelsavtal med länder i hela världen, vilket ger företag i parterna bättre tillgång till varandras marknader för offentlig upphandling.

Detta är exempelvis fallet med de nyligen ingångna handelsavtalen med Kanada och Japan.

En offentlig upphandlare som får ett anbud från en ekonomisk aktör utanför EU bör kontrollera om anbudet omfattas av de internationella upphandlingsavtal som EU undertecknat, t.ex. WTO-avtalet eller frihandelsavtalen, för att avgöra om anbudsgivaren har garanterat tillträde till den aktuella upphandlingen.

| Följande 20 parter ingår för närvarande i WTO-avtalet: EU på sina 28 medlemsstaters vägnar, Armenien, Australien, Kanada, Taiwan, Hongkong (Kina), Island, Israel, Japan, Liechtenstein, Montenegro, Moldavien, Norge, Nya Zeeland, Sydkorea, Singapore, Schweiz, Ukraina, Förenta staterna, och Nederländerna (som representant för Aruba). |
| --- |

Följande 20 parter ingår för närvarande i WTO-avtalet: EU på sina 28 medlemsstaters vägnar, Armenien, Australien, Kanada, Taiwan, Hongkong (Kina), Island, Israel, Japan, Liechtenstein, Montenegro, Moldavien, Norge, Nya Zeeland, Sydkorea, Singapore, Schweiz, Ukraina, Förenta staterna, och Nederländerna (som representant för Aruba).

WTO-avtalet och frihandelsavtalens kapitel om offentlig upphandling är inte automatiskt tillämpliga på all offentlig upphandling för samtliga parter. WTO-avtalet och frihandelsavtalen består av två delar:

| a) | En lagtext med regler om principer och förfaranden. |
| --- | --- |

a)

En lagtext med regler om principer och förfaranden.

| b) | Förteckningar över vad som omfattas för varje part. |
| --- | --- |

b)

Förteckningar över vad som omfattas för varje part.

I förteckningarna över omfattning fastställs vilka offentliga organ som måste följa de avtalade reglerna och i vilken utsträckning deras upphandling av varor och tjänster är öppen för deltagande för ekonomiska aktörer (och deras varor och tjänster) i övriga parter i WTO-avtalet eller parter i frihandelsavtal.

Endast upphandlingar som överskrider de tröskelvärden som anges i varje parts förteckning över omfattning omfattas.

Förteckningarna över omfattning när det gäller EU-marknaden anges i Europeiska unionens bilagor till tillägg I till WTO-avtalet och i relevanta bilagor till respektive frihandelsavtal. Genom att kontrollera dessa källor kan den offentliga upphandlaren avgöra om en anbudsgivare (eller dess varor och tjänster) har garanterat tillträde till upphandlingen.

Genom sina frihandelsavtal främjar EU användningen av miljö- och arbetsrättsaspekter och sociala aspekter, förutsatt att dessa tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt. Avtalen bidrar också till att öppna EU:s och tredjeländers upphandlingsmarknader ytterligare.

För frihandelsavtal måste upphandlande myndigheter följa en liknande kontrollprocess när det gäller den planerade upphandlingens omfattning. EU har infört regler om offentlig upphandling och åtaganden om marknadstillträde i många av sina frihandelsavtal. Frihandelsavtalen bygger i de flesta fall på WTO-avtalets struktur.

| Instrumentet för internationell upphandling

  Kommissionen har föreslagit ett instrument för internationell upphandling (10) som ska främja ömsesidighet och fungera som en hävstång vid förhandlingar med tredjeländer om att öppna deras upphandlingsmarknader för EU-företag. Det finns ett tydligt behov av en sådan hävstång för att motverka diskriminerande åtgärder och direkta stängningar av marknader.
  Därför efterlyste Europeiska rådet i sina slutsatser den 21 mars 2019”återupptagna diskussioner om EU:s instrument för internationell upphandling” (11). |
| --- |

Instrumentet för internationell upphandling

Kommissionen har föreslagit ett instrument för internationell upphandling (10) som ska främja ömsesidighet och fungera som en hävstång vid förhandlingar med tredjeländer om att öppna deras upphandlingsmarknader för EU-företag. Det finns ett tydligt behov av en sådan hävstång för att motverka diskriminerande åtgärder och direkta stängningar av marknader.

Därför efterlyste Europeiska rådet i sina slutsatser den 21 mars 2019”återupptagna diskussioner om EU:s instrument för internationell upphandling” (11).

1.2   Sektors- och projektspecifika regler och avtal

| Mellanstatliga avtal

  Internationella avtal med tredjeländer får innehålla särskilda upphandlingsregler förutsatt att de följer fördragets principer om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. |
| --- |

Mellanstatliga avtal

Internationella avtal med tredjeländer får innehålla särskilda upphandlingsregler förutsatt att de följer fördragets principer om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering.

| Försörjningssektorn

  Inom försörjningssektorn kan offentliga upphandlare förkasta anbud för varukontrakt om mer än 50 % av varorna kommer från vissa tredjeländer. |
| --- |

Försörjningssektorn

Inom försörjningssektorn kan offentliga upphandlare förkasta anbud för varukontrakt om mer än 50 % av varorna kommer från vissa tredjeländer.

| Försvar och säkerhet

  När det gäller upphandling på försvars- och säkerhetsområdet kan medlemsstaterna fritt bestämma om de offentliga upphandlarna ska tillåtas att godta utländska anbudsgivare. |
| --- |

Försvar och säkerhet

När det gäller upphandling på försvars- och säkerhetsområdet kan medlemsstaterna fritt bestämma om de offentliga upphandlarna ska tillåtas att godta utländska anbudsgivare.

1.2.1   Upphandling inom ramen för mellanstatliga avtal

I särskilda fall och för konkreta projekt kan medlemsstaterna planera tilldelningen av kontrakt på grundval av internationella avtal med tredjeländer, vars upphandlingssystem skiljer sig från den europeiska ramen.

Anbudsförfaranden enligt sådana avtal är undantagna från EU:s lagstiftning om offentlig upphandling enligt de villkor som fastställs i direktiven och så länge de särskilda upphandlingsreglerna i det internationella avtalet är helt förenliga med EU-fördraget, särskilt principerna om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. Sådana avtal ska anmälas till kommissionen.

Upphandlingar som anordnas i enlighet med sådana internationella avtal måste vara förenliga med principerna i EU-fördraget, däribland principen om lämpligt och öppet offentliggörande, som ger alla företag möjlighet att delta, oberoende av etableringsort och ursprungsland. Direkttilldelningar, som av sin natur inte garanterar insyn och konkurrens, är inte förenliga med dessa grundläggande principer.

I ett externt sammanhang kan inget internationellt avtal som ingåtts mellan en medlemsstat och ett eller flera tredjeländer utgöra en grund för tilldelning av kontrakt direkt till tredjeländer eller deras ekonomiska aktörer. Detta skulle vara oförenligt med EU:s exklusiva befogenhet när det gäller den gemensamma handelspolitiken och de grundläggande principerna om offentlig upphandling i EU-fördragen. Gynnsamma finansieringsvillkor för projektet kan inte heller ligga till grund för en direkttilldelning.

1.2.2   Åtgärder inom försörjningssektorn

| Artikel 85 i direktiv 2014/25/EU: Anbud som omfattar varor med ursprung i tredjeland









  1. | Denna artikel är tillämplig på anbud som omfattar varor med ursprung i tredjeland, med vilket unionen inte har slutit sådana multilaterala eller bilaterala avtal som tillförsäkrar företag från unionen jämförbart och faktiskt tillträde till marknaden i detta tredjeland. Den påverkar inte de åtaganden som unionen eller dess medlemsstater har gentemot ett tredjeland. |
| --- | --- |

Artikel 85 i direktiv 2014/25/EU: Anbud som omfattar varor med ursprung i tredjeland

1.

| 2. | Anbud som lämnas i samband med tilldelning av varukontrakt får förkastas om andelen varor med ursprung i tredjeland, fastställd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013, uppgår till mer än 50 % av det totala värdet av de varor som anbudet omfattar. I denna artikel ska programvaror för utrustning till telenät anses vara varor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om två eller flera anbud är likvärdiga enligt tilldelningskriterierna i artikel 82, ska företräde ges de anbud som inte kan förkastas med stöd av punkt 2 i den här artikeln, om inte annat följer av andra stycket i den här punkten. Vid tillämpningen av denna artikel ska priserna på dessa anbud anses som likvärdiga om prisskillnaden inte är större än 3 %. Ett anbud ska dock inte ges företräde framför ett annat enligt första stycket om detta skulle tvinga den upphandlande enheten att anskaffa utrustning med andra tekniska egenskaper än den befintliga utrustningen, med åtföljande inkompatibilitet, tekniska svårigheter vid drift och underhåll eller orimliga kostnader. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vid tillämpningen av denna artikel ska tredjeländer, som genom ett rådsbeslut fått förmånen att omfattas av detta direktiv i enlighet med punkt 1, inte ingå i beräkningen när den andel av varor med ursprung i tredjeländer som avses i punkt 2 ska fastställas. |
| --- | --- |

4.

Artikel 43 i direktiv 2014/25/EU ger inte alla aktörer i tredjeländer garanterat tillträde till EU:s upphandlingsmarknad. Dessutom föreskrivs ett särskilt system för anbud som omfattar varor med ursprung i tredjeland. Detta fastställs i artikel 85 i direktiv 2014/25/EU.

Offentliga upphandlare som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster får förkasta anbud för varukontrakt om andelen varor med ursprung i tredjeland uppgår till mer än 50 % av det totala värdet av de varor som anbudet omfattar.

Detta system gäller endast för varor med ursprung i tredjeländer som inte omfattas av ett avtal som garanterar jämförbart och faktiskt tillträde för EU-företag till dessa tredjeländers marknader.

Om en offentlig upphandlare i stället för att förkasta ett sådant anbud låter det delta i upphandlingsprocessen, är den offentliga upphandlaren skyldig att ge företräde åt likvärdiga anbud i vilka mindre än 50 % av varorna har sitt ursprung i tredjeland (12). Ett anbud behöver dock inte ges företräde framför ett annat om detta skulle tvinga den upphandlande enheten att anskaffa utrustning med andra tekniska egenskaper än den befintliga utrustningen, med åtföljande inkompatibilitet, tekniska svårigheter vid drift och underhåll eller orimliga kostnader.

| Nyligen använde en offentlig upphandlare den flexibilitet som föreskrivs i artikel 85 i försörjningsdirektivet för att kräva att anbudsgivaren skulle lämna en försäkran om sina produkters ursprung. Eftersom mer än 50 % av produkterna härstammade från tredjeländer som omfattades av bestämmelsen, förkastades anbudet i fråga. |
| --- |

Nyligen använde en offentlig upphandlare den flexibilitet som föreskrivs i artikel 85 i försörjningsdirektivet för att kräva att anbudsgivaren skulle lämna en försäkran om sina produkters ursprung. Eftersom mer än 50 % av produkterna härstammade från tredjeländer som omfattades av bestämmelsen, förkastades anbudet i fråga.

1.2.3   Inköp på försvars- och säkerhetsområdet

| Skäl 18 i direktiv 2009/81/EU:

  Upphandlingar av vapen, ammunition och krigsmateriel som görs av de upphandlande myndigheter eller enheter som är verksamma på försvarsområdet är undantagna från tillämpningsområdet för avtalet om offentlig upphandling som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (nedan kallat avtalet om offentlig upphandling). Övriga kontrakt som täcks av detta direktiv omfattas inte heller av tillämpningsområdet för avtalet om offentlig upphandling enligt artikel XXIII (13) i detta. [...]
  Detta innebär också att medlemsstaterna, när det specifikt handlar om försvars- och säkerhetsmarknaderna, behåller befogenheten att avgöra huruvida deras upphandlande myndighet eller enhet ska få tillåta att ekonomiska aktörer från tredje land deltar i upphandlingsförfarandena. Medlemsstaterna bör grunda sitt beslut på bästa valuta för pengarna och därvid ta hänsyn till behovet av en globalt konkurrenskraftig europeisk försvarsindustriell och teknologisk bas, och till vikten av öppna och rättvisa marknader och ömsesidiga vinster. Medlemsstaterna bör arbeta för allt öppnare marknader. Deras samarbetspartner bör också uppvisa öppenhet, i enlighet med internationellt överenskomna regler, särskilt i fråga om öppen och rättvis konkurrens. |
| --- |

Skäl 18 i direktiv 2009/81/EU:

Upphandlingar av vapen, ammunition och krigsmateriel som görs av de upphandlande myndigheter eller enheter som är verksamma på försvarsområdet är undantagna från tillämpningsområdet för avtalet om offentlig upphandling som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (nedan kallat avtalet om offentlig upphandling). Övriga kontrakt som täcks av detta direktiv omfattas inte heller av tillämpningsområdet för avtalet om offentlig upphandling enligt artikel XXIII (13) i detta. [...]

Detta innebär också att medlemsstaterna, när det specifikt handlar om försvars- och säkerhetsmarknaderna, behåller befogenheten att avgöra huruvida deras upphandlande myndighet eller enhet ska få tillåta att ekonomiska aktörer från tredje land deltar i upphandlingsförfarandena. Medlemsstaterna bör grunda sitt beslut på bästa valuta för pengarna och därvid ta hänsyn till behovet av en globalt konkurrenskraftig europeisk försvarsindustriell och teknologisk bas, och till vikten av öppna och rättvisa marknader och ömsesidiga vinster. Medlemsstaterna bör arbeta för allt öppnare marknader. Deras samarbetspartner bör också uppvisa öppenhet, i enlighet med internationellt överenskomna regler, särskilt i fråga om öppen och rättvis konkurrens.

Inköpen av varor och tjänster inom försvars- och säkerhetssektorerna är ofta av känslig karaktär. Särskilda krav för sådana inköp fastställs i direktiv 2009/81/EG (14) i samband med medlemsstaternas behov av att säkerställa försörjningstrygghet och skydd av sekretessbelagd information.

När det gäller inköp som görs enligt direktivet om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet är det upp till varje medlemsstat att i sina nationella regler (15) fastställa huruvida deras offentliga upphandlare får tillåta ekonomiska aktörer från tredjeländer att delta i upphandlingsförfaranden (16). Om den offentliga upphandlaren beslutar att inte tillåta ekonomiska aktörer eller varor från tredjeländer, får denna generella begränsning anges redan i meddelandet om upphandling och i upphandlingsdokumenten. Alternativt får upphandlaren välja att förkasta sådana anbud på individuell basis i beslutet om tilldelning. Offentliga upphandlare som väljer det senare alternativet bör i upphandlingsdokumenten ange att de förbehåller sig rätten att förkasta anbud på försvars- och säkerhetsgrunder.

För att skydda sina specifika säkerhetsintressen kan den offentliga upphandlaren även vidta andra åtgärder, som följande:

| — | Kräva att anbudsgivarna tillhandahåller nationella säkerhetsgodkännanden och endast godtar utländska säkerhetsgodkännanden om de erkänns som likvärdiga, baserat på graden av underrättelsesamarbete mellan de berörda länderna. |
| --- | --- |

—

Kräva att anbudsgivarna tillhandahåller nationella säkerhetsgodkännanden och endast godtar utländska säkerhetsgodkännanden om de erkänns som likvärdiga, baserat på graden av underrättelsesamarbete mellan de berörda länderna.

| — | Kräva intyg från utländska anbudsgivare för att säkerställa att transport av utrustning tillåts, inbegripet ytterligare leveranser i krissituationer. |
| --- | --- |

—

Kräva intyg från utländska anbudsgivare för att säkerställa att transport av utrustning tillåts, inbegripet ytterligare leveranser i krissituationer.

| — | Kräva att anbudsgivarna gör åtaganden när det gäller åtkomst till och sekretess för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

—

Kräva att anbudsgivarna gör åtaganden när det gäller åtkomst till och sekretess för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

| — | Kräva att leverantörer och lösningar uppfyller ytterligare krav som härrör från specifik säkerhetslagstiftning. När det t.ex. gäller it-säkerhet innehåller direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem (17) åtgärder som säkerställer en hög gemensam nivå på säkerheten i nätverks- och informationssystem i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Kräva att leverantörer och lösningar uppfyller ytterligare krav som härrör från specifik säkerhetslagstiftning. När det t.ex. gäller it-säkerhet innehåller direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem (17) åtgärder som säkerställer en hög gemensam nivå på säkerheten i nätverks- och informationssystem i hela unionen.

Den offentliga upphandlaren kan begära att entreprenörerna öppnar sina försörjningskedjor för konkurrensutsatt upphandling. Detta kan göra det möjligt för nya aktörer att ansluta sig till försörjningskedjan (18).

För vissa exceptionella inköp på försvars- och säkerhetsområdet står nationella säkerhetsintressen på spel. Vissa kontrakt kräver att det ställs så extremt höga krav på försörjningstrygghet eller är så hemliga och/eller viktiga för den nationella suveräniteten att de särskilda bestämmelserna i direktiv 2009/81/EG eventuellt inte är tillräckliga för att skydda en medlemsstats väsentliga säkerhetsintressen.

För sådana inköp föreskrivs i artikel 346 i EUF-fördraget ett undantag som gör det möjligt för medlemsstaterna att tilldela kontrakt utan att tillämpa bestämmelserna i direktivet (19). Medlemsstaterna måste från fall till fall bedöma om detta undantag kan tillämpas, fastställa de väsentliga säkerhetsintressen som står på spel och utvärdera behovet av den specifika åtgärden, med beaktande av proportionalitetsprincipen och behovet av en restriktiv tolkning av ett sådant undantag (20).

1.3   Praktiska tips

| Internationella upphandlingsavtal







  — | Offentliga upphandlare bör kontrollera om en anbudsgivare från ett tredjeland omfattas av WTO-avtalet eller ett bilateralt avtal. Om anbudsgivaren inte omfattas har den inte garanterat tillträde till upphandlingsförfaranden i EU. |
| --- | --- |

Internationella upphandlingsavtal

—

Offentliga upphandlare bör kontrollera om en anbudsgivare från ett tredjeland omfattas av WTO-avtalet eller ett bilateralt avtal. Om anbudsgivaren inte omfattas har den inte garanterat tillträde till upphandlingsförfaranden i EU.

Upphandlingar inom ramen för mellanstatliga avtal

| — | Upphandlingarna måste följa fördragets principer om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

—

Upphandlingarna måste följa fördragets principer om öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering.

| — | Kontrakt får inte direkttilldelas inom ramen för sådana avtal. |
| --- | --- |

—

Kontrakt får inte direkttilldelas inom ramen för sådana avtal.

Upphandlingar enligt försörjningsdirektivet

| — | Offentliga upphandlare bör kontrollera huruvida mer än 50 % av de varor som erbjuds i ett varukontrakt har sitt ursprung i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Offentliga upphandlare bör kontrollera huruvida mer än 50 % av de varor som erbjuds i ett varukontrakt har sitt ursprung i tredjeländer.

| — | Om dessa tredjeländer inte omfattas av WTO-avtalet eller ett bilateralt avtal får anbudet förkastas. |
| --- | --- |

—

Om dessa tredjeländer inte omfattas av WTO-avtalet eller ett bilateralt avtal får anbudet förkastas.

Upphandlingar på försvars- och säkerhetsområdet

| — | Upphandlingar på försvars- och säkerhetsområdet ingår inte i WTO-avtalet eller i befintliga bilaterala avtal. |
| --- | --- |

—

Upphandlingar på försvars- och säkerhetsområdet ingår inte i WTO-avtalet eller i befintliga bilaterala avtal.

| — | Offentliga upphandlare behöver inte ge aktörer från tredjeländer tillträde till dem. |
| --- | --- |

—

Offentliga upphandlare behöver inte ge aktörer från tredjeländer tillträde till dem.

2.   Onormalt låga anbud

| Artikel 69 i direktiv 2014/24/EU









  1. | Den upphandlande myndigheten ska begära att de ekonomiska aktörerna lämnar förklaringar om de priser eller kostnader som föreslås i anbudet, om anbuden förefaller vara onormalt låga i förhållande till byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna. |
| --- | --- |

Artikel 69 i direktiv 2014/24/EU

1.

| 2. | De förklaringar som avses i punkt 1 kan särskilt beröra






  a) | besparingar avseende sättet att tillverka varorna, sättet att tillhandahålla tjänsterna eller byggmetoderna, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

besparingar avseende sättet att tillverka varorna, sättet att tillhandahålla tjänsterna eller byggmetoderna,

| b) | tekniska lösningar eller ovanligt gynnsamma förhållanden som anbudsgivaren kan räkna med för att leverera varor, tillhandahålla tjänster eller utföra byggentreprenaden, |
| --- | --- |

b)

tekniska lösningar eller ovanligt gynnsamma förhållanden som anbudsgivaren kan räkna med för att leverera varor, tillhandahålla tjänster eller utföra byggentreprenaden,

| c) | originaliteten i de varor, tjänster eller byggentreprenader som föreslås av anbudsgivaren, |
| --- | --- |

c)

originaliteten i de varor, tjänster eller byggentreprenader som föreslås av anbudsgivaren,

| d) | efterlevnad av de skyldigheter som avses i artikel 18.2, |
| --- | --- |

d)

efterlevnad av de skyldigheter som avses i artikel 18.2,

| e) | efterlevnad av de skyldigheter som avses i artikel 71, |
| --- | --- |

e)

efterlevnad av de skyldigheter som avses i artikel 71,

| f) | möjligheten för anbudsgivaren att få statligt stöd. |
| --- | --- |

f)

möjligheten för anbudsgivaren att få statligt stöd.

| 3. | Den upphandlande myndigheten ska bedöma de uppgifter som lämnats efter att ha hört anbudsgivaren. Den får endast förkasta anbudet när de ingivna bevisen inte på ett tillfredsställande sätt förklarar de låga priser eller kostnader som föreslagits, med hänsyn till de faktorer som avses i punkt 2. Den upphandlande myndigheten ska förkasta anbudet när den har fastställt att anbudet är onormalt lågt på grund av att det inte uppfyller de tillämpliga skyldigheter som avses i artikel 18.2. |
| --- | --- |

3.

För offentliga upphandlare är identifiering, undersökning och förkastande av onormalt låga anbud ett sätt att säkerställa lika villkor.

När kravspecifikationerna utformas bör den offentliga upphandlaren ta vederbörlig hänsyn till varornas eller tjänsternas förväntade pris eller kostnader. I sin uppskattning måste den offentliga upphandlaren även beakta alla kriterier som fastställs i upphandlingsdokumenten, som urvals- och tilldelningskriterier och krav på fullgörande av kontraktet.

Genom att göra en grundlig beräkning innan upphandlingsförfarandet inleds kan man undvika problem i ett senare skede. Om upphandlingsdokumenten innehåller uppgifter (inbegripet penninguppgifter) om vilken storlek på anbuden som den offentliga upphandlaren förväntar sig, ger det anbudsgivarna en bra indikation om vilken kvalitet som förväntas, och upphandlaren slipper att få olämpliga anbud.

När anbuden har inkommit måste den offentliga upphandlaren utvärdera om de verkar rimligt beräknade. Exempelvis kan priset eller kostnaderna i ett anbud avvika från pris eller kostnader i andra anbudsgivares anbud, eller från den offentliga upphandlarens egen uppskattning, utan att anbudet har några särdrag i förhållande till övriga anbud som motiverar skillnaden. Upphandlaren kan då fundera på om anbudet är ekonomiskt hållbart och kan fullgöras i enlighet med kravspecifikationerna och tillämplig lagstiftning, eller om det är onormalt lågt.

| Skaffa vetskap om priset







  — | Kom ihåg att marknadskännedom är a och o |
| --- | --- |

Skaffa vetskap om priset

—

Kom ihåg att marknadskännedom är a och o

| — | Ta reda på priset vid tidigare upphandlingar |
| --- | --- |

—

Ta reda på priset vid tidigare upphandlingar

| — | Rådfråga specialister och andra upphandlare |
| --- | --- |

—

Rådfråga specialister och andra upphandlare

2.1   Identifiera onormalt låga anbud

Direktiven saknar en definition av vad som utgör ett onormalt lågt anbud. De innehåller inte heller någon specifik metod för beräkning av en tröskel för vad som ska anses onormalt. Vissa medlemsstater har infört frivilliga eller obligatoriska metoder. Medlemsstaterna kan själva välja att fastställa nationella regler eller metoder för att identifiera anbud som misstänks vara onormalt låga, förutsatt att reglerna är objektiva och icke-diskriminerande (21). De får tillämpa aritmetiska metoder om de bedömer att ett anbud avviker från genomsnittspriset för alla anbud (22) eller från upphandlarens eget uppskattade värde på upphandlingen. En annan bra metod kan vara att titta på skillnaden mellan det lägsta och det näst lägsta anbudet. Medlemsstaternas regler får innehålla specifika procenttrösklar som ska tillämpas för att identifiera onormalt låga anbud. Om ingen metod har införts genom den aktuella nationella lagstiftningen kan den offentliga upphandlaren själv fastställa öppna och icke-diskriminerande metoder.

Anbud kan förefalla onormalt låga i förhållande till relevanta parametrar eller tilldelningskriterier. Detta kan till exempel vara fallet om förhållandet mellan priset och den erbjudna kvaliteten verkar misstänkt.

Om en offentlig upphandlare mottar ett anbud och misstänker att det är onormalt lågt, har upphandlaren en rättslig skyldighet att begära en förklaring av priset från den berörda ekonomiska aktören (23). Den offentliga upphandlaren får inte förkasta ett anbud utan att ha gett den ekonomiska aktören möjlighet att förklara och motivera priset. Detta gäller även om matematiska metoder har använts för att identifiera misstänkta anbud. Sådana metoder gör det inte möjligt att omedelbart förkasta ett anbud utan undersökning.

| Identifiera onormalt låga anbud

  TITTA PÅ ALLA PARAMETRAR I ANBUDET






  — | Verkar anbudet ha beräknats på ett rimligt sätt? |
| --- | --- |

Identifiera onormalt låga anbud

TITTA PÅ ALLA PARAMETRAR I ANBUDET

—

Verkar anbudet ha beräknats på ett rimligt sätt?

| — | Kan anbudsgivaren göra det som föreslås till det pris som föreslås? |
| --- | --- |

—

Kan anbudsgivaren göra det som föreslås till det pris som föreslås?

| — | Finns det någon fastställd metod i mitt land som hjälper till med identifiering, bedömning och utvärdering? |
| --- | --- |

—

Finns det någon fastställd metod i mitt land som hjälper till med identifiering, bedömning och utvärdering?

Fortfarande inte övertygad om att anbudet är sunt?

2.2   Undersöka onormalt låga anbud

Som en allmän regel bör den offentliga upphandlaren be den ekonomiska aktören att visa att de tekniska, ekonomiska eller rättsliga antaganden eller rutiner som ligger till grund för anbudet är sunda. För att kunna bedöma anbudsgivarens förklaringar bör den offentliga upphandlaren fråga efter alla uppgifter som anses relevanta (24). I synnerhet kräver rättspraxis att den offentliga upphandlaren skriftligen begär information om de delar av anbudet som misstänks vara onormala och som gjorde upphandlaren tveksam i det aktuella fallet (25). Upphandlaren bör särskilt fästa vikt vid anbudsgivarens förmåga att uppfylla alla krav i upphandlingsdokumenten till det erbjudna priset, inbegripet krav på socialt ansvarsfull och miljöanpassad offentlig upphandling.

Den offentliga upphandlaren kan i princip begära uppgifter om alla aspekter som anses relevanta för bedömningen av den föreslagna pris- eller kostnadsnivån. Enligt direktiv 2014/24/EU får dessa aspekter omfatta besparingar avseende sättet att tillverka varorna, inbegripet grunden till den erbjudna kostnaden under hela livscykeln, tekniska lösningar eller originaliteten i anbudet (26). Förteckningen över aspekter är inte uttömmande.

Den offentliga upphandlaren bör även (27) undersöka om anbudet iakttar tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionsrätten, nationell rätt, kollektivavtal eller i internationella miljö-, social- och arbetsrättsbestämmelser enligt bilaga X (28). Dessa skyldigheter är direkt tillämpliga oavsett om de nämns i upphandlingsdokumenten eller inte.

De förklaringar som begärs från anbudsgivaren kan även avse potentiellt illojala handelsmetoder, som förekomsten av utländska subventioner eller dumpning som snedvrider den inre marknaden. Vid utredning av illojala handelsmetoder bör den offentliga upphandlaren särskilt uppmärksamma anbud med erbjudanden om varor eller tjänster från tredjeländer vars priser och kostnader kan snedvridas genom statligt stödd finansiering. Helhetsbedömningen av anbudets genomförbarhet kan omfatta en undersökning av huruvida det förekommer ekonomiskt stöd från en utländsk stat.

Anbudsgivaren ska tillhandahålla allt bevis som behövs för att ge en tillräcklig förklaring. Detta kan inbegripa detaljerade uppgifter som åtföljs av lämplig dokumentation om tillverkningsprocessen, anläggningar, sociala villkor, intyg, miljönormer osv. De skäl som anbudsgivaren anger för att motivera anbudets genomförbarhet måste överensstämma med villkoren för det ursprungliga anbudet (29). I detta avseende bör den offentliga upphandlaren inte begränsa sig till att begära en försäkran på heder och samvete från anbudsgivaren om att denne har för avsikt att uppfylla dessa skyldigheter.

Den offentliga upphandlaren får ställa ytterligare frågor under utredningen, särskilt för att bedöma om de uppgifter som lämnats är sanna. Anbudsgivaren kan också uppmanas att lämna ytterligare information om frågor och aspekter som den offentliga upphandlaren inte identifierade i sin ursprungliga begäran, men som har uppstått vid bedömningen av den lämnande informationen.

| Undersöka onormalt låga anbud

  BEGÄR INFORMATION FRÅN ANBUDSGIVAREN
  EXEMPEL:






  — | Hur beräknade anbudsgivaren de totala priserna och kostnaderna? |
| --- | --- |

Undersöka onormalt låga anbud

BEGÄR INFORMATION FRÅN ANBUDSGIVAREN

EXEMPEL:

—

Hur beräknade anbudsgivaren de totala priserna och kostnaderna?

| — | Hur kom anbudsgivaren fram till ett visst pris för en viss vara? |
| --- | --- |

—

Hur kom anbudsgivaren fram till ett visst pris för en viss vara?

| — | Gör priset det möjligt att uppfylla alla rättsliga och kontraktsenliga krav? |
| --- | --- |

—

Gör priset det möjligt att uppfylla alla rättsliga och kontraktsenliga krav?

| — | Gör priset det möjligt att uppfylla alla arbets- och miljönormer? |
| --- | --- |

—

Gör priset det möjligt att uppfylla alla arbets- och miljönormer?

| — | Hur finansieras anbudet? Är beräkningen rimlig? |
| --- | --- |

—

Hur finansieras anbudet? Är beräkningen rimlig?

| — | Tveka inte att be om uppgifter som du anser vara relevanta. |
| --- | --- |

—

Tveka inte att be om uppgifter som du anser vara relevanta.

| — | Be om konkreta bevis. |
| --- | --- |

—

Be om konkreta bevis.

Är anbudsgivarens förklaring inte övertygande?

2.3   Förkasta onormalt låga anbud

Den offentliga upphandlaren får förkasta ett anbud utan att behöva motivera detta om den, trots insamlade bevis, inte är övertygad om att anbudsgivaren kommer att kunna fullgöra kontraktet till det pris eller den kostnad som erbjuds och i enlighet med upphandlingsdokumenten och alla tillämpliga rättsliga skyldigheter.

Beslutet kan baseras på en faktor eller på en kombination av faktorer, inbegripet efterlevnad av arbets- och miljönormer och huruvida statligt stöd har beviljats eller inte, som leder till den offentliga upphandlarens slutliga bedömning.

Enligt artikel 69.3 i direktiv 2014/24/EU är offentliga upphandlare skyldiga att förkasta anbud i de fall då de upptäckter att det onormalt låga pris, eller de onormalt låga kostnader, som erbjuds beror på att anbudsgivaren inte uppfyller obligatorisk unionslagstiftning eller nationell lagstiftning, kollektivavtal eller internationella miljö-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser (artikel 18.2 i direktiv 2014/24/EU jämförd med bilaga X till samma direktiv; se även avsnitt 2.2 ovan).

| Förkasta onormalt låga anbud

  DU MÅSTE VARA ÖVERTYGAD






  — | Anbudsgivaren ska styrka att anbudet är välgrundat. |
| --- | --- |

Förkasta onormalt låga anbud

DU MÅSTE VARA ÖVERTYGAD

—

Anbudsgivaren ska styrka att anbudet är välgrundat.

| — | Har anbudsgivaren gjort det på alla punkter du bad om? |
| --- | --- |

—

Har anbudsgivaren gjort det på alla punkter du bad om?

| — | Anser du att anbudsgivaren kan uppfylla ALLA KONTRAKTSENLIGA krav för det föreslagna priset? |
| --- | --- |

—

Anser du att anbudsgivaren kan uppfylla ALLA KONTRAKTSENLIGA krav för det föreslagna priset?

| — | Om du fortfarande har rimliga tvivel kan du förkasta anbudet. |
| --- | --- |

—

Om du fortfarande har rimliga tvivel kan du förkasta anbudet.

| — | Om du har fastställt att anbudet är onormalt lågt på grund av att det inte uppfyller de rättsliga skyldigheterna enligt artikel 18.2 i direktiv 2014/24 måste du förkasta anbudet. |
| --- | --- |

—

Om du har fastställt att anbudet är onormalt lågt på grund av att det inte uppfyller de rättsliga skyldigheterna enligt artikel 18.2 i direktiv 2014/24 måste du förkasta anbudet.

2.4   Praktiska tips

| Onormalt låga anbud







  — | Offentliga upphandlare måste kontrollera om ett anbud är ekonomiskt sunt eller onormalt lågt. |
| --- | --- |

Onormalt låga anbud

—

Offentliga upphandlare måste kontrollera om ett anbud är ekonomiskt sunt eller onormalt lågt.

| — | Offentliga upphandlare måste ställa frågor till anbudsgivaren. De får ställa alla frågor som de anser relevanta. |
| --- | --- |

—

Offentliga upphandlare måste ställa frågor till anbudsgivaren. De får ställa alla frågor som de anser relevanta.

| — | Om de inte är övertygade om att anbudet är ekonomiskt genomförbart får de förkasta det. |
| --- | --- |

—

Om de inte är övertygade om att anbudet är ekonomiskt genomförbart får de förkasta det.

3.   Kvalitetsstandarder – ett strategiskt förhållningssätt till offentlig upphandling

Europeiska kommissionen har konstaterat att offentliga upphandling är ett viktigt och kraftfullt verktyg för effektiv, hållbar och strategisk användning av offentliga medel. I sitt meddelande Offentlig upphandling i och för EU (30) betonade kommissionen att höga kvalitetsstandarder är avgörande för att centrala och lokala myndigheter ska kunna bemöta samhälleliga, miljömässiga och ekonomiska utmaningar. Genom att understryka vikten av strategisk upphandling hoppas kommissionen göra medlemsstaterna mer medvetna om dess betydelse, både internt inom unionen och vid anbud från aktörer från tredjeländer.

Strategisk upphandling gör det möjligt att använda offentliga medel på ett mer ansvarsfullt och strategiskt sätt, stöder investeringar inom EU och kan bidra till att skapa lika villkor genom att säkerställa att alla anbudsgivare oavsett ursprung följer samma normer.

De möjligheter som strategisk upphandling ger utnyttjas för närvarande inte tillräckligt. I över hälften av alla upphandlingsförfaranden används fortfarande lägsta pris som enda tilldelningskriterium, trots att direktiven om offentlig upphandling gör det möjligt för offentliga upphandlare att utgå från kostnadseffektivitet och kvalitetskriterier när de gör sina inköp.

Genom att ta hänsyn till kvalitet vid den offentliga upphandlingen kan upphandlaren köpa in mer hållbara och innovativa produkter och tjänster. Kvalitetshänsyn kan också säkerställa att aktörer och varor från både EU-länder och tredjeländer uppfyller höga miljö- och arbetsnormer och sociala standarder.

Anbudsgivare, varor och tjänster från tredjeländer omfattas inte alltid av samma höga standarder som sina motsvarigheter från EU-länder. EU:s nuvarande upphandlingsram innefattar regler som kan och bör användas för att se till att anbudsgivare, varor och tjänster från tredjeländer uppfyller samma höga standarder som dem från EU-länder. Ett strategiskt förhållningssätt till offentlig upphandling leder till ändrade beteenden hos marknaden, offentliga aktörer och samhället som helhet.

Om tydliga kvalitetsstandarder används bör det göra det möjligt för så många anbudsgivare som möjligt att delta på lika villkor. Samma kvalitetskrav bör gälla för alla anbudsgivare och varor, oavsett var de kommer ifrån. Genom att använda tydligt angivna kvalitetsstandarder bidrar den offentliga upphandlaren till att skapa rätt förutsättningar för att alla anbudsgivare ska kunna konkurrera öppet och på lika villkor.

Med hjälp av socialt ansvarsfull offentlig upphandling, miljöanpassad offentlig upphandling (MOU) och innovationsupphandling kan den offentliga upphandlaren integrera hållbarhet och innovation i upphandlingen.

Socialt ansvarsfull offentlig upphandling innebär att sociala hänsynstaganden införlivas i förfaranden för offentlig upphandling i syfte att de ska få social inverkan på samhällen. Därigenom kan man stödja hållbar utveckling, komplettera statliga insatser för att uppnå internationella hållbarhetsmål (31), främja etiska marknader och leveranskedjor och verka för positiva sociala resultat på nationell och lokal nivå. Kommissionen kommer att offentliggöra en omfattande vägledning om sociala hänsynstaganden vid offentlig upphandling under 2020 och kommer även att sprida god praxis för socialt ansvarsfull offentlig upphandling.

Med MOU kan den offentliga upphandlaren integrera miljökrav i alla faser av upphandlingsförfarandet. MOU stöder utvecklingen av miljövänliga tekniker och produkter genom att uppmuntra till inköp av varor, tjänster och byggentreprenader som ger minskad miljöpåverkan genom hela livscykeln. Genom att använda MOU kan den offentliga upphandlaren bidra till miljöpolitiska mål som rör klimatförändringar, effektiv resursanvändning, hållbar konsumtion och den cirkulära ekonomin. MOU uppmuntrar också till beaktande av de samlade livscykelkostnaderna för ett kontrakt och inte bara inköpspriset.

Enligt direktivet om rena fordon måste medlemsstaterna uppfylla minimimål för upphandling av rena fordon, med målet att främja och stimulera marknaden för rena och energieffektiva fordon. Det innehåller krav på att medlemsstaterna säkerställer att offentliga upphandlare beaktar energi- och miljöpåverkan under hela livscykeln, däribland energianvändning och koldioxidutsläpp liksom utsläpp av vissa föroreningar, när de upphandlar vissa vägtransportfordon (32).

Kommissionen erbjuder för närvarande uppsättningar med MOU-kriterier för 19 produktgrupper (33), som kan inkluderas direkt i upphandlingsdokumenten. Den har även utarbetat en handbok (34) om MOU och MOU-utbildningsverktyg (35) som vänder sig till offentliga upphandlare och är avsedd att användas vid kurser och workshoppar. Dessutom anordnar kommissionen MOU-utbildningsprogram för offentliga upphandlare i EU, arbetar med att ta fram en rad sektorsspecifika verktyg för beräkning av livscykelkostnaderna och har skapat en databas med erfarenheter av god MOU-praxis (36).

Innovationsupphandling kan avse antingen upphandling av innovationsprocesser (upphandling av forskning och utveckling) eller upphandling av innovationsresultat (upphandling av innovativa lösningar). Genom att utforma upphandlingsförfarandet på ett sätt som uppmuntrar till innovation har den offentliga upphandlaren större chans att erbjudas lösningar som är mer avancerade, anpassade eller flexibla, och som dessutom ofta är billigare, miljövänligare eller mer socialt ansvarsfulla. Under 2018 offentliggjorde kommissionen en vägledning om innovationsupphandling som riktar sig till offentliga upphandlare (37).

| SOCIALT ANSVARSFULL OFFENTLIG UPPHANDLING

  Svenska landsting – tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för kirurgiska instrument
  När den icke-statliga organisationen Swedwatch presenterade en rapport om förekomsten av barnarbete, farliga arbetsmiljöer och brott mot internationella arbetsnormer i tillverkningen av kirurgiska instrument i tredjeländer, beslutade de svenska landstingen att införa särskilda villkor i sina kontrakt. Kontrakten innehåller nu krav på att leverantörerna samtycker till att tillämpa tillbörlig aktsamhet i sin leveranskedja och att arbeta för att uppfylla internationella sociala och arbetsrättsliga skyldigheter. Med hjälp av frågeformulär och revisioner och genom att bygga upp en nära relation till leverantören ser landstingen till att villkoren följs upp. Tillvägagångssättet bidrar också till lika villkor för aktörer från EU-länder och tredjeländer. |
| --- |

SOCIALT ANSVARSFULL OFFENTLIG UPPHANDLING

Svenska landsting – tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för kirurgiska instrument

När den icke-statliga organisationen Swedwatch presenterade en rapport om förekomsten av barnarbete, farliga arbetsmiljöer och brott mot internationella arbetsnormer i tillverkningen av kirurgiska instrument i tredjeländer, beslutade de svenska landstingen att införa särskilda villkor i sina kontrakt. Kontrakten innehåller nu krav på att leverantörerna samtycker till att tillämpa tillbörlig aktsamhet i sin leveranskedja och att arbeta för att uppfylla internationella sociala och arbetsrättsliga skyldigheter. Med hjälp av frågeformulär och revisioner och genom att bygga upp en nära relation till leverantören ser landstingen till att villkoren följs upp. Tillvägagångssättet bidrar också till lika villkor för aktörer från EU-länder och tredjeländer.

| MILJÖANPASSAD OFFENTLIG UPPHANDLING

  Hamburgs stad – återvunnen vägasfalt av hög kvalitet
  När Hamburgs stad skulle rusta upp och lägga ny beläggning på vägar ville man återvinna 100 % av de ursprungliga byggmaterialen. Därför gavs en grupp privata företag som hade utvecklat en återvinningsteknik tillåtelse att prova sina produkter på allmänna vägar. Vid kontroller bekräftades teknikens kvalitet och staden inledde ett begränsat anbudsförfarande. De företag som lämnade anbud var tvungna att följa vissa steg vid tillverkningen och leveransen av den återvunna asfalten. Hamburgs stad sparade 30 % jämfört med kostnaden för traditionell nybeläggning, och arbetet gick snabbare. Grön asfalt har samma egenskaper och hållbarhet som traditionell asfalt. |
| --- |

MILJÖANPASSAD OFFENTLIG UPPHANDLING

Hamburgs stad – återvunnen vägasfalt av hög kvalitet

När Hamburgs stad skulle rusta upp och lägga ny beläggning på vägar ville man återvinna 100 % av de ursprungliga byggmaterialen. Därför gavs en grupp privata företag som hade utvecklat en återvinningsteknik tillåtelse att prova sina produkter på allmänna vägar. Vid kontroller bekräftades teknikens kvalitet och staden inledde ett begränsat anbudsförfarande. De företag som lämnade anbud var tvungna att följa vissa steg vid tillverkningen och leveransen av den återvunna asfalten. Hamburgs stad sparade 30 % jämfört med kostnaden för traditionell nybeläggning, och arbetet gick snabbare. Grön asfalt har samma egenskaper och hållbarhet som traditionell asfalt.

| INNOVATIONSUPPHANDLING

  Strategiskt EU-samarbete om upphandling för energisnålare databehandling
  Databehandling med hög prestanda (HPC) har strategisk betydelse för EU på en rad områden i den offentliga sektorn, t.ex. it-säkerhet, energi, klimatförändringar och hälsa. Med hjälp av HPC kan man utveckla, testa och implementera synnerligen komplexa applikationer. 2014 gick ledande superdatorcenter från Finland, Tyskland, Frankrike, Italien och Storbritannien samman i den förkommersiella upphandlingen inom PRACE-3IP för att tillsammans upphandla forskning om och utveckling av energieffektivare superdatorer. Genom att ange villkor för genomförandeplatsen säkerställde man att leverantörerna bedrev all forskning och utveckling i Europa. Sedan 2017 har superdatorcentren inlett offentliga upphandlingar av innovativa lösningar med utgångspunkt i den tidigare forskningen. |
| --- |

INNOVATIONSUPPHANDLING

Strategiskt EU-samarbete om upphandling för energisnålare databehandling

Databehandling med hög prestanda (HPC) har strategisk betydelse för EU på en rad områden i den offentliga sektorn, t.ex. it-säkerhet, energi, klimatförändringar och hälsa. Med hjälp av HPC kan man utveckla, testa och implementera synnerligen komplexa applikationer. 2014 gick ledande superdatorcenter från Finland, Tyskland, Frankrike, Italien och Storbritannien samman i den förkommersiella upphandlingen inom PRACE-3IP för att tillsammans upphandla forskning om och utveckling av energieffektivare superdatorer. Genom att ange villkor för genomförandeplatsen säkerställde man att leverantörerna bedrev all forskning och utveckling i Europa. Sedan 2017 har superdatorcentren inlett offentliga upphandlingar av innovativa lösningar med utgångspunkt i den tidigare forskningen.

För att kunna maximera effekterna av upphandlingsförfarandet och uppnå höga sociala, miljömässiga och tekniska kvalitetsstandarder är det mycket viktigt att fastställa kvalitetsmål. De strategiska beslut som den offentliga upphandlaren fattar när förfarandet inleds förs vidare till efterföljande steg, som alla måste passa in i den bredare inköpsstrategin.

Offentliga upphandlare förfogar över en stor uppsättning verktyg som kan hjälpa dem att beakta sociala aspekter samt innovations- och miljöaspekter i offentliga kontrakt. De kan använda olika lösningar för att hitta den bästa kombinationen av tekniska specifikationer, urvalskriterier, tilldelningskriterier och fullgörandeklausuler.

3.1   Planera investeringar

| — | Kartläggning av behov och möjliga lösningar |
| --- | --- |

—

Kartläggning av behov och möjliga lösningar

| — | Öppet och överskådligt engagemang på marknaden |
| --- | --- |

—

Öppet och överskådligt engagemang på marknaden

| — | Lönsamhetsanalys och riskbedömning |
| --- | --- |

—

Lönsamhetsanalys och riskbedömning

| — | Uppbyggnad av kapacitet och resurser |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av kapacitet och resurser

Den offentliga upphandlaren bör utföra en noggrann lönsamhetsanalys och säkerställa att det finns tillräckligt med kapacitet och resurser för att hantera upphandlingen innan beslut fattas om att genomföra den. Det är viktigt med ett tidigt marknadsengagemang för att upptäcka möjliga lösningar som marknaden kan erbjuda och för att upplysa potentiella anbudsgivare om utformningen av upphandlingsförfarandet och kontrakten. Sådana marknadskonsultationer kan vara ett tillfälle att överbrygga avståndet mellan den offentliga upphandlarens behov och de lösningar som potentiella leverantörer, inbegripet mindre leverantörer och sociala företag, kan erbjuda. Dialogen med potentiella leverantörer kan t.ex. visa om det finns miljövänliga eller lättillämpliga innovativa alternativ. Den kan också hjälpa den offentliga upphandlaren att kontrollera om vissa tekniska och processrelaterade lösningar är genomförbara samt huruvida varor, byggentreprenader och tjänster med de önskade egenskaperna finns tillgängliga på marknaden. Den offentliga upphandlaren får inleda marknadsengagemanget i förväg, förutsatt att det inte snedvrider konkurrensen, att det sker på ett öppet, överskådligt och icke-diskriminerande vis och att alla intresserade aktörer behandlas lika (38).

Det är också lämpligt att rådfråga andra offentliga upphandlare om liknande projekt och inköp.

Den offentliga upphandlaren bör i ett tidigt skede undersöka om det finns några risker i leveranskedjan, inbegripet etiska frågor i tillverkningsprocessen. Riskerna kan variera betydligt beroende på var leverantörerna befinner sig geografiskt. Detta är särskilt fallet för de största exportländerna. Riskerna kan vara kopplade till olika faktorer som

| — | vilken bransch och kategori som inköpet avser, och därmed också vilken typ av tillverkningsprocess som används (bygg- och anläggningsarbeten kan t.ex. medföra särskilda hälso- och säkerhetsrisker, och vid textiltillverkning kan det förekomma brott mot arbetsrättsregler eller exponering av arbetstagare för farliga ämnen osv.), |
| --- | --- |

—

vilken bransch och kategori som inköpet avser, och därmed också vilken typ av tillverkningsprocess som används (bygg- och anläggningsarbeten kan t.ex. medföra särskilda hälso- och säkerhetsrisker, och vid textiltillverkning kan det förekomma brott mot arbetsrättsregler eller exponering av arbetstagare för farliga ämnen osv.),

| — | var tillverkningen äger rum (arbetstagarnas villkor kan variera avsevärt mellan de marknadens största exportländer), |
| --- | --- |

—

var tillverkningen äger rum (arbetstagarnas villkor kan variera avsevärt mellan de marknadens största exportländer),

| — | leveranskedjans komplexitet (ju mer komplex, geografiskt fragmenterad och sluten leveranskedjan är, desto sannolikare är oriktigheter och brott mot de mänskliga rättigheterna), |
| --- | --- |

—

leveranskedjans komplexitet (ju mer komplex, geografiskt fragmenterad och sluten leveranskedjan är, desto sannolikare är oriktigheter och brott mot de mänskliga rättigheterna),

| — | respekt för den personliga integriteten, uppgiftsskydd, sekretess, immateriella rättigheter (inklusive upphovsrätt) och krav på öppen åtkomst. |
| --- | --- |

—

respekt för den personliga integriteten, uppgiftsskydd, sekretess, immateriella rättigheter (inklusive upphovsrätt) och krav på öppen åtkomst.

Nyckeln till framgångsrik upphandling är att välja rätt förfarande. Den offentliga upphandlaren bör noga överväga alla olika förfaranden i den rättsliga ramen.

Innovationsprocesser upphandlas oftast genom tjänster för forskning och utveckling (FoU). FoU-tjänster kan upphandlas separat eller tillsammans med handelsvolymer av den slutliga lösning som införs i praktiken.

EU-direktivens tillämpningsområde omfattar inte offentlig upphandling av FoU-tjänster där den offentliga upphandlaren inte reserverar alla de resulterande FoU-fördelarna enbart för egen användning (39). EU:s internationella åtaganden på bilateral eller multilateral nivå omfattar i allmänhet inte sådana tjänster. I de fall där FoU-tjänster upphandlas separat och de immateriella rättigheter som forskningen och utvecklingen resulterat i överlåts till leverantörerna – vilket är fallet vid förkommersiell upphandling – har ekonomiska aktörer från tredjeländer inte garanterat tillträde. De kan omfattas av villkor avseende platsen för fullgörandet.

Vid upphandling av innovationsresultat måste den offentliga upphandlaren se till att inköpsrutinerna är utformade på ett sådant sätt att innovativa och traditionella lösningar kan konkurrera på lika villkor. Här kan det vara till hjälp att använda funktions- och prestandabaserade specifikationer optimalt och ge leverantörerna möjlighet att lämna anbudsvarianter.

| God praxis







  — | Lär känna marknaden och rådfråga den |
| --- | --- |

God praxis

—

Lär känna marknaden och rådfråga den

| — | Agera på ett öppet och klart och tydligt sätt |
| --- | --- |

—

Agera på ett öppet och klart och tydligt sätt

| — | Förvissa dig om stöd från politiska beslutsfattare |
| --- | --- |

—

Förvissa dig om stöd från politiska beslutsfattare

| — | Samarbeta med andra offentliga upphandlare |
| --- | --- |

—

Samarbeta med andra offentliga upphandlare

| — | Välj ett lämpligt upphandlingsförfarande |
| --- | --- |

—

Välj ett lämpligt upphandlingsförfarande

3.2   Ange kvalitetskriterier i upphandlingsförfarandet

| — | Ange tydliga kvalitetskriterier i upphandlingsdokumenten |
| --- | --- |

—

Ange tydliga kvalitetskriterier i upphandlingsdokumenten

| — | Fastställ kvalitetsnormer genom att använda uteslutnings-, urvals- och tilldelningskriterier |
| --- | --- |

—

Fastställ kvalitetsnormer genom att använda uteslutnings-, urvals- och tilldelningskriterier

| — | Fastställ stränga krav för kontroll av överensstämmelse med kvalitetskriterierna (standarder och märkningar kan användas) |
| --- | --- |

—

Fastställ stränga krav för kontroll av överensstämmelse med kvalitetskriterierna (standarder och märkningar kan användas)

| — | Inför kvalitetskrav i klausuler om fullgörande av kontrakt |
| --- | --- |

—

Inför kvalitetskrav i klausuler om fullgörande av kontrakt

Det är viktigt att komma ihåg att tekniska specifikationer, krav och kriterier i urvals- och tilldelningsfasen samt klausuler om fullgörande av kontraktet alltid måste vara kopplade till kontraktsföremålet.

De tekniska specifikationerna bör tydligt ange kontraktsföremålet, med beaktande av alla kvalitetskrav som fastställdes vid planeringen. De tekniska specifikationerna kan omfatta den specifika processen för att producera eller tillhandahålla de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna i alla skeden i deras livscykel (40). I en förutseende utformning av de tekniska specifikationerna tas redan hänsyn till vilka bevismedel som krävs.

Den offentliga upphandlaren kan till exempel kräva att de inköpta varorna är tillverkade av ett visst material eller innehåller en viss procentandel återvunnet eller återanvänt material. Krav på begränsning av farliga ämnen i produkten kan också ingå. Enligt EU-lagstiftningen har offentliga upphandlare en särskild skyldighet att beakta minimikrav avseende tillgänglighet i de tekniska specifikationerna för de produkter och tjänster och den bebyggda miljö som de köper och som är avsedda att användas av fysiska personer (41).

| Artikel 18 i direktiv 2014/24/EU

  [...] 2. Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att ekonomiska aktörer vid fullgörande av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionsrätten, nationell rätt, kollektivavtal eller i internationella miljö-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser som anges i bilaga X. |
| --- |

Artikel 18 i direktiv 2014/24/EU

[...] 2. Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att ekonomiska aktörer vid fullgörande av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionsrätten, nationell rätt, kollektivavtal eller i internationella miljö-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser som anges i bilaga X.

| Artikel 57 i direktiv 2014/24/EU

  [...] 4. En upphandlande myndighet får utesluta eller kan åläggas av medlemsstaterna att utesluta en ekonomisk aktör från upphandlingsförfarandet i någon av följande situationer: a) Om den upphandlande myndigheten på något lämpligt sätt kan påvisa åsidosättande av de tillämpliga skyldigheter som avses i artikel 18.2. |
| --- |

Artikel 57 i direktiv 2014/24/EU

[...] 4. En upphandlande myndighet får utesluta eller kan åläggas av medlemsstaterna att utesluta en ekonomisk aktör från upphandlingsförfarandet i någon av följande situationer: a) Om den upphandlande myndigheten på något lämpligt sätt kan påvisa åsidosättande av de tillämpliga skyldigheter som avses i artikel 18.2.

Uteslutningskriterier gör att den offentliga upphandlaren kan förlita sig på tillförlitliga aktörer. Skäl för uteslutning finns förtecknade i direktiven. Bestickning, bedrägeri, penningtvätt, barnarbete eller människohandel, brott och terroristbrott eller ett bindande beslut om underlåtenhet att betala skatter eller sociala avgifter ska leda till uteslutning från förfarandet (42).

I övriga fall får offentliga upphandlare välja, eller kan åläggas av den egna medlemsstaten, att utesluta en anbudsgivare i en situation som äventyrar deras trovärdighet (43). Detta gäller till exempel åsidosättanden av de miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter som avses i artikel 18.2 i direktiv 2014/24/EU. I detta direktiv förtecknas de internationella miljö- och arbetsnormer som måste följas. Detta gäller i synnerhet dem som ingår i de ”grundläggande” ILO-konventionerna (44). Genom artikel 71.1 i direktiv 2014/24/EU utvidgas kravet till att även gälla underleverantörer. I ett antal medlemsstater föreskriver de nationella reglerna uttryckligen obligatorisk uteslutning av anbudsgivare som inte uppfyller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter.

En offentlig upphandlare som tvivlar på att en viss handling som krävs för att verifiera uteslutningsskäl är giltig eller äkta har rätt att begära ytterligare förklaringar. Upphandlaren bör be att dokumentation från tredjeländer lämnas in på ett av Europeiska unionens officiella språk, i tillämpliga fall i form av en auktoriserad översättning. Andra metoder för bestyrkande kan krävas.

| Säkerställa efterlevnad av miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter







  — | Uteslutning av anbudsgivare för tidigare överträdelse – frivillig eller obligatorisk |
| --- | --- |

Säkerställa efterlevnad av miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter

—

Uteslutning av anbudsgivare för tidigare överträdelse – frivillig eller obligatorisk

| — | Skyldighet att utesluta anbudsgivare om en överträdelse leder till ett onormalt lågt anbud |
| --- | --- |

—

Skyldighet att utesluta anbudsgivare om en överträdelse leder till ett onormalt lågt anbud

| — | Skyldighet att säkerställa att kontraktet fullgörs, även av underleverantörer |
| --- | --- |

—

Skyldighet att säkerställa att kontraktet fullgörs, även av underleverantörer

| Fastställa och upprätthålla höga miljö- och arbetsnormer och sociala standarder







  — | Ange urvalskriterier |
| --- | --- |

Fastställa och upprätthålla höga miljö- och arbetsnormer och sociala standarder

—

Ange urvalskriterier

| — | Ange krav för fullgörande av kontraktet (t.ex. förbud mot användning av vissa kemikalier) |
| --- | --- |

—

Ange krav för fullgörande av kontraktet (t.ex. förbud mot användning av vissa kemikalier)

| — | Fastställa lämpliga rapporterings- och övervakningsmekanismer |
| --- | --- |

—

Fastställa lämpliga rapporterings- och övervakningsmekanismer

| — | Bestämma påföljder och andra konsekvenser av överträdelse |
| --- | --- |

—

Bestämma påföljder och andra konsekvenser av överträdelse

| — | Utvidga skyldigheterna till att även gälla leverantörer och underleverantörer |
| --- | --- |

—

Utvidga skyldigheterna till att även gälla leverantörer och underleverantörer

| — | Samarbete för att skapa hållbara och ansvarsfulla leveranskedjor och efterlevnad av arbetsrättsliga skyldigheter bör vara obligatoriskt och kontrolleras noggrant i hela leveranskedjan, även på underleverantörsnivå |
| --- | --- |

—

Samarbete för att skapa hållbara och ansvarsfulla leveranskedjor och efterlevnad av arbetsrättsliga skyldigheter bör vara obligatoriskt och kontrolleras noggrant i hela leveranskedjan, även på underleverantörsnivå

Det är viktigt att fastställa lämpliga urvalskriterier för att säkra att anbudsgivarna har den kapacitet som behövs för att fullgöra kontraktet. Vid selektiva och förhandlade förfaranden, och vid konkurrenspräglad dialog, används kriterierna för att föra upp de kandidater som inbjudits att lämna anbud på en slutlista. Direktiven (45) innehåller uttömmande förteckningar över de kategorier av kriterier som kan komma att krävas med avseende på anbudsgivarens ekonomiska kapacitet, yrkesmässiga lämplighet, tekniska förmåga och erfarenhet.

Urvalskriterierna får omfatta särskild utbildning eller kompetens hos den grupp som fullgör kontraktet (t.ex. för hantering av farligt material eller installation av komplicerad teknik), yrkeskvalifikationer eller tillgång till nödvändig utrustning. Den offentliga upphandlaren får också kräva bevis på anbudsgivarens erfarenhet av att genomföra liknande eller besläktade projekt. Urvalskriterierna ska vara noga och specifikt anpassade efter de egenskaper som krävs för kontraktets fullgörande. Så länge som de inte är diskriminerande kan de utgöra ett effektivt sätt att skydda den offentliga upphandlarens intressen.

I över hälften av alla upphandlingsförfaranden används fortfarande lägsta pris som enda tilldelningskriterium. Även om direktiven om offentlig upphandling ger den offentliga upphandlaren stor flexibilitet att upphandla med utgångspunkt i kostnadseffektivitet och kvalitetskriterier, är dessa kriterier alltjämt underutnyttjade. Den offentliga upphandlaren kan och rekommenderas att ta hänsyn till det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet vid bedömningen av vilket anbud som är ekonomiskt mest fördelaktigt.

Om den offentliga upphandlaren väljer att använda bästa förhållande mellan pris och kvalitet i stället för lägsta pris eller kostnad, beaktas andra kriterier vid utvärderingen av anbudet, som sociala och miljörelaterade aspekter, kvalitet och pris eller kostnad.

Den offentliga upphandlaren kan exempelvis ge företräde åt anbudsgivare som

| — | erbjuder bättre arbetsvillkor under fullgörandet av avtalet, |
| --- | --- |

—

erbjuder bättre arbetsvillkor under fullgörandet av avtalet,

| — | främjar integration av arbetstagare som har en funktionsnedsättning eller tillhör en mindre gynnad grupp, |
| --- | --- |

—

främjar integration av arbetstagare som har en funktionsnedsättning eller tillhör en mindre gynnad grupp,

| — | använder innovationer på ett intelligent sätt för att erbjuda lösningar av högre kvalitet eller till lägre kostnad, och |
| --- | --- |

—

använder innovationer på ett intelligent sätt för att erbjuda lösningar av högre kvalitet eller till lägre kostnad, och

| — | erbjuder varor som framställts på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

—

erbjuder varor som framställts på ett hållbart sätt.

Detta gäller oavsett om det finns rättsliga skyldigheter att erbjuda sådana arbetsvillkor eller uppfylla hållbarhetskriterier.

Med hjälp av en beräkning av livscykelkostnaden går det också att bedöma en produkts miljöpåverkan. Om kontraktstilldelningen enbart baseras på ett priskriterium kan den offentliga upphandlaren inte ta hänsyn till projektens långsiktiga kostnader och fördelar, vilket leder till sämre valuta för pengarna. Det är särskilt viktigt att beräkna de totala livscykelkostnaderna vid upphandling av långsiktiga infrastrukturprojekt, som vanligtvis medför höga kapital- och driftskostnader. Redan 2013 (46) rekommenderade kommissionen medlemsstaterna att använda metoden för produkters miljöavtryck eller metoden för organisationers miljöavtryck vid mätningen av livscykeln. Beräkningen av livscykelkostnader kan t.ex. omfatta allt från utvinning och förädling av råmaterial, tillverkning och andra produktionsled till användning och bortskaffning.

Offentliga upphandlare bör välja de tilldelningskriterier som ger dem den bästa möjligheten att anskaffa byggentreprenader, varor och tjänster utifrån sina behov (47). Ett intelligent fastställande av tilldelningskriterier, som belönar både kvalitet och pris, ger den offentliga upphandlaren stora möjligheter att stimulera konkurrensen mellan anbudsgivare för att få bästa valuta för pengarna och samtidigt arbeta mot att uppfylla strategiska politiska mål.

Ett praktiskt och tillförlitligt sätt att kontrollera att anbudsgivarna uppfyller vissa sektorsspecifika eller kvalitetsrelaterade krav är att använda standarder, märkningar eller intyg i den offentliga upphandlingen. De standarder och märkningar som används i upphandlingsförfaranden gäller oftast kvalitetssäkring, miljöcertifiering, miljömärkningar, miljöledningssystem och rättvisemärkta produkter. Märkningar och märkningskrav kan användas för att ange miniminormer för kvalitet i de tekniska specifikationerna eller för att belöna mer ambitiösa anbud med hjälp av tilldelningskriterier. Sökande som uppfyller märkeskraven men inte har tilldelats märket måste ha möjlighet att bevisa att de uppfyller kraven på alternativa sätt.

Den offentliga upphandlaren bör endast hänvisa till standarder som utarbetats av oberoende organ, helst på EU-nivå eller annan internationell nivå. Exempel på sådana är EU:s miljömärke (48), miljölednings- och miljörevisionsordningen Emas, produkters miljöavtryck (PEF)/organisationers miljöavtryck (OEF) liksom EU-certifieringar, t.ex. CE-märkning, och ISO-certifieringar från Internationella standardiseringsorganisationen (ISO). Att använda EU:s standarder, märken och certifieringar är ett sätt att säkerställa att lösningarna följer EU:s lagstiftning på områden som säkerhet, miljö och skydd av folkhälsan. Om de offentliga upphandlarna kräver nationella certifieringar måste de även godta motsvarande certifieringar från andra EU-medlemsstater eller andra bevis på att kraven är uppfyllda. Tydliga och entydiga krav på hur bevis på likvärdighet när det gäller kvalitet, säkerhet och skydd av folkhälsan ska tillhandahållas kan bidra till att säkerställa en hög nivå på miljönormer och andra normer.

Ett lämpligt och effektivt sätt att främja höga kvalitetsnormer är ofta att inkludera klausuler om fullgörande av kontraktet. Dessa kan gälla kvalitativa aspekter av kontraktsfullgörandet, inbegripet ekonomiska, sociala och miljö-, sysselsättnings- eller innovationsrelaterade aspekter. Klausuler om fullgörande av kontraktet måste kopplas till kontraktsföremålet och får inte innehålla krav på någon allmän företagspolicy.

Entreprenören kan åläggas att se till att alla varor som erbjuds, oavsett var de kommer ifrån, uppfyller en hög nivå av kvalitets- och miljönormer och social standard, som måste anges tydligt i upphandlingsdokumenten.

Bland annat kan entreprenören åläggas att

| — | anställa arbetstagare från vissa mindre gynnade miljöer, |
| --- | --- |

—

anställa arbetstagare från vissa mindre gynnade miljöer,

| — | erbjuda personalen yrkes- eller säkerhetsrelaterad utbildning som rör själva fullgörandet av kontraktet, |
| --- | --- |

—

erbjuda personalen yrkes- eller säkerhetsrelaterad utbildning som rör själva fullgörandet av kontraktet,

| — | rapportera om utsläpp eller om åtgärder för att upptäcka och förebygga brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

rapportera om utsläpp eller om åtgärder för att upptäcka och förebygga brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | vidta särskilda åtgärder för bortskaffande av avfall. |
| --- | --- |

—

vidta särskilda åtgärder för bortskaffande av avfall.

Särskilda prestandaklausuler i kontraktet får användas för att få aktörer att följa en uppförandekod som kräver att de lämnar information om sina leverantörer och sin efterlevnad av arbetsvillkor, och för att upptäcka, förebygga och minska risker för brott mot de mänskliga rättigheterna, i enlighet med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet inom ansvarsfullt företagande. Den offentliga upphandlaren kan även kräva att anbudsgivaren fullgör kontraktet i enlighet med viktiga grundläggande internationella arbetsnormer, oberoende av vilka rättsliga skyldigheter som gäller i anbudsgivarens land eller på tillverkningsplatsen. Om överträdelser upptäcks får entreprenören åläggas att vidta verkställighetsåtgärder och besluta om sanktioner mot leverantören som kan sträcka sig till avbrott av leveranserna.

Entreprenören får uttryckligen åläggas att uppfylla miljönormer och sociala standarder som inte är rättsliga skyldigheter enligt EU-lagstiftning eller nationell lagstiftning. På samma sätt får entreprenörer från tredjeländer åläggas att vid fullgörandet av kontraktet uppfylla samma rättsliga skyldigheter som gäller för ekonomiska aktörer från EU-länder, oavsett om tredjelandsentreprenören omfattas av samma rättsliga skyldigheter eller inte. Sådana krav får även tillämpas på tillverkningen av de varor som omfattas av kontraktet.

Om anbudet inte uppfyller dessa villkor ska det förkastas. Denna typ av krav bidrar till att skapa lika villkor i situationer där villkoren annars skulle vara olika på grund av olika rättsliga krav i anbudsgivarnas eller deras erbjudna tjänsters eller varors ursprungsländer.

| God praxis







  — | Använd alla disponibla verktyg: för uteslutning, urval, tilldelning och kontraktsfullgörande |
| --- | --- |

God praxis

—

Använd alla disponibla verktyg: för uteslutning, urval, tilldelning och kontraktsfullgörande

| — | Anpassa kriterierna till varje enskild upphandling |
| --- | --- |

—

Anpassa kriterierna till varje enskild upphandling

| — | Se till att alla anbudsgivare och leverantörer måste uppfylla samma krav |
| --- | --- |

—

Se till att alla anbudsgivare och leverantörer måste uppfylla samma krav

3.3   Övervaka fullgörandet av kontraktet

| — | Genomdrivning av kvalitetsstandarder på prestationsnivå |
| --- | --- |

—

Genomdrivning av kvalitetsstandarder på prestationsnivå

| — | Rapporteringskrav |
| --- | --- |

—

Rapporteringskrav

| — | Tydligt angivna påföljder |
| --- | --- |

—

Tydligt angivna påföljder

Användningen av kvalitetskriterier vid offentlig upphandling får endast verkan om den offentliga upphandlaren säkerställer att anbuds- och urvalsförfarandena utarbetas med stor sakkunnighet och dessutom fortlöpande övervakar fullgörandet av kontraktet och ser till att entreprenören fullgör det i enlighet med kravspecifikationerna.

Kontraktsövervakning kan ske på olika sätt och kräva olika grader av engagemang från den offentliga upphandlarens sida. Kontraktsvillkoren får åtföljas av krav på att

| — | regelbundet rapportera om vissa aspekter av genomförandet, |
| --- | --- |

—

regelbundet rapportera om vissa aspekter av genomförandet,

| — | fylla i frågeformulär om efterlevnaden av kontraktsklausulerna, |
| --- | --- |

—

fylla i frågeformulär om efterlevnaden av kontraktsklausulerna,

| — | tillhandahålla skriftliga bevis på efterlevnad, eller |
| --- | --- |

—

tillhandahålla skriftliga bevis på efterlevnad, eller

| — | tillåta revisioner eller inspektioner på plats. |
| --- | --- |

—

tillåta revisioner eller inspektioner på plats.

Tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter bör alltid kontrolleras noggrant, även på underleverantörsnivå, och i tillämpliga fall i hela leveranskedjan. Genom att använda sanktioner och system för gradvis verkställighet av villkoren kan den offentliga upphandlaren dessutom utöva inflytande över entreprenören under genomförandet av kontraktet och se till att kontraktsvillkoren uppfylls.

Den offentliga upphandlarens förhandlingsposition förbättras avsevärt om metoder för samarbete med entreprenören föreskrivs. Exempel på sådana kan vara krav på förklaringar, angivande av tidsfrister för att åtgärda situationer och utfärdande av varningar.

Med realistiska kontraktsvillkor och övervakningsmetoder ökar möjligheterna att kontraktet fullgörs korrekt. Dessutom säkerställs att de lika villkor som skapas när upphandlingen inleds upprätthålls under kontraktets fullgörande.

| God praxis







  — | Se till att entreprenörerna uppfyller DINA krav – använd övervakning |
| --- | --- |

God praxis

—

Se till att entreprenörerna uppfyller DINA krav – använd övervakning

| — | Utveckla enkla och effektiva övervakningsmekanismer |
| --- | --- |

—

Utveckla enkla och effektiva övervakningsmekanismer

| — | Utnyttja alla moderna kommunikationsmedel för distansövervakning |
| --- | --- |

—

Utnyttja alla moderna kommunikationsmedel för distansövervakning

| — | Samarbeta med icke-statliga organisationer eller specialistorgan för oberoende kontraktsövervakning |
| --- | --- |

—

Samarbeta med icke-statliga organisationer eller specialistorgan för oberoende kontraktsövervakning

3.4   Praktiska tips

| Uppnå hög kvalitetsstandard och lika villkor







  — | Offentliga upphandlare rekommenderas att använda upphandling som ett strategiskt verktyg för att främja samhällsmål som sociala, miljörelaterade och innovationsrelaterade mål. |
| --- | --- |

Uppnå hög kvalitetsstandard och lika villkor

—

Offentliga upphandlare rekommenderas att använda upphandling som ett strategiskt verktyg för att främja samhällsmål som sociala, miljörelaterade och innovationsrelaterade mål.

| — | När upphandlingen utformas bör upphandlaren se till att anbudsgivare från EU respektive tredjeländer åläggs att följa samma standarder, vilket bidrar till att säkerställa lika villkor. |
| --- | --- |

—

När upphandlingen utformas bör upphandlaren se till att anbudsgivare från EU respektive tredjeländer åläggs att följa samma standarder, vilket bidrar till att säkerställa lika villkor.

| — | Vid fastställandet av anbudsvillkoren bör upphandlaren använda tekniska specifikationer samt kriterier för uteslutning, urval och tilldelning för att fastställa höga kvalitetsstandarder för alla anbudsgivare, oavsett var dessa är etablerade. |
| --- | --- |

—

Vid fastställandet av anbudsvillkoren bör upphandlaren använda tekniska specifikationer samt kriterier för uteslutning, urval och tilldelning för att fastställa höga kvalitetsstandarder för alla anbudsgivare, oavsett var dessa är etablerade.

| — | Upphandlaren bör använda klausuler om fullgörande av kontraktet för att säkerställa att kvalitetsnormerna tillämpas effektivt av alla aktörer, oberoende av tillverkningsplatsen. |
| --- | --- |

—

Upphandlaren bör använda klausuler om fullgörande av kontraktet för att säkerställa att kvalitetsnormerna tillämpas effektivt av alla aktörer, oberoende av tillverkningsplatsen.

| — | Upphandlaren bör införa och tillämpa effektiva övervakningsmekanismer för att se till att standarderna uppfylls. |
| --- | --- |

—

Upphandlaren bör införa och tillämpa effektiva övervakningsmekanismer för att se till att standarderna uppfylls.

| — | Europeiska kommissionen har offentliggjort ett antal riktlinjer som hjälper upphandlare att integrera kvalitetskrav. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen har offentliggjort ett antal riktlinjer som hjälper upphandlare att integrera kvalitetskrav.

4.   Praktisk hjälp från Europeiska kommissionen

Europeiska kommissionen erbjuder offentliga upphandlare och EU:s medlemsstater olika former av praktiskt stöd (49). Detta ingår i det partnerskap som skapades inom ramen för kommissionens meddelande Offentlig upphandling i och för EU, och är ett sätt för kommissionen att främja utbyte av information, kunskap och erfarenheter. Meddelandet har legat till grund för en bred politisk dialog som har letts av kommissionen, och för samarbete med nationella och lokala myndigheter, EU-institutioner och andra berörda parter.

När det gäller stora enskilda infrastrukturprojekt erbjuder kommissionen stöd i form av en supportavdelning och anmälningsmekanismen för förhandsbedömning av upphandlingsaspekterna av stora infrastrukturprojekt (50). Vid denna typ av projekt löper den offentliga upphandlaren större risk för att projektet inte slutförs i tid, att det inte tillhandahålls såsom planerat, att kostnaderna av olika anledningar ökar under genomförandet eller att riskerna överförs till den offentliga upphandlaren. Offentliga medel skulle kunna användas på ett sätt som inte alltid ger invånarna och samhället största möjliga mervärde. Därför uppmuntras offentliga upphandlare att dra nytta av allt tillgängligt stöd.

En översikt över resurserna för förtydliganden och stöd finns nedan (51).

| Översikt över praktiskt stöd







  — | Supportavdelning och anmälningsförfarande för stora infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

Översikt över praktiskt stöd

—

Supportavdelning och anmälningsförfarande för stora infrastrukturprojekt.

| — | Nätverk av intressenter och anordnande av workshoppar, särskilt om miljöanpassad och social upphandling och om professionalisering. |
| --- | --- |

—

Nätverk av intressenter och anordnande av workshoppar, särskilt om miljöanpassad och social upphandling och om professionalisering.

| — | Regelbundna högnivåkonferenser på olika teman som tilldelningskriterier, strategisk upphandling, öppenhet, professionalisering, stora infrastrukturer, förbättrad tillgång till upphandling, digitalisering samt nya projekt och utmaningar. |
| --- | --- |

—

Regelbundna högnivåkonferenser på olika teman som tilldelningskriterier, strategisk upphandling, öppenhet, professionalisering, stora infrastrukturer, förbättrad tillgång till upphandling, digitalisering samt nya projekt och utmaningar.

| — | E-kompetenscentrum: Verktyg för offentliga upphandlare. |
| --- | --- |

—

E-kompetenscentrum: Verktyg för offentliga upphandlare.

| — | Utgivning av vägledningar om bland annat innovationsupphandling, miljöanpassad offentlig upphandling, social upphandling och försvarsupphandling, samt vägledning för aktörer som hanterar EU-medel. |
| --- | --- |

—

Utgivning av vägledningar om bland annat innovationsupphandling, miljöanpassad offentlig upphandling, social upphandling och försvarsupphandling, samt vägledning för aktörer som hanterar EU-medel.

5.   Kortfattad avslutning

| Den rättsliga ramen och dess möjligheter

  EU:s nuvarande rättsliga ram för offentlig upphandling omfattar direktiv som reglerar offentliga kontrakt, allmännyttiga tjänster, koncessioner, upphandling på försvars- och säkerhetsområdet samt tillgång till granskningsförfaranden. De regler som anges i dessa rättsliga instrument ger offentliga upphandlare i hela EU stor flexibilitet att köpa in varor, tjänster och byggentreprenader eftersom






  — | de möjliggör användning av kvalitetskriterier och tilldelning av kontrakt baserat på bästa förhållande mellan kvalitet och pris och den beräknade bästa livscykelkostnaden, |
| --- | --- |

Den rättsliga ramen och dess möjligheter

EU:s nuvarande rättsliga ram för offentlig upphandling omfattar direktiv som reglerar offentliga kontrakt, allmännyttiga tjänster, koncessioner, upphandling på försvars- och säkerhetsområdet samt tillgång till granskningsförfaranden. De regler som anges i dessa rättsliga instrument ger offentliga upphandlare i hela EU stor flexibilitet att köpa in varor, tjänster och byggentreprenader eftersom

—

de möjliggör användning av kvalitetskriterier och tilldelning av kontrakt baserat på bästa förhållande mellan kvalitet och pris och den beräknade bästa livscykelkostnaden,

| — | de gör det möjligt för upphandlaren att välja det lämpligaste och effektivaste upphandlingsförfarandet, |
| --- | --- |

—

de gör det möjligt för upphandlaren att välja det lämpligaste och effektivaste upphandlingsförfarandet,

| — | de gör att upphandlaren även kan välja vilka kvalitetskrav som ska tas med i anbudshandlingarna, |
| --- | --- |

—

de gör att upphandlaren även kan välja vilka kvalitetskrav som ska tas med i anbudshandlingarna,

| — | de ger upphandlaren mekanismer för att säkerställa efterlevnad av miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter, |
| --- | --- |

—

de ger upphandlaren mekanismer för att säkerställa efterlevnad av miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter,

| — | de ger upphandlaren stor frihet att förbereda upphandlingsförfarandet genom att samarbeta med marknaden och relevanta intressenter, |
| --- | --- |

—

de ger upphandlaren stor frihet att förbereda upphandlingsförfarandet genom att samarbeta med marknaden och relevanta intressenter,

| — | de förser upphandlaren med instrument för att hantera onormalt låga anbud, och |
| --- | --- |

—

de förser upphandlaren med instrument för att hantera onormalt låga anbud, och

| — | de fastställer vilka anbudsgivare från tredjeländer som har garanterat tillträde till EU:s upphandlingsmarknad. |
| --- | --- |

—

de fastställer vilka anbudsgivare från tredjeländer som har garanterat tillträde till EU:s upphandlingsmarknad.

På det hela taget ger direktiven den offentliga upphandlaren stor flexibilitet att anpassa upphandlingen efter sina egna behov.

| Frågor och svar







  — | Får en offentlig upphandlare kräva efterlevnad av arbets- och miljönormer och sociala standarder som går utöver de rättsliga kraven på den plats där kontraktet fullgörs?
  Ja, en offentlig upphandlare kan ställa sådana krav så länge de är icke-diskriminerande, kopplade till kontraktsföremålet och förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

Frågor och svar

—

Får en offentlig upphandlare kräva efterlevnad av arbets- och miljönormer och sociala standarder som går utöver de rättsliga kraven på den plats där kontraktet fullgörs?

Ja, en offentlig upphandlare kan ställa sådana krav så länge de är icke-diskriminerande, kopplade till kontraktsföremålet och förenliga med unionsrätten.

| — | Är det inte orättvist att kräva av anbudsgivarna att de följer arbets- och miljönormer och sociala standarder som går långt utöver deras rättsliga skyldigheter?
  Nej, rättsliga skyldigheter kan skilja sig mycket åt beroende på anbudsgivarens etableringsort eller varornas tillverkningsplats. Om man endast kräver efterlevnad av lokal lagstiftning kan konkurrensen snedvridas. Anpassade krav som gäller för alla anbudsgivare och varor bidrar till att skapa lika villkor. |
| --- | --- |

—

Är det inte orättvist att kräva av anbudsgivarna att de följer arbets- och miljönormer och sociala standarder som går långt utöver deras rättsliga skyldigheter?

Nej, rättsliga skyldigheter kan skilja sig mycket åt beroende på anbudsgivarens etableringsort eller varornas tillverkningsplats. Om man endast kräver efterlevnad av lokal lagstiftning kan konkurrensen snedvridas. Anpassade krav som gäller för alla anbudsgivare och varor bidrar till att skapa lika villkor.

| — | Hur ska en offentlig upphandlare som planerar att använda kvalitetskriterier förbereda sig för anbudsförfarandet?
  Den offentliga upphandlaren bör först bedöma sina egna behov och möjliga lösningar. Upphandlaren får även samråda med marknadsaktörer och andra intressenter. Alla användbara verktyg får användas så länge som den offentliga upphandlaren är öppen och behandlar alla potentiella anbudsgivare lika. |
| --- | --- |

—

Hur ska en offentlig upphandlare som planerar att använda kvalitetskriterier förbereda sig för anbudsförfarandet?

Den offentliga upphandlaren bör först bedöma sina egna behov och möjliga lösningar. Upphandlaren får även samråda med marknadsaktörer och andra intressenter. Alla användbara verktyg får användas så länge som den offentliga upphandlaren är öppen och behandlar alla potentiella anbudsgivare lika.

| — | Innebär det inte bara administrativa bördor att fastställa många kvalitetskriterier och tillämpa dem på alla anbudsgivare?
  Genom att ange kvalitetskrav kan upphandlaren investera i mer hållbara, socialt ansvarsfulla och innovativa produkter och tjänster och säkerställa rättvis konkurrens till förmån för EU-invånarna. Det är upp till varje upphandlare att avgöra vilket som är det effektivaste sättet att använda de offentliga medlen för att uppnå det önskade resultatet. Denna flexibilitet är förenad med vissa skyldigheter, som att säkerställa tillbörlig övervakning. |
| --- | --- |

—

Innebär det inte bara administrativa bördor att fastställa många kvalitetskriterier och tillämpa dem på alla anbudsgivare?

Genom att ange kvalitetskrav kan upphandlaren investera i mer hållbara, socialt ansvarsfulla och innovativa produkter och tjänster och säkerställa rättvis konkurrens till förmån för EU-invånarna. Det är upp till varje upphandlare att avgöra vilket som är det effektivaste sättet att använda de offentliga medlen för att uppnå det önskade resultatet. Denna flexibilitet är förenad med vissa skyldigheter, som att säkerställa tillbörlig övervakning.

| — | Hur kan kvalitets- och hållbarhetskriterier integreras i upphandlingsdokumenten?
  De offentliga upphandlarna har stor flexibilitet och kan integrera sådana hänsyn i urvalskriterierna, de tekniska specifikationerna, tilldelningskriterierna och klausulerna om fullgörande av kontraktet, så länge de är relaterade till kontraktsföremålet. Kriterierna måste vara objektiva, tydligt definierade och icke-diskriminerande mellan potentiella anbudsgivare, så att det skapas lika villkor och anbudsgivarna kan konkurrera utifrån samma höga kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

—

Hur kan kvalitets- och hållbarhetskriterier integreras i upphandlingsdokumenten?

De offentliga upphandlarna har stor flexibilitet och kan integrera sådana hänsyn i urvalskriterierna, de tekniska specifikationerna, tilldelningskriterierna och klausulerna om fullgörande av kontraktet, så länge de är relaterade till kontraktsföremålet. Kriterierna måste vara objektiva, tydligt definierade och icke-diskriminerande mellan potentiella anbudsgivare, så att det skapas lika villkor och anbudsgivarna kan konkurrera utifrån samma höga kvalitetsstandarder.

| — | Kan brott mot miljö-, social- eller arbetsrättsliga skyldigheter leda till att en anbudsgivare utesluts?
  Ja, den offentliga upphandlaren kan utesluta en anbudsgivare som inte uppfyller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Kan brott mot miljö-, social- eller arbetsrättsliga skyldigheter leda till att en anbudsgivare utesluts?

Ja, den offentliga upphandlaren kan utesluta en anbudsgivare som inte uppfyller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter.

| — | Kan den offentliga upphandlaren kontrollera att anbudsgivare och varor efterlever rättsliga och anpassade villkor?
  Det finns flera möjligheter för den offentliga upphandlaren att kontrollera sådana villkor. En metod är att begära in rapporter från anbudsbudgivaren eller från oberoende kvalitetskontrollorgan eller icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

—

Kan den offentliga upphandlaren kontrollera att anbudsgivare och varor efterlever rättsliga och anpassade villkor?

Det finns flera möjligheter för den offentliga upphandlaren att kontrollera sådana villkor. En metod är att begära in rapporter från anbudsbudgivaren eller från oberoende kvalitetskontrollorgan eller icke-statliga organisationer.

| — | Har alla ekonomiska aktörer i hela världen tillträde till EU:s upphandlingsmarknader?
  Nej, endast aktörer som omfattas av multilaterala och bilaterala handelsavtal har garanterat tillträde till EU:s upphandlingsmarknader. |
| --- | --- |

—

Har alla ekonomiska aktörer i hela världen tillträde till EU:s upphandlingsmarknader?

Nej, endast aktörer som omfattas av multilaterala och bilaterala handelsavtal har garanterat tillträde till EU:s upphandlingsmarknader.

| — | Vad gör en offentlig upphandlare som misstänker att priset i ett anbud från en anbudsgivare från ett tredjeland är för lågt? Går det att undersöka detta ytterligare?
  Ja, det både går och rekommenderas att den offentliga upphandlaren undersöker detta ytterligare för att försäkra sig om att anbudet är tillförlitligt och att lika villkor gäller för alla som deltar i upphandlingen. |
| --- | --- |

—

Vad gör en offentlig upphandlare som misstänker att priset i ett anbud från en anbudsgivare från ett tredjeland är för lågt? Går det att undersöka detta ytterligare?

Ja, det både går och rekommenderas att den offentliga upphandlaren undersöker detta ytterligare för att försäkra sig om att anbudet är tillförlitligt och att lika villkor gäller för alla som deltar i upphandlingen.

| — | Vilken typ av uppgifter får man begära för att kontrollera om anbudet är onormalt lågt?
  Alla uppgifter som kan hjälpa den offentliga upphandlaren att bedöma om anbudet är genomförbart. |
| --- | --- |

—

Vilken typ av uppgifter får man begära för att kontrollera om anbudet är onormalt lågt?

Alla uppgifter som kan hjälpa den offentliga upphandlaren att bedöma om anbudet är genomförbart.

| — | När ska ett anbud förkastas på grund av att det är onormalt lågt?
  Ett anbud får förkastas om den offentliga upphandlaren inte övertygas av anbudsgivarens förklaringar. |
| --- | --- |

—

När ska ett anbud förkastas på grund av att det är onormalt lågt?

Ett anbud får förkastas om den offentliga upphandlaren inte övertygas av anbudsgivarens förklaringar.

| Kommissionens stödverktyg och vägledning om offentlig upphandling







  — | Kommissionens meddelande: Offentlig upphandling i och för EU: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52017DC0572R(01) |
| --- | --- |

Kommissionens stödverktyg och vägledning om offentlig upphandling

—

Kommissionens meddelande: Offentlig upphandling i och för EU: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52017DC0572R(01)

| — | Kommissionens webbplats för offentlig upphandling: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sv |
| --- | --- |

—

Kommissionens webbplats för offentlig upphandling: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sv

| — | E-kompetenscentrum: Verktyg för offentliga upphandlare:
  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sv |
| --- | --- |

—

E-kompetenscentrum: Verktyg för offentliga upphandlare:

https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sv

| — | Kommissionens rekommendation (EU) 2017/1805 av den 3 oktober 2017 om professionalisering av den offentliga upphandlingen – Skapa en struktur för professionalisering av den offentliga upphandlingen (EUT L 259, 7.10.2017, s. 28). |
| --- | --- |

—

Kommissionens rekommendation (EU) 2017/1805 av den 3 oktober 2017 om professionalisering av den offentliga upphandlingen – Skapa en struktur för professionalisering av den offentliga upphandlingen (EUT L 259, 7.10.2017, s. 28).

| — | Kommissionens meddelande: Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614 |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande: Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52015DC0614

| — | Public procurement for a circular economy (good practice and guidance): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf |
| --- | --- |

—

Public procurement for a circular economy (good practice and guidance): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf

| — | Att köpa grönt! – En handbok om miljöanpassad offentlig upphandling: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/handbook_2016_sv.pdf |
| --- | --- |

—

Att köpa grönt! – En handbok om miljöanpassad offentlig upphandling: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/handbook_2016_sv.pdf

| — | EU:s MOU-kriterier: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm |
| --- | --- |

—

EU:s MOU-kriterier: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

| — | God praxis för MOU: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm |
| --- | --- |

—

God praxis för MOU: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

| — | Supportavdelning för MOU: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm |
| --- | --- |

—

Supportavdelning för MOU: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm

| — | MOU-utbildningsverktyg för offentliga upphandlare: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm |
| --- | --- |

—

MOU-utbildningsverktyg för offentliga upphandlare: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

| — | MOU-utbildningsprogram: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm |
| --- | --- |

—

MOU-utbildningsprogram: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm

| — | MOU-verktyg för beräkning av livscykelkostnader: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm |
| --- | --- |

—

MOU-verktyg för beräkning av livscykelkostnader: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm

| — | Metod för produkters/organisationers miljöavtryck: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm |
| --- | --- |

—

Metod för produkters/organisationers miljöavtryck: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm

| — | Workshoppar om inköp med social påverkan: https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html |
| --- | --- |

—

Workshoppar om inköp med social påverkan: https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html

| — | Socialt ansvarsfull upphandling – En handledning till sociala hänsyn i offentlig upphandling: https://publications.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/cb70c481-0e29-4040-9be2-c408cddf081f |
| --- | --- |

—

Socialt ansvarsfull upphandling – En handledning till sociala hänsyn i offentlig upphandling: https://publications.europa.eu/sv/publication-detail/-/publication/cb70c481-0e29-4040-9be2-c408cddf081f

| — | Kommissionens vägledning om innovationsupphandling: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F&language=sv |
| --- | --- |

—

Kommissionens vägledning om innovationsupphandling: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F&language=sv

| — | Verktyg för innovationsupphandling, hjälp vid upphandling av innovationer: http://www.eafip.eu/ |
| --- | --- |

—

Verktyg för innovationsupphandling, hjälp vid upphandling av innovationer: http://www.eafip.eu/

| — | Europeiska nätverket av kompetenscenter för innovationsupphandling: http://www.procure2innovate.eu/ |
| --- | --- |

—

Europeiska nätverket av kompetenscenter för innovationsupphandling: http://www.procure2innovate.eu/

| — | Offentlig upphandling – Vägledning för yrkesutövande https://ec.europa.eu/regional_policy/sv/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners |
| --- | --- |

—

Offentlig upphandling – Vägledning för yrkesutövande https://ec.europa.eu/regional_policy/sv/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners

| — | Kommissionens tillkännagivande om vägledning om gemensam upphandling på försvars- och säkerhetsområdet: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.SWE&toc=OJ:C:2019:157:TOC |
| --- | --- |

—

Kommissionens tillkännagivande om vägledning om gemensam upphandling på försvars- och säkerhetsområdet: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2019.157.01.0001.01.SWE&toc=OJ:C:2019:157:TOC

| — | Vägledning om tilldelning av kontrakt mellan regeringar inom försvars- och säkerhetssektorn: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/GA/TXT/?uri=CELEX%3A52016XC1202%2801%29 |
| --- | --- |

—

Vägledning om tilldelning av kontrakt mellan regeringar inom försvars- och säkerhetssektorn: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/GA/TXT/?uri=CELEX%3A52016XC1202%2801%29

| — | Kommissionens rekommendation (EU) 2018/624 av den 20 april 2018 om gränsöverskridande marknadstillträde för underleverantörer och små och medelstora företag inom försvarssektorn (EUT L 102, 23.4.2018, s. 87). |
| --- | --- |

—

Kommissionens rekommendation (EU) 2018/624 av den 20 april 2018 om gränsöverskridande marknadstillträde för underleverantörer och små och medelstora företag inom försvarssektorn (EUT L 102, 23.4.2018, s. 87).

---

(1)  JOIN (2019)5.

(2)  Europeiska rådets möte den 21 och 22 mars 2019, EUCO 1/19.

(3)  Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens inre marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling, COM(2016) 34 final.

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén: Offentlig upphandling i och för EU, COM(2017) 572 final.

(5)  Konsoliderad version av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 326, 26.10.2012, s. 1).

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_gpa_e.htm

(7)  Dokumentet är inte rättsligt bindande. Ibland innehåller det omskrivningar av bestämmelserna i EU:s lagstiftning, men det är inte avsett att komplettera eller förminska de rättigheter och skyldigheter som fastställs i lagstiftningen. I den mån som dokumentet skulle kunna förstås som en tolkning av unionslagstiftning är det motiverat att betona att endast Europeiska unionens domstol är behörig att göra en rättsligt bindande tolkning av unionsrätten. De exempel som nämns i dokumentet har inte kontrollerats med avseende på efterlevnad av EU-lagstiftningen.

(8)  I WTO-avtalet enligt den nuvarande lydelsen motsvarar de berörda bilagor som nämns i artikel 25 nu bilagorna 1, 2, 4, 5, 6 och 7.

(9)  Se artikel 25 i direktiv 2014/24/EU och artikel 43 i direktiv 2014/25/EU i detta avseende.

(10)  Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens inre marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling, COM(2016) 34 final.

(11)  Europeiska rådets möte den 21 och 22 mars 2019, EUCO 1/19.

(12)  Artikel 85.1 jämförd med artikel 85.2 i direktiv 2014/25/EU.

(13)  I WTO-avtalet enligt den nuvarande lydelsen återfinns de aktuella bestämmelserna inte i artikel XXIII utan i artikel III.

(14)  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

(15)  Medlemsstaterna bör grunda sitt beslut på bästa valuta för pengarna och därvid ta hänsyn till behovet av en globalt konkurrenskraftig europeisk försvarsindustriell och teknologisk bas, vikten av öppna och rättvisa marknader samt målet om ömsesidiga vinster. Beslutetet kan även vara selektivt, dvs. att man endast tillåter ekonomiska aktörer från alla eller vissa länder som deltar i WTO-avtalet men inte från andra tredjeländer (länder utanför EES som inte deltar i WTO-avtalet och med vilka EU inte har några bilaterala avtal om öppnande av marknader för offentlig upphandling).

(16)  Se skäl 18 andra stycket i direktiv 2009/81/EG.

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2016/1148/EU av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen.

(18)  Artikel 21 i direktiv 2009/81/EG.

(19)  Endast medlemsstaterna själva har behörighet att avgöra sina väsentliga säkerhetsintressen, såsom anges i skäl 16 i direktivet (se även domen av den 30 september 2003 i mål T-26/01).

(20)  Se domstolens dom av den 13 december 2007, Bayerischer Rundfunk, C-337/06, punkt 64.

(21)  Se punkt 68 i domen i de förenade målen C-285/99 och C-286/99, Impresa Lombardini SpA.

(22)  En sådan ”relativ” jämförelse (som omfattar alla inlämnade anbud) är sannolikt den som bäst återspeglar marknadsvillkoren och den kan därför vara att föredra om antalet inkomna anbud är tillräckligt.

(23)  Domstolens dom i de förenade målen C-285/99 och C-286/99, punkterna 43 och 73.

(24)  Domstolens dom i de förenade målen C-285/99 och C-286/99, punkterna 43 och 55.

(25)  Domstolens dom i de förenade målen C-285/99 och C-286/99, punkt 51.

(26)  Artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU.

(27)  Artikel 69.2 d och 69.3 i direktiv 2014/24/EU.

(28)  Artikel 18.2 i direktiv 2014/24/EU.

(29)  Tribunalens dom i mål T-422/11, Computer Resources International, punkt 87.

(30)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén: Offentlig upphandling i och för EU, COM(2017) 572 final.

(31)  Exempelvis FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 12.7 (Främja hållbara offentliga upphandlingsmetoder, i enlighet med nationell politik och nationella prioriteringar). I FN:s miljöförsamlings resolution från mars 2019 uppmanas alla medlemsstater att arbeta mot att uppnå hållbar konsumtion och produktion, utveckla en politik för hållbar offentlig upphandling och uppdatera sina rättsliga ramar för offentlig upphandling i enlighet med sitt åtagande att uppnå mål 12.7 för hållbar utveckling. Resolutionen finns på

http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/28517/English.pdf?sequence=3&isAllowed=y

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1161 av den 20 juni 2019 om ändring av direktiv 2009/33/EG om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (EUT L 188, 12.7.2019, s. 116).

(33)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

I ett internationellt sammanhang är särskilt följande produktgrupper av relevans: datorer och bildskärmar (2016), vägtransporter (2019), elektrisk och elektronisk utrustning som används inom hälsovårdssektorn (2014). För varje kriterium anger EU:s MOU-kriterier huruvida det bör användas som urvalskriterium, teknisk specifikation, tilldelningskriterium eller klausul om fullgörandet av kontraktet. MOU-kriterierna bygger på data från en evidensbas, befintliga miljömärkningskriterier och uppgifter som samlats in från aktörer i industrin, civilsamhället och medlemsstaterna. Evidensbasen använder tillgängliga vetenskapliga uppgifter och data samt ett livscykelbaserat tillvägagångssätt, och engagerar berörda parter som träffas för att diskutera problem och utveckla en samsyn.

(34)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/handbook_2016_sv.pdf

(35)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

(36)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

(37)  Mer information: Vägledning om innovationsupphandling, C(2018) 3051 final, offentliggjord den 15 maj 2018, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/3/2018/SV/C-2018-3051-F1-SV-MAIN-PART-1.PDF

(38)  Artikel 40 i direktiv 2014/24/EU och artikel 58 i direktiv 2014/25/EU innehåller bestämmelser om preliminära marknadsundersökningar.

(39)  KOM(2007) 799 slutlig och tillhörande arbetsdokument SEK(2007) 1668, Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa.

(40)  Artikel 42 i direktiv 2014/24/EU.

(41)  Den 13 mars 2019 antog Europaparlamentet den europeiska rättsakten om tillgänglighet (Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster). I akten fastställs obligatoriska EU-krav på vissa produkter och tjänster, inbegripet vid tilldelning av offentliga kontrakt.

(42)  Artikel 57.1 och 57.2 i direktiv 2014/24/EU. Se även artikel 80.1 i direktiv 2014/25/EU.

(43)  I artikel 57.4 i direktiv 2014/24/EU finns en uttömmande förteckning över kategorier.

(44)  ILO-konventionerna nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, nr 98 om tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, nr 29 om tvångs- eller obligatoriskt arbete, nr 105 om avskaffande av tvångsarbete, nr 138 om minimiålder för tillträde till arbete, nr 111 om diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning, nr 100 om lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde och nr 182 om avskaffande av de värsta formerna av barnarbete.

(45)  Artikel 58 i direktiv 2014/24/EU. Se även artikel 80.2 i direktiv 2014/25/EU.

(46)  Kommissionens rekommendation 2013/179/EU av den 9 april 2013 om användningen av gemensamma metoder för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv (EUT L 124, 4.5.2013, s. 1). Se även utvecklingen under EU Pilot-fasen och övergångsfasen: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/index.htm

(47)  Se skäl 92 i direktiv 2014/24/EU.

(48)  www.ecolabel.eu

(49)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sv

(50)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén: Främja investeringar genom en frivillig förhandsbedömning av upphandlingsaspekterna av stora infrastrukturprojekt, COM(2017) 573 final.

(51)  Alla relevanta hänvisningar och länkar finns i avsnitt 5, Kortfattad avslutning.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/67

---

Eurons växelkurs (1)

12 augusti 2019

(2019/C 271/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1194 |
| JPY | japansk yen | 117,69 |
| DKK | dansk krona | 7,4633 |
| GBP | pund sterling | 0,92615 |
| SEK | svensk krona | 10,7315 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0876 |
| ISK | isländsk krona | 137,50 |
| NOK | norsk krona | 10,0003 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,831 |
| HUF | ungersk forint | 324,65 |
| PLN | polsk zloty | 4,3275 |
| RON | rumänsk leu | 4,7250 |
| TRY | turkisk lira | 6,2161 |
| AUD | australisk dollar | 1,6589 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4807 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7825 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7352 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5520 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 364,55 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,2164 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9014 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3908 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 951,00 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7022 |
| PHP | filippinsk peso | 58,424 |
| RUB | rysk rubel | 73,4092 |
| THB | thailändsk baht | 34,506 |
| BRL | brasiliansk real | 4,4660 |
| MXN | mexikansk peso | 21,9971 |
| INR | indisk rupie | 79,7460 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1194

JPY

japansk yen

117,69

DKK

dansk krona

7,4633

GBP

pund sterling

0,92615

SEK

svensk krona

10,7315

CHF

schweizisk franc

1,0876

ISK

isländsk krona

137,50

NOK

norsk krona

10,0003

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,831

HUF

ungersk forint

324,65

PLN

polsk zloty

4,3275

RON

rumänsk leu

4,7250

TRY

turkisk lira

6,2161

AUD

australisk dollar

1,6589

CAD

kanadensisk dollar

1,4807

HKD

Hongkongdollar

8,7825

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7352

SGD

singaporiansk dollar

1,5520

KRW

sydkoreansk won

1 364,55

ZAR

sydafrikansk rand

17,2164

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9014

HRK

kroatisk kuna

7,3908

IDR

indonesisk rupiah

15 951,00

MYR

malaysisk ringgit

4,7022

PHP

filippinsk peso

58,424

RUB

rysk rubel

73,4092

THB

thailändsk baht

34,506

BRL

brasiliansk real

4,4660

MXN

mexikansk peso

21,9971

INR

indisk rupie

79,7460

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/68 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 8 augusti 2019

om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012

”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) (SUB)

(2019/C 271/04)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 50.2 a, och

av följande skäl:

| (1) | Grekland har lämnat in en ansökan till kommissionen om skydd av namnet ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou), i enlighet med artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Grekland har lämnat in en ansökan till kommissionen om skydd av namnet ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou), i enlighet med artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012.

| (2) | Kommissionen har i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och har konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och har konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen.

| (3) | För att göra det möjligt att lämna in meddelanden om invändning i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i den förordningen för namnet ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt att lämna in meddelanden om invändning i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i den förordningen för namnet ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 för namnet ”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou) (SUB) finns i bilagan till detta beslut.

I enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 ges rätt att göra invändningar mot registrering av det namn som anges i första stycket i denna artikel inom tre månader från det att detta beslut har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 8 augusti 2019.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

BILAGA

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”ΑΡΣΕΝΙΚΟ ΝΑΞΟΥ” (ARSENIKO NAXOU)

EU-nr: PDO-GR-02323 – 6.11.2017

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Αρσενικό Νάξου” (Arseniko Naxou)

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Grekland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Arseniko Naxou” är en lagrad hårdost som tillverkas på traditionellt sätt av opastöriserad get- och fårmjölk.

Osten ”Arseniko Naxou” har vid försäljning i hela ostar följande fysiska egenskaper: Cylinderform, vikt mellan ett och fyra kilo, färgen är elfenbensvit till ljusgul och skorpan är hård och relativt tunn.

Fetthalten i torrsubstansen får inte vara mindre än 43 %, proteinhalten får inte understiga 27 %, vattenhalten får inte vara högre än 38 % och salthalten får inte överstiga 3,5 %.

Produktens organoleptiska egenskaper som särskiljer den från andra hårdostar är den intensiva smaken, som är skarp, sötsalt och behaglig, den krämiga och mjuka texturen och den rika aromen. Ju längre den lagras desto skarpare och mer aromatisk blir den.

Eftersom mjölken som används är opastöriserad bör ”Arseniko Naxou” lagras i minst tre månader för att frånvaron av oönskade mikroorganismer ska kunna garanteras. Framställningsperioden är mellan december och maj.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Fåren och getterna i de bergiga och kuperade delarna av Naxos är lokala raser och korsningar mellan dessa som anpassats till villkoren i dessa regioner och som föds upp på traditionellt sätt i extensiv uppfödning. Från december till maj ungefär, dvs. under den period då mjölkproduktionen är som störst och ”Arseniko Naxou” tillverkas, livnär sig djuren på den lokala växtligheten i regionen som frodas tack vare vinter- och vårregnen (timjan, Genista acanthoclada, cistus, Sarcopoterium spinosum, Calicotome villosa, mastixbuske, kermesek osv.). Om väderförhållandena gör detta omöjligt utfodras djuren i stället med torkat foder som producerats inom det geografiska området (korn, havre, vicker, klöver). Från juni till september, den period då mjölkproduktionen är låg och produkten inte tillverkas, betar djuren och utfordras med lokalt producerade kompletterande produkter och foder som producerats utanför det geografiska området (stärkelserika spannmål, kli, halm). Under oktober och november kompletteras djurens foder med lokalt producerat torkat foder och foder från andra geografiska områden, eftersom det råder brist på naturlig växtlighet och djurens näringsbehov ökar. Den högsta procentandelen kompletterade foder från områden utanför det geografiska området är 40 % årligen, uttryckt som torrsubstans.

Basråvarorna för framställning av ”Arseniko Naxou” är följande: mjölk, löpe, salt och olja.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

De olika stegen i produktionen och behandlingen av mjölk samt framställning och lagring av slutprodukten ska ske inom det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkten ska förpackas inom det avgränsade geografiska området så att man ska kunna garantera a) produktens kvalitet under lagring och transport genom att skydda den från yttre fysisk påverkan (från fukt, ljus, temperatur, damm, avgaser) och biologisk påverkan (från bakterier, svampar, virus), b) produktens spårbarhet och c) den nödvändiga kontrollen av uppföljningen av producerad, förpackad och såld kvantitet och överensstämmelse med reglerna om tillåtna råvaror och tillverkningsmetoder.

Förpackning ska ske hos producenten med papper eller annat förpackningsmaterial som är tillåtet för livsmedel.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

De hela ostarna ska vara försedda med en etikett med följande uppgifter:

| — | Namnet ”Arseniko Naxou” följt av ”skyddad ursprungsbeteckning” eller förkortningen SUB. |
| --- | --- |

—

Namnet ”Arseniko Naxou” följt av ”skyddad ursprungsbeteckning” eller förkortningen SUB.

| — | ”Obehandlad mjölk”. |
| --- | --- |

—

”Obehandlad mjölk”.

| — | Namn och adress till det företag som tillverkat och förpackat produkten. |
| --- | --- |

—

Namn och adress till det företag som tillverkat och förpackat produkten.

| — | Tillverkningsdatum. |
| --- | --- |

—

Tillverkningsdatum.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Området där osten produceras och lagras innefattar hela det administrativa territoriet tillhörigt följande byar: Apeiranthos, Damarionas, Danakos, Keramoti, Koronida, Koronos, Kinidaros, Messi, Moni, Filoti och Chalkio i kommunen Naxos och Mindre kykladerna (Νάξος & Μικρές Κυκλάδες).

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Marken:

Det geografiska område där osten produceras ligger i den bergiga och kuperade terrängen på öns norra och östra sida. Regionen kännetecknas av branta sluttningar, graderade terrasseringar med låga murar och vidsträckta betesängar.

Klimatet:

Klimatet på Naxos är av typen tempererat medelhavsöklimat: tempererat, milt och fuktigt med starka vindar. I öns bergstrakter är temperaturerna ca 5 °C lägre, den genomsnittliga luftfuktigheten under året är 85 % och nederbörden 770 mm. Ymniga snöfall förekommer ibland.

Växtlighet:

De specifika förhållandena vad gäller temperatur, fuktighet och nederbörd gör att växtarter som är typiska för bergstrakter kan växa där och utgöra den huvudsakliga födan för fåren och getterna.

Inom det avgränsade området finns även omfattande olivodlingar och vinodlingar. Bergens klippiga sluttningar täcks av låg vegetation och medelhög till hög vegetation (macchia). I macchiavegetationen dominerar Calycotome villosa, mastixbuske (Pistacia lentiscus), kermesek (Quercus coccifera), Acer sempervirens, stenek (Quercus ilex) och orientalisk platan (Platanus orientalis) vilka utgör värdefulla näringskällor, särskilt för getterna. På regionens betesmarker finns en mångfald arter som lämpar sig för bete åt djuren, bland annat örter som Allium luteolum, Alyssum foliosum, Bolanthus greacus, Bupleurum aira, Campanula calaminthifolia, Centaurea oliverana, Cerastium runemarkii, Corydalis integra, Erysimum hayekii, Erysimum naxense, Galanthus ikariae, Galium conforme, Scutellaria virgaurea, Symphytum davisii och Verbascum adeliae.

Djuren:

Getterna och fåren är perfekt anpassade till regionens lokala förhållanden. De är små och producerar inte så mycket mjölk. Den traditionella uppfödningen med fritt bete (extensiv uppfödning) ger djuren möjlighet att livnära sig på det bete som finns i regionen och ta tillvara den lokala växtligheten.

Mänskliga faktorer:

”Arseniko Naxou” har sedan mycket länge en central plats i invånarnas liv och kosthållning. De ostproducerande uppfödarna tillverkar än i dag osten med traditionella metoder. Ostmakarens yrkesskicklighet under de olika stegen i tillverkningen av osten är en viktig del av produktens särskilda egenskaper och en avgörande faktor för dess slutliga kvalitet. Ostmakarens förmåga att avgöra den lämpliga tidpunkten under koaguleringen då ostmassan är färdig att brytas är ett avgörande element. Brytningen av ostmassan görs med ett specialverktyg för att få en mjölkig textur, omrörningen sker långsamt för att separera ostmassan från vasslen och ostmassan pressas för hand i formar för att den ska rinna av och få sin slutliga form. Allt detta är moment som visar att tillverkningsprocessen är ett hantverk. Under lagringen kan den erfarna ostmakaren avgöra rätt tidpunkt för att a) välja ut de ostar som tillverkats på rätt sätt och sortera ut de ostar som inte uppfyller kraven, b) vända ostarna och c) badda ostarna i olivolja eller olivpressrester, vilket bidrar på ett avgörande sätt till ostens kvalitet.

5.2   Produktens särskilda egenskaper

”Arseniko Naxou”

| — | har en intensiv smak, som är skarp, behaglig och sötsalt samt en rik arom.
  Ostens organoleptiska egenskaper beror på att djuren utfodras med endemiska växter, vilket ger mjölken och den ost som tillverkas av den, ”Arseniko Naxou”, en intensiv och behaglig smak och en rik arom. Den specifika tillverkningstekniken, med användande av opastöriserad mjölk, bevarar egenskaperna hos den lokalt producerade mjölken och de inhemska mjölksyrebakterierna som spelar en avgörande roll vid utvecklingen av ostens smakkvaliteter då de bidrar till ostens skarpa, sötsalta smak.
  Ostens krämiga och mjuka textur beror på den höga fetthalten. Under tillverkningen är ”Arseniko Naxou” den första osten som görs med den färska helmjölken och den innehåller därför mer fett. |
| --- | --- |

—

har en intensiv smak, som är skarp, behaglig och sötsalt samt en rik arom.

Ostens organoleptiska egenskaper beror på att djuren utfodras med endemiska växter, vilket ger mjölken och den ost som tillverkas av den, ”Arseniko Naxou”, en intensiv och behaglig smak och en rik arom. Den specifika tillverkningstekniken, med användande av opastöriserad mjölk, bevarar egenskaperna hos den lokalt producerade mjölken och de inhemska mjölksyrebakterierna som spelar en avgörande roll vid utvecklingen av ostens smakkvaliteter då de bidrar till ostens skarpa, sötsalta smak.

Ostens krämiga och mjuka textur beror på den höga fetthalten. Under tillverkningen är ”Arseniko Naxou” den första osten som görs med den färska helmjölken och den innehåller därför mer fett.

| — | Osten formas i ostformar som ger den dess specifika form. Dess skorpa är hård och tunn, vilket kommer sig av den långa lagringstiden. Knådningen av ostmassan i formarna bidrar också till att skorpan bildas, liksom baddningen med salt och olja. |
| --- | --- |

—

Osten formas i ostformar som ger den dess specifika form. Dess skorpa är hård och tunn, vilket kommer sig av den långa lagringstiden. Knådningen av ostmassan i formarna bidrar också till att skorpan bildas, liksom baddningen med salt och olja.

| — | Ostens fetthalt i torrsubstansen (43 %) och dess proteinhalt (27 %) är högre jämfört med andra ostar av samma typ. |
| --- | --- |

—

Ostens fetthalt i torrsubstansen (43 %) och dess proteinhalt (27 %) är högre jämfört med andra ostar av samma typ.

| — | Det särskilda namnet ”arseniko”, som osten fått av regionens uppfödare/ostmakare, är en bekräftelse av att det är en hård och hållbar ost, den ”starkaste” när det gäller fett och protein. Det är egenskaper som hör samman med ordet ”arseniko” (det grekiska ordet för ”hanne”). |
| --- | --- |

—

Det särskilda namnet ”arseniko”, som osten fått av regionens uppfödare/ostmakare, är en bekräftelse av att det är en hård och hållbar ost, den ”starkaste” när det gäller fett och protein. Det är egenskaper som hör samman med ordet ”arseniko” (det grekiska ordet för ”hanne”).

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

”Arseniko Naxou” är resultatet av samverkan mellan regionens jord- och klimatförhållanden, det extensiva uppfödningssystemet och den traditionella tillverkningsmetoden.

Regionens geologiska historia, geomorfologi, topografi och mångfald av bergarter har bidragit till den rika vegetation som utgör den huvudsakliga födan för de får och getter vars mjölk osten tillverkas av. De lokala får- och getraserna har genom det fria betet i områdets bergiga och kuperade terräng blivit anspråkslösa, härdiga och fullständigt anpassade till den specifika geografiska omgivningen.

Regionens klimat gynnar

| a) | förekomst och utveckling av ett stort antal aromatiska klängväxter, örter, buskar och träd i familjerna Labiatae (kransblommiga) Umbelliferae (flockblommiga), Compositae (korgblommiga) osv. som äts av fåren och getterna och ger smak åt mjölken och osten, |
| --- | --- |

a)

förekomst och utveckling av ett stort antal aromatiska klängväxter, örter, buskar och träd i familjerna Labiatae (kransblommiga) Umbelliferae (flockblommiga), Compositae (korgblommiga) osv. som äts av fåren och getterna och ger smak åt mjölken och osten,

| b) | en lång betesperiod för fåren och getterna i regionens naturbeten och bästa möjliga utnyttjande av de endemiska växtsorterna, |
| --- | --- |

b)

en lång betesperiod för fåren och getterna i regionens naturbeten och bästa möjliga utnyttjande av de endemiska växtsorterna,

| c) | mognadslagringen av ”Arseniko Naxou”. Temperaturerna i regionen går inte under 10 °C och luftfuktigheten varierar mellan 70 och 90 %. Dessa betingelser bidrar till den naturliga mognaden hos ostarna i lagringslokalerna och till framställningen av en ost med karakteristisk struktur och sammansättning. Den stabila temperaturen och luftfuktigheten, utan kraftiga variationer, gör att osten mognar gradvis och bidrar till den kvalitativa och kvantitativa utveckling som sker under mognaden, vilket ger osten dess karakteristiska struktur. |
| --- | --- |

c)

mognadslagringen av ”Arseniko Naxou”. Temperaturerna i regionen går inte under 10 °C och luftfuktigheten varierar mellan 70 och 90 %. Dessa betingelser bidrar till den naturliga mognaden hos ostarna i lagringslokalerna och till framställningen av en ost med karakteristisk struktur och sammansättning. Den stabila temperaturen och luftfuktigheten, utan kraftiga variationer, gör att osten mognar gradvis och bidrar till den kvalitativa och kvantitativa utveckling som sker under mognaden, vilket ger osten dess karakteristiska struktur.

Det särskilda uppfödningssystemet (fritt bete) som traditionellt används av regionens uppfödare/ostmakare gör att regionens betesmarker och den lokala växtligheten utnyttjas, samtidigt som detta bidrar till produktens särskilda organoleptiska egenskaper.

Tekniken för tillverkning av ”Arseniko Naxou” är specifik på grund av att man använder opastöriserad mjölk, vilket gör att den inhemska mikrofloran från området kring stallarna och ysteriet kan få spela en avgörande roll vid utvecklingen av ostens smakegenskaper. Efterhand som osten mognar intensifieras dess arom och smak. Den positiva korrelationen mellan ostens ålder och dess skärpa, rika arom och karakteristiska textur hänger samman med en omfattande proteolys- och lipolysprocess som sker med hjälp av de lokala mjölksyrebakterierna under mognaden.

Yrkeskunnandet hos regionens ostmakare, som ingriper manuellt under koaguleringen, formningen och mognadslagringen av produkten, är viktig när det gäller att utveckla produktens fysikalisk-kemiska och organoleptiska produkter.

Tillverkningsprocessen har en nära anknytning till ostmakarens kunskaper. Han eller hon vet när osten bör tillverkas med beaktande av regionens klimatförhållanden och växtlighet, och måste ingripa manuellt under processen så att tillverkningen av produkten blir ett hantverk.

”Arseniko Naxou” har nämnts i press, på internet och på tv. Den beskrivs som en del av Naxos osttradition och som en av öns mest välkända ostar, med en specifik och unik smak, intensiv och behaglig som med tiden blir skarpare och mer aromatisk. Den har kvalificerats som en topprodukt och en inspirationskälla. Produktens anseende har spridits utanför produktionsområdets gränser och den uppskattas även av konsumenter från andra regioner.

Namnet ”Arseniko Naxou” är väletablerat, vilket framgår av historiska referenser, artiklar i skriven press och fakturor från försäljning och köp av produkten.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_arsenikou_naxou.pdf

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/73

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9354 – AXA/NN Group/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 271/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Lindisfarne S.L. (Spanien), ESI One S.à.r.l. (Frankrike), Alterimmo Europe S.à.r.l. (Frankrike), alla ytterst kontrollerade av AXA S.A (AXA, Frankrike). |
| --- | --- |

—

Lindisfarne S.L. (Spanien), ESI One S.à.r.l. (Frankrike), Alterimmo Europe S.à.r.l. (Frankrike), alla ytterst kontrollerade av AXA S.A (AXA, Frankrike).

| — | REI Spain B.V. (Nederländerna), som tillhör NN Group (Nederländerna). |
| --- | --- |

—

REI Spain B.V. (Nederländerna), som tillhör NN Group (Nederländerna).

AXA och the NN Group förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV).

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

—   AXA: global försäkringskoncern även verksam inom portföljförvaltning. Lindisfarne S.L., ESI One S.à.r.l., Alterimmo Europe S.à.r.l. är verksamma inom fastighetsförvaltning i Spanien och Europa.

—   NN Group: globalt finansinstitut som erbjuder investerings- och försäkringstjänster. REI Spain B.V. är verksamt inom förvärv, innehav och förvaltning av fastigheter i Europa.

—   Det gemensamma företaget (JV): kommer att vara verksamt på hyresmarknaden för bostäder i Spanien.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9354 – AXA/NN Group/JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

| E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/75

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2019/C 271/06)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) inom tre månader efter dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”RISO DEL DELTA DEL PO”

EU-nr: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP |
| --- |
| Via J.F. Kennedy, 134 |
| 45019 Taglio di Po (Ro) |
| Tfn +39 05321716402 |
| E-post: info@consorziorisodeltapoigp.it |

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP

Via J.F. Kennedy, 134

45019 Taglio di Po (Ro)

Tfn +39 05321716402

E-post: info@consorziorisodeltapoigp.it

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP har rätt att lämna in en ansökan om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| — | ☐ | Produktens namn |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☐ | Geografiskt område |
| — | ☒ | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Produktionsmetod |
| — | ☐ | Samband |
| — | ☒ | Märkning |
| — | ☒ | Annat (paketering, produktlogotyp, uppdaterade hänvisningar till lagstiftning) |

—

☐

Produktens namn

—

☒

Produktbeskrivning

—

☐

Geografiskt område

—

☒

Bevis på ursprung

—

☒

Produktionsmetod

—

☐

Samband

—

☒

Märkning

—

☒

Annat (paketering, produktlogotyp, uppdaterade hänvisningar till lagstiftning)

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Produktbeskrivning

—   Följande mening i artikel 1 i produktspecifikationen:

”Den skyddade geografiska beteckningen ’Riso del Delta del Po’ får endast användas för ris som uppfyller villkoren och kraven i denna produktspecifikation.”

ändras på följande sätt:

”Den skyddade geografiska beteckningen ’Riso del Delta del Po’ får endast användas för ris som uppfyller villkoren och kraven i denna produktspecifikation.”

På italienska har uttrycket ”frutti di riso” ersatts av ”riso” (2).

2

Tack vare denna ändring kan den skyddade geografiska beteckningen ”Riso del Delta del Po” användas för alla sorters ris som utbjuds till försäljning till konsumenter, dvs. efter att riskornen har genomgått de industriella processer och behandlingar som är tillåtna enligt gällande lagstiftning och som uppfyller kraven i denna produktspecifikation.

—   Följande mening i artikel 2 i produktspecifikationen och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet:

”Beteckningen ’Riso del Delta del Po’ avser uteslutande ris av japansk typ av sorterna Carnaroli, Volano, Baldo och Arborio med kvalitetsgrad superfino.”

ändras på följande sätt:

”Beteckningen ’Riso del Delta del Po’ avser uteslutande ris av japansk typ av sorterna Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio och Keope med kvalitetsgrad superfino.”

Vi begär att nya rissorter ska läggas till, särskilt Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio och Keope.

Behovet av att, vid sidan av de ursprungliga sorterna, införa mindre vanliga alternativa sorter kommer av att de traditionella sorterna skapades för länge sedan (de äldsta sorterna, Arborio och Carnaroli, i slutet av 1940-talet) och har agronomiska egenskaper (framför allt är de mycket mottagliga för svampsjukdomar och lägger sig lätt ned) som gör dem svårodlade utan upprepad behandling med växtskyddsmedel, vilket gör slutprodukten mindre hälsosam och odlingen mindre hållbar.

De nya sorterna har däremot större motståndskraft och tolerans mot svampsjukdomar och lägger sig inte lika lätt ned. Härigenom får man således en hälsosam och homogen produkt med liknande organoleptiska egenskaper som de befintliga produkterna.

—   Följande mening:

”Riso del Delta del Po har stora, genomskinliga och kompakta korn med hög proteinhalt. Det saluförs både som polerat ris och som fullkornsris.”

ändras på följande sätt:

”Riso del Delta del Po har stora, genomskinliga/pärlfärgade och kompakta korn med hög proteinhalt. Riskornen får genomgå de industriella processer och behandlingar som är tillåtna enligt gällande lagstiftning.”

Ordet ”genomskinliga” syftar på alla sorter som förtecknas i specifikationen och är därför för vagt. Av de aktuella sorterna är det endast Baldo som har genomskinliga korn, medan sorterna Arborio, Carnaroli och Volani har pärlfärgade korn. Vi föreslår därför att uttrycket ”genomskinliga” ändras till ”genomskinliga/pärlfärgade”.

Definitionerna av ”polerat ris eller fullkornsris” har strukits och ersatts av formuleringen ”får genomgå de industriella processer och behandlingar som är tillåtna enligt gällande lagstiftning”, för att ta hänsyn till hur snabbt de industriella bearbetningsmetoderna förändras i takt med konsumenternas förändrade preferenser.

—   Följande stycke:

”För att få släppas ut på konsumentmarknaden måste korn av ris med den skyddade geografiska beteckningen ’Riso del Delta del Po’ ha följande egenskaper:

| Sort | Klibbighetsvärde för kokt ris i g/cm | Proteinhalt (%) (*1) |
| --- | --- | --- |
| Baldo | > 4,5 | > 6,60 |
| Carnaroli | > 1,5 | > 6,60 |
| Volano | > 3,0 | > 6,60 |
| Arborio | > 3,5 | > 6,60 |

Sort

Klibbighetsvärde för kokt ris i g/cm

Proteinhalt (%) (*1)

Baldo

> 4,5

> 6,60

Carnaroli

> 1,5

> 6,60

Volano

> 3,0

> 6,60

Arborio

> 3,5

> 6,60

ändras på följande sätt:

”Korn av ris med den skyddade geografiska beteckningen ’Riso del Delta del Po’ måste ha följande egenskaper:

| Sort | Konsistens
  kg/cm2 | Proteinhalt i % av torrsubstans |
| --- | --- | --- |
| Minst | Minst |
| Arborio, Volano, Telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, Cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope | 0,85 | 6,60 |

Sort

Konsistens

kg/cm2

Proteinhalt i % av torrsubstans

Minst

Minst

Arborio, Volano, Telemaco

0,65

6,60

Baldo, Cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope

0,85

6,60

Dessa egenskaper måste fastställas före den industriella bearbetningen, i torra risfält som är representativa för företagets samlade risfält.”

Parametern klibbighetsvärde har ersatts av konsistens. Båda parametrarna har en omvänd korrelation och är indikativa för produktens livsmedelskvalitet efter tillagning. Ju högre klibbighetsvärde riset har, desto mindre fast är det och vice versa. Det finns ingen godkänd metod för att analysera klibbighetsvärden, eftersom UNI och ISO hittills inte har kunnat definiera en tillförlitlig och reproducerbar metod. För parametern konsistens finns det däremot en internationellt erkänd metod (standard UNI EN ISO 11747:2012).

De värden som föreslås för parametern konsistens är de värden som används av den nationella risnämnden, och grundas på flera analyser som genomförts av dess produktlaboratorium.

Det ansågs därför lämpligt att ange att risets konsistens och proteininnehåll måste testas innan det bearbetas.

Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

Artikel 4 i produktspecifikationen

Hela denna artikel har skrivits om. Den historiska informationen om risodling i det geografiska området, dvs. de fem första punkterna i artikel 4, har flyttats till relevant artikel om sambandet med det geografiska området och produkten. Artikel 4 har omformulerats på följande sätt:

”Produktens ursprung styrks även av de producenter, bearbetningsföretag och förpackningsföretag som förts in i de relevanta register som förs och uppdateras av det kontrollorgan som anges i artikel 7 i denna specifikation.”

Produktionsmetod

Produktionsmetod

Artikel 5 i produktspecifikationen

Denna artikel har skrivits om för att ta hänsyn till förändrade bearbetnings- och produktionsmetoder och de faktiska resultat som uppnåtts sedan specifikationen trädde i kraft.

Plöjning

Plöjning

—   Följande mening:

”Plöjning till ett djup av 25–30 cm måste ske, följt av minst en harvning. Efteråt måste marken göras plan för att möjliggöra optimal bevattning.”

ändras på följande sätt:

”Plöjning till ett djup av 25–30 cm måste ske, följt av minst en harvning. Andra jordbearbetningsmetoder som garanterar en tillräcklig såbäddsberedning är också tillåtna.”

Traditionella jordbearbetningsmetoder (plöjning, harvning) kan numera ersättas av alternativa metoder (röjning, markberedning) som uppnår samma mål på ett mindre energiintensivt sätt och med större miljöhänsyn. Framför allt har plöjning kompletterats med andra mer moderna jordbearbetningsmetoder, som i dag anses mer hållbara för miljön.

Jordanalys

Jordanalys

—   Följande mening:

”Minst vart femte år måste varje företag som producerar ’Riso del Delta del Po’ göra jordanalyser och analysera följande egenskaper: struktur, pH-värde, organiskt material, aktiv kalk, assimilerbart fosfor, utbytbart kalium, total kvävehalt, kol/kväve-kvot, utbytbart kalcium, magnesium och natrium, samt magnesium/kalcium-kvoten, så att företaget kan utarbeta och tillämpa en korrekt gödslingsplan som utarbetats av en jordbruksexpert.”

ändras på följande sätt:

”Minst vart femte år måste varje företag som producerar ’Riso del Delta del Po’ göra jordanalyser och analysera följande egenskaper: struktur, pH-värde, organiskt material, aktiv kalk, assimilerbart fosfor, utbytbart kalium, total kvävehalt, kol/kväve-kvot, utbytbart kalcium, magnesium och natrium, samt magnesium/kalcium-kvoten, så att företaget kan utarbeta och tillämpa en korrekt gödslingsplan i enlighet med det faktiska behovet.”

Skyldigheten att låta en ”jordbruksexpert” utarbeta gödslingsplanen har strukits, eftersom en sådan plan även kan utarbetas av jordbruksföretagen. Den kompetens som en jordbrukare har förvärvat genom erfarenhet gör att jordbrukaren själv kan utarbeta planen, utan att denne nödvändigtvis behöver besitta de kvalifikationer som krävs för att klassificeras som jordbruksexpert.

—   Följande mening ska utgå:

”Carnaroliris, som kräver en särskild, övervägande lerhaltig, jordmån, kan endast odlas på jordar vars pH-värde överstiger 7,5. De övriga tre sorterna kan produceras i hela det område som definieras i artikel 3 i denna produktspecifikation.”

Hänvisningen till jordens pH-värde (den parameter som endast gäller Carnaroliris) kan strykas eftersom det konstaterades att pH-värdet varierar kraftigt i odlingsområdet, både inom enskilda jordbruksföretag och inom ett enda fält, och inte påverkar kvaliteten på den aktuella sorten. Att marken är satt under vatten från april till augusti fungerar också som en buffert mot den sura omgivningen, som höjer pH-värdet.

Ändringen avser även punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

Gödningsmedel

Gödningsmedel

—   Den högsta tillåtna kvävehalten i gödningsmedel har höjts från 130 kg/ha till 160 kg/ha.

Produktionsområdet utgörs av torv- och lerhaltig jordmån. För att få en homogen och enhetlig marknadsprodukt måste gödningsmedlen därför användas på olika sätt beroende på jordmån. Det ansågs därför lämpligt att höja den högsta tillåtna kvävehalten så att proteinhalten i riskornen motsvarar proteinhalten i andra jordmåner.

Sådd

Sådd

—   Följande mening:

”Högsta tillåtna mängd utsäde per hektar är 240 kg. Sådden kan ske antingen på vattentäckt eller på torr, bearbetad mark som sedan omedelbart sätts under vatten.”

ändras på följande sätt:

”Högsta tillåtna mängd utsäde per hektar är 300 kg. Sådden eller planteringen kan ske antingen på vattentäckt eller på torr, bearbetad mark som sedan omedelbart sätts under vatten.”

Den högsta tillåtna mängden utsäde har höjts, eftersom 240 kg/ha som sås i vatten inte räcker för att garantera att hela marken täcks på det sätt som behövs. Om plantorna sätts för långt ifrån varandra kan riset inte försvara sig mot ogräs, och därför krävs upprepad ogräsbekämpning. Dessutom har en möjlighet att så på torr mark lagts till för att begränsa vattenförbrukningen.

Skadedjurs- och ogräsbekämpning

Skadedjurs- och ogräsbekämpning

—   Följande mening:

”Det är obligatoriskt att behandla utsädet för att bekämpa vissa typiska riskryptogramer (fusariosis, elmintosporiosis och pyricularia (brunsjuka)).”

ändras på följande sätt:

”Det är tillåtet att behandla utsädet för att bekämpa vissa typiska riskryptogamer (fusariosis, elmintosporiosis och pyricularia).”

För att risodling inte ska påverka miljön lika mycket är behandling av utsädet numera valfritt, eftersom det inte är nödvändigt att ha ett utsäde som är helt fritt från patogener.

—   Följande mening ska utgå:

”Det är obligatoriskt att torrlägga risfältet och exponera det för solen vid problem som orsakas av risätande småkryp (kräftdjur, insekter och maskar).”

Skyldigheten att torrlägga risfältet har tagits bort för att göra odlingen mer hållbar i miljöhänseende och begränsa vattenförbrukningen.

—   Följande mening:

”Ogräs får bekämpas med godkända växtskyddsmedel och med hjälp dikesklippning för att undvika för stor sådd, vattenreglering och riktad jordbearbetning före sådd.”

ändras på följande sätt:

”Ogräs får bekämpas med godkända växtskyddsmedel och med hjälp av dikesklippning för att undvika för stor sådd, vattenreglering och riktad jordbearbetning före sådd, samt eventuellt med tillfällig torrläggning i enlighet med vedertagen praxis för att eliminera växtätande småkryp (fytofager).”

För ökad tydlighet ansågs det lämpligt att hänvisa till både fytofager och ogräs i detta avsnitt om skadedjursbekämpning, vilket redan görs i den befintliga texten. Det ansågs även lämpligt att komplettera specifikationen genom att lägga till möjligheten att torrlägga fält. Erfarenheten från risodling visar att riktad torrläggning av risfält löser problemen med fytofager utan att någon ytterligare behandling behövs.

Skörd, torkning, lagring och bearbetning

Skörd, torkning, lagring och bearbetning

—   Följande högsta tillåtna produktionsvärden för torrt paddyris:

| ”Carnaroli | : | 6,0 ton/ha |
| --- | --- | --- |
| Volano | : | 8,0 ton/ha |
| Baldo | : | 8,0 ton/ha |
| Arborio | : | 7,5 ton/ha” |

”Carnaroli

:

6,0 ton/ha

Volano

:

8,0 ton/ha

Baldo

:

8,0 ton/ha

Arborio

:

7,5 ton/ha”

ändras på följande sätt:

| ”Sort | Ton/ha |
| --- | --- |
| Arborio | 7,5 |
| Baldo | 8,0 |
| Cammeo | 8,5 |
| Carnaroli | 6,5 |
| Telemaco | 8,5 |
| Karnak | 8,5 |
| Volano | 8,0 |
| Caravaggio | 8,5 |
| Keope | 8,5” |

”Sort

Ton/ha

Arborio

7,5

Baldo

8,0

Cammeo

8,5

Carnaroli

6,5

Telemaco

8,5

Karnak

8,5

Volano

8,0

Caravaggio

8,5

Keope

8,5”

Skördarna för de nya sorterna har lagts till och den högsta tillåtna produktionen av Carnaroli har höjts något till följd av den senaste utvecklingen.

—   Följande mening:

”Den industriella bearbetningen ska ske i anläggningar och med metoder som säkerställer att de särskilda egenskaperna hos ’Riso del Delta del Po’ bevaras.”

ändras på följande sätt:

”Den industriella bearbetningen från paddyris till ris (skalning och slipning) ska ske i anläggningar inom SGB-området och med metoder som säkerställer att de särskilda egenskaper hos ’Riso del Delta del Po’ som anges i punkt 3.2 bevaras. De särskilda egenskaperna hos produktionsområdet gör det möjligt att bevara egenskaperna hos produkten under skalnings- och slipningsfasen och begränsa antalet korn som spricker/går sönder, vilket är nödvändigt för att riset ska kunna tillagas på ett enhetligt sätt.”

Mångårig erfarenhet visar att platsen för skalningen och slipningen av riset påverkar slutproduktens kvalitet. Under dessa produktionsfaser är produktionsområdets särdrag en av nyckelfaktorerna för att bevara produktens bästa egenskaper och säkerställa att så få riskorn som möjligt spricker eller går sönder och därmed garantera en enhetlig tillagning.

Produktionsområdets särskilt gynnsamma mikroklimat, temperaturerna och miljöegenskaperna i produktionsområdet för ”Riso del Delta del Po” kännetecknas av en särskild genomsnittlig luftfuktighet, vilket är optimalt för att uppfylla kvalitetskraven för ”Riso del Delta del Po”.

För fullständighetens skull understryker vi att alla aktörer som är verksamma inom sektorn känner till de specifika egenskaper som kännetecknar produktionsområdet för ”Riso del Delta del Po”, och att detta även får stöd i litteraturen. I SGB-produktionsområdena, som i genomsnitt är belägna 3 meter över havsnivån, ligger den naturliga luftfuktigheten på helt rätt nivå, vilket är unikt för denna del av Italien.

Ändringen avser även punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

—   Följande meningar har strukits från punkt 3.6:

”Torkningen måste ske i apparater som inte ger förbränningsrester på kornen eller framkallar främmande lukt. Både direkta och indirekta värmekällor tillåts under förutsättning att de drivs med metan eller gasol.

Det torkade risets fuktighetsgrad får inte överstiga 14 %.”

Detta är en ren redaktionell ändring, eftersom ovannämnda mening rör produktionsmetoden snarare än särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc. Vi påpekar att ändringen inte innebär någon ändring av produktspecifikationen, eftersom de två bestämmelserna lämnas oförändrade i artikel 5, ”Produktionsmetoder”, och fortfarande gäller.

Märkning och förpackning

Märkning och förpackning

Artikel 8 i produktspecifikationen

—   Följande mening:

”Riset förpackas i paket eller påsar (0,5, 1, 2 eller 5 kilo) som är lämpliga för livsmedel. Även vakuumförpackningar och förpackningar med kontrollerad atmosfär får användas.”

ändras på följande sätt:

”Riset förpackas i paket eller påsar som är lämpliga för livsmedel. Även vakuumförpackningar och förpackningar med kontrollerad atmosfär får användas.”

Kraven i fråga om vikt och typen av förpackning har strukits för att ge förpackningsföretagen större flexibilitet i valet av förpackningstyp.

—   Den information som finns i följande stycken:

”Det är obligatoriskt att på behållarna återge beteckningens logotyp (format minst 40 × 30 mm) samt texten ’Riso del Delta del Po’ följt av ’Indicazione Geografica Protetta’ eller förkortningen ’I.G.P.’ med tillräcklig typstorlek (minsta höjd: 5 mm).

Rissorten (’Arborio’, ’Carnaroli’, ’Volano’ eller ’Baldo’) ska anges på förpackningen, och eventuellt typen ’fullkornsris’.

På förpackningen ska även anges producentens namn eller firma samt adress.

Andra uppgifter än texten ’Riso del Delta del Po – Indicazione Geografica Protetta’ får inte återges med en typstorlek som är större än en tredjedel av den som används för ’Riso del Delta del Po’.”

har ändrats till

”Utöver att uppfylla de lagstadgade villkoren måste behållarna även visa följande:

| 1) | Texten ’Riso del Delta del Po’ följd av ’Indicazione Geografica Protetta’ (eller förkortningen ’I.G.P.’) med tillräcklig typstorlek (minsta typsnitt 7 punkter). |
| --- | --- |

1)

Texten ’Riso del Delta del Po’ följd av ’Indicazione Geografica Protetta’ (eller förkortningen ’I.G.P.’) med tillräcklig typstorlek (minsta typsnitt 7 punkter).

| 2) | Beteckningens logotyp i ett format av minst 40 × 25 mm. Om logotypen är större än så måste proportionerna behållas. Förpackningen måste vara märkt med den sort som anges i artikel 2, dvs. Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio eller Keope. Den typ av behandling som föreskrivs i gällande lagstiftning kan också ingå. |
| --- | --- |

2)

Beteckningens logotyp i ett format av minst 40 × 25 mm. Om logotypen är större än så måste proportionerna behållas. Förpackningen måste vara märkt med den sort som anges i artikel 2, dvs. Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio eller Keope. Den typ av behandling som föreskrivs i gällande lagstiftning kan också ingå.

| 3) | Europeiska unionens symbol för SGB.” |
| --- | --- |

3)

Europeiska unionens symbol för SGB.”

Uppgifterna om minsta höjd på texten ”Riso del Delta del Po” och de uppgifter som redan krävs enligt gällande lagstiftning (förpackarens namn eller firma samt adress) har strukits. Dessutom ansågs det lämpligt att inte längre föreskriva specifika regler för förpackning och märkning, eftersom det inte finns några traditionella förpackningstyper för den skyddade geografiska beteckningen ”Riso del Delta del Po”, samt att lägga till den typ av industriell behandling som krävs enligt gällande lagstiftning.

Produktlogotyp

Produktlogotyp

För att göra det möjligt att exakt återskapa produktens logotyp på förpackningen har hänvisningarna till storleken på logotypen (se punkt 2 i föregående ändringsförslag) och till färgkoderna för färgerna grön ”Pantone 557C” och gul ”Pantone 117C” förtydligats och korrigerats. Följande stycke har lagts till i produktspecifikationen:

”De exakta färgkoderna anges nedan:

Pantone Solid Coated

| gräddfärgad: | 1 205 C |
| --- | --- |
| grön: | 557 C |
| gul: | 117 C” |

gräddfärgad:

1 205 C

grön:

557 C

gul:

117 C”

Fyrfärgs-CMYK

| gräddfärgad: | C 0 | M 3 | Y 43 | K 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| grön: | C 48 | M 4 | Y 35 | K 10 |
| gul: | C 7 | M 28 | Y 100 | K 12 |

gräddfärgad:

C 0

M 3

Y 43

K 0

grön:

C 48

M 4

Y 35

K 10

gul:

C 7

M 28

Y 100

K 12

Det är nödvändigt att förtydliga vad som avses med Pantone-färgen och dess kod med hjälp av tekniska termer så att tryckerierna kan återskapa logotypen exakt.

Uppdateringar av lagstiftningen och kontroll

Uppdateringar av lagstiftningen och kontroll

Artikel 7 i produktspecifikationen

Hänvisningarna till gällande lagstiftning har uppdaterats och kontrollorganets namn och adress har angetts.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”RISO DEL DELTA DEL PO”

”RISO DEL DELTA DEL PO”

EU-nr: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

EU-nr: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

SUB ( ) SGB ( X )

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

Namn

”Riso del Delta del Po”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beteckningen ”Riso del Delta del Po” avser uteslutande ris av japansk typ av sorterna Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio och Keope med kvalitetsgrad superfino.

”Riso del Delta del Po” har stora, genomskinliga/pärlfärgade och kompakta korn med hög proteinhalt. Riskornen får genomgå de industriella processer och behandlingar som är tillåtna enligt gällande lagstiftning.

Detta ris är särskilt lämpat för tillagning av risotto av högsta kvalitet på grund av den stora absorptionsförmågan, den obetydliga stärkelseförlusten, den fastkokande karaktären och de organoleptiska egenskaperna, t.ex. risets särskilda arom och smak.

Korn av ris med den skyddade geografiska beteckningen ”Riso del Delta del Po” måste ha följande egenskaper:

| Sort | Konsistens
  kg/cm2 | Proteinhalt i % av torrsubstans |
| --- | --- | --- |
| Minst | Minst |
| Arborio, Volano, Telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, Cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope | 0,85 | 6,60 |

Sort

Konsistens

kg/cm2

2

Proteinhalt i % av torrsubstans

Minst

Minst

Arborio, Volano, Telemaco

0,65

6,60

Baldo, Cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope

0,85

6,60

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Särskilda steg i tillverkningen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i tillverkningen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

På grund av de särskilda krav som risodling ställer måste produktionsprocessen äga rum inom det geografiska område som anges i punkt 4.

Sådden eller planteringen kan ske antingen på vattentäckt eller på torr, bearbetad mark som sedan omedelbart sätts under vatten.

Den industriella bearbetningen från paddyris till ris (skalning och slipning) ska ske i anläggningar inom SGB-området och med metoder som säkerställer att de särskilda egenskaper hos ”Riso del Delta del Po” som anges i punkt 3.2 bevaras. De särskilda egenskaperna hos produktionsområdet gör det möjligt att bevara egenskaperna hos produkten under skalnings- och slipningsfasen och begränsa antalet korn som spricker/går sönder, vilket är nödvändigt för en enhetlig tillagning.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Riset förpackas i paket eller påsar som är lämpliga för livsmedel. Även vakuumförpackningar och förpackningar med kontrollerad atmosfär får användas.

Behållarna måste förseglas för att förhindra att innehållet kan avlägsnas utan att förpackningen bryts.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver att uppfylla de lagstadgade villkoren måste behållarna även visa följande:

| 1) | Texten ”Riso del Delta del Po” följt av ”Indicazione Geografica Protetta” (eller förkortningen ”I.G.P.”) med tillräcklig typstorlek (minsta 7 punkter). |
| --- | --- |

1)

Texten ”Riso del Delta del Po” följt av ”Indicazione Geografica Protetta” (eller förkortningen ”I.G.P.”) med tillräcklig typstorlek (minsta 7 punkter).

| 2) | Beteckningens logotyp i ett format av minst 40 × 25 mm. Om logotypen är större än så måste proportionerna behållas. Förpackningen måste vara märkt med sorten, dvs. Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio eller Keope. Den typ av behandling som föreskrivs i gällande lagstiftning kan också ingå. |
| --- | --- |

2)

Beteckningens logotyp i ett format av minst 40 × 25 mm. Om logotypen är större än så måste proportionerna behållas. Förpackningen måste vara märkt med sorten, dvs. Carnaroli, Volano, Baldo, Arborio, Cammeo, Karnak, Telemaco, Caravaggio eller Keope. Den typ av behandling som föreskrivs i gällande lagstiftning kan också ingå.

| 3) | Europeiska unionens symbol för SGB. |
| --- | --- |

3)

Europeiska unionens symbol för SGB.

Den officiella logotypen för produkten ”Riso del Delta del Po” är en vit oval med grön bård med texten ”RISO DEL DELTA DEL PO” överst i ovalen och därunder ”INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA”, båda med gröna versaler.

I centrum av ovalen återges mot grön bakgrund till höger och vänster typiska motiv från Podeltat (stiliserade vassrör och fåglar) i vitt och i mitten, i gult, en stiliserad kvinnofigur med en knippa ris.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det typiska odlingsområdet för ”Riso del Delta del Po” omfattar den yttersta östliga triangeln av Poslätten i regionerna Veneto och Emilia-Romagna där marken bildats av avlagringar av floden Po. Området begränsas i öster av Adriatiska havet, i norr av floden Adige och i söder av kanalen Ferrara/Porto Garibaldi.

I regionen Veneto odlas ”Riso del Delta del Po” i provinsen Rovigo, kommunerna Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina och Loreo.

I Emilia-Romagna ligger odlingsområdet i provinsen Ferrara, kommunerna Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia och Berra.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Miljöfaktorer

Miljöfaktorer

Den särskilda jordmånen, det tempererade klimatet och närheten till havet är de viktigaste faktorer som ger produktionen dess förutsättningar och särskilda egenskaper i området för Riso del Delta del Po. Här är marken idealisk för ris, som är den enda gröda som kan produceras i detta ständigt halvt översvämmade område.

Podeltats uppslammade jord, som bildas av de avlagringar som floden lämnar efter sig vid slutet av sitt flöde, är särskilt bördig eftersom den är rik på mineraler och särskilt på kalium i sådan utsträckning att ingen kaliumgödning behöver tillföras.

Jorden är av varierande konsistens, men har genomgående hög salthalt (EG > 1 mS/cm), på grund av en mycket hög vattennivå.

Den särskilda geografiska belägenheten i havsbandet leder också till ett mikroklimat som är mycket gynnsamt för ris på grund av en ständig bris som leder till lägre relativ luftfuktighet och måttliga temperaturskillnader, såväl under vintern då temperaturer under 0 °C är sällsynta som under sommaren då temperaturer över 32 °C inte registrerats på 30 år. Nederbörden är i allmänhet väl fördelad på årets månader och når inte upp till 700 mm per år. Dessa särskilda klimatförhållanden verkar begränsande på sjukdomsframkallande svampar och minskar därför behovet av svampbekämpningsmedel.

Historia och befolkning

Historia och befolkning

De första skriftliga vittnesbörden om risodling i Polesine (Rovigo-området), särskilt i Podeltat, uppträder redan några få decennier efter det att ris börjat odlas på Poslätten (1450). Detta stod i nära sammanhang med dräneringen av den salthaltiga marken som sedan kunde användas för växelbruk. Detta är belagt genom en lag från 1594 som stiftats av republiken Venedig. Mot slutet av 1700-talet inför några venetianska patricierfamiljer systematisk risodling på den dränerade marken.

I dag omfattar risfälten i Podeltat cirka 9 000 hektar. Denna odlingsform återspeglas i den lokala kulturen och i områdets sociala utveckling. Ris produceras och saluförs sedan åratal av ett stort antal företag under beteckningen ”Riso del Delta del Po”, och tack vare sina särskilda organoleptiska egenskaper som särskiljer det från annat ris som produceras i Italien är det erkänt och uppskattat av konsumenter i hela Italien. Dess rykte beror också på de traditionella marknader och fester som äger rum årligen i regionen, som de kända risdagarna, Giornate del Riso del Delta del Po, i Jolanda di Savoia (provinsen Ferrara) och marknaden i Porto Tolle.

De särskilda egenskaperna hos ”Riso del Delta del Po” är den höga proteinhalten, storkornigheten, den höga absorptionsförmågan, den låga stärkelseförlusten och den höga kvaliteten som ger riset dess fastkokande egenskaper.

Riset har också en särskild smak och arom som skiljer sig från ris som produceras i jordar utan jämförbar salthalt.

Saltavlagringarna i den dränerade marken i detta området ger, tillsammans med de särskilda egenskaperna hos det vatten som tillförs vid odlingen och det salthaltiga grundvattnet, produkten dess typiska organoleptiska egenskaper som gör den i högsta grad säljbar, igenkänningsbar och uppskattad på marknaden.

Slamjordens höga, mycket bördiga mineralhalt, särskilt av kalium, bidrar till att ge produkten en hög proteinhalt och att göra den mer fastkokande.

Jorden är dessutom av varierande konsistens, men har genomgående hög salthalt (EG > 1 mS/cm) vilket ger riset dess särskilda arom och smak.

Den ständiga havsbrisen som kraftigt minskar mikroklimatets luftfuktighet i risfälten minskar betydligt behovet av svampbekämpningsmedel och bidrar till att ge riset dess höga kvalitet.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Ministeriet har inlett det nationella förfarandet för invändningar genom att offentliggöra förslaget till ändring av produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen ”Riso del Delta del Po” i Italiens officiella tidning (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) nr 100 av den 2 maj 2017.

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

Den konsoliderade versionen av produktspecifikationen finns på följande webbplats:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

så kan den också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (längst upp till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och slutligen på ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  (Övers. anm.: berör inte den svenska versionen.)

2

(*1)  torrsubstansvärden”

*1

---

| 13.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 271/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 271/86

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2019/C 271/07)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att inom tre månader från detta offentliggörande göra invändningar, i enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”ΚΡΙΤΣΑ” (KRITSA)

EU-nr: PGI-GR-02317 – 6.7.2017

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Κριτσά” (Kritsa)

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Grekland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) framställs endast av olivsorten koroneiki. Den har grön till gyllengrön färg.

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

| — | syrahalt (viktprocent oljesyra): ≤ 0,5 |
| --- | --- |

—

syrahalt (viktprocent oljesyra): ≤ 0,5

| — | extinktionskoefficient K270: ≤ 0,15 |
| --- | --- |

—

extinktionskoefficient K270: ≤ 0,15

| — | extinktionskoefficient K232: ≤ 1,90 |
| --- | --- |

—

extinktionskoefficient K232: ≤ 1,90

| — | variation av extinktionskoefficienten, Delta K: ≤ 0 |
| --- | --- |

—

variation av extinktionskoefficienten, Delta K: ≤ 0

Sensorisk bedömning:

| — | fruktighet: ≥ 2,5 |
| --- | --- |

—

fruktighet: ≥ 2,5

| — | defekt: 0,0 |
| --- | --- |

—

defekt: 0,0

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) framställs endast av olivsorten koroneiki.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Odlingen av oliverna och alla stadier i framställningen av den extra jungfruoljan ”Κριτσά” (Kritsa) måste ske inom det avgränsade geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) är erkänd både i Grekland och internationellt, och dess anseende beror på den utomordentliga kvaliteten (låg syrahalt och låga extinktionskoefficienter) och den fruktiga smaken. Dessa egenskaper påverkas negativt av temperatur, ljus och syre, och det är mer troligt att detta sker när den överförs mellan en lagringstank och en tanklastbil, eller mellan tanklastbilar, eller då oljan är i en tanklastbil. Höga temperaturer och förekomsten av syre leder dessutom till att oljans karakteristiska fruktighet snabbt försämras. Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) bör därför lagras i tankar av rostfritt stål i det avgränsade området så att de egenskaper som oljans anseende bygger på förblir oförsvagade. Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) bör även förpackas inom det avgränsade området, närmare bestämt på den plats där den har framställts. Detta säkerställer att oljans kvalitetsegenskaper inte påverkas eller ändras, underlättar kontroller samt garanterar spårbarhet.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) framställs bara i kommunen Kritsá och de närliggande samhällena Mesa och Exo Lakkonia och Kroustas i kommunen Agios Nikolaos. Förutom den större orten Kritsá ligger även följande orter i kommunen: Ammoudara, Vathy, Theologos, Katharó, Kalyvos, Mardati, Rousa Limni och Tapes.

5.   Samband med det geografiska området

”Κριτσά” (Kritsa) är en av Kretas mest kända olivoljor, som även har blivit väl känd utanför Grekland. Dess anseende bygger på kvaliteten, de organoleptiska och kemiska egenskaperna – som i sin tur är kopplade till det geografiska området – och även på den mänskliga faktorn, som i hög grad bidrar till den framställda oljans kvalitet.

Det är just detta omfattande anseende som utgör grunden för ansökan om att registrera olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) som skyddad geografisk beteckning (SGB).

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) framställs i ett relativt litet område där jord- och klimatförhållandena är ungefär samma året om, vilket innebär att slutprodukten har enhetliga egenskaper. Koroneiki är dessutom den enda olivsort som odlas i detta område.

Området har ett milt medelhavsklimat utan större temperatursvängningar. Soltimmarna är många, tack vare områdets läge och form, och överstiger 2 900 timmar per år. Olivlundarna är planterade på torr, kalkrik jordmån med bra fältkapacitet. Jordmånens lerhalt gör att den är lämplig för obevattnade olivlundar. Förhållandena är dessutom inte särskilt gynnsamma för olivfruktflugor, vilket gör att angreppen från dessa vanligtvis är begränsade.

De flesta av områdets oliver krossas tillsammans och krossningen sker inom 48 timmar från skörden, vilket minskar försämringen av kvaliteten efter skörd. Tack vare de sakkunskaper som producenterna har byggt upp under många år skördas frukterna i precis rätt mognadsstadium, när de skiftar färg från gulgrönt till mörklila, vilket är en faktor som har samband med den framställda oljans organoleptiska egenskaper.

Därmed har både naturliga och mänskliga faktorer bidragit till att fastställa de särskilda egenskaperna hos olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa), vilka är låg syrahalt som inte överstiger 0,5, låga värden av extinktionskoefficienter (K270: ≤ 0,15, K232: ≤ 1,90, Delta K: ≤ 0) samt en fruktighet på över 2,5.

De många soltimmarna, den torra, kalkrika jordmånen samt att skörden utförs vid rätt tidpunkt ger upphov till en olja med många aromatiska beståndsdelar, som ger oljan dess karakteristiska fruktiga smak. De låga värdena av extinktionskoefficienter (Κ270, Κ232 och Delta K) är kopplade till både höjden över havet och till det faktum att oliverna krossas direkt efter plockning.

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) har ofta omnämnts i norska, slovenska och japanska tidningar, där särskild fokus har legat på oljans kvalitetsegenskaper.

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) finns också med på webbplatser om resor och landsbygdsturism, där besökare får rådet att inte lämna Kritsá utan lite av den lokala olivoljan.

Förutom på resewebbplatser nämns olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) även på webbplatsen för en välkänd restaurang i Aten, som endast använder denna olja i sina rätter. Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) är också en av de grundingredienser som används på den berömda konditorskolan Valrhona i Frankrike.

Produktens anseende och sambandet med lokalbefolkningen och den omgivande miljön framgår av att oljan uppmärksammas vid lokala evenemang, i lokal och nationell radio och tv samt i pressen.

Sambandet mellan olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) och lokalbefolkningen och deras historia beskrivs av skribenten/journalisten Tom Mueller i boken Extra Virginity, the sublime and scandalous world of olive oil (2014).

Olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) har även uppmärksammats i internationell press, särskilt av CNN och The Times, såsom nämns i onlineversionen av Olive Oil Times.

Produktens anseende och erkännandet av Kritsá som ett viktigt område för produktion av olivolja styrks dessutom av resebeskrivningar från 1800-talet.

I Bulletin de la Société de Géographie (1835) skriver M.A. Fabreguettes att Kritsá är en by rik på alla typer av jordbruksprodukter, olivolja, mandlar, johannesbröd, ost m.m., och i Kritika iti Topografia kai Odoiporika tis Nisou Kritis (1894) skriver Ν. Kalomenopoulos om den bördiga Kritsá-dalen, som han beskriver som en liten slätt korsad av ett litet vattendrag och med tätt planterade olivträd, samt om Lakkonia-dalen, täckt av oliv- och körsbärsträd.

Sedan 2006 har olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) belönats med totalt 24 priser – 16 i nationella tävlingar och åtta i internationella tävlingar, särskilt inom kategorierna medelfruktig och intensivt fruktig. Den viktigaste utmärkelsen var guldpriset inom kategorin medelfruktig i den internationella tävlingen Mario Solinas 2008, anordnad av Internationella olivrådet. Andra viktiga utmärkelser var 3:e plats i samma tävling 2006, guld i Los Angeles Extra Virgin Olive Oil Competition (2010) och Great Taste, London (2012) samt silver i Prodexpo, Moskva (2012), Olive Japan (2013) och Cat Cora’s Kitchen (2013). I Grekland har oljan belönats med guldpris i följande tävlingar: den panhellenska tävlingen för producenter av extra jungfruolja (2007), den första grekiska tävlingen för extra jungfruolja (2008) och Eleotechnia (2008 och 2011).

Förutom ovanstående priser vann olivoljan ”Κριτσά” (Kritsa) mer nyligen brons för extra jungfruolja i tävlingen London International Quality Olive Oil Competition (2017). Samma år vann den även brons för smak i kategorin medelfruktig i den femte grekiska tävlingen för extra jungfruolja. Båda dessa vinster rapporterades av den grekiska pressen på internet. Under både 2016 och 2017 tilldelades olivkvarnen tillhörande Kritsás lantbrukskooperativa förening följande två priser av föreningen för Kretas olivodlande kommuner: den minoiska silveroliven i kategorin God marknadsföringspraxis för olivolja, samt den minoiska guldoliven i kategorin God olivkrosspraxis.

Slutligen bevisas områdets historiska samband med oliver och produktion av olivolja av oljekvarnarna (åtminstone två) i området för den antika staden Lato, vars ruiner härrör från dorisk tid (400- och 300-talet f.Kr.). I staden, som ligger ungefär tre kilometer från orten Kritsá, har man hittat bevis för att olivolja har lagrats där. Gamla oljebearbetningsanläggningar som finns spridda i hela regionen vittnar också om det starka sambandet mellan olivodlingen och lokalbefolkningens dagliga liv, samtidigt som det finns rikligt med omnämnanden av resenärer i böcker från 1800-talet och framåt.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_ladi_kritsa070119.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---