# Službeni list C 123/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 123 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.5. travnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 123

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.5. travnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 123/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10997 – NB / ARDIAN / MEDIOLANUM / NEOPHARMED) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 123/02 | Povlačenje prijave koncentracije (Predmet M.11085 – FRASERS / GO SPORT) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 123/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11028 – THE HANWHA GROUP / DAEWOO SHIPBUILDING MARINE ENGINEERING) (
  1
  ) | 3 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 123/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10997 – NB / ARDIAN / MEDIOLANUM / NEOPHARMED) (
  1
  )

1

1

2023/C 123/02

Povlačenje prijave koncentracije (Predmet M.11085 – FRASERS / GO SPORT) (
  1
  )

1

2

2023/C 123/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11028 – THE HANWHA GROUP / DAEWOO SHIPBUILDING MARINE ENGINEERING) (
  1
  )

1

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 123/04 | Tečajna lista eura – 4. travnja 2023. | 4 |
| 2023/C 123/05 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 5 |
| 2023/C 123/06 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 6 |
| 2023/C 123/07 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 7 |
| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| 2023/C 123/08 | Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e) | 8 |
| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| 2023/C 123/09 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj statistici o stanovništvu i kućanstvima
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu) | 9 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2023/C 123/10 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 12 |
| 2023/C 123/11 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 13 |
| 2023/C 123/12 | Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora | 14 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 123/04

Tečajna lista eura – 4. travnja 2023.

4

2023/C 123/05

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

5

2023/C 123/06

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

6

2023/C 123/07

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

7

Europska agencija za sigurnost hrane

2023/C 123/08

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

8

Europski nadzornik za zaštitu podataka

2023/C 123/09

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj statistici o stanovništvu i kućanstvima
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

9

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2023/C 123/10

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

12

2023/C 123/11

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

13

2023/C 123/12

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

14

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 123/13 | Prethodna prijava koncentracije (predmet M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 123/14 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda za oznaku zemljopisnog podrijetla u sektoru jakih alkoholnih pića iz članka 8. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235 | 17 |
| 2023/C 123/15 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 32 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 123/13

Prethodna prijava koncentracije (predmet M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 123/14

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda za oznaku zemljopisnog podrijetla u sektoru jakih alkoholnih pića iz članka 8. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235

17

2023/C 123/15

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10997 – NB / ARDIAN / MEDIOLANUM / NEOPHARMED)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 123/01)

Dana 27. veljače 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10997. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10997. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/2

---

Povlačenje prijave koncentracije

(Predmet M.11085 – FRASERS / GO SPORT)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 123/02)

Europska komisija je 21. ožujka 2023. zaprimila prijavu (1) predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) („Uredba o koncentracijama”).

Podnositelj prijave 30. ožujka 2023. obavijestio je Komisiju da je povukao prijavu.

---

(1)  SL C 114, 29.03.2023., str. 8.

(2)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.11028 – THE HANWHA GROUP / DAEWOO SHIPBUILDING MARINE ENGINEERING)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 123/03)

Dana 31. ožujka 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11028. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11028. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/4

---

Tečajna lista eura (1)

4. travnja 2023.

(2023/C 123/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0901 |
| JPY | japanski jen | 144,94 |
| DKK | danska kruna | 7,4513 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87333 |
| SEK | švedska kruna | 11,2525 |
| CHF | švicarski franak | 0,9954 |
| ISK | islandska kruna | 149,30 |
| NOK | norveška kruna | 11,2345 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,418 |
| HUF | mađarska forinta | 376,83 |
| PLN | poljski zlot | 4,6718 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9330 |
| TRY | turska lira | 20,9609 |
| AUD | australski dolar | 1,6154 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4641 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5569 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7336 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4467 |
| KRW | južnokorejski von | 1 434,69 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,4414 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,5034 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 251,48 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8030 |
| PHP | filipinski pezo | 59,436 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,314 |
| BRL | brazilski real | 5,5121 |
| MXN | meksički pezo | 19,6561 |
| INR | indijska rupija | 89,5900 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0901

JPY

japanski jen

144,94

DKK

danska kruna

7,4513

GBP

funta sterlinga

0,87333

SEK

švedska kruna

11,2525

CHF

švicarski franak

0,9954

ISK

islandska kruna

149,30

NOK

norveška kruna

11,2345

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,418

HUF

mađarska forinta

376,83

PLN

poljski zlot

4,6718

RON

rumunjski novi leu

4,9330

TRY

turska lira

20,9609

AUD

australski dolar

1,6154

CAD

kanadski dolar

1,4641

HKD

hongkonški dolar

8,5569

NZD

novozelandski dolar

1,7336

SGD

singapurski dolar

1,4467

KRW

južnokorejski von

1 434,69

ZAR

južnoafrički rand

19,4414

CNY

kineski renminbi-juan

7,5034

IDR

indonezijska rupija

16 251,48

MYR

malezijski ringit

4,8030

PHP

filipinski pezo

59,436

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,314

BRL

brazilski real

5,5121

MXN

meksički pezo

19,6561

INR

indijska rupija

89,5900

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/5

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2023/C 123/05)

Image 1

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Luksemburg

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009 (2)., državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Luksemburg

Prigoda: stosedamdesetpeta obljetnica luksemburškog parlamenta

Opis motiva: Na lijevoj strani motiva prikazan je lik velikog vojvode Henrija, a na desnoj zgrada Zastupničkog doma. Iznad i desno od zgrade nalaze se godina „1848” i tekst „Chambre des députés”. U donjem središnjem dijelu kovanice ispisan je naziv zemlje izdavanja „LUXEMBOURG” i godina izdavanja „2023”.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada: 500 000 kovanica

Datum izdavanja: veljača 2023.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/6

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2023/C 123/06)

Image 2

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Njemačka

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009 (2)., državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Njemačka

Prigoda: serija Bundesländer (savezne zemlje) – Hamburg

Opis motiva: Na kovanici se nalazi koncertna dvorana Elbphilharmonie, najnovija znamenitost Hamburga. Impresivan i detaljan prikaz koncertne zgrade s pomorskim gradskim krajolikom u pozadini iznimno uvjerljivo dočarava saveznu zemlju Hamburg. Na unutarnjem dijelu kovanice s lijeve je strane ispisana oznaka zemlje izdavanja „D” (Njemačka), godina „2023” i oznaka odgovarajuće kovnice („A”, „D”, „F”, „G” ili „J”). S desne strane otisnuti su inicijali autora, a u donjem je dijelu natpis „HAMBURG”.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada: 30 000 000 kovanica

Datum izdavanja: siječanj 2023.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/7

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2023/C 123/07)

Image 3

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Njemačka

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009 (2)., državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Njemačka

Prigoda: 1275. obljetnica rođenja Karla Velikog (748.–814.), franačkog kralja i cara Svetog Rimskog Carstva

Opis motiva: Na kovanici su objedinjena dva suvremena elementa: osobni monogram Karla Velikog i oktogon katedrale u Aachenu, koji su vješto spojeni u jedinstveno umjetničko djelo. Snaga motiva u njegovoj je dinamičnosti i trodimenzionalnosti. U načelu je riječ je o inovativnoj počasti istaknutoj ličnosti europske povijesti. Na unutarnjem dijelu kovanice ispisano je i „KARL DER GROßE” (Karlo Veliki) na vrhu, a na dnu godina izdavanja „2023”, godine „748–814”, oznaka zemlje izdavanja „D” (Njemačka), oznaka odgovarajuće kovnice („A”, „D”, „F”, „G” ili „J”) i inicijali autora („TW”).

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada: 20 000 000 kovanica

Datum izdavanja: ožujak 2023.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

Europska agencija za sigurnost hrane

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/8

---

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

(2023/C 123/08)

Člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 (1) utvrđuje se da Upravno vijeće Europske agencije za sigurnost hrane „na prijedlog ravnatelja (...) sastavlja i objavljuje popis nadležnih organizacija koje imenuju države članice, koje mogu pomagati Agenciji, samostalno ili unutar mreže, u obavljanju njezinih zadaća.”

Prvi takav popis Upravno vijeće EFSA-e sastavilo je 19. prosinca 2006. i od tada:

| i. | redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); i |
| --- | --- |

i.

redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); i

| ii. | objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija. |
| --- | --- |

ii.

objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija.

Te su informacije dostupne na portalu EFSA-e na sljedećim poveznicama:

| i. | najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće 23. ožujka 2023 –
  https://www.efsa.europa.eu/en/events/94th-management-board-web-meeting; i |
| --- | --- |

i.

najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće 23. ožujka 2023 –

https://www.efsa.europa.eu/en/events/94th-management-board-web-meeting; i

| ii. | ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg. |
| --- | --- |

ii.

ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/en/partnersnetworks/scorg.

EFSA će ažurirati ovu obavijest, pogotovo poveznice na portale.

Dodatne informacije dostupne su na adresi: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu

---

(1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2230/2004 od 23. prosinca 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 178/2002 s obzirom na mrežu organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (SL L 379, 24.12.2004., str. 64.), s posljednjim izmjenama.

---

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/9

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj statistici o stanovništvu i kućanstvima

(2023/C 123/09)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

Europska komisija izdala je 20. siječnja 2023. Prijedlog Europskog parlamenta i Vijeća o europskoj statistici o stanovništvu i kućanstvima, izmjeni Uredbe (EZ) br. 862/2007 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 763/2008 i (EU) br. 1260/2013 (1).

Prijedlog sadrži odredbe kojima je cilj olakšati pristup dostupnim izvorima podataka kojima će se poboljšati postupci proizvodnje i opća kvaliteta društvene statistike. U tom kontekstu Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da bi se u uvodnim izjavama Prijedloga trebalo posebno upućivati na usklađenost sa zaštitnim mjerama povezanima s obradom u statističke svrhe u skladu s člankom 89. Opće uredbe o zaštiti podataka (2) i člankom 13. EUDPR-a (3). Osim toga, Prijedlogom bi se trebalo pojasniti da će se u načelu upotrebljavati i razmjenjivati samo anonimizirani ili pseudonimizirani podatci u statističke svrhe.

Visokokvalitetni statistički podatci potrebni su za podršku u osmišljavanju, provedbi i evaluaciji politika Unije, uključujući politike o temeljnim pravima. Europski nadzornik za zaštitu podataka također prepoznaje da novi inovativni pristupi mogu biti obećavajući u pogledu statistike i istraživanja. Međutim, Europski nadzornik za zaštitu podataka izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu naznake da bi se informacije koje se odnose na određene osobe mogle dobiti iz bilo kojeg izvora, uključujući digitalne tragove koji se odnose na određene osobe. Europski nadzornik za zaštitu podataka stoga smatra da bi trebalo izbrisati posljednju rečenicu članka 2. stavka 3. Prijedloga, koja se odnosi na upotrebu bilo kojeg odgovarajućeg izvora ili kombinacije izvora, uključujući digitalne tragove koji se odnose na osobu.

Osim toga, Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da je potrebno dodatno pojašnjenje u pogledu izvora i kategorija podataka kojima će se pristupati i koje će upotrebljavati države članice i Komisija (Eurostat), posebno u pogledu administrativnih izvora podataka i podataka u privatnom vlasništvu. Podatci u privatnom vlasništvu mogu biti različiti jer se podrazumijeva da obuhvaćaju veliku količinu podataka u posjedu poduzeća, uključujući podatke prikupljene putem mobilnih telefonskih evidencija, podatke o lokaciji, podatke s društvenih mreža, ali i putem interneta stvari (IoT) i pružanja digitalnih usluga. Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da prikupljanje osobnih podataka iz takvih izvora ne mora biti razmjerno ciljevima koji se nastoje ostvariti, uzimajući u obzir moguće rizike za prava i slobode ispitanika. U mjeri u kojoj se Prijedlogom nastoji osigurati pravna osnova za obradu osobnih podataka u državama članicama ili Komisiji, potrebno je pružiti jasan i sveobuhvatan pregled kategorija osobnih podataka koji se mogu obrađivati u skladu s Prijedlogom, uzimajući u obzir zahtjeve nužnosti i proporcionalnosti. Nadalje, izvori iz kojih se mogu dobiti te kategorije osobnih podataka trebali bi biti jasno navedeni u samom Prijedlogu.

Kad je riječ o prikupljanju statističkih podataka iz opsežnih informacijskih sustava u području slobode, sigurnosti i pravde, prema Europskom nadzorniku za zaštitu podataka (EDPS) treba izmijeniti članak 10. Prijedloga. Prijedlogom bi se posebno trebalo pojasniti da se statistički podatci za opsežne informacijske sustave prikupljaju (isključivo) iz središnjeg repozitorija za izvješćivanje i statistiku (CRRS). U slučaju da K

Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja činjenicu da se u Prijedlogu predviđaju testiranje i upotreba tehnologija za unapređenje zaštite privatnosti kojima se provodi tehničko smanjenje količine podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka svjestan je potencijala tehnologija za unapređenje zaštite privatnosti kao pokretača razmjene podataka, koje ujedno štite privatnost i društveno su korisne, te u potpunosti podržava upotrebu tehnologija za unapređenje zaštite privatnosti u tom kontekstu. Europski nadzornik za zaštitu podataka istodobno podsjeća na to da svaka razmjena osobnih podataka u svakom slučaju mora biti u skladu sa svim relevantnim odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i EUDPR-a, uključujući članak 89. stavak 1. Opće uredbe o zaštiti podataka i članak 13. EUDPR-a.

Naposljetku, kad je riječ o uspostavi zaštićene infrastrukture za olakšavanje takve razmjene podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka napominje da se u Prijedlogu ne navode uloge i odgovornosti Komisije (Eurostata) i nadležnih nacionalnih tijela u smislu zakonodavstva o zaštiti podataka. Iako se detaljni dogovor o osiguravanju usklađenosti sa zahtjevima u pogledu zaštite podataka može utvrditi provedbenim aktom, Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da bi uloge različitih aktera uključenih u svojstvu voditelja obrade, zajedničkog voditelja obrade ili izvršitelja obrade trebale biti jasno utvrđene u normativnom dijelu Prijedloga.

1.   UVOD

| 1. | Europska komisija („Komisija”) izdala je 20. siječnja 2023. Prijedlog o europskoj statistici o stanovništvu i kućanstvima, izmjeni Uredbe (EZ) br. 862/2007 (4) i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 763/2008 (5) i (EU) br. 1260/2013 (6) („Prijedlog”). |
| --- | --- |

1.

Europska komisija („Komisija”) izdala je 20. siječnja 2023. Prijedlog o europskoj statistici o stanovništvu i kućanstvima, izmjeni Uredbe (EZ) br. 862/2007 (4) i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 763/2008 (5) i (EU) br. 1260/2013 (6) („Prijedlog”).

| 2. | Cilj je Prijedloga olakšati pristup dostupnim izvorima podataka kojima bi se poboljšali postupci proizvodnje i opća kvaliteta društvene statistike. Također sadrži odredbe za jačanje poveznica i opće dosljednosti svih društvenih statistika EU-a koje se temelje na osobama i kućanstvima, kao i odredbe usmjerene na razvoj usklađene definicije stanovništva koja se temelji na pouzdanim statističkim konceptima za sve rezultate. Prijedlog sadržava i odredbe za daljnje usklađivanje statističkih podataka o stanovništvu i međunarodnim migracijama sa statističkim podatcima o administrativnim i pravosudnim događajima povezanima s azilom te o zakonitim i nezakonitim migracijama iz članaka 4., 5., 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 862/2007 (7). |
| --- | --- |

2.

Cilj je Prijedloga olakšati pristup dostupnim izvorima podataka kojima bi se poboljšali postupci proizvodnje i opća kvaliteta društvene statistike. Također sadrži odredbe za jačanje poveznica i opće dosljednosti svih društvenih statistika EU-a koje se temelje na osobama i kućanstvima, kao i odredbe usmjerene na razvoj usklađene definicije stanovništva koja se temelji na pouzdanim statističkim konceptima za sve rezultate. Prijedlog sadržava i odredbe za daljnje usklađivanje statističkih podataka o stanovništvu i međunarodnim migracijama sa statističkim podatcima o administrativnim i pravosudnim događajima povezanima s azilom te o zakonitim i nezakonitim migracijama iz članaka 4., 5., 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 862/2007 (7).

| 3. | EDPS donosi ovo Mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 20. siječnja 2023., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a. EDPS pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 40. Prijedloga. |
| --- | --- |

3.

EDPS donosi ovo Mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 20. siječnja 2023., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a. EDPS pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 40. Prijedloga.

5.   ZAKLJUČCI

S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:

| (1) | u uvodnu izjavu Prijedloga potrebno je uvrstiti upućivanje na usklađenost sa zaštitnim mjerama koje se odnose na obradu u statističke svrhe u skladu s člankom 89. Opće uredbe o zaštiti podataka i člankom 13. EUDPR-a |
| --- | --- |

(1)

u uvodnu izjavu Prijedloga potrebno je uvrstiti upućivanje na usklađenost sa zaštitnim mjerama koje se odnose na obradu u statističke svrhe u skladu s člankom 89. Opće uredbe o zaštiti podataka i člankom 13. EUDPR-a

| (2) | pojasniti u Prijedlogu da će se u načelu upotrebljavati i razmjenjivati samo anonimizirani ili pseudonimizirani podatci u statističke svrhe |
| --- | --- |

(2)

pojasniti u Prijedlogu da će se u načelu upotrebljavati i razmjenjivati samo anonimizirani ili pseudonimizirani podatci u statističke svrhe

| (3) | izbrisati zadnju rečenicu članka 2. stavka 3. Prijedloga, koja se odnosi na upotrebu bilo kojeg odgovarajućeg izvora ili kombinacije izvora, uključujući digitalne tragove koji se odnose na osobu |
| --- | --- |

(3)

izbrisati zadnju rečenicu članka 2. stavka 3. Prijedloga, koja se odnosi na upotrebu bilo kojeg odgovarajućeg izvora ili kombinacije izvora, uključujući digitalne tragove koji se odnose na osobu

| (4) | u mjeri u kojoj se Prijedlogom nastoji pružiti pravna osnova za obradu osobnih podataka, pružiti jasan i sveobuhvatan pregled kategorija osobnih podataka koji se mogu obrađivati te izvora iz kojih se te kategorije podataka mogu dobiti |
| --- | --- |

(4)

u mjeri u kojoj se Prijedlogom nastoji pružiti pravna osnova za obradu osobnih podataka, pružiti jasan i sveobuhvatan pregled kategorija osobnih podataka koji se mogu obrađivati te izvora iz kojih se te kategorije podataka mogu dobiti

| (5) | izmijeniti članak 10. Prijedloga i pojasniti da će se statistički podatci za opsežne informacijske sustave prikupljati isključivo iz središnjeg repozitorija za izvješćivanje i statistiku (CRRS) koji je uspostavljen relevantnim instrumentima. U slučaju da Komisija želi predvidjeti prijelazne mjere dok CRRS ne bude u potpunosti operativan, potrebno je uvesti posebne prijelazne mjere: |
| --- | --- |

(5)

izmijeniti članak 10. Prijedloga i pojasniti da će se statistički podatci za opsežne informacijske sustave prikupljati isključivo iz središnjeg repozitorija za izvješćivanje i statistiku (CRRS) koji je uspostavljen relevantnim instrumentima. U slučaju da Komisija želi predvidjeti prijelazne mjere dok CRRS ne bude u potpunosti operativan, potrebno je uvesti posebne prijelazne mjere:

| (6) | odrediti uloge Komisije i država članica u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka u odnosu na zaštićenu infrastrukturu koju treba uspostaviti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Prijedloga. |
| --- | --- |

(6)

odrediti uloge Komisije i država članica u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka u odnosu na zaštićenu infrastrukturu koju treba uspostaviti u skladu s člankom 13. stavkom 2. Prijedloga.

Bruxelles, 16. ožujka 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 31 final.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 862/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o statistici Zajednice o migracijama i međunarodnoj zaštiti i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 311/76 o izradi statistike o stranim radnicima Tekst značajan za EGP (SL L 199, 31.7.2007., str. 23.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 736/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o popisu stanovništva i stanova Tekst značajan za EGP (SL L 218, 13.8.2008., str. 14.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1260/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o europskoj demografskoj statistici Tekst značajan za EGP (SL L 330, 10.12.2013., str. 39.).

6

(7)  COM(2022) 31 final, str. 3.

7

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/12

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2023/C 123/10)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 7. prosinca 2022. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 89612 |
| Broj odluke | 224/22/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Privremeni okvir za krizne situacije – izmjena programa dodjele bespovratnih sredstava uvedenog zbog iznimno velikog povećanja cijena energije |
| Pravna osnova | Parlamentarna odluka kojom se odobrava mjera i njezin proračun, kako je utvrđeno u dokumentu Innst. 34 S (2022–2023), i uredba o upravljanju mjerom koju će donijeti Ministarstvo klime i okoliša |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Pomoći poduzećima da se prilagode većim troškovima energije i potaknuti ih na ulaganja u štednju energije i njezinu proizvodnju |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 2,8 milijardi NOK |
| Intenzitet | Do 50 % |
| Trajanje | 1. listopada 2022.–31. prosinca 2023. |
| Gospodarski sektori | Svi sektori osim industrije vađenja nafte i energetski intenzivnih industrija te poduzetnika koji obavljaju djelatnosti obuhvaćene oznakama SN 2007. 35.1 i 35.3. |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Enova SF
  Poštanska adresa:





  Postboks 5700 Torgarden |
| 7437 Trondheim |
| NORWAY |

Datum donošenja odluke

7. prosinca 2022.

Broj predmeta

89612

Broj odluke

224/22/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naziv (i/ili ime korisnika)

Privremeni okvir za krizne situacije – izmjena programa dodjele bespovratnih sredstava uvedenog zbog iznimno velikog povećanja cijena energije

Pravna osnova

Parlamentarna odluka kojom se odobrava mjera i njezin proračun, kako je utvrđeno u dokumentu Innst. 34 S (2022–2023), i uredba o upravljanju mjerom koju će donijeti Ministarstvo klime i okoliša

Vrsta mjere

Program

Cilj

Pomoći poduzećima da se prilagode većim troškovima energije i potaknuti ih na ulaganja u štednju energije i njezinu proizvodnju

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

2,8 milijardi NOK

Intenzitet

Do 50 %

Trajanje

1. listopada 2022.–31. prosinca 2023.

Gospodarski sektori

Svi sektori osim industrije vađenja nafte i energetski intenzivnih industrija te poduzetnika koji obavljaju djelatnosti obuhvaćene oznakama SN 2007. 35.1 i 35.3.

Naziv i adresa davatelja potpore

Enova SF

Poštanska adresa:

Postboks 5700 Torgarden

7437 Trondheim

NORWAY

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/13

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2023/C 123/11)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 7. prosinca 2022. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 89590 |
| Broj odluke | 219/22/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Produljenje i izmjene norveškog programa inovacija i razvoja za medije koji objavljuju novosti i aktualna događanja |
| Pravna osnova | Izmijenjena Uredba o potpori za inovacije i razvoj za medije koji objavljuju novosti i aktualna događanja |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Promicanje razvoja uredničkog sadržaja i razvoja ili uvođenja novih rješenja za proizvodnju, objavljivanje ili širenje uredničkog sadržaja, uključujući projekte kojima se širu javnost ili određene skupine stanovništva potiče na praćenje takvog sadržaja |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 30 milijuna NOK |
| Intenzitet | 40 % (75 % za male lokalne medije koji objavljuju novosti i aktualna događanja) |
| Trajanje | 1. siječnja 2023.–31. prosinca 2028. |
| Gospodarski sektori | Skupine prema klasifikaciji NACE: | J58.1 – Izdavanje knjiga, periodičnih publikacija i ostale izdavačke djelatnosti |

Datum donošenja odluke

7. prosinca 2022.

Broj predmeta

89590

Broj odluke

219/22/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naziv (i/ili ime korisnika)

Produljenje i izmjene norveškog programa inovacija i razvoja za medije koji objavljuju novosti i aktualna događanja

Pravna osnova

Izmijenjena Uredba o potpori za inovacije i razvoj za medije koji objavljuju novosti i aktualna događanja

Vrsta mjere

Program

Cilj

Promicanje razvoja uredničkog sadržaja i razvoja ili uvođenja novih rješenja za proizvodnju, objavljivanje ili širenje uredničkog sadržaja, uključujući projekte kojima se širu javnost ili određene skupine stanovništva potiče na praćenje takvog sadržaja

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

30 milijuna NOK

Intenzitet

40 % (75 % za male lokalne medije koji objavljuju novosti i aktualna događanja)

Trajanje

1. siječnja 2023.–31. prosinca 2028.

Gospodarski sektori

Skupine prema klasifikaciji NACE:

J58.1 – Izdavanje knjiga, periodičnih publikacija i ostale izdavačke djelatnosti

| | J58.1.3 – Izdavanje novina |
| --- | --- |

J58.1.3 – Izdavanje novina

| | J60.1 – Emitiranje radijskog programa |
| --- | --- |

J60.1 – Emitiranje radijskog programa

| | J60.2 – Emitiranje televizijskog programa |
| --- | --- |

J60.2 – Emitiranje televizijskog programa

| | J63.99 – Ostale informacijske uslužne djelatnosti, d. n. |
| --- | --- |

J63.99 – Ostale informacijske uslužne djelatnosti, d. n.

Naziv i adresa davatelja potpore

| The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije), Nygata 4, |
| --- |
| NO-1607 |
| FREDRIKSTAD |

The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije), Nygata 4,

NO-1607

FREDRIKSTAD

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/14

---

Državne potpore – odluka o nepodnošenju prigovora

(2023/C 123/12)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 7. prosinca 2022. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 89585 |
| Broj odluke | 220/22/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Program dodjele bespovratnih sredstava za medije koji proizvode vijesti i informativni program 2023.–2029. |
| Pravna osnova | Zakon br. 153 od 18. prosinca 2020. o gospodarskoj potpori medijima i nova uredba o dodjeli bespovratnih sredstava za medije koji proizvode vijesti i informativni program |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Raznolikost i pluralizam medija |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 400 milijuna NOK godišnje |
| Trajanje | 1. siječnja 2023.–31. prosinca 2028. |
| Gospodarski sektori | Skupine prema klasifikaciji NACE:
  J58.1.3 – Izdavanje novina |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije) |
| Nygata 4 |
| NO-1607 Fredrikstad |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

7. prosinca 2022.

Broj predmeta

89585

Broj odluke

220/22/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naziv (i/ili ime korisnika)

Program dodjele bespovratnih sredstava za medije koji proizvode vijesti i informativni program 2023.–2029.

Pravna osnova

Zakon br. 153 od 18. prosinca 2020. o gospodarskoj potpori medijima i nova uredba o dodjeli bespovratnih sredstava za medije koji proizvode vijesti i informativni program

Vrsta mjere

Program

Cilj

Raznolikost i pluralizam medija

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

400 milijuna NOK godišnje

Trajanje

1. siječnja 2023.–31. prosinca 2028.

Gospodarski sektori

Skupine prema klasifikaciji NACE:

J58.1.3 – Izdavanje novina

Naziv i adresa davatelja potpore

The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije)

Nygata 4

NO-1607 Fredrikstad

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/15

---

Prethodna prijava koncentracije

(predmet M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 123/13)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | HSBC Bank plc („HSBC”, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

HSBC Bank plc („HSBC”, Ujedinjena Kraljevina),

| — | AXA S.A. („AXA”, Francuska), |
| --- | --- |

—

AXA S.A. („AXA”, Francuska),

| — | intu Milton Keynes Limited („intu MK”, Ujedinjena Kraljevina), pod kontrolom poduzetnika Intu Shopping Centres plc (pod stečajnom upravom, „ISC”). |
| --- | --- |

—

intu Milton Keynes Limited („intu MK”, Ujedinjena Kraljevina), pod kontrolom poduzetnika Intu Shopping Centres plc (pod stečajnom upravom, „ISC”).

Poduzetnici AXA i HSBC steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom intu MK.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | HSBC, koji je dio globalne grupe HSBC, društvo je za bankarske i financijske usluge, |
| --- | --- |

—

HSBC, koji je dio globalne grupe HSBC, društvo je za bankarske i financijske usluge,

| — | AXA je globalna grupa osiguravatelja koja posluje u području životnog, zdravstvenog i ostalih oblika osiguranja te upravljanja ulaganjima, |
| --- | --- |

—

AXA je globalna grupa osiguravatelja koja posluje u području životnog, zdravstvenog i ostalih oblika osiguranja te upravljanja ulaganjima,

| — | intu MK vlasnik je trgovačkog centra Midsummer Place u gradu Milton Keynes u Ujedinjenoj Kraljevini i upravlja njime. Intu MK bit će aktivan samo u Ujedinjenoj Kraljevini i neće poslovati u EGP-u. |
| --- | --- |

—

intu MK vlasnik je trgovačkog centra Midsummer Place u gradu Milton Keynes u Ujedinjenoj Kraljevini i upravlja njime. Intu MK bit će aktivan samo u Ujedinjenoj Kraljevini i neće poslovati u EGP-u.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11027 – HSBC / AXA / INTU MILTON KEYNES

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/17

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda za oznaku zemljopisnog podrijetla u sektoru jakih alkoholnih pića iz članka 8. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235

(2023/C 123/14)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 8. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/1235 (1).

„Eau-de-vie de Cognac/Eau-de-vie des Charentes/Cognac”

EU br.: PGI-FR-02043-AM01

Poslano 10.1.2023.

1.   Izmjena

1.1.   Objašnjenje da je izmjena obuhvaćena definicijom standardne izmjene kako je navedena u članku 31. Uredbe (EU) 2019/787

Izmjenama se ne mijenjaju naziv, pravni naziv ni kategorija jakog alkoholnog pića, ne postoji rizik da se zbog njih izgubi kvaliteta, ugled ili druga svojstva jakog alkoholnog pića te one ne podrazumijevaju daljnja ograničenja za stavljanje proizvoda na tržište.

1.2.   Opis i razlozi za izmjenu

1.   Upućivanje na uredbu

Opis

Upućivanje na Uredbu (EZ) br. 110/2008 promijenjeno je u upućivanje na Uredbu (EU) 2019/787.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Promijenjena je uredba.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.   Zemljopisno područje

Opis

Zemljopisno područje izmijenjeno je i sad se opisuje korištenjem naziva općina umjesto kantona (koji se s vremenom mogu promijeniti). Ažuriranje je isključivo uredničke prirode i ne podrazumijeva izmjenu područja proizvodnje.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Izmjena je unesena jer je opis zemljopisnog područja korištenjem naziva općina trajniji.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

3.   Poljoprivredno-okolišne mjere

Opis

Dodaju se sljedeće poljoprivredno-okolišne mjere:

Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na parcelama.

Zasijana ili samonikla vegetacija između redova kontrolira se ručnim ili mehaničkim sredstvima.

Zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na rubovima vinograda.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Tijelo za zaštitu i upravljanje te je poljoprivredno-okolišne mjere uvelo u želji za ograničenjem upotrebe kemijskih herbicida u svrhu poboljšanja biološke raznolikosti parcela, čime se ispunjavaju očekivanja društva o boljoj zaštiti okoliša.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

4.   Prijelazne mjere

Opis

Brišu se prijelazne mjere koje su istekle.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Izmjena teksta

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Upućivanje na nacionalne propise

Opis

Brišu se sljedeći zastarjeli zakoni:

| — | Zakon od 20. veljače 1928. kojim se uređuje upotreba riječi „fine” u trgovini jakim alkoholnim pićima, |
| --- | --- |

—

Zakon od 20. veljače 1928. kojim se uređuje upotreba riječi „fine” u trgovini jakim alkoholnim pićima,

| — | Zakon od 4. srpnja 1934. kojim se osigurava zaštita oznaka izvornosti „Cognac” i „Armagnac”. |
| --- | --- |

—

Zakon od 4. srpnja 1934. kojim se osigurava zaštita oznaka izvornosti „Cognac” i „Armagnac”.

Dodaje se upućivanje na Dekret od 16. prosinca 2016. o označivanju jakih alkoholnih pića, njihovu sastavu te uvjetima njihove proizvodnje.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Ažuriranje propisa

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Starenje

Opis

Dodaje se kategorija starenja: „XXO” („Extra Extra Old”), koja odgovara rakijama od vina starima najmanje 14 godina.

Zbog dodavanja te kategorije mijenjaju se pravila označivanja.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Dodavanje kategorije „XXO” za rakiju od vina stariju od 14 godina u skladu je s prirodnom segmentacijom tržišta „Cognac” jer je segment vrhunske kvalitete sve razvijeniji.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

7.   Zaliha u slučaju klimatskih nepogoda

Opis

Specifikacija se mijenja kako bi se definirao koncept „pojedinačne zalihe u slučaju klimatskih nepogoda” te upravljanje njome i postupci njezina praćenja.

Ta izmjena sa sobom povlači i izmjenu zahtjeva za izvješćivanje.

Na tu zalihu ne primjenjuje se načelo o početku starenja alkohola najkasnije mjesec dana nakon završetka razdoblja destilacije.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

„Pojedinačna zaliha u slučaju klimatskih nepogoda” zaliha je na razini cijelog sektora, što omogućuje prikupljanje zaliha alkohola i njihovu upotrebu u slučaju klimatskih opasnosti koje su posljednjih godina sve češće.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Volumna alkoholna jakost

Opis

Najveća volumna alkoholna jakost rakije od vina nakon destilacije povećava se sa 72,4 % na 73,7 %.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Izmjena se unosi zbog sve viših temperatura prouzrokovanih klimatskim promjenama, koje su dovele do povećanja volumne alkoholne jakosti vina.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

9.   Glavni elementi koje treba kontrolirati

Opis

Glavni elementi koje treba kontrolirati usklađeni su na temelju izmjene koja se odnosi na zalihu u slučaju klimatskih nepogoda.

Kratak pregled razloga zbog kojih je izmjena potrebna

Izmjena teksta

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

2.   Jedinstveni dokument

2.1.   Naziv(i)

„Eau-de-vie de Cognac/Eau-de-vie des Charentes/Cognac”

2.2.   Kategorija ili kategorije jakog alkoholnog pića

| 4. | Rakija od vina |
| --- | --- |

4.

2.3.   Država podnositelj zahtjeva (države podnositelji zahtjeva)

Francuska

2.4.   Jezik na kojemu se podnosi zahtjev:

Francuski

2.5.   Opis jakog alkoholnog pića

Fizikalna, kemijska i organoleptička svojstva te posebna svojstva proizvoda u usporedbi s drugim jakim alkoholnim pićima iz iste kategorije

1.   Fizikalna i kemijska svojstva:

Pri stavljanju na tržište rakija od vina ima najmanju volumnu alkoholnu jakost od 40 %, najmanji sadržaj hlapljivih tvari od 200 grama po hektolitru čistog alkohola te najveći sadržaj metanola manji od 100 grama po hektolitru čistog alkohola.

Boja odgovara najmanjoj apsorbanciji od 0,1 pri 420 nm za optički put od 10 mm.

2.   Organoleptička svojstva:

Rakija od vina „Cognac” ima jedinstvenu uravnoteženost i aromatsku tipičnost. Njezin senzorni profil obilježen je složenošću i finoćom, a razvija se starenjem.

Najmlađa rakija od vina ima cvjetne i voćne note kao što su cvjetovi vinove loze ili bagrema, grožđe, kruške ili određeno egzotično voće. U dodiru s hrastovim drvom dobiva karakteristične note koje uključuju natruhe vanilije, kokosa ili prepečenca.

Starenje obogaćuje njezin aromatski profil i čini ga sve složenijim, uključujući note kandiranog voća, začina, drva, duhana ili sušenog voća. Te note zajedno čine složen i poseban aromatski profil koji se u literaturi opisuje kao rancio Charentais (Flanzy, 1998.).

Razvoj aroma popraćen je promjenama u okusu, zbog čega je rakija nježnija na nepcu te nastaju karakteristična zaokruženost i obujam i znatno dulji naknadni okus.

Postoje određene nijanse ovisno o području proizvodnje (cru) koje su činile osnovu zemljopisnog razgraničenja koje je proveo Coquand krajem 19. stoljeća:

| — | Na području „Grande Champagne” dobiva se rakija od vina velike finoće sa znatnom prepoznatljivošću i dugotrajnim okusom te uglavnom cvjetnim bukeom. Budući da sporo dozrijeva, ta rakija od vina zahtijeva dugo starenje u bačvama od hrastovine kako bi dosegnula punu zrelost. |
| --- | --- |

—

Na području „Grande Champagne” dobiva se rakija od vina velike finoće sa znatnom prepoznatljivošću i dugotrajnim okusom te uglavnom cvjetnim bukeom. Budući da sporo dozrijeva, ta rakija od vina zahtijeva dugo starenje u bačvama od hrastovine kako bi dosegnula punu zrelost.

| — | Rakija od vina „Petite Champagne” ima gotovo ista svojstva kao i „Grande Champagne”, ali svoju optimalnu kvalitetu doseže nakon kraćeg dozrijevanja. |
| --- | --- |

—

Rakija od vina „Petite Champagne” ima gotovo ista svojstva kao i „Grande Champagne”, ali svoju optimalnu kvalitetu doseže nakon kraćeg dozrijevanja.

| — | „Cognac”, koji se prodaje s dodatnim zemljopisnim nazivom „Fine Champagne”, ima organoleptička svojstva koja nastaju miješanjem rakije od vina „Grande Champagne” (najmanje 50 %) i „Petite Champagne”. |
| --- | --- |

—

„Cognac”, koji se prodaje s dodatnim zemljopisnim nazivom „Fine Champagne”, ima organoleptička svojstva koja nastaju miješanjem rakije od vina „Grande Champagne” (najmanje 50 %) i „Petite Champagne”.

| — | U vinogradima „Borderies” proizvodi se zaokružena, aromatična i nježna rakija od vina s mirisom ljubičice. Optimalnu kvalitetu doseže nakon kraćeg dozrijevanja od rakije od vina „Champagne”. |
| --- | --- |

—

U vinogradima „Borderies” proizvodi se zaokružena, aromatična i nježna rakija od vina s mirisom ljubičice. Optimalnu kvalitetu doseže nakon kraćeg dozrijevanja od rakije od vina „Champagne”.

| — | „Fins Bois” čini najveću vinogradarsku regiju u kojoj se proizvode podatne rakije od vina zaokružene arome, koje prilično brzo stare i imaju voćni buke koji podsjeća na prešano grožđe. |
| --- | --- |

—

„Fins Bois” čini najveću vinogradarsku regiju u kojoj se proizvode podatne rakije od vina zaokružene arome, koje prilično brzo stare i imaju voćni buke koji podsjeća na prešano grožđe.

| — | Na području „Bois” („Bons Bois”, „Bois ordinaires” i „Bois à terroirs”) proizvodi se rakija od vina s voćnim aromama koja brzo stari. |
| --- | --- |

—

Na području „Bois” („Bons Bois”, „Bois ordinaires” i „Bois à terroirs”) proizvodi se rakija od vina s voćnim aromama koja brzo stari.

Starenjem se razvija i boja rakije od vina. Boja rakije od vina u početku je svijetložuta, a s vremenom poprima zlatnožute nijanse ili čak jantarne ili nijanse mahagonija kod najstarijih rakija od vina.

Fizikalna, kemijska i organoleptička svojstva te posebna svojstva proizvoda u usporedbi s drugim jakim alkoholnim pićima iz iste kategorije

„Esprit de Cognac” ima volumnu alkoholnu jakost od 80 % do 85 %.

2.6.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Kako bi rakija od vina ispunila uvjete za kontroliranu oznaku izvornosti „Cognac”, „Eau-de-vie de Cognac” ili „Eau-de-vie des Charentes”, sve faze proizvodnje moraju se provesti na zemljopisnom području koje je prvi put razgraničeno u izmijenjenom Dekretu od 1. svibnja 1909., a obuhvaća područje sljedećih općina prema službenom zemljopisnom šifrarniku na dan 1. siječnja 2020.:

Departman Charente, općine:

| | Agris, Aigre, Ambérac, Ambleville, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Bassac, Bazac, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Berneuil, Bessac, Bessé, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brossac, Bunzac, Cellettes, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Richemont, Chillac, Claix, Cognac, Combiers, Condéon, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Édon, Les Essards, Étriac, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Houlette, L’Isle-d’Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lichères, Ligné, Lignières-Sonneville, Linars, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Luxé, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainxe-Gondeville, Mainzac, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marsac, Marthon, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montmérac, Montmoreau, Mornac, Mosnac, Moulidars, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Nabinaud, Nanclars, Nercillac, Nersac, Nonac, Oradour, Oriolles, Orival, Palluaud, Passirac, Pérignac, Pillac, Plassac-Rouffiac, Poullignac, Poursac, Pranzac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Ruelle-sur-Touvre, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d’Hiersac, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simeux, Saint-Simon, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d’Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Le Tâtre, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Tusson, Val-d’Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Verdille, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Vignolles, Moulins-sur-Tardoire, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villognon, Vindelle, Vœuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouzan, Xambes, Yviers. |
| --- | --- |

Agris, Aigre, Ambérac, Ambleville, Anais, Angeac-Champagne, Angeac-Charente, Angeduc, Angoulême, Ars, Asnières-sur-Nouère, Aubeterre-sur-Dronne, Aunac-sur-Charente, Aussac-Vadalle, Baignes-Sainte-Radegonde, Balzac, Barbezières, Barbezieux-Saint-Hilaire, Bardenac, Barret, Bassac, Bazac, Bécheresse, Bellevigne, Bellon, Berneuil, Bessac, Bessé, Birac, Blanzaguet-Saint-Cybard, Boisbreteau, Boisné-La Tude, Bonnes, Bonneuil, Bors (kanton Tude-et-Lavalette), Bors (kanton Charente-Sud), Bouëx, Bourg-Charente, Bouteville, Boutiers-Saint-Trojan, Brettes, Bréville, Brie, Brie-sous-Barbezieux, Brie-sous-Chalais, Brossac, Bunzac, Cellettes, Chadurie, Chalais, Challignac, Champagne-Vigny, Champmillon, Champniers, Chantillac, La Chapelle, Charmé, Charras, Chassors, Châteaubernard, Châteauneuf-sur-Charente, Châtignac, Chazelles, Chenon, Cherves-Richemont, Chillac, Claix, Cognac, Combiers, Condéon, Coteaux-du-Blanzacais, Coulgens, Coulonges, Courbillac, Courcôme, Courgeac, Courlac, La Couronne, Criteuil-la-Magdeleine, Curac, Deviat, Dignac, Dirac, Douzat, Ébréon, Échallat, Édon, Les Essards, Étriac, Feuillade, Fléac, Fleurac, Fontclaireau, Fontenille, Fouquebrune, Fouqueure, Foussignac, Garat, Gardes-le-Pontaroux, Genac-Bignac, Gensac-la-Pallue, Genté, Gimeux, Gond-Pontouvre, Les Gours, Grassac, Graves-Saint-Amant, Guimps, Guizengeard, Gurat, Hiersac, Houlette, L’Isle-d’Espagnac, Jarnac, Jauldes, Javrezac, Juignac, Juillac-le-Coq, Juillé, Julienne, Lachaise, Ladiville, Lagarde-sur-le-Né, Laprade, Lichères, Ligné, Lignières-Sonneville, Linars, Longré, Lonnes, Louzac-Saint-André, Lupsault, Luxé, Magnac-Lavalette-Villars, Magnac-sur-Touvre, Maine-de-Boixe, Mainxe-Gondeville, Mainzac, Mansle, Marcillac-Lanville, Mareuil, Marsac, Marthon, Médillac, Mérignac, Merpins, Mesnac, Les Métairies, Mons, Montboyer, Montignac-Charente, Montignac-le-Coq, Montmérac, Montmoreau, Mornac, Mosnac, Moulidars, Mouthiers-sur-Boëme, Mouton, Moutonneau, Nabinaud, Nanclars, Nercillac, Nersac, Nonac, Oradour, Oriolles, Orival, Palluaud, Passirac, Pérignac, Pillac, Plassac-Rouffiac, Poullignac, Poursac, Pranzac, Puymoyen, Puyréaux, Raix, Ranville-Breuillaud, Reignac, Réparsac, Rioux-Martin, Rivières, La Rochefoucauld-en-Angoumois, La Rochette, Ronsenac, Rouffiac, Rougnac, Rouillac, Roullet-Saint-Estèphe, Ruelle-sur-Touvre, Saint-Amant-de-Boixe, Saint-Amant-de-Nouère, Saint-Aulais-la-Chapelle, Saint-Avit, Saint-Bonnet, Saint-Brice, Saint-Ciers-sur-Bonnieure, Saint-Cybardeaux, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-le-Né, Saint-Fraigne, Saint-Front, Saint-Genis-d’Hiersac, Saint-Germain-de-Montbron, Saint-Groux, Saint-Laurent-de-Cognac, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Martial, Saint-Médard, Saint-Même-les-Carrières, Saint-Michel, Saint-Palais-du-Né, Saint-Preuil, Saint-Quentin-de-Chalais, Saint-Romain, Saint-Saturnin, Sainte-Sévère, Saint-Séverin, Saint-Simeux, Saint-Simon, Sainte-Souline, Saint-Sulpice-de-Cognac, Saint-Vallier, Saint-Yrieix-sur-Charente, Salles-d’Angles, Salles-de-Barbezieux, Salles-de-Villefagnan, Salles-Lavalette, Sauvignac, Segonzac, Sers, Sigogne, Sireuil, Souffrignac, Souvigné, Soyaux, Le Tâtre, Torsac, Tourriers, Touvérac, Touvre, Triac-Lautrait, Trois-Palis, Tusson, Val-d’Auge, Val-de-Bonnieure, Val des Vignes, Valence, Vars, Vaux-Lavalette, Vaux-Rouillac, Verdille, Verrières, Verteuil-sur-Charente, Vervant, Vibrac, Vignolles, Moulins-sur-Tardoire, Villebois-Lavalette, Villefagnan, Villejoubert, Villognon, Vindelle, Vœuil-et-Giget, Vouharte, Voulgézac, Vouzan, Xambes, Yviers.

Departman Charente-Maritime, općine:

| | Agudelle, Aigrefeuille-d’Aunis, Ile d’Aix, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Chartuzac, Le Château-d’Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d’Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d’Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Dœuil-sur-le-Mignon, Dolus-d’Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d’Argenteuil, L’Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d’Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Le Grand-Village-Plage, Grandjean, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d’Alleré, Guitinières, Haimps, L’Houmeau, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d’Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Essouvert, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l’Abbé-d’Arnoult, Port-d’Envaux, Port-des-Barques, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d’Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d’Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d’Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d’Angély, Saint-Jean-d’Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l’Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d’Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d’Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d’Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-La-Noue, Saint-Pierre-d’Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l’Isle, Saint-Pierre-d’Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d’Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d’Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénéfrand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves. |
| --- | --- |

Agudelle, Aigrefeuille-d’Aunis, Ile d’Aix, Allas-Bocage, Allas-Champagne, Anais, Angliers, Angoulins, Annepont, Annezay, Antezant-la-Chapelle, Arces, Archiac, Archingeay, Ardillières, Ars-en-Ré, Arthenac, Arvert, Asnières-la-Giraud, Aujac, Aulnay, Aumagne, Authon-Ébéon, Avy, Aytré, Bagnizeau, Balanzac, Ballans, Ballon, La Barde, Barzan, Bazauges, Beaugeay, Beauvais-sur-Matha, Bedenac, Belluire, Benon, Bercloux, Bernay-Saint-Martin, Berneuil, Beurlay, Bignay, Biron, Blanzac-lès-Matha, Blanzay-sur-Boutonne, Bois, Le Bois-Plage-en-Ré, Boisredon, Bords, Boresse-et-Martron, Boscamnant, Bougneau, Bouhet, Bourcefranc-le-Chapus, Bourgneuf, Boutenac-Touvent, Bran, La Brée-les-Bains, Bresdon, Breuil-la-Réorte, Breuillet, Breuil-Magné, Brie-sous-Archiac, Brie-sous-Matha, Brie-sous-Mortagne, Brives-sur-Charente, Brizambourg, La Brousse, Burie, Bussac-sur-Charente, Bussac-Forêt, Cabariot, Celles, Cercoux, Chadenac, Chaillevette, Chambon, Chamouillac, Champagnac, Champagne, Champagnolles, Champdolent, Chaniers, Chantemerle-sur-la-Soie, La Chapelle-des-Pots, Chartuzac, Le Château-d’Oléron, Châtelaillon-Plage, Chatenet, Chaunac, Le Chay, Chenac-Saint-Seurin-d’Uzet, Chepniers, Chérac, Cherbonnières, Chermignac, Chevanceaux, Chives, Cierzac, Ciré-d’Aunis, Clam, Clavette, Clérac, Clion, La Clisse, La Clotte, Coivert, Colombiers, Consac, Contré, Corignac, Corme-Écluse, Corme-Royal, La Couarde-sur-Mer, Coulonges, Courant, Courcelles, Courcerac, Courçon, Courcoury, Courpignac, Coux, Cozes, Cramchaban, Cravans, Crazannes, Cressé, Croix-Chapeau, La Croix-Comtesse, Dampierre-sur-Boutonne, La Devise, Dœuil-sur-le-Mignon, Dolus-d’Oléron, Dompierre-sur-Charente, Dompierre-sur-Mer, Le Douhet, Échebrune, Échillais, Écoyeux, Écurat, Les Éduts, Les Églises-d’Argenteuil, L’Éguille, Épargnes, Esnandes, Les Essards, Étaules, Expiremont, Fenioux, Ferrières, Fléac-sur-Seugne, Floirac, La Flotte, Fontaine-Chalendray, Fontaines-d’Ozillac, Fontcouverte, Fontenet, Forges, Le Fouilloux, Fouras, Geay, Gémozac, La Genétouze, Genouillé, Germignac, Gibourne, Le Gicq, Givrezac, Les Gonds, Gourvillette, Le Grand-Village-Plage, Grandjean, La Grève-sur-Mignon, Grézac, La Gripperie-Saint-Symphorien, Le Gua, Le Gué-d’Alleré, Guitinières, Haimps, L’Houmeau, La Jard, Jarnac-Champagne, La Jarne, La Jarrie, La Jarrie-Audouin, Jazennes, Jonzac, Juicq, Jussas, Lagord, La Laigne, Landes, Landrais, Léoville, Loire-les-Marais, Loiré-sur-Nie, Loix, Longèves, Lonzac, Lorignac, Loulay, Louzignac, Lozay, Luchat, Lussac, Lussant, Macqueville, Marennes-Hiers-Brouage, Marignac, Marsais, Marsilly, Massac, Matha, Les Mathes, Mazeray, Mazerolles, Médis, Mérignac, Meschers-sur-Gironde, Messac, Meursac, Meux, Migré, Migron, Mirambeau, Moëze, Mons, Montendre, Montguyon, Montils, Montlieu-la-Garde, Montpellier-de-Médillan, Montroy, Moragne, Mornac-sur-Seudre, Mortagne-sur-Gironde, Mortiers, Mosnac, Le Mung, Muron, Nachamps, Nancras, Nantillé, Néré, Neuillac, Neulles, Neuvicq, Neuvicq-le-Château, Nieul-lès-Saintes, Nieul-le-Virouil, Nieul-sur-Mer, Nieulle-sur-Seudre, Les Nouillers, Nuaillé-d’Aunis, Nuaillé-sur-Boutonne, Orignolles, Ozillac, Paillé, Pérignac, Périgny, Pessines, Le Pin, Essouvert, Pisany, Plassac, Plassay, Polignac, Pommiers-Moulons, Pons, Pont-l’Abbé-d’Arnoult, Port-d’Envaux, Port-des-Barques, Les Portes-en-Ré, Pouillac, Poursay-Garnaud, Préguillac, Prignac, Puilboreau, Puy-du-Lac, Puyravault, Puyrolland, Réaux sur Trèfle, Rétaud, Rivedoux-Plage, Rioux, Rochefort, La Rochelle, Romazières, Romegoux, Rouffiac, Rouffignac, Royan, Sablonceaux, Saint-Agnant, Saint-Aigulin, Saint-André-de-Lidon, Saint-Augustin, Saint-Bonnet-sur-Gironde, Saint-Bris-des-Bois, Saint-Césaire, Saint-Christophe, Saint-Ciers-Champagne, Saint-Ciers-du-Taillon, Saint-Clément-des-Baleines, Sainte-Colombe, Saint-Coutant-le-Grand, Saint-Crépin, Saint-Cyr-du-Doret, Saint-Denis-d’Oléron, Saint-Dizant-du-Bois, Saint-Dizant-du-Gua, Saint-Eugène, Saint-Félix, Saint-Fort-sur-Gironde, Saint-Froult, Sainte-Gemme, Saint-Genis-de-Saintonge, Saint-Georges-Antignac, Saint-Georges-de-Didonne, Saint-Georges-de-Longuepierre, Saint-Georges-des-Agoûts, Saint-Georges-des-Coteaux, Saint-Georges-d’Oléron, Saint-Georges-du-Bois, Saint-Germain-de-Lusignan, Saint-Germain-de-Vibrac, Saint-Germain-du-Seudre, Saint-Grégoire-d’Ardennes, Saint-Hilaire-de-Villefranche, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-d’Angély, Saint-Jean-d’Angle, Saint-Jean-de-Liversay, Saint-Julien-de-l’Escap, Saint-Just-Luzac, Saint-Laurent-de-la-Prée, Saint-Léger, Sainte-Lheurine, Saint-Loup, Saint-Maigrin, Saint-Mandé-sur-Brédoire, Saint-Mard, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martial, Saint-Martial-de-Mirambeau, Saint-Martial-de-Vitaterne, Saint-Martial-sur-Né, Saint-Martin-d’Ary, Saint-Martin-de-Coux, Saint-Martin-de-Juillers, Saint-Martin-de-Ré, Saint-Médard, Saint-Médard-d’Aunis, Sainte-Même, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Ouen-d’Aunis, Saint-Ouen-la-Thène, Saint-Palais-de-Négrignac, Saint-Palais-de-Phiolin, Saint-Palais-sur-Mer, Saint-Pardoult, Saint-Pierre-La-Noue, Saint-Pierre-d’Amilly, Saint-Pierre-de-Juillers, Saint-Pierre-de-l’Isle, Saint-Pierre-d’Oléron, Saint-Pierre-du-Palais, Saint-Porchaire, Saint-Quantin-de-Rançanne, Sainte-Radegonde, Sainte-Ramée, Saint-Rogatien, Saint-Romain-de-Benet, Saint-Saturnin-du-Bois, Saint-Sauvant, Saint-Sauveur-d’Aunis, Saint-Savinien, Saint-Seurin-de-Palenne, Saint-Sever-de-Saintonge, Saint-Séverin-sur-Boutonne, Saint-Sigismond-de-Clermont, Saint-Simon-de-Bordes, Saint-Simon-de-Pellouaille, Saint-Sorlin-de-Conac, Saint-Sornin, Sainte-Soulle, Saint-Sulpice-d’Arnoult, Saint-Sulpice-de-Royan, Saint-Thomas-de-Conac, Saint-Trojan-les-Bains, Saint-Vaize, Saint-Vivien, Saint-Xandre, Saintes, Saleignes, Salignac-de-Mirambeau, Salignac-sur-Charente, Salles-sur-Mer, Saujon, Seigné, Semillac, Semoussac, Semussac, Le Seure, Siecq, Sonnac, Soubise, Soubran, Soulignonne, Souméras, Sousmoulins, Surgères, Taillant, Taillebourg, Talmont-sur-Gironde, Tanzac, Ternant, Tesson, Thaims, Thairé, Thénac, Thézac, Thors, Le Thou, Tonnay-Boutonne, Tonnay-Charente, Torxé, Les Touches-de-Périgny, La Tremblade, Trizay, Tugéras-Saint-Maurice, La Vallée, Vanzac, Varaize, Varzay, Vaux-sur-Mer, Vénéfrand, Vergeroux, Vergné, La Vergne, Vérines, Vervant, Vibrac, Villars-en-Pons, Villars-les-Bois, La Villedieu, Villedoux, Villemorin, Villeneuve-la-Comtesse, Villexavier, Villiers-Couture, Vinax, Virollet, Virson, Voissay, Vouhé, Yves.

Departman Dordogne, općine:

| | Parcoul-Chenaud, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou. |
| --- | --- |

Parcoul-Chenaud, La Roche-Chalais, Saint Aulaye-Puymangou.

Departman Deux-Sèvres, općine:

| | Beauvoir-sur-Niort, Le Bourdet, La Foye-Monjault, Granzay-Gript, Mauzé-sur-le-Mignon, Plaine-d’Argenson, Prin-Deyrançon, La Rochénard, Val-du-Mignon, Le Vert. |
| --- | --- |

Beauvoir-sur-Niort, Le Bourdet, La Foye-Monjault, Granzay-Gript, Mauzé-sur-le-Mignon, Plaine-d’Argenson, Prin-Deyrançon, La Rochénard, Val-du-Mignon, Le Vert.

Karte zemljopisnog područja dostupne su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu (Institut national de l’origine et de la qualité – INAO).

2.7.   NUTS područje

| 1. | FR531 – Charente |
| --- | --- |

1.

FR531 – Charente

| 2. | FR532 – Charente-Maritime |
| --- | --- |

2.

FR532 – Charente-Maritime

| 3. | FR53 – Poitou-Charentes |
| --- | --- |

3.

FR53 – Poitou-Charentes

| 4. | FR533 – Deux-Sèvres |
| --- | --- |

4.

FR533 – Deux-Sèvres

| 5. | FR6 – SUD-OUEST |
| --- | --- |

5.

FR6 – SUD-OUEST

| 6. | FR5 – OUEST |
| --- | --- |

6.

FR5 – OUEST

| 7. | FR611 – Dordogne |
| --- | --- |

7.

FR611 – Dordogne

| 8. | FR – FRANCE |
| --- | --- |

8.

FR – FRANCE

2.8.   Metoda proizvodnje jakog alkoholnog pića

Vina namijenjena proizvodnji rakije od vina dobivaju se od sljedećih sorti grožđa:

| — | Colombard B, Folle Blanche B, Montils B, Sémillon B, Ugni Blanc B |
| --- | --- |

—

Colombard B, Folle Blanche B, Montils B, Sémillon B, Ugni Blanc B

| — | Folignan B, koja čini najviše 10 % upotrijebljenih sorti vinove loze. |
| --- | --- |

—

Folignan B, koja čini najviše 10 % upotrijebljenih sorti vinove loze.

a)   Gustoća sadnje

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 2 200 trsova po hektaru.

b)   Razmak

Najveći razmak između redova vinove loze je 3,50 m.

c)   Rezidba

Rezidba se obavlja svake godine. Dopuštene su sve metode rezidbe.

d)   Broj pupova po hektaru

Najveći broj pupova iznosi 80 000 po hektaru.

e)   Početak proizvodnje od mlade vinove loze

Rakija proizvedena od vina dobivenog od mlade vinove loze može dobiti kontroliranu oznaku izvornosti „Cognac” tek od druge godine nakon sadnje, koja se mora provesti do 31. srpnja.

f)   Uvela vinova loza ili vinova loza koja nedostaje

| — | Za vinograde gustoće do 2 500 trsova po hektaru u vrijeme sadnje ili nakon transformacije parcele utvrđen je postotak od 20 % uvele vinove loze ili vinove loze koja nedostaje iz članka D.645-4 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

—

Za vinograde gustoće do 2 500 trsova po hektaru u vrijeme sadnje ili nakon transformacije parcele utvrđen je postotak od 20 % uvele vinove loze ili vinove loze koja nedostaje iz članka D.645-4 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

| — | Za vinograde čija je gustoća od 2 500 do 2 900 trsova po hektaru u vrijeme sadnje ili nakon transformacije parcele utvrđen je postotak od 25 % uvele vinove loze ili vinove loze koja nedostaje iz članka D.645-4 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

—

Za vinograde čija je gustoća od 2 500 do 2 900 trsova po hektaru u vrijeme sadnje ili nakon transformacije parcele utvrđen je postotak od 25 % uvele vinove loze ili vinove loze koja nedostaje iz članka D.645-4 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

| — | Za vinograde čija gustoća premašuje 2 900 trsova po hektaru u vrijeme sadnje ili nakon transformacije utvrđen je postotak od 35 % uvele vinove loze ili vinove loze koja nedostaje iz članka D.645-4 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu. |
| --- | --- |

—

Za vinograde čija gustoća premašuje 2 900 trsova po hektaru u vrijeme sadnje ili nakon transformacije utvrđen je postotak od 35 % uvele vinove loze ili vinove loze koja nedostaje iz članka D.645-4 Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

g)   Poljoprivredno-okolišne mjere

Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na parcelama.

Zasijana ili samonikla vegetacija između redova kontrolira se ručnim ili mehaničkim sredstvima.

Najveći dopušteni godišnji prinos odgovara najvećoj količini grožđa ili istovjetnoj količini vina ili mošta po hektaru izražen u hektolitrima vina po hektaru s referentnom volumnom alkoholnom jakosti od 10 %. Ne smije premašiti gornju granicu od 160 hektolitara vina po hektaru s referentnom volumnom alkoholnom jakosti od 10 %.

Zabranjena je upotreba centrifugalnih krilnih crpki za prijenos grožđa.

Zabranjena je upotreba preše s Arhimedovim vijkom koja je poznata kao kontinuirana preša.

Zabranjene su sve metode pojačavanja.

Upotreba sumporova dioksida zabranjena je u fermentacijskim razdobljima vinifikacije.

Za vrijeme destilacije vina moraju imati najmanju volumnu alkoholnu jakost od 7 % i najveću volumnu alkoholnu jakost od 12 %. Sadržaj hlapljivih kiselina ne smije premašivati 12,25 miliekvivalenata po litri.

a)   Razdoblje destilacije

Kontroliranu oznaku izvornosti „Cognac” mogu nositi samo rakije od vina dobivene destilacijom vina iz tekuće vinske godine.

Destilacija mora biti završena do 31. ožujka u godini koja slijedi nakon berbe.

b)   Načelo destilacije

Destilacija se obavlja prema načelu destilacije u jednoj seriji uz drugu destilaciju, poznatu kao repasse ili dvostruka destilacija. Ta se metoda sastoji od slijeda dviju faza destilacije:

| — | prva destilacija (première chauffe) obuhvaća destilaciju vina koja omogućuje dobivanje destilata brouillis (sirovi destilat), |
| --- | --- |

—

prva destilacija (première chauffe) obuhvaća destilaciju vina koja omogućuje dobivanje destilata brouillis (sirovi destilat),

| — | druga destilacija (repasse ili bonne chauffe) obuhvaća destilaciju destilata brouillis koja omogućuje dobivanje rakije od vina „Cognac” nakon uklanjanja proizvoda s početka i kraja destilacije (ostaci destilacije), |
| --- | --- |

—

druga destilacija (repasse ili bonne chauffe) obuhvaća destilaciju destilata brouillis koja omogućuje dobivanje rakije od vina „Cognac” nakon uklanjanja proizvoda s početka i kraja destilacije (ostaci destilacije),

| — | ostaci iz prethodnih destilacija, koji nisu zadržani u rakiji od vina „Cognac”, mogu se tijekom prve i druge destilacije dodati vinu ili destilatu brouillis. |
| --- | --- |

—

ostaci iz prethodnih destilacija, koji nisu zadržani u rakiji od vina „Cognac”, mogu se tijekom prve i druge destilacije dodati vinu ili destilatu brouillis.

c)   Opis opreme za destilaciju

Alambic charentais (kotao za destilaciju Charente) sastoji se od kotla koji se zagrijava nad otvorenim plamenom, glave kotla, grla u obliku slova S, s predgrijačem ili bez njega, i rashladne zavojnice.

Kotao, glava kotla, grlo u obliku slova S, rashladna zavojnica i otvoreni držač alkoholometra moraju biti izrađeni od bakra.

Ukupna zapremnina kotla ne smije premašivati 30 hektolitara (uz dopušteno odstupanje od 5 %), a kapacitet punjenja ograničen je na 25 hektolitara (uz dopušteno odstupanje od 5 %) po destilaciji.

Međutim, mogu se upotrebljavati i kotlovi veće zapremnine od navedene, pod uvjetom da se upotrebljavaju isključivo za prvu destilaciju kako bi se dobio destilat brouillis, da ukupna zapremnina kotla ne premašuje 140 hektolitara (uz dopušteno odstupanje od 5 %) te da količina destiliranog vina bude najviše 120 hektolitara (uz dopušteno odstupanje od 5 %) po destilaciji.

d)   Alkoholna jakost rakije od vina

Volumna alkoholna jakost rakije od vina nakon dvostruke destilacije ne smije biti veća od 73,7 % pri 20 °C u spremniku u kojem se čuva rakija od vina proizvedena istog dana.

e)   Proizvodnja proizvoda Esprit de Cognac

Taj se proizvod proizvodi nakon dodatne destilacije druge destilacije u kotlu kako je prethodno opisano. Njegova volumna alkoholna jakost mora iznositi od 80 % do 85 %.

f)   Metoda destilacije u slučaju promjene područja proizvodnje vina (cru)

Riječ cru odnosi se na dodatni zemljopisni naziv čije je zemljopisno područje definirano u odjeljku o dodatnim zemljopisnim oznakama.

Ako se destiliraju vina s različitih područja proizvodnje (cru), ostaci druge destilacije mogu se dodati u destilat brouillis ili u vina s drugog područja samo pod sljedećim uvjetima:

| — | zadnja druga destilacija prije promjene područja proizvodnje mora se obaviti upotrebom najviše 33 % kapaciteta punjenja destilerije ako destilerija ima najmanje tri kotla, |
| --- | --- |

—

zadnja druga destilacija prije promjene područja proizvodnje mora se obaviti upotrebom najviše 33 % kapaciteta punjenja destilerije ako destilerija ima najmanje tri kotla,

| — | dodani ostaci druge destilacije ne smiju premašiti 8 % količine punjenja kotla koji se upotrebljava. |
| --- | --- |

—

dodani ostaci druge destilacije ne smiju premašiti 8 % količine punjenja kotla koji se upotrebljava.

Miješanje rakija od vina različite starosti i profila svojstvena je praksa u proizvodnji rakije od vina „Cognac”. Omogućuje dosljednu proizvodnju proizvoda s točno određenim i skladnim organoleptičkim svojstvima.

Dopuštene su samo sljedeće metode:

| — | prilagodba boje s pomoću sredstva E150a karamela (obična karamela), |
| --- | --- |

—

prilagodba boje s pomoću sredstva E150a karamela (obična karamela),

| — | zaslađivanje proizvodima iz točke 3. podtočke (a) u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 110/2008 kako bi se zaokružio okus, |
| --- | --- |

—

zaslađivanje proizvodima iz točke 3. podtočke (a) u Prilogu 1. Uredbi (EZ) br. 110/2008 kako bi se zaokružio okus,

| — | dodavanje infuzije komadića hrastova drva u toploj vodi. |
| --- | --- |

—

dodavanje infuzije komadića hrastova drva u toploj vodi.

Njihov učinak na zamućenje rakije od vina ne smije premašiti 4 % po volumenu. Zamućenje, izraženo kao % po volumenu, dobiva se izračunavanjem razlike između stvarne volumne alkoholne jakosti i bruto volumne alkoholne jakosti.

Dodavanje infuzije komadića hrastova drva tradicionalna je metoda: vrsta upotrijebljenog drva u skladu je s vrstom drva spremnika navedenom u specifikaciji, a infuzija se prema potrebi stabilizira dodavanjem rakije od vina koja odgovara konačnom proizvodu.

Rakija od vina „Cognac” kontinuirano stari isključivo u spremnicima od hrastovine.

Da bi se mogle pustiti u slobodan promet za izravnu ljudsku potrošnju, te rakije od vina moraju biti stare najmanje dvije godine. Prve dvije godine starenja moraju proteći na definiranom zemljopisnom području.

2.9.   Posebna pravila za označivanje

2.9.1.   Opća pravila

Naziv „Cognac” može se upotrebljavati bez riječi appellation contrôlée (kontrolirana oznaka) ako se ne povezuje ni s jednim dodatnim zemljopisnim nazivom.

2.9.2.   Izrazi koji se odnose na starenje

Najmanja starost otpremljenih rakija od vina „Cognac” mora odgovarati sljedećem:

| — | Compte 2 za izraze „3 Etoiles”, „Sélection”, „VS”, „De Luxe” i „Very Special” te „Millésime” |
| --- | --- |

—

Compte 2 za izraze „3 Etoiles”, „Sélection”, „VS”, „De Luxe” i „Very Special” te „Millésime”

| — | Compte 3 za izraze „supérieur”, „Cuvée Supérieure”, „Qualité Supérieure” |
| --- | --- |

—

Compte 3 za izraze „supérieur”, „Cuvée Supérieure”, „Qualité Supérieure”

| — | Compte 4 za izraze „V.S.O.P.”, „Réserve”, „Vieux”, „Rare” i „Royal” |
| --- | --- |

—

Compte 4 za izraze „V.S.O.P.”, „Réserve”, „Vieux”, „Rare” i „Royal”

| — | Compte 5 za izraze „Vieille Réserve”, „Réserve Rare” i „Réserve Royale” |
| --- | --- |

—

Compte 5 za izraze „Vieille Réserve”, „Réserve Rare” i „Réserve Royale”

| — | Compte 6 za izraze „Napoléon”, „Très Vieille Réserve”, „Très Vieux”, „Héritage”, „Très Rare”, „Excellence” i „Suprême” |
| --- | --- |

—

Compte 6 za izraze „Napoléon”, „Très Vieille Réserve”, „Très Vieux”, „Héritage”, „Très Rare”, „Excellence” i „Suprême”

| — | Compte 10 za izraze „XO”, „Hors d’âge”, „Extra”, „Ancestral”, „Ancêtre”, „Or”, „Gold” te „Impérial”„Extra Old”, „XXO”, „Extra Extra Old”. |
| --- | --- |

—

Compte 10 za izraze „XO”, „Hors d’âge”, „Extra”, „Ancestral”, „Ancêtre”, „Or”, „Gold” te „Impérial”„Extra Old”, „XXO”, „Extra Extra Old”.

| — | Izrazi „XXO” i „Extra Extra Old” posebni su izrazi koji se daju rakiji od vina staroj najmanje 14 godina. |
| --- | --- |

—

Izrazi „XXO” i „Extra Extra Old” posebni su izrazi koji se daju rakiji od vina staroj najmanje 14 godina.

Osim navedenih složenih izraza za starenje, koji odgovaraju određenoj starosti (compte), upotrebom više izraza na etiketi koji označuju istu starost ne mijenja se navedena starost.

Ako se na istoj etiketi upotrebljava više izraza za starenje koji označuju različitu starost, prednost ima onaj koji označuje najveću starost.

Upotreba izraza za starenje na etiketi i način njihova prikazivanja ne smiju zbunjivati kupce i potrošače u pogledu starosti i bitnih obilježja rakije od vina „Cognac”.

2.10.   Opis povezanosti između jakog alkoholnog pića i njegova zemljopisnog podrijetla, uključujući, prema potrebi, posebne elemente opisa proizvoda ili metode proizvodnje kojima se obrazlaže ta povezanost

Rakija od vina „Cognac” ima jedinstvenu uravnoteženost i aromatsku tipičnost koja je usklađena sa svim elementima iz specifikacije za taj naziv koji se odnose na zemljopisno podrijetlo, sorte grožđa, vinogradarske prakse, postupke proizvodnje vina, destilaciju i starenje.

1.   Opis prirodnih i ljudskih čimbenika relevantnih za povezanost s područjem

a)   Klima

Razgraničeno područje za „Cognac”, koje obuhvaća gotovo cijeli departman Charente-Maritime, velik dio departmana Charente te nekoliko općina u departmanima Dordogne i Deux-Sèvres, nalazi se na sjeveru Akvitanske zavale i graniči s Atlantskim oceanom. Na zapadu graniči s estuarijem rijeke Gironde i otocima Ré i Oléron, a na istoku, prema Angoulêmeu, s prvim obroncima Središnjeg masiva. Regijom protječe rijeka Charente s manjim pritokama Né, Antenne i Seugne.

Umjerena oceanska klima prilično je ujednačena, osim u obalnim regijama koje su sunčanije i imaju manji temperaturni raspon. Zbog blizine oceana kiša može padati u bilo kojem dijelu godine, ali obilnija je zimi. Suša je stoga rijetka, pa vinova loza ima osiguranu opskrbu vodom. Prosječna godišnja temperatura iznosi otprilike 13 °C, a zime su relativno blage. Temperature su dovoljno visoke za pravilno dozrijevanje grožđa, ali nisu toliko visoke da bi izazvalo ožegline.

b)   Vinogradi

Profesor geologije Henri Coquand (1811.–1881.) proučavao je geologiju te regije sredinom 19. stoljeća i uz pomoć kušača vina razvrstao razne podregije na temelju kvalitete rakije od vina koja se mogla proizvesti na njihovu tlu.

Njihov je rad oko 1860. doveo do razgraničenja raznih područja proizvodnje vina (cru), na temelju kojeg je donesen dekret od 13. siječnja 1938. o njihovu razgraničenju. Dodatni zemljopisni nazivi koji se upotrebljavaju za oznaku „Cognac” i dalje nose povijesne nazive: „Grande Champagne”, „Petite Champagne”, „Fine Champagne”, „Borderies”, „Fins bois” i „Bons Bois” te „Bois ordinaires” i „Bois à terroir”.

Valja napomenuti da dodatni zemljopisni naziv „Fine Champagne” ne odgovara nijednom području.

Njegova upotreba ograničena je na mješavinu rakija od vina dobivenih isključivo od dvaju dodatnih zemljopisnih naziva „Grande Champagne” i „Petite Champagne”, od čega „Grande Champagne” čini najmanje 50 % rakije od vina.

Prema studijama koje su tada provedene prevladavajuća svojstva tla za te nazive su sljedeća:

| — | „Grande Champagne” i „Petite Champagne”: prilično plitka glineno-vapnenačka tla na mekom, kredastom vapnencu iz razdoblja krede |
| --- | --- |

—

„Grande Champagne” i „Petite Champagne”: prilično plitka glineno-vapnenačka tla na mekom, kredastom vapnencu iz razdoblja krede

| — | „Borderies”: silikatno-glinena tla s kremenom koji nastaje dekarbonizacijom vapnenca |
| --- | --- |

—

„Borderies”: silikatno-glinena tla s kremenom koji nastaje dekarbonizacijom vapnenca

| — | „Fins Bois”: uglavnom se sastoji od groies (plitka, crvena, vrlo kamenita glineno-vapnenačka tla od tvrdog jurskog vapnenca), s izrazito glinenim tlima na drugim mjestima |
| --- | --- |

—

„Fins Bois”: uglavnom se sastoji od groies (plitka, crvena, vrlo kamenita glineno-vapnenačka tla od tvrdog jurskog vapnenca), s izrazito glinenim tlima na drugim mjestima

| — | „Bois” („Bons Bois”, „Bois ordinaires” i „Bois à terroirs”): pjeskovita tla na obalnim područjima, u nekima dolinama i na cijelom južnom dijelu vinogradarskog područja. Pijesak je tamo nanesen erozijom sa Središnjeg masiva. |
| --- | --- |

—

„Bois” („Bons Bois”, „Bois ordinaires” i „Bois à terroirs”): pjeskovita tla na obalnim područjima, u nekima dolinama i na cijelom južnom dijelu vinogradarskog područja. Pijesak je tamo nanesen erozijom sa Središnjeg masiva.

Vinogradi namijenjeni proizvodnji rakije od vina „Cognac” danas obuhvaćaju oko 75 000 hektara, odnosno 95 % vinograda na tom području (i oko 9 % poljoprivrednog područja razgraničene regije). Ugni Blanc je najraširenija sorta grožđa i danas čini gotovo 98 % vinove loze zasađene u regiji Cognac.

c)   Gospodarstvo regije Cognac

Gospodarstvo te regije kroz povijest se povezivalo s blagostanjem koje je donijela trgovina rakijom od vina „Cognac”, koja je dovela do razvoja brojnih povezanih profesija i industrija koje su stvorile zajednicu stručnjaka posvećenih proizvodnji i prodaji rakije od vina „Cognac”.

Poduzeća uključena u proizvodnju rakije od vina „Cognac” (oko 5 500 vinogradara, 110 profesionalnih destilatera i 300 trgovaca) čine snažnu zajednicu stručnjaka od oko 12 000 ljudi, uključujući bačvare, kotlare, poduzeća za proizvodnju stakla, kartona i pluta, tiskare, prijevozna poduzeća, vinske laboratorije te proizvođače poljoprivredne opreme.

2.   Povijesni čimbenici koji se odnose na povezanost s područjem

Zahvaljujući arheološkim istraživanjima u Charentesu pronađeni su dokazi o prvim vinogradima koji datiraju još od kraja prvog stoljeća nove ere. Osim toga, iskapanja su pokazala da je regija bila dobro opremljena poljoprivrednim zgradama, naročito za proizvodnju vina, što potvrđuje da se vino tamo proizvodilo još na vrhuncu Rimskog Carstva.

U srednjem vijeku nastalo je ozračje koje je pogodovalo međunarodnoj trgovini zahvaljujući rijeci Charente. Grad Cognac se uz skladištenje soli, koje je poznato još od 11. stoljeća, već tada povezivao s trgovinom vinom. Vina iz vinograda Poitou, koja su prevozila nizozemska plovila koja su sakupljala sol s obale Atlantskog oceana, postala su popularna u zemljama na Sjevernom moru.

Nizozemci su u 15. stoljeću odlučili destilirati vina iz regije kako bi ih bolje sačuvali. Do početka renesanse trgovina je cvjetala. Nizozemska plovila stizala su u Cognac i luke na rijeci Charente u potrazi za uglednim vinima područja „Champagne” i „Borderies”.

Dugo putovanje morem naštetilo je tim vinima s niskim sadržajem alkohola. Budući da su bili upoznati s umijećem destilacije, Nizozemci su ta vina destilirali u svojoj zemlji kako bi ih bolje sačuvali. Zvali su ih brandwijn (doslovno „izgoreno vino”), a poslije su nazvana „brandy” ili rakija od vina.

Dvostruka destilacija pojavila se početkom 15. stoljeća i omogućila je prijevoz proizvoda kao stabilne rakije koja je mnogo više koncentrirana od vina. Prvi kotlovi, koje su u Charente donijeli Nizozemci, postupno su se mijenjali. Stanovnici regije Charente ovladali su postupkom dvostruke destilacije i poboljšali njezinu tehniku.

U tom razdoblju nastale su brojne trgovačke kuće, koje su sredinom 19. stoljeća počele otpremati rakiju od vina u bocama umjesto u bačvama.

Taj novi oblik trgovine potaknuo je nastanak povezanih industrija: staklarstva (u kojem su se razvili lokalno znanje i vještine za mehanizaciju postupaka proizvodnje boca), proizvodnje sanduka i pluta te tiskarstva.

Phylloxera vastatrix, kukac iz reda jednokrilaca koji je napadao trsove tako što je sisao sok iz korijenja, pojavio se u regiji Charente oko 1875. Uništio je većinu vinograda koji se nikad nisu oporavili: do 1893. preostalo je samo 40 600 hektara u usporedbi s 280 000 prije pojave filoksere. Kao i drugdje u Europi, vinogradi regije Charente ponovno su zasađeni zahvaljujući cijepljenju na američkoj podlozi. Pojava filoksere potaknula je osnivanje odbora za vinogradarstvo 1888., koji je 1892. postao vinogradarska postaja, međustrukovna istraživačka ustanova posvećena rakiji od vina „Cognac”.

Odbor je ulagao znatne napore u istraživanje sorti. Zahvaljujući njegovu radu Ugni Blanc postao je najraširenija sorta do sredine 20. stoljeća, a pokazala se otpornijom od tradicionalnih sorti koje su se upotrebljavale prije pojave filoksere (Colombard, Folle Blanche itd.) i koje su oslabljene cijepljenjem.

Sorta Ugni Blanc bila je prvi izbor i zbog svoje produktivnosti (prinosi od 120 do 130 hektolitara po hektaru), visoke kiselosti i niskog sadržaja šećera, koja daje vino s niskim sadržajem alkohola. Izvorno potječe iz Italije, gdje je poznata kao Trebbiano Toscano, i ne raste sjevernije od regije Cognac.

3.   Povijesni čimbenici koji se odnose na ugled proizvoda

Od kraja 17. stoljeća, a naročito od sljedećeg stoljeća nadalje, organizirano je tržište te su osnovana trgovačka poduzeća kako bi se zadovoljila potražnja. U glavnim gradovima regije osnovane su trgovačke postaje (poznate kao comptoirs), uključujući i neke iz zemalja engleskog govornog područja: Martell 1715., Rémy Martin 1724., Delamain 1759., Hennessy 1765., Godet 1782., Hine 1791. i Otard 1795.

Na poticaj Napoleona III. 23. siječnja 1860. potpisan je trgovački sporazum između Francuske i Engleske, što je dovelo do rasta prodaje rakije od vina „Cognac”, koja je dosegnula vrhunac 1879. U to su vrijeme osnovana trgovačka društva Bisquit (1819.), Courvoisier (1843.), Royer (1853.), Meukow (1862.) te Camus i Hardy (1863.).

U prvoj polovini 20. stoljeća doneseno je zakonodavstvo o rakiji od vina „Cognac” kojim su utvrđeni lokalni, pošteni i dosljedni običaji:

| — | 1909.: razgraničenje zemljopisnog područja proizvodnje |
| --- | --- |

—

1909.: razgraničenje zemljopisnog područja proizvodnje

| — | 1936.: priznanje naziva „Cognac” kao kontrolirane oznake izvornosti |
| --- | --- |

—

1936.: priznanje naziva „Cognac” kao kontrolirane oznake izvornosti

| — | 1938.: razgraničenje regionalnih oznaka (cru ili zemljopisni nazivi). |
| --- | --- |

—

1938.: razgraničenje regionalnih oznaka (cru ili zemljopisni nazivi).

Za vrijeme Drugog svjetskog rata osnovan je ured za nadzor distribucije vina i rakije od vina kako bi se sačuvale zalihe rakije od vina „Cognac”. Nakon oslobođenja Francuske zamijenio ga je 1946. „Bureau National Interprofessionnel du Cognac” (BNIC), kojem je 1948. pridružena vinogradarska postaja. Vinogradari i trgovci rakijom od vina „Cognac” složili su se oko opće zadaće BNIC-a, a to je razvoj proizvoda „Cognac” te zastupanje i zaštita kolektivnih interesa stručnjaka. Uloga BNIC-a obuhvaća objavljivanje, zaštitu i promicanje oznake izvornosti „Cognac” te jačanje odnosa između trgovaca i vinogradara. Povjerena mu je i zadaća pružanja javne usluge. Kao takav, nadzire starenje, provjerava starost i kontrolira kvalitetu rakije od vina „Cognac” te izdaje potrebne izvozne certifikate.

„Cognac” je kroz povijest bio izvozni proizvod, a i danas se više od 95 % tog proizvoda konzumira izvan Francuske, u gotovo 160 zemalja. Od Dalekog istoka do Sjeverne i Južne Amerike i Europe, „Cognac” je među poznavateljima sinonim za visokokvalitetnu rakiju od vina i simbol je francuskog načina života.

4.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda

Sorte grožđa iz te regije, a naročito Ugni Blanc, iznimno su plodne i kasno dozrijevaju, što pogoduje proizvodnji destiliranih vina s malo alkohola i kiselosti, a to su ključna svojstva za konačnu kvalitetu rakije od vina „Cognac”.

Vina od kojih se proizvodi „Cognac” imaju istinsku posebnost koja se već više od sto godina dosljedno opisuje u znanstvenoj i tehničkoj literaturi.

Posebna i dosljedna značajka proizvodnje rakije od vina „Cognac” je proizvodnja vina s malo alkohola i kiselosti (Ravaz (1900.), Lafon et al. (1964.), Lurton et al. (2011.)).

Kiselost pruža prirodnu zaštitu vinu u zimskim mjesecima do destilacije, a niska alkoholna jakost omogućuje postizanje željene koncentracije vinskih aroma.

Vinogradi s manjim prinosom obično daju vina veće volumne alkoholne jakosti s nižim razinama kiselosti i dušika u grožđu. Veći prinosi mogu imati suprotan učinak: manju alkoholnu jakost i veću kiselost.

Prekomjerni prinosi pak pogoršavaju druge parametre, na primjer udio jabučne kiseline, razvoj aroma, razrjeđivanje, učestalost pojave plijesni Botrytis, koji ugrožavaju kvalitetu rakije od vina.

Taj skup parametara doveo je do definiranja optimalnog raspona prinosa, koji se mijenja svake godine ovisno o karakteristikama usjeva.

Utvrđivanjem najvećeg godišnjeg prinosa na temelju kretanja tih parametara osigurava se proizvodnja vina unutar optimalnog raspona prinosa, koja postižu idealnu ravnotežu raznih parametara kvalitete potrebnih za proizvodnju rakije od vina „Cognac”. Dakle, taj godišnji prinos je unutar optimalnog raspona, što uključuje i zalihu u slučaju klimatskih nepogoda.

Nadalje, zbog rizika od pogoršanja kvalitete vina u slučaju prekomjernog povećanja prinosa uvedene su dodatne mjere u vezi s produktivnosti vinograda, uključujući utvrđivanje gornje granice prinosa.

Aromatska kvaliteta rakije od vina uvelike ovisi o svojstvima upotrijebljenih vina.

Odabir sorti grožđa i usklađenost s posebnim pravilima za proizvodnju vina iz specifikacije proizvoda za oznaku „Cognac” omogućuju proizvodnju vina finih i nježnih aroma koje su ključne za proizvodnju visokokvalitetne rakije od vina. Vina ne smiju imati nepoželjne note, kao što je biljni karakter, višak acetaldehida (oksidirani karakter), više alkohole (težina) ili određene spojeve koji su povezani s promjenom vina za vrijeme skladištenja. Osim specifikacije, izdan je niz prilagođenih preporuka u vezi s berbom i prešanjem, fermentacijom te čuvanjem vina prije destilacije. Te se preporuke redovito ažuriraju i dijele među vinogradarima na području proizvodnje.

Stručnost u rezidbi i proizvodnji vina:

Kiselost i niska alkoholna jakost pojačavaju se metodom rezidbe koju vinogradar odabire na temelju nekoliko čimbenika:

| — | razmaka između redova vinove loze, |
| --- | --- |

—

razmaka između redova vinove loze,

| — | visine stabla i krošnje, |
| --- | --- |

—

visine stabla i krošnje,

| — | samog sustava uzgoja: tradicionalna rezidba s dugim krakom ili u obliku kordonca (uključujući visoko postavljene kordonce ili kordonce nisko povezane uz brajde). |
| --- | --- |

—

samog sustava uzgoja: tradicionalna rezidba s dugim krakom ili u obliku kordonca (uključujući visoko postavljene kordonce ili kordonce nisko povezane uz brajde).

Grožđe se odmah nakon berbe preša u tradicionalnim vodoravnim prešama ili pneumatskim prešama. Zabranjene su kontinuirane preše s Arhimedovim vijkom. Dobiveni sok odmah se fermentira. Zaslađivanje je zabranjeno.

Prešanje i fermentacija pažljivo se nadziru jer bitno utječu na konačnu kvalitetu rakije od vina. Da bi se očuvala kvaliteta buduće rakije od vina, zabranjeno je dodavati sumporov dioksid u destilirana vina dok fermentiraju.

Zbog toga je krajnji datum za destilaciju bijelih vina od kojih se dobiva „Cognac” 31. ožujka u godini koja slijedi nakon berbe kako bi se vina sačuvala.

Destilacija:

Praksa destilacije koja se provodi u regiji Cognac u skladu je s načelom destilacije u jednoj seriji uz drugu destilaciju, koja se naziva repasse ili dvostruka destilacija, u kotlu poznatom kao alambic charentais (kotao Charente), čiji su oblik, materijal, zapremnina i način zagrijavanja definirani 1936. i presudni za kvalitetu rakije od vina.

Točnije:

| — | oblik kotla pomaže u odabiru hlapljivih tvari, |
| --- | --- |

—

oblik kotla pomaže u odabiru hlapljivih tvari,

| — | zagrijavanje nad otvorenim plamenom dovodi do sinteze komplementarnih aroma kad vino dođe u dodir s dnom kotla (učinak kuhanja), |
| --- | --- |

—

zagrijavanje nad otvorenim plamenom dovodi do sinteze komplementarnih aroma kad vino dođe u dodir s dnom kotla (učinak kuhanja),

| — | dijelovi kotla koji dolaze u dodir s vinom, parama i destilatima u potpunosti su izrađeni od bakra zbog njegovih fizikalnih svojstava (kovkost, dobra toplinska provodljivost) te kemijske reaktivnosti s određenim komponentama vina. |
| --- | --- |

—

dijelovi kotla koji dolaze u dodir s vinom, parama i destilatima u potpunosti su izrađeni od bakra zbog njegovih fizikalnih svojstava (kovkost, dobra toplinska provodljivost) te kemijske reaktivnosti s određenim komponentama vina.

Takva vrsta kotla zahtijeva pažljiv postupak pri svakoj destilaciji: „rez”, kojim se destilat odvaja ovisno o volumnoj alkoholnoj jakosti i hlapljivim tvarima, tj. kojim se odvajaju srce destilata i dijelovi namijenjeni recikliranju u sljedećim destilacijama. Iz tog razloga, te zbog ograničenja kapaciteta punjenja u drugoj destilaciji, destilacija je u regiji Cognac i danas zanatski postupak koji zahtijeva veliko znanje i vještinu. Destilateri procjenjuju kad je pravo vrijeme za „rez” i kako reciklirati dijelove na temelju kvalitete vina (bogatstvo taloga, volumna alkoholna jakost, kiselost itd.) i vlastitih ciljeva kvalitete.

Svojstva rakije od vina ovisno o zemljopisnom nazivu:

Rakija od vina koja izlazi iz kotla iznimno je raznolikih analitičkih i organoleptičkih svojstava uvelike zahvaljujući njezinu podrijetlu. Ta raznolikost zahtijeva različite tehnike starenja različitog trajanja.

„Grande Champagne”:

Od „Grande Champagne” dobiva se rakija od vina velike finoće sa znatnom prepoznatljivošću i dugotrajnim okusom te uglavnom cvjetnim bukeom. Budući da sporo dozrijeva, ta rakija od vina zahtijeva dugo starenje u bačvama od hrastovine kako bi dosegnula punu zrelost.

„Petite Champagne”:

Ta rakija od vina uglavnom ima ista svojstva kao i „Grande Champagne”, ali bez iznimne finoće.

„Fine Champagne”:

„Cognac” koji se prodaje pod nazivom „Fine Champagne” ima organoleptička svojstva koja nastaju miješanjem rakije od vina „Grande Champagne” (najmanje 50 %) i „Petite Champagne”.

„Borderies”:

U tim vinogradima proizvodi se dobro zaokružena, aromatična i nježna rakija od vina s mirisom ljubičice. Optimalnu kvalitetu doseže nakon kraćeg dozrijevanja od rakije od vina „Champagne”.

„Fins Bois”:

„Fins Bois” čini najveću vinogradarsku regiju u kojoj se proizvode podatne rakije od vina zaokružene arome, koje prilično brzo stare i imaju voćni buke koji podsjeća na prešano grožđe.

„Bois” („Bons Bois”, „Bois ordinaires” i „Bois à terroirs”):

„Bons Bois” daje rakiju od vina s voćnim aromama koja brže stari.

Starenje:

Rakija od vina koja izlazi iz kotla uglavnom odražava kvalitetu vina od kojih je proizvedena.

Starenje je postupak kojim rakija od vina postiže zrelost. Drugim riječima, to je faza razvoja u kojoj su organoleptička svojstva najskladnija.

Starenje se odvija isključivo u spremnicima od hrastova drva jer je samo u takvim spremnicima moguće dozrijevanje proizvoda.

Trajanje ovisi o svojstvima rakije od vina koja stari, traženoj kvaliteti gotovog proizvoda te vrsti i starosti spremnika od hrastovine koji se upotrebljavaju za starenje.

To uključuje ekstrakciju spojeva iz hrastovine te oksidaciju i mnoge fizikalno-kemijske promjene koje su ključne za dobivanje posebnih senzornih svojstava odležane rakije od vina, uključujući boju.

Starenje rakije od vina „Cognac” postupak je za koji su zaslužni posebni klimatski uvjeti te regije te znanje i vještine razvijeni tijekom povijesti. Čim izađe iz kotla, mlada rakija od vina ostat će nekoliko godina u spremniku od hrastovine (ponekad i desetljeća) radi starenja. Tada dolazi do raznih fizikalno-kemijskih pojava: evaporacije vode i alkohola, koncentracije u razne tvari, ekstrakcije spojeva iz drva, oksidacije itd. Na te pojave utječu početna svojstva rakije od vina (na primjer, alkoholna jakost i kiselost), vrsta spremnika u kojem se čuva te fizikalna svojstva podruma u kojem se nalazi spremnik (temperatura, vlažnost i ventilacija).

U umjerenoj oceanskoj klimi zemljopisnog područja oznake „Cognac” starenje se postiže izlaganjem rakije od vina uvjetima umjerene vlažnosti i izmjenama godišnjih doba kojima se izbjegavaju ekstremi. Smještaj i konstrukcija podruma osiguravaju uravnotežene uvjete za proizvodnju meke rakije od vina i njezino uravnoteženo starenje.

Ovisno o lokalnim običajima odabire se sitnozrnata (Tronçais) ili krupnozrnata (Limousin) hrastovina – Quercus petraea (hrast kitnjak) ili Quercus robur (hrast lužnjak) – zahvaljujući njezinoj sposobnosti da potakne interakciju rakije od vina, vanjskog okoliša i hrastovine tijekom dugih razdoblja. Brojna bačvarska poduzeća koja su osnovana na tom zemljopisnom području uspjela su u bliskoj suradnji s podrumarima rakije od vina „Cognac” skupiti znanje i vještine u proizvodnji najboljih spremnika za starenje rakije od vina „Cognac”. Podrumar mora odabrati najprikladnije spremnike ovisno o početnim svojstvima mlade rakije od vina, fazi starenja i traženim kvalitativnim ciljevima.

Budući da se „Cognac” razvija u dodiru s hrastovinom i zrakom, evaporacijom postupno gubi dio vode i alkohola. Te alkoholne pare (slikovitog naziva „anđeoski dio”) odgovaraju količini od nekoliko milijuna boca godišnje i u blizini podruma hrane mikroskopsku gljivicu Torula compniacensis koja prekriva i zacrnjuje kamenje u toj regiji.

Starenje rakije od vina „Cognac” neodvojivo je povezano s umijećem miješanja koje je okosnica profesije podrumara rakije od vina „Cognac”. Poput slikara s paletom, podrumar odabire pojedine serije rakije od vina „Cognac” iz više izvora: razna područja proizvodnje vina (cru), razne starosti, rakija od vina „Cognac” koja je starjela u novim ili roux (crvenim) bačvama (u kojima se već nalazio „Cognac”), različitog podrijetla i u različitim vrstama podruma (vlažni ili suhi).

Svaka rakija od vina ima vlastita organoleptička svojstva koja odražavaju postupak starenja, a njih će pojačati svojstva drugih rakija od vina s kojima će se miješati.

Miješanje je složen postupak koji se ne može temeljiti samo na tehničkoj recepturi. Podrumar se oslanja na empirijsko znanje: poznavanje raznolikosti sirovina i prepoznatljivog karaktera oznake, iskustvo u pogledu interakcija sirovina i čimbenika starenja te vladanje potrebnim tehnikama. To zahtijeva neprekidan nadzor kušanjem i izvanredno senzorno pamćenje rakije od vina u raznim fazama proizvodnje.

Razvoj, održavanje i prenošenje tog znanja i vještina, koji zahtijevaju mnogo godina učenja od iskusnih majstora, bili su mogući zahvaljujući gustoj mreži poduzeća i razmjenama iskustava unutar zajednice stručnjaka koju čine podrumari, vinogradari, trgovci i posrednici.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-74d0b925-ab4b-432e-8c31-de7ab38499e9

---

(1)  SL L 270, 29.7.2021., str. 1.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 123/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 123/32

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 123/15)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako”

EU br.: PDO-BG-02657 — 4.2.2021.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako”

2.   Država članica ili treća zemlja

Republika Bugarska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” kiseli je mliječni proizvod koji se proizvodi u Bugarskoj od sirovog ovčjeg, kravljeg, bivoljeg ili kozjeg mlijeka ili od njihove mješavine te od simbiotske starter kulture bakterija Lactobacillicus delbrueckii ssp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus koje nisu genetski modificirane. Odlikuje se karakterističnim svježim okusom i mirisom mliječne kiseline koji nastaju djelovanjem 34 vrste aromatskih tvari (acetaldehida, acetona, etanola, diacetila, acetoina itd.) tijekom fermentacije mlijeka zbog kombiniranog djelovanja dviju navedenih bakterija. One pretvaraju laktozu u mliječnu kiselinu i male količine acetaldehida i diacetila, koji su neke od glavnih sastavnica okusa i mirisa proizvoda. Znanstvenici smatraju da su taj okus i miris posljedica nastanka hlapljivih i nehlapljivih kiselina i karbonilnih spojeva u fermentaciji. Skladna kombinacija tih tvari proizvodu daje karakterističan okus i miris.

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” veće je kiselosti od sličnih proizvoda te homogene i kremaste konzistencije.

Gotov proizvod sadržava žive bakterije mliječne kiseline:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (odstupanje – 1,0 × 106 CfU/g), |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (odstupanje – 1,0 × 106 CfU/g),

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (odstupanje – 1,0 × 107 CfU/g). |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (odstupanje – 1,0 × 107 CfU/g).

Navedene vrijednosti najmanji su udio dviju bakterija koji proizvod mora sadržavati do isteka roka valjanosti. Visok udio živih bakterija mliječne kiseline ono je po čemu se ovaj proizvod razlikuje od sličnih proizvoda.

Organoleptički i fizikalno-kemijski pokazatelji

| Pokazatelji | Svojstva i zahtjevi |
| --- | --- |
| | „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” |
| | kravlje mlijeko | ovčje mlijeko | bivolje mlijeko | kozje mlijeko | miješano kravlje i bivolje mlijeko | miješano kravlje i ovčje mlijeko |
| Organoleptička svojstva: | |
| površina | glatka, sjajna, s blago vidljivim slojem mliječne masti ili bez njega |
| boja | bijela, s naznakama kremastih tonova, ovisno o vrsti mlijeka |
| vrsta koagulata | pun i gladak; dopuštena je pojava bočne pukotine pri naginjanju ambalaže, ovisno o vrsti mlijeka i udjelu masti |
| tekstura | glatka površina, s izraženom zrnatom teksturom u ovčjem, bivoljem ili miješanom mlijeku ili bez teksture, s blagim odvajanjem mliječnog seruma ili bez odvajanja |
| konzistencija nakon rastvaranja koagulata | homogena, kremasta, s blago zrnatom teksturom u ovčjem, bivoljem ili miješanom mlijeku |
| okus i miris | izrazite, svježe note mliječne kiseline upotrijebljene vrste mlijeka i aromatska svojstva starter kultura |
| Fizikalno-kemijska svojstva: | |
| suha tvar (%)
  najmanje:






  — | za punomasno mlijeko |

Pokazatelji

Svojstva i zahtjevi

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako”

kravlje mlijeko

ovčje mlijeko

bivolje mlijeko

kozje mlijeko

miješano kravlje i bivolje mlijeko

miješano kravlje i ovčje mlijeko

Organoleptička svojstva:

površina

glatka, sjajna, s blago vidljivim slojem mliječne masti ili bez njega

boja

bijela, s naznakama kremastih tonova, ovisno o vrsti mlijeka

vrsta koagulata

pun i gladak; dopuštena je pojava bočne pukotine pri naginjanju ambalaže, ovisno o vrsti mlijeka i udjelu masti

tekstura

glatka površina, s izraženom zrnatom teksturom u ovčjem, bivoljem ili miješanom mlijeku ili bez teksture, s blagim odvajanjem mliječnog seruma ili bez odvajanja

konzistencija nakon rastvaranja koagulata

homogena, kremasta, s blago zrnatom teksturom u ovčjem, bivoljem ili miješanom mlijeku

okus i miris

izrazite, svježe note mliječne kiseline upotrijebljene vrste mlijeka i aromatska svojstva starter kultura

Fizikalno-kemijska svojstva:

suha tvar (%)

najmanje:

—

za punomasno mlijeko

| — | za djelomično obrano mlijeko |
| --- | --- |

—

za djelomično obrano mlijeko

11,8

10,3

16,5

–

16,0

–

11,0

–

13,75

–

14,25

–

udio mliječnih bjelančevina (%) najmanje:

3,2

5,2

4,2

3,0

3,6

4,10

udio masti (%)

najmanje:

| — | za mlijeko s visokim udjelom masti |
| --- | --- |

—

za mlijeko s visokim udjelom masti

| — | za punomasno mlijeko |
| --- | --- |

—

za punomasno mlijeko

| — | za djelomično obrano mlijeko |
| --- | --- |

—

za djelomično obrano mlijeko

4,5

3,6

2,0

6,5

–

7,0

–

3,0

–

5,0

5,0

kiselost u Thörnerovim stupnjevima (°T)

od 90,0 do 150,0

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Na godišnjoj razini, 80 % hrane koju dobivaju muzne životinje mora biti proizvedeno u Republici Bugarskoj, a do 20 % hrane može potjecati izvan tog zemljopisnog područja. U nepovoljnim klimatskim uvjetima životinje na tom zemljopisnom području treba dohranjivati. Daju im se samo male količine hrane za životinje proizvedene izvan zemljopisnog područja i to ne utječe na svojstva proizvoda povezana sa zemljopisnim okruženjem.

Osim hranom koju dobivaju, životinje se hrane ispašom na pašnjacima rasprostranjenima cijelom zemljom. Razdoblje ispaše traje od ožujka do studenoga. Prirodni i klimatski uvjeti u Bugarskoj pogodni su za uzgoj stoke i za cjelogodišnju hranidbu životinja mješavinom trava koje se daju svježe te kao sijeno i silaža. Zbog dugačkog razdoblja ispaše sirovo mlijeko sadržava razne minerale i vitamine. Odlikuje se karakterističnim uravnoteženim udjelom glavnih sastojaka kao što su kalij, magnezij, fosfor i kalcij te bjelančevine i vitamini (A, B, E, D i folna kiselina). Udio folne kiseline veći je u gotovom proizvodu nego u sirovom mlijeku. Bakterije Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus djeluju u simbiozi, a to olakšava fermentaciju mlijeka i povećava udio folne kiseline.

Sirovo mlijeko koje se koristi za proizvodnju proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” potječe iz Republike Bugarske. Visok udio bakterije Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus istaknuto je svojstvo tog sirovog mlijeka.

Simbiotske starter kulture nisu genetski modificirane i moraju biti proizvedene u Republici Bugarskoj.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze postupka proizvodnje proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” provode se na području Republike Bugarske.

| | 1. faza – prihvat, razvrstavanje, pročišćavanje i skladištenje sirovog mlijeka |
| --- | --- |

1. faza – prihvat, razvrstavanje, pročišćavanje i skladištenje sirovog mlijeka

| | 2. faza – standardizacija mlijeka |
| --- | --- |

2. faza – standardizacija mlijeka

| | 3. faza – homogenizacija |
| --- | --- |

3. faza – homogenizacija

| | 4. faza – pasterizacija |
| --- | --- |

4. faza – pasterizacija

| | 5. faza – hlađenje |
| --- | --- |

5. faza – hlađenje

| | 6. faza – zakiseljavanje |
| --- | --- |

6. faza – zakiseljavanje

| | 7. faza – prerada i pakiranje – proizvod se mora pakirati na predmetnom zemljopisnom području jer se fermentacija odvija u samoj ambalaži. Pakiranje je dio postupka proizvodnje i mora se odvijati u mljekari u Republici Bugarskoj u kojoj se proizvod proizvodi. U protivnom postoji rizik od promjena fizikalno-kemijskih, mikrobioloških i okusnih svojstava proizvoda. |
| --- | --- |

7. faza – prerada i pakiranje – proizvod se mora pakirati na predmetnom zemljopisnom području jer se fermentacija odvija u samoj ambalaži. Pakiranje je dio postupka proizvodnje i mora se odvijati u mljekari u Republici Bugarskoj u kojoj se proizvod proizvodi. U protivnom postoji rizik od promjena fizikalno-kemijskih, mikrobioloških i okusnih svojstava proizvoda.

| | 8. faza – fermentacija |
| --- | --- |

8. faza – fermentacija

| | 9. faza – hlađenje |
| --- | --- |

9. faza – hlađenje

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod se pakira kako je opisano u 7. fazi u spremnike izrađene od materijala namijenjenih dodiru s hranom kad je riječ o specifičnoj i ukupnoj migraciji:

| — | u plastične spremnike kapaciteta do 2 kg, |
| --- | --- |

—

u plastične spremnike kapaciteta do 2 kg,

| — | u staklene spremnike kapaciteta do 1 kg, |
| --- | --- |

—

u staklene spremnike kapaciteta do 1 kg,

| — | u keramičke spremnike kapaciteta do 1 kg. |
| --- | --- |

—

u keramičke spremnike kapaciteta do 1 kg.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se proizvodi „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” jest Republika Bugarska.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Proizvod „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” pod tim je nazivom poznat u Bugarskoj i svijetu. Bio je tema mnogih znanstvenih tekstova, događanja i publikacija. Jogurt se proizvodi u cijeloj zemlji, u domaćinstvima i industrijskim postrojenjima, primjenom tradicionalne bugarske metode. Povoljni prirodni i klimatski uvjeti u Bugarskoj pridonose razvoju bakterije mliječne kiseline Lactobacillicus delbrueckii subsp. bulgaricus koja se upotrebljava u njegovoj proizvodnji. Dr. Stamen Grigoroff 1905. je na Sveučilištu u Ženevi u jogurtu iz Bugarske otkrio štapićastu bakteriju. Mikroorganizam koji je dr. Grigoroff otkrio njemu u čast je 1907. nazvan Bacillus bulgaricus (Grigoroff), a prema Bergeyevoj klasifikaciji naziva ga se Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus (pri čemu naziv naglašava povezanost s područjem). Dobitnik Nobelove nagrade prof. Ilya Mechnikov potvrdio je otkriće dr. Grigoroffa i razvio vlastitu teoriju o starenju povezanu s proizvodom. Proizvod je otad stekao međunarodnu slavu. U Sofiji je 2005. održan međunarodni simpozij o izvornom bugarskom jogurtu.

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Relativno blaga klima s umjerenim temperaturama i umjerenom količinom vlage tipična je za Bugarsku, zemljopisno područje na kojem se proizvodi „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako”. Prosječna je godišnja temperatura u Bugarskoj od 10 °C do 14 °C, što je tipično za područja umjerene klime. Zbog povoljnih prirodnih i klimatskih uvjeta pašnjaka ima i u nizinama i na planinama, što je pogodno za proizvodnju mlijeka. Na pašnjacima i livadama rastu trave, mahunarke, žitarice i više od 2 000 vrsta bilja kao što su kokotac, poljski pelin, rusomača i druge. To bilje životinjama omogućuje uravnoteženu i raznovrsnu prehranu te utječe na kvalitetu, miris i sastav sirovog mlijeka. Ispašom životinja i dohranjivanjem hranom za životinje koja potječe iz predmetnog zemljopisnog područja povećava se udio minerala i vitamina u sirovini.

Klimatski uvjeti pridonose razvoju bakterija mliječne kiseline kao što je Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus, koja je izolirana u različitim dijelovima Bugarske. Na stranicama 9–10 svoje knjige Българското кисело мляко по света [Bugarski jogurt u svijetu] (Sofija, 2002.) dr. Todor Minkov objašnjava posebne značajke područja: „Mikroflora postoji već tisućama godina, no nije se znatno promijenila otkako je prisutna na našim prostorima te je zahvaljujući klimi uvelike sačuvala svoje genetske značajke [...]. Te su značajke preduvjet za plodnost tla regije i najaktivnije oblike mikroorganizama mliječne kiseline, u ovom slučaju Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus.” Bakterija je u Bugarskoj prirodno dostupna i može se pronaći u velikim količinama u flori i fauni te u rosi na livadnoj travi i u izvorskoj vodi. U specijaliziranom znanstvenom časopisu Scripta Scientifica Pharmaceutica (vol. 1., 2014., str. 25) navedeno je da se „Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus razmnožava samo na području današnje Bugarske [...]. U drugim dijelovima svijeta mutira i prestaje se razmnožavati nakon 1–2 fermentacije.” Ta bakterija utječe na posebna svojstva proizvoda.

5.2.   Ljudski čimbenici

Proizvodnja proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” u Bugarskoj ima stoljetnu povijest i tradiciju.

Poljoprivrednici su s vremenom unaprijedili vještine pravljenja jogurta zagrijavanjem raznih vrsta sirovog mlijeka i dodavanjem starter kulture. U članku „Традиционна технология на българското кисело мляко” [Tradicionalna tehnologija bugarskog jogurta] (Миналото [Prošlost], 2006., vol. 2., str. 48–56) etnologinja Maria Markova opisala je običaje i tradicionalne tehnologije povezane s jogurtom iz raznih dijelova Bugarske. Neki su kao starter kulturu upotrebljavali „kiselo trnje” (štapove koje su držali u mravinjacima), dok su drugi koristili rosu prikupljenu na blagdan sv. Jurja, kad je koncentracija bugarske bakterije najviša, te kore raznog drveća i bilje. Najčešća metoda fermentacije primjenjuje se i danas: u prokuhano se mlijeko dodaje mala količina jogurta napravljenog proteklih dana. Vještina odabira odgovarajuće starter kulture i stvaranja uvjeta za fermentaciju prenosi se s generacije na generaciju. U radu „Българско кисело мляко” [Bugarski jogurt] (čiji su autori viša istraživačica inženjerka Maria Kondratenko i dr., Sofija, Zemizdat, 1985., str. 28–29) navedeno je: „U našoj zemlji pastiri, domaćinstva i mali proizvođači bugarskog jogurta stoljećima upotrebljavaju prirodne kombinacije starter kultura koje su usavršene prirodnim odabirom tijekom stoljeća. Najbolje starter kulture, čija se izvrsnost uglavnom utvrđivala na temelju njihova okusa i mirisa, prenosile su se s pastira na pastira, s domaćinstva na domaćinstvo i s proizvođača na proizvođača.” Znanja i vještine povezane sa starter kulturama ključne su za postizanje okusa, mirisa i konzistencije proizvoda.

Izvorne bugarske starter kulture stvorene su u drugoj polovini 20. stoljeća u okviru prijelaza na industrijsku proizvodnju primjenom postojeće metode. Znanstveni odjel na čelu s višom istraživačicom inženjerkom Marijom Kondratenko proveo je ispitivanja kako bi utvrdio tipičan okus proizvoda i odabrao mikroorganizme koji će se upotrebljavati u proizvodnji proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako”. Tim je dvije godine prikupljao uzorke iz domaćeg jogurta i prirodnih izvora. U laboratorijskim su uvjetima izolirani, ispitani i odabrani najbolji sojevi bakterija Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus. To je bio početak industrijske proizvodnje simbiotskih starter kultura za taj proizvod.

5.3.   Svojstva proizvoda

Karakterističan svjež okus i miris mliječne kiseline kojima se odlikuje ovaj proizvod nastaju djelovanjem metabolita koji uključuju 34 vrste aromatskih tvari. One se otpuštaju u fermentaciji mlijeka zbog simbiotskog djelovanja bakterija Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus. Okus i miris proizvoda ovise o sastavu starter kulture, koja je razlog zašto se okus i miris proizvoda „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” razlikuju od jogurta proizvedenih pomoću starter kultura koje su izolirane i proizvedene izvan Bugarske.

Na stranici 61 knjige Българско кисело мляко [Bugarski jogurt] (Udruženje bugarskih mljekara, Sofija, 2003.), viša istraživačica inženjerka M. Kondratenko i inženjer prof. dr. J. Simov naveli su da bugarski simbiotski kvasci „pridonose karakterističnosti i izraženoj posebnosti izvornog bugarskog jogurta. Zahvaljujući svojem suodnosu thermophyllous streptococcus i bugarska štapićasta bakterija [Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus] mijenjaju sastav mlijeka, povećavaju njegovu hranjivu i biološku vrijednost, oblikuju njegov okus i miris te mu daju karakterističan profil. Oba mikroorganizma otpuštaju aromatske tvari čije kvantitativne kombinacije stvaraju taj izvanredni miris izvornog bugarskog jogurta”.

Proizvod je veće kiselosti te homogene i kremaste konzistencije,

a karakterističnim se svojstvima odlikuje i zbog sirovog mlijeka, kako je opisano u odjeljku 3.3. U usporedbi s drugim sličnim proizvodima za „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” karakteristično je to da se u konačnom proizvodu nalazi velik broj živih bakterija Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus, što ga čini prirodnim probiotikom.

5.4.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Prirodni i klimatski uvjeti zemljopisnog područja s umjerenim temperaturama i umjerenom količinom vlage pogodni su za razvoj bakterija mliječne kiseline karakterističnih za regionalnu mikrofloru kao što je Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Bakterije se izoliraju iz flore, faune, rose na travnjacima i izvorske vode.

Karakterističan svjež okus i miris mliječne kiseline kojim se odlikuje „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” postiže se u fermentaciji mlijeka zbog djelovanja dviju simbiotskih bakterija u bugarskim starter kulturama, Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus. Proizvod se karakterističnim svojstvima odlikuje i zbog sirovog mlijeka koje mora potjecati iz predmetnog zemljopisnog područja. Ispaša muznih životinja utječe na miris i okus sirovog mlijeka i visok udio bakterije Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus. Zbog dugačkog razdoblja ispaše sirovo mlijeko sadržava razne minerale i vitamine. Sirovo mlijeko odlikuje se karakterističnim uravnoteženim udjelom glavnih sastojaka kao što su kalij, magnezij, fosfor i kalcij te bjelančevine i vitamini (A, B, E, D i folna kiselina). Tradicija fermentiranja mlijeka s vremenom se razvila i održala u domaćinstvima. U knjizi Българското кисело мляко [Bugarski jogurt] (1938.) dr. K. Popdimitrov navodi: „[...] prednosti mikroflore u bugarskom jogurtu razvile su se zbog masovne selekcije koja se provodi za svakodnevne fermentacije mlijeka. Starter kultura obično se uzima iz najboljeg fermentiranog jogurta i time se stvara prirodan odabir mikroflore.” Ta se vještina prenosi s generacije na generaciju.

„Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako” proizvodi se upotrebom bugarskih simbiotskih starter kultura primjenom uvriježene i standardizirane metode. Time proizvod dobiva još jedno karakteristično svojstvo – velik broj živih bakterija Lactobacillicus delbrueckii subsp. bulgaricus i Streptococcus thermophilus bacteria i njihov probiotički učinak.

Sve navedeno opravdava izjavu da je „Българско кисело мляко / Bulgarsko kiselo mlyako”„plod naših klimatskih uvjeta i tradicijâ naših djedova i baka” (Българско кисело мляко [Bugarski jogurt], viša istraživačica inženjerka Maria Kondratenko i dr., str. 9).

Upućivanje na objavu specifikacije

https://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/blgarsko-kiselo-mlyako/

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---