# Europeiska unionens C 419/16 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 419 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången16 december 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 419

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången16 december 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 19–22 november 2012
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 29 E, 31.1.2013
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2012–2013Sammanträdena den 19–22 november 2012
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 29 E, 31.1.2013
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 29 E, 31.1.2013

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 november 2012 |
| 2015/C 419/01 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om genomförandet av direktiv 2008/48/EG om konsumentkreditavtal (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om social investeringspakt – som ett svar på krisen (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: vilken strategi för att främja Europas smaker (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om rapporten om genomförandet och effekten av följerättsdirektivet (2001/84/EG) (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/05 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om skuggbanksektorn (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (2012/2068(INI)) | 33 |
| 2015/C 419/08 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2011 (2012/2048(INI)) | 69 |
| | Onsdagen den 21 november 2012 |
| 2015/C 419/11 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om tjugoåttonde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2010) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om miljöpåverkan av utvinning av skiffergas och skifferolja (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om industriella, energimässiga och andra aspekter på skiffergas och skifferolja (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011 (2011/2317(INI)) | 94 |
| | Torsdagen den 22 november 2012 |
| 2015/C 419/15 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av åtta tredjeländers anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om Internationella teleunionens kommande världskonferens om internationell telekommunikation (WCIT-2012), och en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för det internationella telereglementet (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om klimatförändringskonferensen i Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen i Gaza (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om it-säkerhet och it-försvar (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om småskaligt och icke-industriellt fiske samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 Europaparlamentets resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, särskilt massavrättningarna och bloggaren Sattar Beheshtis nyligen inträffade död (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen i Burma/Myanmar, särskilt det fortsatta våldet i delstaten Rakhine (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen för migranter i Libyen (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

2015/C 419/01

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om genomförandet av direktiv 2008/48/EG om konsumentkreditavtal (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om social investeringspakt – som ett svar på krisen (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: vilken strategi för att främja Europas smaker (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om rapporten om genomförandet och effekten av följerättsdirektivet (2001/84/EG) (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/05

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om skuggbanksektorn (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (2012/2068(INI))

33

2015/C 419/08

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln Mot en verklig ekonomisk och monetär union (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2011 (2012/2048(INI))

69

Onsdagen den 21 november 2012

2015/C 419/11

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om tjugoåttonde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2010) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om miljöpåverkan av utvinning av skiffergas och skifferolja (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om industriella, energimässiga och andra aspekter på skiffergas och skifferolja (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011 (2011/2317(INI))

94

Torsdagen den 22 november 2012

2015/C 419/15

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av åtta tredjeländers anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om Internationella teleunionens kommande världskonferens om internationell telekommunikation (WCIT-2012), och en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för det internationella telereglementet (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om klimatförändringskonferensen i Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen i Gaza (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om it-säkerhet och it-försvar (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om småskaligt och icke-industriellt fiske samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 Europaparlamentets resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, särskilt massavrättningarna och bloggaren Sattar Beheshtis nyligen inträffade död (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen i Burma/Myanmar, särskilt det fortsatta våldet i delstaten Rakhine (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen för migranter i Libyen (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 november 2012 |
| 2015/C 419/31 | Europaparlamentets beslut av den 20 november 2012 om att ändra artikel 70 i Europaparlamentets arbetsordning om interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | Europaparlamentets beslut av den 20 november 2012 om ändring av artikel 181 i parlamentets arbetsordning om fullständigt förhandlingsreferat och artikel 182 om audiovisuell upptagning av förhandlingar (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

2015/C 419/31

Europaparlamentets beslut av den 20 november 2012 om att ändra artikel 70 i Europaparlamentets arbetsordning om interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

Europaparlamentets beslut av den 20 november 2012 om ändring av artikel 181 i parlamentets arbetsordning om fullständigt förhandlingsreferat och artikel 182 om audiovisuell upptagning av förhandlingar (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 20 november 2012 |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (Omarbetning) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Saluföring och användning av sprängämnesprekursorer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (KOM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av tjänstemän och tillfälligt anställda ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av tjänstemän och tillfälligt anställda i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av unionens tjänstemän och tillfälligt anställda i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen | 205 |
| 2015/C 419/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till protokollet om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 med avseende på vissa närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon | 209 |
| | Onsdagen den 21 november 2012 |
| 2015/C 419/41 | Europaparlamentets beslut av den 21 november 2012 om godkännande av utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen | 211 |
| 2015/C 419/42 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435Genomförande av de avtal som har ingåtts av EU efter förhandlingar inom ramen för artikel XXVIII i GATT 1994 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av de avtal som har ingåtts av EU efter förhandlingar inom ramen för artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring och komplettering av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (COM(2012)0115) – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om genomförande av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 och av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994, och om ändring och komplettering av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Tullkvoter för export av trä från Ryssland till EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tilldelning av tullkvoter för export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tilldelning av tullkvoter för export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen | 215 |
| 2015/C 419/46 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 och av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om ändring av bilagorna till protokollen nr 1 och nr 2 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan, Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om förvaltningen av tullkvoter på export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen samt protokollet mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om tekniska förfaringssätt enligt detta avtal (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (omarbetning) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (omarbetning) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | Torsdagen den 22 november 2012 |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Beviljande av delegerade befogenheter för antagande av vissa åtgärder vad gäller den gemensamma handelspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa förordningar om den gemensamma handelspolitiken vad gäller beviljande av delegerade befogenheter för antagande av vissa åtgärder (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av vissa förordningar om den gemensamma handelspolitiken vad gäller beviljande av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter för antagande av vissa åtgärder [ändring 1] | 249 |
| 2015/C 419/53 | Europaparlamentets ändringar antagna den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg | 301 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 20 november 2012

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (Omarbetning)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Saluföring och användning av sprängämnesprekursorer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (KOM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av tjänstemän och tillfälligt anställda ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av tjänstemän och tillfälligt anställda i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av unionens tjänstemän och tillfälligt anställda i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

205

2015/C 419/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till protokollet om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 med avseende på vissa närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon

marknadstillsyn

209

Onsdagen den 21 november 2012

2015/C 419/41

Europaparlamentets beslut av den 21 november 2012 om godkännande av utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen

211

2015/C 419/42

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435Genomförande av de avtal som har ingåtts av EU efter förhandlingar inom ramen för artikel XXVIII i GATT 1994 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av de avtal som har ingåtts av EU efter förhandlingar inom ramen för artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring och komplettering av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (COM(2012)0115) – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om genomförande av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 och av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994, och om ändring och komplettering av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Tullkvoter för export av trä från Ryssland till EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tilldelning av tullkvoter för export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tilldelning av tullkvoter för export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen

215

2015/C 419/46

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 och av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om ändring av bilagorna till protokollen nr 1 och nr 2 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan, Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om förvaltningen av tullkvoter på export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen samt protokollet mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om tekniska förfaringssätt enligt detta avtal (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (omarbetning) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (omarbetning) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

Torsdagen den 22 november 2012

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Beviljande av delegerade befogenheter för antagande av vissa åtgärder vad gäller den gemensamma handelspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa förordningar om den gemensamma handelspolitiken vad gäller beviljande av delegerade befogenheter för antagande av vissa åtgärder (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av vissa förordningar om den gemensamma handelspolitiken vad gäller beviljande av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter för antagande av vissa åtgärder [ändring 1]

och genomförandebefogenheter

249

2015/C 419/53

Europaparlamentets ändringar antagna den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg

301

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2012–2013

Sammanträdena den 19–22 november 2012

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 29 E, 31.1.2013

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Genomförande av direktivet om konsumentkrediter

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om genomförandet av direktiv 2008/48/EG om konsumentkreditavtal (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0343/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0343/2012), och av följande skäl:

| A. | Öppnandet av de nationella marknaderna för den betydande ekonomiska sektorn konsumentkrediter, en förstärkning av konkurrenskraften, åtgärder för att ta itu med skillnaderna i konsumentskyddsnivåer, undanröjande av potentiella konkurrenshinder mellan olika marknadsaktörer och en förbättring av den inre marknaden är en politisk uppgift för EU som ligger i konsumenternas och kreditgivarnas intresse. |
| --- | --- |

A.

Öppnandet av de nationella marknaderna för den betydande ekonomiska sektorn konsumentkrediter, en förstärkning av konkurrenskraften, åtgärder för att ta itu med skillnaderna i konsumentskyddsnivåer, undanröjande av potentiella konkurrenshinder mellan olika marknadsaktörer och en förbättring av den inre marknaden är en politisk uppgift för EU som ligger i konsumenternas och kreditgivarnas intresse.

| B. | Med direktivet om konsumentkreditavtal har en gemensam europeisk rättslig ram skapats för att skydda konsumenterna genom en riktad slutlig harmonisering i fem delområden med begränsat spelrum för medlemsstaterna, som särskilt kan avse olika former för genomförandet. |
| --- | --- |

B.

Med direktivet om konsumentkreditavtal har en gemensam europeisk rättslig ram skapats för att skydda konsumenterna genom en riktad slutlig harmonisering i fem delområden med begränsat spelrum för medlemsstaterna, som särskilt kan avse olika former för genomförandet.

| C. | Hinder av både rättslig och faktisk karaktär finns fortfarande. |
| --- | --- |

C.

Hinder av både rättslig och faktisk karaktär finns fortfarande.

| D. | Europaparlamentets studie av genomförandet av direktivet om konsumentkreditavtal visar att vissa nyckelbestämmelser i direktivet, t.ex. artikel 5 om förhandsinformation inför avtal, inte har medfört den avsedda enhetligheten i medlemsstaternas konsumentskyddsbestämmelser, på grund av medlemsstaternas olika tolkningar och genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets studie av genomförandet av direktivet om konsumentkreditavtal visar att vissa nyckelbestämmelser i direktivet, t.ex. artikel 5 om förhandsinformation inför avtal, inte har medfört den avsedda enhetligheten i medlemsstaternas konsumentskyddsbestämmelser, på grund av medlemsstaternas olika tolkningar och genomförandeåtgärder.

| E. | Direktivet om konsumentkreditavtal har på grund av den begränsande tidsfristen och de många och omfattande lagändringarna inte genomförts i tid eller inte helt korrekt av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Direktivet om konsumentkreditavtal har på grund av den begränsande tidsfristen och de många och omfattande lagändringarna inte genomförts i tid eller inte helt korrekt av alla medlemsstater.

| F. | Enligt statistik har det gränsöverskridande införandet av konsumentkrediter inte ökat sedan direktivet trädde i kraft, och detta kan bero på olika faktorer såsom språk, men även på de stora problemen i finanssektorn och på bristen på information till konsumenterna om deras möjligheter att få gränsöverskridande konsumentkredit och om konsumenters rättigheter när de ingår sådana avtal. |
| --- | --- |

F.

Enligt statistik har det gränsöverskridande införandet av konsumentkrediter inte ökat sedan direktivet trädde i kraft, och detta kan bero på olika faktorer såsom språk, men även på de stora problemen i finanssektorn och på bristen på information till konsumenterna om deras möjligheter att få gränsöverskridande konsumentkredit och om konsumenters rättigheter när de ingår sådana avtal.

| G. | Ett adekvat konsumentskydd inom kreditsektorn spelar en betydande roll när det gäller att uppnå finansiell stabilitet, och växelkursvolatilitet utgör en betydande risk för konsumenterna, särskilt under finanskriser. |
| --- | --- |

G.

Ett adekvat konsumentskydd inom kreditsektorn spelar en betydande roll när det gäller att uppnå finansiell stabilitet, och växelkursvolatilitet utgör en betydande risk för konsumenterna, särskilt under finanskriser.

| H. | Alltför stor utlåning i utländsk valuta till konsumenter har ökat riskerna och förlusterna för hushållen. |
| --- | --- |

H.

Alltför stor utlåning i utländsk valuta till konsumenter har ökat riskerna och förlusterna för hushållen.

| I. | Europeiska systemrisknämnden antog den 21 september 2011 en viktig rekommendation om utlåning i utländsk valuta (ESRB/2011/1). |
| --- | --- |

I.

Europeiska systemrisknämnden antog den 21 september 2011 en viktig rekommendation om utlåning i utländsk valuta (ESRB/2011/1).

| J. | Enligt artikel 27 i direktivet ska kommissionen se över vissa aspekter av direktivet, och kommission har redan beställt en förberedande studie i detta syfte. |
| --- | --- |

J.

Enligt artikel 27 i direktivet ska kommissionen se över vissa aspekter av direktivet, och kommission har redan beställt en förberedande studie i detta syfte.

| K. | Det är särskilt viktigt att Europaparlamentet hålls informerat om de mellanliggande stegen och om resultatet av översynen samt att det får möjlighet att yttra sig. |
| --- | --- |

K.

Det är särskilt viktigt att Europaparlamentet hålls informerat om de mellanliggande stegen och om resultatet av översynen samt att det får möjlighet att yttra sig.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen vid föreberedelserna inför översynen redan genomför en studie om direktivets konsekvenser för den inre marknaden och konsumentskyddet för att undersöka den exakta betydelsen när det gäller det gränsöverskridande införandet av konsumentkrediter, och värdesätter det omfattande arbete som kommissionen, de nationella lagstiftarna och kreditinstituten har gjort. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen vid föreberedelserna inför översynen redan genomför en studie om direktivets konsekvenser för den inre marknaden och konsumentskyddet för att undersöka den exakta betydelsen när det gäller det gränsöverskridande införandet av konsumentkrediter, och värdesätter det omfattande arbete som kommissionen, de nationella lagstiftarna och kreditinstituten har gjort.

| 2. | Europaparlamentet betonar att en förbättring av den gränsöverskridande konsumentkreditmarknaden skulle ge ett europeiskt mervärde genom att främja den inre marknaden. Parlamentet anser att detta kan uppnås bland annat genom bättre information till konsumenterna om deras möjligheter att få konsumentkredit i andra medlemsstater och om konsumenters rättigheter när de ingår sådana avtal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att en förbättring av den gränsöverskridande konsumentkreditmarknaden skulle ge ett europeiskt mervärde genom att främja den inre marknaden. Parlamentet anser att detta kan uppnås bland annat genom bättre information till konsumenterna om deras möjligheter att få konsumentkredit i andra medlemsstater och om konsumenters rättigheter när de ingår sådana avtal.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att nivån på den gränsöverskridande konsumentkreditupplåningen ligger på under 2 procent av den totala kreditmarknaden, varav omkring 20 procent är nätbaserad upplåning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att nivån på den gränsöverskridande konsumentkreditupplåningen ligger på under 2 procent av den totala kreditmarknaden, varav omkring 20 procent är nätbaserad upplåning.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att en av målsättningarna med direktivet var att garantera tillgången till information, vilket gynnar verksamheten på den inre marknaden, även på kreditområdet. Det finns därför ett behov att utvärdera om antalet gränsöverskridande transaktioner ökar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att en av målsättningarna med direktivet var att garantera tillgången till information, vilket gynnar verksamheten på den inre marknaden, även på kreditområdet. Det finns därför ett behov att utvärdera om antalet gränsöverskridande transaktioner ökar.

| 5. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna om förhandsinformation, bestämmelserna om förklaringar i artikel 5.6 och bestämmelserna om bedömning av kreditvärdighet i artikel 8 fyller en viktig funktion när det gäller att öka konsumenternas medvetenhet om riskerna med lån i utländsk valuta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna om förhandsinformation, bestämmelserna om förklaringar i artikel 5.6 och bestämmelserna om bedömning av kreditvärdighet i artikel 8 fyller en viktig funktion när det gäller att öka konsumenternas medvetenhet om riskerna med lån i utländsk valuta.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar ändå tillsynsmyndigheterna att kräva att finansinstituten ska ge konsumenterna personligt anpassade, fullständiga och lättförståeliga förklaringar om vilka risker lån i utländsk valuta innebär och om vilka effekterna skulle bli på avbetalningarna om det lagliga betalningsmedlet i den medlemsstat där konsumenten har sin hemvist minskade kraftigt i värde eller om den utländska räntenivån höjdes. Parlamentet anser att sådana förklaringar bör tillhandahållas innan avtal ingås. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar ändå tillsynsmyndigheterna att kräva att finansinstituten ska ge konsumenterna personligt anpassade, fullständiga och lättförståeliga förklaringar om vilka risker lån i utländsk valuta innebär och om vilka effekterna skulle bli på avbetalningarna om det lagliga betalningsmedlet i den medlemsstat där konsumenten har sin hemvist minskade kraftigt i värde eller om den utländska räntenivån höjdes. Parlamentet anser att sådana förklaringar bör tillhandahållas innan avtal ingås.

| 7. | Europaparlamentet noterar den oro som uttryckts i vissa medlemsstater över det sätt på vilket förhandsinformationen utformas för konsumenterna genom blanketten Standardiserad europeisk konsumentkreditinformation, där informationen är så pass tekniskt utformad att konsumenternas möjlighet att ta till sig och förstå informationen påverkas. Parlamentet anser att verkningsfullheten hos denna blankett bör vara en viktig aspekt vid kommissionens utvärdering av direktivets verkan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar den oro som uttryckts i vissa medlemsstater över det sätt på vilket förhandsinformationen utformas för konsumenterna genom blanketten Standardiserad europeisk konsumentkreditinformation, där informationen är så pass tekniskt utformad att konsumenternas möjlighet att ta till sig och förstå informationen påverkas. Parlamentet anser att verkningsfullheten hos denna blankett bör vara en viktig aspekt vid kommissionens utvärdering av direktivets verkan.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den granskning som kommissionen genomförde i september 2011 (”SWEEP”), då man kom fram till att det på 70 procent av de granskade finansinstitutwebbplatserna saknades såväl uppgifter i reklamen som viktiga uppgifter om krediterbjudandena samt att kostnadsuppgifterna var vilseledande. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera detta. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att bestämmelserna om representativa exempel i vissa fall inte tillämpas på avsett sätt och att det finns ett behov av förbättringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar den granskning som kommissionen genomförde i september 2011 (”SWEEP”), då man kom fram till att det på 70 procent av de granskade finansinstitutwebbplatserna saknades såväl uppgifter i reklamen som viktiga uppgifter om krediterbjudandena samt att kostnadsuppgifterna var vilseledande. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera detta. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att bestämmelserna om representativa exempel i vissa fall inte tillämpas på avsett sätt och att det finns ett behov av förbättringar.

| 9. | Europaparlamentet kräver att finansinstitutens annons- och marknadsföringsmetoder ska övervakas noggrant för att undvika vilseledande eller falsk information vid annonsering eller marknadsföring av kreditavtal. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att finansinstitutens annons- och marknadsföringsmetoder ska övervakas noggrant för att undvika vilseledande eller falsk information vid annonsering eller marknadsföring av kreditavtal.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att vissa medlemsstater har utnyttjat möjligheten att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta andra finansiella produkter, utan att detta verkar ha lett till inkonsekvenser vid tillämpningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att vissa medlemsstater har utnyttjat möjligheten att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta andra finansiella produkter, utan att detta verkar ha lett till inkonsekvenser vid tillämpningen.

| 11. | Europaparlamentet betonar att lagstadgade bestämmelser bör utgå från det som i regel förekommer, dvs. från genomsnittskonsumentens och den genomsnittliga näringsidkarens behov och inte från ett fåtal fall av missbruk om det medför att den information som ges till konsumenten blir otydligare och svårare att förstå och jämföra. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att lagstadgade bestämmelser bör utgå från det som i regel förekommer, dvs. från genomsnittskonsumentens och den genomsnittliga näringsidkarens behov och inte från ett fåtal fall av missbruk om det medför att den information som ges till konsumenten blir otydligare och svårare att förstå och jämföra.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att mer omfattande bestämmelser inte alltid innebär ett starkare konsumentskydd och att för mycket information framför allt för oerfarna konsumenter kan leda till förvirring snarare än klargörande. Den sakkunskap, hjälp och utbildning i finansiella frågor som konsumentorganisationer kan erbjuda, och deras potentiella roll när det gäller skuldsanering för hushåll som har fått problem, är enligt parlamentets mening av stor betydelse. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att mer omfattande bestämmelser inte alltid innebär ett starkare konsumentskydd och att för mycket information framför allt för oerfarna konsumenter kan leda till förvirring snarare än klargörande. Den sakkunskap, hjälp och utbildning i finansiella frågor som konsumentorganisationer kan erbjuda, och deras potentiella roll när det gäller skuldsanering för hushåll som har fått problem, är enligt parlamentets mening av stor betydelse.

| 13. | Europaparlamentet anser att konsumenterna ska ha rätt att bli informerade om kostnaderna för tilläggstjänster och om sin rätt att köpa tilläggstjänster, såsom försäkringar från alternativa leverantörer. Parlamentet anser att finansinstituten bör vara skyldiga att särskilja sådana tjänster och därmed förknippade kostnader från tjänster som avser det grundläggande lånet, och att klargöra vilka tjänster som är väsentliga för förlängningen av ett lån och vilka tjänster som låntagaren själv kan besluta att utnyttja. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att konsumenterna ska ha rätt att bli informerade om kostnaderna för tilläggstjänster och om sin rätt att köpa tilläggstjänster, såsom försäkringar från alternativa leverantörer. Parlamentet anser att finansinstituten bör vara skyldiga att särskilja sådana tjänster och därmed förknippade kostnader från tjänster som avser det grundläggande lånet, och att klargöra vilka tjänster som är väsentliga för förlängningen av ett lån och vilka tjänster som låntagaren själv kan besluta att utnyttja.

| 14. | Europaparlamentet anser att de svårigheter som kan uppstå vid utövandet av ångerrätt i samband med kombinerade avtal bör undersökas närmare. Parlamentet betonar vikten av att göra konsumenterna medvetna om att de, om de utövar sin ångerrätt i samband med avtal där leverantören direkt får summan motsvarande betalningen från långivaren genom ett biavtal, inte ska stå för avgifter, provision eller kostnader med koppling till den finansiella tjänst som tillhandahålls. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att de svårigheter som kan uppstå vid utövandet av ångerrätt i samband med kombinerade avtal bör undersökas närmare. Parlamentet betonar vikten av att göra konsumenterna medvetna om att de, om de utövar sin ångerrätt i samband med avtal där leverantören direkt får summan motsvarande betalningen från långivaren genom ett biavtal, inte ska stå för avgifter, provision eller kostnader med koppling till den finansiella tjänst som tillhandahålls.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur vanligt det är att informationskraven inte uppfylls i sådana avtal där kravet på förhandsinformation inte gäller förmedlare. En sådan utvärdering bör göras för att fastställa hur man bäst skyddar konsumenten i denna typ av situationer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur vanligt det är att informationskraven inte uppfylls i sådana avtal där kravet på förhandsinformation inte gäller förmedlare. En sådan utvärdering bör göras för att fastställa hur man bäst skyddar konsumenten i denna typ av situationer.

| 16. | Europaparlamentet anser att de komplicerade bestämmelserna om förtidsåterbetalning behöver ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att de komplicerade bestämmelserna om förtidsåterbetalning behöver ägnas särskild uppmärksamhet.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att konsumenterna inför ränteändringar bör få information tillräckligt lång tid i förväg för att hinna undersöka marknaden och byta kreditgivare innan ränteändringen träder i kraft. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att konsumenterna inför ränteändringar bör få information tillräckligt lång tid i förväg för att hinna undersöka marknaden och byta kreditgivare innan ränteändringen träder i kraft.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att det finns ett behov att klargöra vad ett ”representativt exempel” är. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att det finns ett behov att klargöra vad ett ”representativt exempel” är.

| 19. | Europaparlamentet betonar att en konsekvent beräkning av den effektiva räntan bör säkerställas, att tvetydiga bestämmelser bör förtydligas och att samstämdhet med alla andra rättsliga instrument bör uppnås. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att en konsekvent beräkning av den effektiva räntan bör säkerställas, att tvetydiga bestämmelser bör förtydligas och att samstämdhet med alla andra rättsliga instrument bör uppnås.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella tillsynsorganen ges alla de befogenheter och resurser som krävs för att de ska kunna utföra sina uppdrag. De nationella tillsynsorganen uppmanas att effektivt kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i direktivet och att genomdriva dessa. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella tillsynsorganen ges alla de befogenheter och resurser som krävs för att de ska kunna utföra sina uppdrag. De nationella tillsynsorganen uppmanas att effektivt kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i direktivet och att genomdriva dessa.

| 21. | Europaparlamentet betonar att man när man i framtiden bestämmer hur lång tid införlivandet av ett direktiv får ta bör ta större hänsyn till sådana ändringar i den nationella lagstiftningen som införlivandeprocessen innebär. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att man när man i framtiden bestämmer hur lång tid införlivandet av ett direktiv får ta bör ta större hänsyn till sådana ändringar i den nationella lagstiftningen som införlivandeprocessen innebär.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvidga den befintliga konsumentskyddsnivån så att den kommer att omfatta lån, inklusive kortfristiga lån, som ges via internet, sms eller andra distanskommunikationsmedier och där lånesumman understiger tröskelvärdet på 200 euro. Lån av denna typ blir allt vanligare på konsumentkreditmarknaden men ingår i nuläget inte i direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvidga den befintliga konsumentskyddsnivån så att den kommer att omfatta lån, inklusive kortfristiga lån, som ges via internet, sms eller andra distanskommunikationsmedier och där lånesumman understiger tröskelvärdet på 200 euro. Lån av denna typ blir allt vanligare på konsumentkreditmarknaden men ingår i nuläget inte i direktivets tillämpningsområde.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det för närvarande inte finns någon anledning att se över direktivet, och att man snarare först bör se till att direktivet införlivas och genomförs på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att det för närvarande inte finns någon anledning att se över direktivet, och att man snarare först bör se till att direktivet införlivas och genomförs på ett korrekt sätt.

| 24. | I syfte att se till att direktivet införlivas till fullo och på ett korrekt sätt anser Europaparlamentet att de faktiska och praktiska konsekvenserna bör utvärderas innan kommissionen föreslår eventuella nödvändiga ändringar. Kommissionen uppmanas att lägga fram en utvärderingsrapport för parlamentet och rådet om genomförandet av direktivet och en fullständig utvärdering av dess inverkan på konsumentskyddet, med beaktande av konsekvenserna av den finansiella krisen och EU:s nya rättsliga ram för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

24.

I syfte att se till att direktivet införlivas till fullo och på ett korrekt sätt anser Europaparlamentet att de faktiska och praktiska konsekvenserna bör utvärderas innan kommissionen föreslår eventuella nödvändiga ändringar. Kommissionen uppmanas att lägga fram en utvärderingsrapport för parlamentet och rådet om genomförandet av direktivet och en fullständig utvärdering av dess inverkan på konsumentskyddet, med beaktande av konsekvenserna av den finansiella krisen och EU:s nya rättsliga ram för finansiella tjänster.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Social investeringspakt

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om social investeringspakt – som ett svar på krisen (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 5, 6, 9, 147, 149, 151 och 153, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 5, 6, 9, 147, 149, 151 och 153,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682), och parlamentets resolution av den 26 oktober 2011 (1) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2010”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning” (COM(2010)0682), och parlamentets resolution av den 26 oktober 2011 (1) om detta meddelande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011 om årlig tillväxtöversikt 2012 (COM(2011)0815), och tillhörande utkast till gemensam sysselsättningsrapport, samt parlamentets resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten för 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011 om årlig tillväxtöversikt 2012 (COM(2011)0815), och tillhörande utkast till gemensam sysselsättningsrapport, samt parlamentets resolution av den 15 februari 2012 om sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten för 2012 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 april 2012 med titeln ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning” (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (COM(2008)0639), och parlamentets resolution av den 6 maj 2009 (3) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (COM(2008)0639), och parlamentets resolution av den 6 maj 2009 (3) om detta meddelande,

| — | med beaktande av Eurostats undersökning från januari 2012 och Eurostats pressmeddelande av den 8 februari 2012 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats undersökning från januari 2012 och Eurostats pressmeddelande av den 8 februari 2012 (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758), samt yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (5) och parlamentets resolution av den 15 november 2011 (6) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758), samt yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (5) och parlamentets resolution av den 15 november 2011 (6) om detta meddelande,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008”En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa” (COM(2008)0412), och parlamentets resolution av den 6 maj 2009 (8) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008”En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa” (COM(2008)0412), och parlamentets resolution av den 6 maj 2009 (8) om detta meddelande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (COM(2009)0545), och parlamentets resolution av den 20 maj 2010 (9) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om långsiktigt hållbara offentliga finanser för ekonomisk återhämtning (COM(2009)0545), och parlamentets resolution av den 20 maj 2010 (9) om detta meddelande,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juni 2010, om nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (COM(2010)0296), och parlamentets resolution av den 8 juni 2011 (10) om detta meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 juni 2010, om nya insatser för bättre EU-samarbete inom yrkesutbildning för att stödja Europa 2020-strategin (COM(2010)0296), och parlamentets resolution av den 8 juni 2011 (10) om detta meddelande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om rörlighet och integrering av personer med funktionsnedsättning och EU:s handikappstrategi 2010–2020 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om insatser till förmån för elever som lämnar skolan i förtid (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om insatser till förmån för elever som lämnar skolan i förtid (12),

| — | med beaktande av Bryggekommunikén om ett utökat europeiskt samarbete inom den yrkesinriktade utbildningen under perioden 2011–2020, som antogs den 7 december 2010 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bryggekommunikén om ett utökat europeiskt samarbete inom den yrkesinriktade utbildningen under perioden 2011–2020, som antogs den 7 december 2010 (13),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Progress Towards the Common European Objectives in Education and Training” (SEK(2011)0526), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Progress Towards the Common European Objectives in Education and Training” (SEK(2011)0526),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomars tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om att främja ungdomars tillträde till arbetsmarknaden och stärka den rättsliga ställningen för praktikanter och lärlingar (14),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609),

| — | med beaktande av de fem förordningar och det direktiv som nyligen antogs om ekonomisk styrning på EU-nivå (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem förordningar och det direktiv som nyligen antogs om ekonomisk styrning på EU-nivå (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011 om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011 om initiativet Bättre möjligheter för unga (COM(2011)0933),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011 om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2011 om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (COM(2011)0398),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0263/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0263/2012), och av följande skäl:

| A. | Den rådande ekonomiska och finansiella krisen kommer att få långvariga effekter, inte bara på den ekonomiska tillväxten, utan även på sysselsättningsgraden, fattigdomsnivån och den sociala utestängningen, de offentliga besparingarna och kvantiteten och kvaliteten på sociala investeringar i Europa. |
| --- | --- |

A.

Den rådande ekonomiska och finansiella krisen kommer att få långvariga effekter, inte bara på den ekonomiska tillväxten, utan även på sysselsättningsgraden, fattigdomsnivån och den sociala utestängningen, de offentliga besparingarna och kvantiteten och kvaliteten på sociala investeringar i Europa.

| B. | Den offentliga sektorn under de senaste åren tagit stora lån och, för att förhindra en alltför stor skuldsättning, har majoriteten av de senaste åtgärderna för att hantera krisen främst baserats på kortsiktiga målsättningar som varit inriktade på att återställa stabiliteten i de offentliga finanserna, vilket också är nödvändiga åtgärder för att skydda vår ekonomi. Dessa åtstramningsåtgärder och budgetkonsolideringar bör kombineras med en omfattande och långtgående investeringsstrategi för hållbar tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och konkurrenskraft samt med social styrning, vilket skulle ge en effektiv mekanism för övervakning och kontroll av de sysselsättningsrelaterade och sociala målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

B.

Den offentliga sektorn under de senaste åren tagit stora lån och, för att förhindra en alltför stor skuldsättning, har majoriteten av de senaste åtgärderna för att hantera krisen främst baserats på kortsiktiga målsättningar som varit inriktade på att återställa stabiliteten i de offentliga finanserna, vilket också är nödvändiga åtgärder för att skydda vår ekonomi. Dessa åtstramningsåtgärder och budgetkonsolideringar bör kombineras med en omfattande och långtgående investeringsstrategi för hållbar tillväxt, sysselsättning, social sammanhållning och konkurrenskraft samt med social styrning, vilket skulle ge en effektiv mekanism för övervakning och kontroll av de sysselsättningsrelaterade och sociala målen i Europa 2020-strategin.

| C. | Lissabonstrategin och den europeiska sysselsättningsstrategin har inte gett de resultat som önskades, och Europa 2020-strategins framgång är oviss och kräver mycket större engagemang från medlemsstaterna och EU:s institutioner i form av åtgärder som främjar konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

C.

Lissabonstrategin och den europeiska sysselsättningsstrategin har inte gett de resultat som önskades, och Europa 2020-strategins framgång är oviss och kräver mycket större engagemang från medlemsstaterna och EU:s institutioner i form av åtgärder som främjar konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning.

| D. | Den nyligen publicerade årliga tillväxtöversikten och den gemensamma sysselsättningsrapporten visade att tillräckliga framsteg inte har gjorts mot budgetkonsolidering och att ett flertal av medlemsstaterna inte tagit tillräcklig hänsyn till de sociala, sysselsättningsrelaterade och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin eftersom budgetkonsolidering har högsta prioritet. |
| --- | --- |

D.

Den nyligen publicerade årliga tillväxtöversikten och den gemensamma sysselsättningsrapporten visade att tillräckliga framsteg inte har gjorts mot budgetkonsolidering och att ett flertal av medlemsstaterna inte tagit tillräcklig hänsyn till de sociala, sysselsättningsrelaterade och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin eftersom budgetkonsolidering har högsta prioritet.

| E. | Arbetslöshetsnivån i EU-27 ökade från 7,1 procent 2008 till över 10 procent i januari 2012, med klara regionala skillnader, och det är främst ungdomar, lågkvalificerade arbetstagare och långtidsarbetslösa som drabbas. Detta i kombination med en allt äldre befolkning skapar en allvarlig risk för förlust av mänskligt kapital på lång sikt, och skulle kunna få oåterkalleliga effekter på arbetsmarknaden, särskilt på möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen, den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

E.

Arbetslöshetsnivån i EU-27 ökade från 7,1 procent 2008 till över 10 procent i januari 2012, med klara regionala skillnader, och det är främst ungdomar, lågkvalificerade arbetstagare och långtidsarbetslösa som drabbas. Detta i kombination med en allt äldre befolkning skapar en allvarlig risk för förlust av mänskligt kapital på lång sikt, och skulle kunna få oåterkalleliga effekter på arbetsmarknaden, särskilt på möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen, den ekonomiska tillväxten, konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen.

| F. | Åttio miljoner av EU:s medborgare riskerar att hamna i fattigdom, och under 2010 ökade antalet barn och vuxna som levde i hushåll där ingen förvärvsarbetar till nästan 10 procent. Detta i kombination med barnfattigdom, det ökande antalet fattiga arbetstagare och hög arbetslöshet bland ungdomar, kommer att leda till en ännu högre risk för fattigdom och social utestängning i framtiden. |
| --- | --- |

F.

Åttio miljoner av EU:s medborgare riskerar att hamna i fattigdom, och under 2010 ökade antalet barn och vuxna som levde i hushåll där ingen förvärvsarbetar till nästan 10 procent. Detta i kombination med barnfattigdom, det ökande antalet fattiga arbetstagare och hög arbetslöshet bland ungdomar, kommer att leda till en ännu högre risk för fattigdom och social utestängning i framtiden.

| G. | År 2011 låg andelen fattiga unga mellan 16 och 24 år i genomsnitt på 21,6 % i Europa, och ungdomar löper större risk att hamna i otrygga, tillfälliga anställningar, visstidsarbete eller deltidsarbete, och de löper också större risk att bli arbetslösa. Antalet tillfälliga anställningar har ökat kraftigt de senaste åren och arbetslösheten breder snabbt ut sig i vissa länder. |
| --- | --- |

G.

År 2011 låg andelen fattiga unga mellan 16 och 24 år i genomsnitt på 21,6 % i Europa, och ungdomar löper större risk att hamna i otrygga, tillfälliga anställningar, visstidsarbete eller deltidsarbete, och de löper också större risk att bli arbetslösa. Antalet tillfälliga anställningar har ökat kraftigt de senaste åren och arbetslösheten breder snabbt ut sig i vissa länder.

| H. | Utbildningsresultaten i EU är, delvis på grund av bristande investeringar, fortfarande otillräckliga för att tillgodose arbetsmarknadens behov och räcker inte till i den alltmer kunskapsintensiva inriktningen på tillgängliga arbeten, såväl som när det gäller den yrkeskunskap som behövs i sektorer där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden. |
| --- | --- |

H.

Utbildningsresultaten i EU är, delvis på grund av bristande investeringar, fortfarande otillräckliga för att tillgodose arbetsmarknadens behov och räcker inte till i den alltmer kunskapsintensiva inriktningen på tillgängliga arbeten, såväl som när det gäller den yrkeskunskap som behövs i sektorer där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden.

| I. | Pressen på sociala bidragssystem har ökat på grund av större utgifter, minskningar av deras medel samt krav på nedskärningar. En svag ekonomisk tillväxt, den fortsatt höga långtidsarbetslösheten, det ökande antalet fattiga arbetstagare, den höga andelen odeklarerat arbete och den växande ungdomsarbetslösheten kommer troligtvis att ytterligare förvärra denna utveckling. |
| --- | --- |

I.

Pressen på sociala bidragssystem har ökat på grund av större utgifter, minskningar av deras medel samt krav på nedskärningar. En svag ekonomisk tillväxt, den fortsatt höga långtidsarbetslösheten, det ökande antalet fattiga arbetstagare, den höga andelen odeklarerat arbete och den växande ungdomsarbetslösheten kommer troligtvis att ytterligare förvärra denna utveckling.

| J. | Välriktade sociala investeringar är viktiga för att kunna säkerställa en anständig sysselsättningsnivå för både kvinnor och män i framtiden samt för att stabilisera ekonomin och förbättra arbetstagarnas yrkeskunnande och kunskap samt stärka EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

J.

Välriktade sociala investeringar är viktiga för att kunna säkerställa en anständig sysselsättningsnivå för både kvinnor och män i framtiden samt för att stabilisera ekonomin och förbättra arbetstagarnas yrkeskunnande och kunskap samt stärka EU:s konkurrenskraft.

| K. | Små och medelstora företag är en viktig resurs när det gäller skapandet av nya arbetstillfällen och spelar en avgörande roll i övergången till en ny, hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

K.

Små och medelstora företag är en viktig resurs när det gäller skapandet av nya arbetstillfällen och spelar en avgörande roll i övergången till en ny, hållbar ekonomi.

Förnyad syn på sociala investeringar i Europa

| 1. | Europaparlamentet påminner om att sociala investeringar, som innebär tillhandahållande och nyttjande av finansiering för att skapa sociala såväl som ekonomiska vinster, är inriktade på att hantera de sociala risker och ouppfyllda behov som uppstår, och inriktas på offentlig politik och investeringsstrategier i mänskliga resurser för att hjälpa och förbereda individer, familjer och samhällen att anpassa sig till olika förändringar och hantera övergången mot föränderliga arbetsmarknader och ta itu med andra utmaningar, t.ex. att tillägna sig ny kunskap i sektorer där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att sociala investeringar, som innebär tillhandahållande och nyttjande av finansiering för att skapa sociala såväl som ekonomiska vinster, är inriktade på att hantera de sociala risker och ouppfyllda behov som uppstår, och inriktas på offentlig politik och investeringsstrategier i mänskliga resurser för att hjälpa och förbereda individer, familjer och samhällen att anpassa sig till olika förändringar och hantera övergången mot föränderliga arbetsmarknader och ta itu med andra utmaningar, t.ex. att tillägna sig ny kunskap i sektorer där det kommer att finnas gott om arbetstillfällen i framtiden.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att bl.a. alla offentliga social-, hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning och andra relaterade tjänster köpta av privata tjänsteleverantörer kan ses som sociala investeringar. I fördragen fastställs att dessa faller under nationell behörighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att bl.a. alla offentliga social-, hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning och andra relaterade tjänster köpta av privata tjänsteleverantörer kan ses som sociala investeringar. I fördragen fastställs att dessa faller under nationell behörighet.

| 3. | Europaparlamentet betonar att ett av de allra viktigaste inslagen i sociala investeringar är deras förmåga att förena sociala och ekonomiska mål och att de därför inte bara bör behandlas som utgifter, utan framför allt som investeringar med dubbel utdelning som kommer att ge reell avkastning i framtiden om medlen används på rätt sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att ett av de allra viktigaste inslagen i sociala investeringar är deras förmåga att förena sociala och ekonomiska mål och att de därför inte bara bör behandlas som utgifter, utan framför allt som investeringar med dubbel utdelning som kommer att ge reell avkastning i framtiden om medlen används på rätt sätt.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar därför att sociala investeringar bör utgöra en viktig del i EU:s och medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik och i deras hantering av krisen, för att kunna uppnå de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar därför att sociala investeringar bör utgöra en viktig del i EU:s och medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik och i deras hantering av krisen, för att kunna uppnå de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin.

| 5. | Europaparlamentet anser att underlättandet av och inriktningen på socialt entreprenörskap samt tillgång till mikrokrediter för utsatta grupper och personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden är avgörande i samband med sociala investeringar, eftersom de kan skapa nya hållbara arbetstillfällen och ofta är beständiga under förändringar i de ekonomiska cyklerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att underlättandet av och inriktningen på socialt entreprenörskap samt tillgång till mikrokrediter för utsatta grupper och personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden är avgörande i samband med sociala investeringar, eftersom de kan skapa nya hållbara arbetstillfällen och ofta är beständiga under förändringar i de ekonomiska cyklerna.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att krisen kräver en modernisering av den europeiska sociala modellen, en omprövning av nationell socialpolitik och en övergång från en välfärdsstat som främst hanterar förluster som uppstår på grund av marknadsstörningar, till en ”aktiverande välfärdsstat” som investerar i människor och ger medborgarna redskap och incitament, i syfte att skapa hållbara arbetstillfällen och tillväxt samt förebygga sociala orättvisor. Parlamentet noterar att krisen ytterligare har ökat behovet av investeringar i socialt entreprenörskap. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att krisen kräver en modernisering av den europeiska sociala modellen, en omprövning av nationell socialpolitik och en övergång från en välfärdsstat som främst hanterar förluster som uppstår på grund av marknadsstörningar, till en ”aktiverande välfärdsstat” som investerar i människor och ger medborgarna redskap och incitament, i syfte att skapa hållbara arbetstillfällen och tillväxt samt förebygga sociala orättvisor. Parlamentet noterar att krisen ytterligare har ökat behovet av investeringar i socialt entreprenörskap.

Aktiverande välfärdsstat

| 7. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att bevara en balans mellan åtgärder som vidtas för att hantera de omedelbara problem som uppstår på grund av krisen och medel- och långsiktiga åtgärder, samt att prioritera insatser som syftar till att






  a) | hjälpa arbetslösa att återgå i arbete genom att skapa innovativa och dynamiska miljöer samt genom att tillhandahålla skräddarsydda lösningar och nödvändig utbildning; hjälpa dem som träder in på arbetsmarknaden att hitta arbeta arbete, och skapa förutsättningar för en smidigare övergång från utbildning till arbetsliv, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att bevara en balans mellan åtgärder som vidtas för att hantera de omedelbara problem som uppstår på grund av krisen och medel- och långsiktiga åtgärder, samt att prioritera insatser som syftar till att

a)

hjälpa arbetslösa att återgå i arbete genom att skapa innovativa och dynamiska miljöer samt genom att tillhandahålla skräddarsydda lösningar och nödvändig utbildning; hjälpa dem som träder in på arbetsmarknaden att hitta arbeta arbete, och skapa förutsättningar för en smidigare övergång från utbildning till arbetsliv,

| b) | bekämpa ungdomsarbetslösheten och möjliggöra en varaktig integrering av ungdomar i arbetslivet, inbegripet de ungdomar som varken har ett arbete eller har fullföljt en skol- eller yrkesutbildning, |
| --- | --- |

b)

bekämpa ungdomsarbetslösheten och möjliggöra en varaktig integrering av ungdomar i arbetslivet, inbegripet de ungdomar som varken har ett arbete eller har fullföljt en skol- eller yrkesutbildning,

| c) | stimulera den ekonomiska tillväxten för att skapa kvalitativa och hållbara arbetstillfällen, som särskilt tillhandahålls av små och medelstora företag, för både kvinnor och män; förbättra arbetsproduktiviteten och arbetsfördelningen, |
| --- | --- |

c)

stimulera den ekonomiska tillväxten för att skapa kvalitativa och hållbara arbetstillfällen, som särskilt tillhandahålls av små och medelstora företag, för både kvinnor och män; förbättra arbetsproduktiviteten och arbetsfördelningen,

| d) | öka trivseln på arbetsplatser och minska anledningarna till att lämna arbetslivet, såsom arbetsskador, mobbning på arbetsplatsen och andra dåliga arbetsförhållanden, |
| --- | --- |

d)

öka trivseln på arbetsplatser och minska anledningarna till att lämna arbetslivet, såsom arbetsskador, mobbning på arbetsplatsen och andra dåliga arbetsförhållanden,

| e) | investera i livslångt lärande för alla åldersgrupper, genom att lägga särskild tonvikt vid utbildning i tidig ålder och möjligheten att utbilda sig på högre nivå, samarbete mellan näringsliv och skolor, yrkesutbildning på arbetsplatsen och specialutbildningar för sektorer där det råder brist på arbetskraft samt yrkesutbildning, |
| --- | --- |

e)

investera i livslångt lärande för alla åldersgrupper, genom att lägga särskild tonvikt vid utbildning i tidig ålder och möjligheten att utbilda sig på högre nivå, samarbete mellan näringsliv och skolor, yrkesutbildning på arbetsplatsen och specialutbildningar för sektorer där det råder brist på arbetskraft samt yrkesutbildning,

| f) | investera i innovation genom att stödja nya produkter och innovativa tjänster, bland annat med koppling till klimatförändringar, energieffektivitet, hälsa och den åldrande befolkningen, |
| --- | --- |

f)

investera i innovation genom att stödja nya produkter och innovativa tjänster, bland annat med koppling till klimatförändringar, energieffektivitet, hälsa och den åldrande befolkningen,

| g) | undanröja orsakerna till könssegregering på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

g)

undanröja orsakerna till könssegregering på arbetsmarknaden,

| h) | förbättra balansen mellan anställningsvillkorens flexibilitet och trygghet för att främja sysselsättning och möjligheten att förena familjeliv och yrkesliv, |
| --- | --- |

h)

förbättra balansen mellan anställningsvillkorens flexibilitet och trygghet för att främja sysselsättning och möjligheten att förena familjeliv och yrkesliv,

| i) | anpassa pensionssystemen till de föränderliga ekonomiska och demografiska förhållandena, genomföra de reformer som krävs med hänsyn till deras hållbarhet och tillförlitlighet och minska den ekonomiska försörjningsbördan, t.ex. genom att skapa förutsättningar för att arbeta längre på frivillig basis, bättre hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, olika incitament och flexibla sysselsättningsmodeller, liksom öka sysselsättningen inom alla åldersgrupper, |
| --- | --- |

i)

anpassa pensionssystemen till de föränderliga ekonomiska och demografiska förhållandena, genomföra de reformer som krävs med hänsyn till deras hållbarhet och tillförlitlighet och minska den ekonomiska försörjningsbördan, t.ex. genom att skapa förutsättningar för att arbeta längre på frivillig basis, bättre hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, olika incitament och flexibla sysselsättningsmodeller, liksom öka sysselsättningen inom alla åldersgrupper,

| j) | bekämpa fattigdom och social utestängning och bristande tillgång till sjukvård, med särskild betoning på förebyggande och proaktivt arbete. |
| --- | --- |

j)

bekämpa fattigdom och social utestängning och bristande tillgång till sjukvård, med särskild betoning på förebyggande och proaktivt arbete.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att: skapa tillväxt och en arbetsvänlig politik (t.ex. effektivare stöd till små och medelstora företag samt effektivare, bättre riktade och aktiverande arbetslöshetsåtgärder och socialbidragssystem); införa livslångt lärande och specialutbildningar kopplade till sektorer där det råder brist på arbetskraft samt till lokala och regionala arbetsmarknaders behov, och omskolning i syfte att upprätthålla långtidsarbetslösas anställbarhet, och främja livslång kompetenshöjning, yrkesutbildning, yrkesutbildning på arbetsplatsen, avlönad praktik med särskilt fokus på arbetslösa ungdomar och lågkvalificerade arbetstagare; göra det möjligt för heltidsanställda att leva på sitt arbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder för att: skapa tillväxt och en arbetsvänlig politik (t.ex. effektivare stöd till små och medelstora företag samt effektivare, bättre riktade och aktiverande arbetslöshetsåtgärder och socialbidragssystem); införa livslångt lärande och specialutbildningar kopplade till sektorer där det råder brist på arbetskraft samt till lokala och regionala arbetsmarknaders behov, och omskolning i syfte att upprätthålla långtidsarbetslösas anställbarhet, och främja livslång kompetenshöjning, yrkesutbildning, yrkesutbildning på arbetsplatsen, avlönad praktik med särskilt fokus på arbetslösa ungdomar och lågkvalificerade arbetstagare; göra det möjligt för heltidsanställda att leva på sitt arbete.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att ungdomsarbetslösheten måste utgöra en viktig del av strategin för sociala investeringar. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att investera i och lägga fram ambitiösa strategier för att undvika att en hel generation går förlorad och förbättra unga människors möjlighet att delta i arbetsmarknaden genom att






  a) | utveckla partnerskap mellan skolor, utbildningscentra och lokala och regionala företag, |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att ungdomsarbetslösheten måste utgöra en viktig del av strategin för sociala investeringar. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att investera i och lägga fram ambitiösa strategier för att undvika att en hel generation går förlorad och förbättra unga människors möjlighet att delta i arbetsmarknaden genom att

a)

utveckla partnerskap mellan skolor, utbildningscentra och lokala och regionala företag,

| b) | erbjuda utbildning och praktikprogram av hög kvalitet för ungdomar, yrkesutbildning i samarbete med företag samt mentorskap med äldre anställda för att engagera och utbilda ungdomar på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

b)

erbjuda utbildning och praktikprogram av hög kvalitet för ungdomar, yrkesutbildning i samarbete med företag samt mentorskap med äldre anställda för att engagera och utbilda ungdomar på arbetsplatsen,

| c) | främja entreprenörskap och en ungdomsgaranti och skapa incitament för arbetsgivare att anställa nyutexaminerade, |
| --- | --- |

c)

främja entreprenörskap och en ungdomsgaranti och skapa incitament för arbetsgivare att anställa nyutexaminerade,

| d) | säkra en bättre övergång från utbildning till arbete och främja europeisk och regional rörlighet. |
| --- | --- |

d)

säkra en bättre övergång från utbildning till arbete och främja europeisk och regional rörlighet.

| 10. | Europaparlamentet betonar även det personliga ansvaret. Enskilda människor behöver fundera på vad de kan göra för att se till att de befinner sig på den vinnande sidan i kampen om de bästa begåvningarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar även det personliga ansvaret. Enskilda människor behöver fundera på vad de kan göra för att se till att de befinner sig på den vinnande sidan i kampen om de bästa begåvningarna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra allt de kan för att förbättra utbildningssystemet på alla nivåer genom att lägga stark tonvikt på strategier för utvecklingen under den tidiga barndomen, skapa ett inkluderande skolklimat, förhindra att elever lämnar skolan i förtid, förbättra högstadie- och gymnasieutbildningen och införa vägledning och rådgivning, erbjuda bättre villkor så att ungdomar kan utbilda sig på högre nivå eller ta sig direkt in på arbetsmarknaden, utarbeta instrument för att bättre kunna bedöma framtida kunskapsbehov och stärka samarbetet mellan utbildningsinstitutioner, näringsliv och arbetsförmedlingar, förbättra erkännandet av yrkeskvalifikationer samt utarbeta en nationell referensram för kvalifikationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra allt de kan för att förbättra utbildningssystemet på alla nivåer genom att lägga stark tonvikt på strategier för utvecklingen under den tidiga barndomen, skapa ett inkluderande skolklimat, förhindra att elever lämnar skolan i förtid, förbättra högstadie- och gymnasieutbildningen och införa vägledning och rådgivning, erbjuda bättre villkor så att ungdomar kan utbilda sig på högre nivå eller ta sig direkt in på arbetsmarknaden, utarbeta instrument för att bättre kunna bedöma framtida kunskapsbehov och stärka samarbetet mellan utbildningsinstitutioner, näringsliv och arbetsförmedlingar, förbättra erkännandet av yrkeskvalifikationer samt utarbeta en nationell referensram för kvalifikationer.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en god balans mellan trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden, bland annat genom en omfattande tillämpning av ”flexicurity”-principer, och att motverka segmenteringen på arbetsmarknaden genom att se till att det finns både ett lämpligt socialt skydd för människor vid övergångsperioder eller för människor som har tillfälliga anställningar eller deltidsanställning, och tillgång till utbildning, yrkesutveckling och möjligheter till heltidsarbete. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att investera i tjänster – såsom barnomsorg under hela dagen av hög kvalitet till ett rimligt pris, heldagsskolor och äldreomsorg – som främjar jämställdhet och gör det lättare att förena arbete och familjeliv och skapar förutsättningar för föräldrar att ta sig in på eller åter ta sig in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en god balans mellan trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden, bland annat genom en omfattande tillämpning av ”flexicurity”-principer, och att motverka segmenteringen på arbetsmarknaden genom att se till att det finns både ett lämpligt socialt skydd för människor vid övergångsperioder eller för människor som har tillfälliga anställningar eller deltidsanställning, och tillgång till utbildning, yrkesutveckling och möjligheter till heltidsarbete. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att investera i tjänster – såsom barnomsorg under hela dagen av hög kvalitet till ett rimligt pris, heldagsskolor och äldreomsorg – som främjar jämställdhet och gör det lättare att förena arbete och familjeliv och skapar förutsättningar för föräldrar att ta sig in på eller åter ta sig in på arbetsmarknaden.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte gjort detta att genomföra de reformer som krävs för att göra sina pensionssystem hållbara och säkra för alla och minska den ekonomiska försörjningsbördan för att kunna bibehålla en tillräckligt stor arbetsstyrka, att kombinera detta med ständig förbättring av arbetsvillkoren och genomförande av system för livslångt lärande som möjliggör längre och hälsosammare yrkeskarriärer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte gjort detta att genomföra de reformer som krävs för att göra sina pensionssystem hållbara och säkra för alla och minska den ekonomiska försörjningsbördan för att kunna bibehålla en tillräckligt stor arbetsstyrka, att kombinera detta med ständig förbättring av arbetsvillkoren och genomförande av system för livslångt lärande som möjliggör längre och hälsosammare yrkeskarriärer.

Bättre styrning genom den sociala investeringspakten

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra mer för att inkludera sociala investeringar i sina budgetmål på medellång och lång sikt, samt i sina nationella reformprogram. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bättre övervaka genomförandet och uppnåendet av sysselsättningsmålen och de sociala målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra mer för att inkludera sociala investeringar i sina budgetmål på medellång och lång sikt, samt i sina nationella reformprogram. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bättre övervaka genomförandet och uppnåendet av sysselsättningsmålen och de sociala målen i Europa 2020-strategin.

| 15. | Europaparlamentet noterar att för att kunna säkerställa ett korrekt genomförande av sysselsättningsmålen och de sociala målen, måste det nyligen upprättade systemet för makroekonomisk övervakning och budgetkontroll i EU kompletteras av stärkt övervakning av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga att utarbeta en resultattavla för gemensamma sociala investeringsindikatorer för att övervaka framstegen i medlemsstaterna och på unionsnivå i detta hänseende och för att uppmuntra till samhällsansvar bland företag, framför allt små och medelstora företag, genom att skapa europeisk social märkning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att för att kunna säkerställa ett korrekt genomförande av sysselsättningsmålen och de sociala målen, måste det nyligen upprättade systemet för makroekonomisk övervakning och budgetkontroll i EU kompletteras av stärkt övervakning av sysselsättningspolitiken och socialpolitiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga att utarbeta en resultattavla för gemensamma sociala investeringsindikatorer för att övervaka framstegen i medlemsstaterna och på unionsnivå i detta hänseende och för att uppmuntra till samhällsansvar bland företag, framför allt små och medelstora företag, genom att skapa europeisk social märkning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ingå i en ”social investeringspakt”, som fastställer bindande investeringsmål och skapar en förstärkt kontrollmekanism för att förbättra ansträngningarna att uppnå de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin. En sådan social investeringspakt, såsom t.ex. europluspakten, skulle innehålla en förteckning över specifika åtgärder i form av sociala investeringar som medlemsstaterna bör göra inom en given tidsram för att uppfylla de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i den årliga tillväxtstrategin och nationella reformprogram. Detta bör vara föremål för den regelmässiga tillsynsramen inom vilken kommissionen och parlamentet spelar en framträdande roll och alla relevanta rådskonstellationer deltar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ingå i en ”social investeringspakt”, som fastställer bindande investeringsmål och skapar en förstärkt kontrollmekanism för att förbättra ansträngningarna att uppnå de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i Europa 2020-strategin. En sådan social investeringspakt, såsom t.ex. europluspakten, skulle innehålla en förteckning över specifika åtgärder i form av sociala investeringar som medlemsstaterna bör göra inom en given tidsram för att uppfylla de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i den årliga tillväxtstrategin och nationella reformprogram. Detta bör vara föremål för den regelmässiga tillsynsramen inom vilken kommissionen och parlamentet spelar en framträdande roll och alla relevanta rådskonstellationer deltar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att uppmuntra medlemsstaterna till och hjälpa dem att ingå den ”sociala investeringspakten” och att införa utvärdering av de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i den europeiska planeringsterminen för 2013. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att uppmuntra medlemsstaterna till och hjälpa dem att ingå den ”sociala investeringspakten” och att införa utvärdering av de sysselsättningsrelaterade, sociala och utbildningsrelaterade målen i den europeiska planeringsterminen för 2013.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den fleråriga budgetramen 2014–2020 innehåller de budgetresurser som krävs för att uppmuntra till och stödja sociala investeringar i Europa och att de befintliga medlen kan användas på ett rationellt och effektivt sätt samt se till att strukturfonderna, särskilt i Europeiska socialfonden, stöder sociala investeringar så att dess prioriteringar speglar medlemsstaternas specifika behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att när den bedömer det lämpligt tillgängliggöra andra tillgängliga finansieringskällor som medlemsstaterna kan använda för sociala investeringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den fleråriga budgetramen 2014–2020 innehåller de budgetresurser som krävs för att uppmuntra till och stödja sociala investeringar i Europa och att de befintliga medlen kan användas på ett rationellt och effektivt sätt samt se till att strukturfonderna, särskilt i Europeiska socialfonden, stöder sociala investeringar så att dess prioriteringar speglar medlemsstaternas specifika behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att när den bedömer det lämpligt tillgängliggöra andra tillgängliga finansieringskällor som medlemsstaterna kan använda för sociala investeringar.

o

o o

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0466.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0047.

(3)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 23.

(4)  Eurostats pressmeddelande nr 21/2012, s. 1.

(5)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 130.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0495.

(7)  EUT L 298, 7.11.2008, s. 20.

(8)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(9)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 112.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2011)0263.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2011)0453.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(15)  EUT L 306, 23.11.2011.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: vilken strategi för att främja Europas smaker (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukare: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukare: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (1),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter – en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker” (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter – en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker” (COM(2012)0148),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok ”om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter – en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker” (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok ”om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter – en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker” (COM(2011)0436),

| — | med beaktande av den övergripande säljfrämjande förvaltningen enligt rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 (2) och dess tillämpningsförordning, kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 av den 5 juni 2008 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den övergripande säljfrämjande förvaltningen enligt rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 (2) och dess tillämpningsförordning, kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 av den 5 juni 2008 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (4),

| — | med beaktande av undersökningen ”Evaluation of Promotion and Information Actions for Agricultural Products” från 2011 (5) som genomfördes på kommissionens vägnar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen ”Evaluation of Promotion and Information Actions for Agricultural Products” från 2011 (5) som genomfördes på kommissionens vägnar,

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen ”om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland” (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen ”om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland” (SEC(2010)1434),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15–16 december 2011 om framtiden för EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15–16 december 2011 om framtiden för EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter,

| — | med beaktande av kommissionens lagstiftningsförslag om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken av den 12 oktober 2011: (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3 och COM(2011)0631/3) samt förslaget till förordning om en samlad marknadsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lagstiftningsförslag om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken av den 12 oktober 2011: (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3 och COM(2011)0631/3) samt förslaget till förordning om en samlad marknadsordning,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionen meddelande om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker” (NAT/560), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionen meddelande om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker” (NAT/560),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om grönboken om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker (NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om grönboken om säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker (NAT/525) (6),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0286/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0286/2012), och av följande skäl:

| A. | I mars 2012 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om information och säljfrämjande åtgärder som väntas följas av lagstiftningsförslag i slutet av året. |
| --- | --- |

A.

I mars 2012 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om information och säljfrämjande åtgärder som väntas följas av lagstiftningsförslag i slutet av året.

| B. | Jordbrukets livsmedelsindustri har potential att bli en stark och dynamisk industri för ekonomisk tillväxt och innovation i EU:s medlemsstater, särskilt på landsbygden och på regional nivå, som kan öka inkomstnivån inom jordbruket, skapa sysselsättning och generera tillväxt. |
| --- | --- |

B.

Jordbrukets livsmedelsindustri har potential att bli en stark och dynamisk industri för ekonomisk tillväxt och innovation i EU:s medlemsstater, särskilt på landsbygden och på regional nivå, som kan öka inkomstnivån inom jordbruket, skapa sysselsättning och generera tillväxt.

| C. | Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder infördes på 1980-talet i syfte att avsätta överskott på jordbruksprodukter och användes senare också som ett instrument för att hantera kriser inom livsmedelsindustrin, såsom 1996 års utbrott av bovin spongiform encefalopati (BSE) – mer känd under namnet ”galna ko-sjukan” – och skandalen med dioxiner i ägg 1999. |
| --- | --- |

C.

Informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder infördes på 1980-talet i syfte att avsätta överskott på jordbruksprodukter och användes senare också som ett instrument för att hantera kriser inom livsmedelsindustrin, såsom 1996 års utbrott av bovin spongiform encefalopati (BSE) – mer känd under namnet ”galna ko-sjukan” – och skandalen med dioxiner i ägg 1999.

| D. | Informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna har i dag en mer omfattande och fortlöpande roll; de ska bidra till att göra produkterna mer lönsamma, till att förbättra konkurrensvillkoren på de yttre marknaderna och till att ge konsumenterna mer och bättre information. |
| --- | --- |

D.

Informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna har i dag en mer omfattande och fortlöpande roll; de ska bidra till att göra produkterna mer lönsamma, till att förbättra konkurrensvillkoren på de yttre marknaderna och till att ge konsumenterna mer och bättre information.

| E. | Dessa former av stöd finansieras i dagsläget genom förordning (EG) nr 3/2008, den så kallade övergripande säljfrämjande förvaltningen. I en utvärdering av säljfrämjande politik från 2011 som genomfördes på uppdrag av kommissionen drogs slutsatsen att en konsekvent och omfattande EU-strategi för information och säljfrämjande åtgärder saknades. |
| --- | --- |

E.

Dessa former av stöd finansieras i dagsläget genom förordning (EG) nr 3/2008, den så kallade övergripande säljfrämjande förvaltningen. I en utvärdering av säljfrämjande politik från 2011 som genomfördes på uppdrag av kommissionen drogs slutsatsen att en konsekvent och omfattande EU-strategi för information och säljfrämjande åtgärder saknades.

| F. | I förordning (EG) nr 1234/2007 om en samlad marknadsordning, som för närvarande ses över som en del i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, ges stöd för särskilda säljfrämjande åtgärder för vin-, frukt- och grönsakssektorerna som en del av mer övergripande program. Säljfrämjande åtgärder för produkter som ingår i program för livsmedelskvalitet finansieras i nuläget inom ramen för politiken för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

F.

I förordning (EG) nr 1234/2007 om en samlad marknadsordning, som för närvarande ses över som en del i reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, ges stöd för särskilda säljfrämjande åtgärder för vin-, frukt- och grönsakssektorerna som en del av mer övergripande program. Säljfrämjande åtgärder för produkter som ingår i program för livsmedelskvalitet finansieras i nuläget inom ramen för politiken för landsbygdsutveckling.

| G. | Vinkonsumtionen i Europeiska unionen är på ständig tillbakagång, och det finns inga europeiska åtgärder för att främja denna produkt internt. |
| --- | --- |

G.

Vinkonsumtionen i Europeiska unionen är på ständig tillbakagång, och det finns inga europeiska åtgärder för att främja denna produkt internt.

| H. | Utgifterna för den övergripande säljfrämjande förvaltningen i budgeten för 2012 väntas uppgå till ungefär 56 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 0,1 procent av de sammanlagda utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

H.

Utgifterna för den övergripande säljfrämjande förvaltningen i budgeten för 2012 väntas uppgå till ungefär 56 miljoner euro, vilket motsvarar cirka 0,1 procent av de sammanlagda utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| I. | Det är ur budgethänseende även viktigt att beakta de senaste målen för informationspolitiken och den säljfrämjande politiken, som inte begränsar sig till att återupprätta konsumenternas förtroende efter ett krisläge utan även innefattar att göra produkterna mer lönsamma, förbättra konkurrensvillkoren på de yttre marknaderna och ge konsumenterna mer och bättre information. |
| --- | --- |

I.

Det är ur budgethänseende även viktigt att beakta de senaste målen för informationspolitiken och den säljfrämjande politiken, som inte begränsar sig till att återupprätta konsumenternas förtroende efter ett krisläge utan även innefattar att göra produkterna mer lönsamma, förbättra konkurrensvillkoren på de yttre marknaderna och ge konsumenterna mer och bättre information.

| J. | Utgifterna för alla övriga säljfrämjande åtgärder och informationsåtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken, framför allt inom ramen för den samlade marknadsordningen och politiken för landsbygdsutveckling, beräknas till mellan 400 miljoner och 500 miljoner euro per år, vilket fortfarande motsvarar mindre än 1 procent av de sammanlagda utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken och är klart otillräckligt, inte minst för att öka de europeiska produkternas konkurrenskraft på världsmarknaden. |
| --- | --- |

J.

Utgifterna för alla övriga säljfrämjande åtgärder och informationsåtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken, framför allt inom ramen för den samlade marknadsordningen och politiken för landsbygdsutveckling, beräknas till mellan 400 miljoner och 500 miljoner euro per år, vilket fortfarande motsvarar mindre än 1 procent av de sammanlagda utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken och är klart otillräckligt, inte minst för att öka de europeiska produkternas konkurrenskraft på världsmarknaden.

| K. | En av EU:s styrkor när det gäller livsmedelsproduktion ligger i produkternas mångfald och specialisering och deras koppling till olika geografiska områden liksom till olika traditionella tillverkningsmetoder, vilket ger unika smaker som präglas av den variation och äkthet som konsumenter i allt större utsträckning söker såväl i som utanför EU. |
| --- | --- |

K.

En av EU:s styrkor när det gäller livsmedelsproduktion ligger i produkternas mångfald och specialisering och deras koppling till olika geografiska områden liksom till olika traditionella tillverkningsmetoder, vilket ger unika smaker som präglas av den variation och äkthet som konsumenter i allt större utsträckning söker såväl i som utanför EU.

| L. | EU:s säljfrämjande politik är ett viktigt instrument för den gemensamma jordbrukspolitiken och kan bidra till långsiktig konkurrenskraft och lönsamhet inom jordbruks- och livsmedelssektorerna. |
| --- | --- |

L.

EU:s säljfrämjande politik är ett viktigt instrument för den gemensamma jordbrukspolitiken och kan bidra till långsiktig konkurrenskraft och lönsamhet inom jordbruks- och livsmedelssektorerna.

| M. | EU har nyligen offentliggjort en förteckning över godkända hälsopåståenden – som träder i kraft i december 2012 – vilket innebär slutet på åratals ovisshet för livsmedelsindustrin och tillhandahåller viktiga marknadsföringsverktyg för att få konsumenternas uppmärksamhet och göra det möjligt för dessa att göra bättre underbyggda val. |
| --- | --- |

M.

EU har nyligen offentliggjort en förteckning över godkända hälsopåståenden – som träder i kraft i december 2012 – vilket innebär slutet på åratals ovisshet för livsmedelsindustrin och tillhandahåller viktiga marknadsföringsverktyg för att få konsumenternas uppmärksamhet och göra det möjligt för dessa att göra bättre underbyggda val.

| N. | EU:s jordbruks- och livsmedelssektor kan bli mer konkurrenskraftig i världen om den lyckas med att främja den europeiska livsmedelsmångfalden liksom den europeiska produktionsmodell som styrs av strikta normer avseende kvalitet, säkerhet, djurskydd, miljömässig hållbarhet etc., för att därmed uppmuntra andra viktiga jordbruksnationer att anta denna modell för att fastställa rättvisa produktionsvillkor och en rättvis konkurrens inom handeln. |
| --- | --- |

N.

EU:s jordbruks- och livsmedelssektor kan bli mer konkurrenskraftig i världen om den lyckas med att främja den europeiska livsmedelsmångfalden liksom den europeiska produktionsmodell som styrs av strikta normer avseende kvalitet, säkerhet, djurskydd, miljömässig hållbarhet etc., för att därmed uppmuntra andra viktiga jordbruksnationer att anta denna modell för att fastställa rättvisa produktionsvillkor och en rättvis konkurrens inom handeln.

| O. | Handelns ökade globalisering innebär visserligen utmaningar, men öppnar samtidigt upp nya marknader och ger nya tillväxtmöjligheter. |
| --- | --- |

O.

Handelns ökade globalisering innebär visserligen utmaningar, men öppnar samtidigt upp nya marknader och ger nya tillväxtmöjligheter.

| P. | I sina slutsatser om framtiden för EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter uppger rådet att säljfrämjande åtgärder också bör genomföras för att främja potentialen hos lokalt jordbruk och korta leveranskedjor, och att dessa, i enlighet med ett förslag från kommissionen, bör ingå i landsbygdsutvecklingsprogrammen. |
| --- | --- |

P.

I sina slutsatser om framtiden för EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter uppger rådet att säljfrämjande åtgärder också bör genomföras för att främja potentialen hos lokalt jordbruk och korta leveranskedjor, och att dessa, i enlighet med ett förslag från kommissionen, bör ingå i landsbygdsutvecklingsprogrammen.

| Q. | Det är både nödvändigt och viktigt med en politik som med hjälp av lämpliga instrument gynnar främjandet av den europeiska jordbruks- och livsmedelsproduktionen och bidrar till jordbruks- och livsmedelssektorns konkurrenskraft genom att utnyttja produkternas mångfald, mervärde och kvalitet. |
| --- | --- |

Q.

Det är både nödvändigt och viktigt med en politik som med hjälp av lämpliga instrument gynnar främjandet av den europeiska jordbruks- och livsmedelsproduktionen och bidrar till jordbruks- och livsmedelssektorns konkurrenskraft genom att utnyttja produkternas mångfald, mervärde och kvalitet.

| R. | Det finns ett oupplösligt band mellan det europeiska jordbruket och den livsmedelsindustri som bearbetar 70 % av jordbruksråvarorna och som säljer livsmedelsprodukter, samtidigt som 99 % av de europeiska livsmedels- och dryckesföretagen är små och medelstora företag och fler än 52 % ligger på landsbygden, vilket gör dem till en ekonomisk och social drivkraft för den europeiska landsbygden. |
| --- | --- |

R.

Det finns ett oupplösligt band mellan det europeiska jordbruket och den livsmedelsindustri som bearbetar 70 % av jordbruksråvarorna och som säljer livsmedelsprodukter, samtidigt som 99 % av de europeiska livsmedels- och dryckesföretagen är små och medelstora företag och fler än 52 % ligger på landsbygden, vilket gör dem till en ekonomisk och social drivkraft för den europeiska landsbygden.

| S. | Jordbruksstödet för utveckling av korta leveranskedjor och lokala marknader finansieras genom politiken för landsbygdsutveckling, vilket är den bästa metoden med tanke på att sådana initiativ är småskaliga, mycket lokala och skapar lokala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

S.

Jordbruksstödet för utveckling av korta leveranskedjor och lokala marknader finansieras genom politiken för landsbygdsutveckling, vilket är den bästa metoden med tanke på att sådana initiativ är småskaliga, mycket lokala och skapar lokala arbetstillfällen.

| T. | Unika europeiska traditionella produkter har avsevärd tillväxtpotential och dragningskraft på konsumenterna på större marknader utanför EU och skulle gynnas av målinriktade och förstärkta säljfrämjande system samt generera sysselsättning och tillväxt i regionala områden. |
| --- | --- |

T.

Unika europeiska traditionella produkter har avsevärd tillväxtpotential och dragningskraft på konsumenterna på större marknader utanför EU och skulle gynnas av målinriktade och förstärkta säljfrämjande system samt generera sysselsättning och tillväxt i regionala områden.

| U. | Ett av syftena med de lagförslag avseende reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2013 som för närvarande är under förhandling är att säkerställa att denna politik kan bidra fullt ut till Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

U.

Ett av syftena med de lagförslag avseende reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2013 som för närvarande är under förhandling är att säkerställa att denna politik kan bidra fullt ut till Europa 2020-strategin.

| V. | Förordning (EG) nr 1234/2007 om en samlad marknadsordning innehåller bestämmelser för finansiering av skolfrukts- och skolmjölksprogram. I det nuvarande förslaget om översyn av den samlade marknadsordningen (COM(2011)0626) föreslås att EU:s medfinansieringssats för skolfruktsprogrammet ska höjas från 50 procent till 75 procent av kostnaderna (och från 75 procent till 90 procent i konvergensregioner). |
| --- | --- |

V.

Förordning (EG) nr 1234/2007 om en samlad marknadsordning innehåller bestämmelser för finansiering av skolfrukts- och skolmjölksprogram. I det nuvarande förslaget om översyn av den samlade marknadsordningen (COM(2011)0626) föreslås att EU:s medfinansieringssats för skolfruktsprogrammet ska höjas från 50 procent till 75 procent av kostnaderna (och från 75 procent till 90 procent i konvergensregioner).

| W. | Skolfrukts- och skolmjölksprogrammen har också pedagogiska mål. Dessa bör omfatta att ge eleverna en bättre uppfattning om hur livsmedel produceras och hur livet på en bondgård ser ut. |
| --- | --- |

W.

Skolfrukts- och skolmjölksprogrammen har också pedagogiska mål. Dessa bör omfatta att ge eleverna en bättre uppfattning om hur livsmedel produceras och hur livet på en bondgård ser ut.

| X. | Om de olika säljfrämjande systemen genomförs effektivt hjälper de till att säkerställa att EU:s jordbruksprodukter känns igen i Europa och övriga världen och gör konsumenterna medvetna om de höga livsmedelssäkerhets-, djurskydds- och miljöstandarder som de europeiska jordbrukarna garanterar och som ständigt kontrolleras och förbättras. |
| --- | --- |

X.

Om de olika säljfrämjande systemen genomförs effektivt hjälper de till att säkerställa att EU:s jordbruksprodukter känns igen i Europa och övriga världen och gör konsumenterna medvetna om de höga livsmedelssäkerhets-, djurskydds- och miljöstandarder som de europeiska jordbrukarna garanterar och som ständigt kontrolleras och förbättras.

| Y. | Förordning (EG) nr 814/2000 syftar till att hjälpa medborgare att förstå den europeiska jordbruksmodellen och öka allmänhetens medvetenhet om frågor på detta område. Okunnighet och missförstånd om jordbruk och om livet på landsbygden är troligen vanligare nu än under någon annan period i Europas historia; en av de relevanta faktorer som det råder störst okunskap om bland allmänheten är den avsevärda ökningen av produktionskostnaderna för jordbruksprodukter till följd av EU:s bestämmelser om livsmedelssäkerhet och livsmedelshygien, arbetstagarnas sociala skydd, miljöskydd och djurskydd, bestämmelser som ofta inte följs av EU:s direkta konkurrenter på jordbruksområdet; en av de relevanta faktorer som orsakar flest missförstånd bland allmänheten är den bristande medvetenheten om jordbrukets viktiga bidrag till minskningen av utsläppen av växthusgaser samt den omfattande listan över kollektiva nyttigheter som det tillhandahåller. |
| --- | --- |

Y.

Förordning (EG) nr 814/2000 syftar till att hjälpa medborgare att förstå den europeiska jordbruksmodellen och öka allmänhetens medvetenhet om frågor på detta område. Okunnighet och missförstånd om jordbruk och om livet på landsbygden är troligen vanligare nu än under någon annan period i Europas historia; en av de relevanta faktorer som det råder störst okunskap om bland allmänheten är den avsevärda ökningen av produktionskostnaderna för jordbruksprodukter till följd av EU:s bestämmelser om livsmedelssäkerhet och livsmedelshygien, arbetstagarnas sociala skydd, miljöskydd och djurskydd, bestämmelser som ofta inte följs av EU:s direkta konkurrenter på jordbruksområdet; en av de relevanta faktorer som orsakar flest missförstånd bland allmänheten är den bristande medvetenheten om jordbrukets viktiga bidrag till minskningen av utsläppen av växthusgaser samt den omfattande listan över kollektiva nyttigheter som det tillhandahåller.

Allmän strategi

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker”, vilket måste utgöra ett första steg för att stärka värdet på den europeiska produktionen, både bland européer och andra, och för att öka dess lönsamhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter: en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja Europas smaker”, vilket måste utgöra ett första steg för att stärka värdet på den europeiska produktionen, både bland européer och andra, och för att öka dess lönsamhet.

| 2. | Europaparlamentet stöder de fyra huvudsakliga mål som fastställs i meddelandet, nämligen att uppnå ett större europeiskt mervärde inom livsmedelssektorn, en mer attraktiv och självsäker politik, enklare förvaltning och mer samverkan mellan olika säljfrämjande verktyg. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder de fyra huvudsakliga mål som fastställs i meddelandet, nämligen att uppnå ett större europeiskt mervärde inom livsmedelssektorn, en mer attraktiv och självsäker politik, enklare förvaltning och mer samverkan mellan olika säljfrämjande verktyg.

| 3. | Europaparlamentet anser att den säljfrämjande politiken för både den inre marknaden och marknaden utanför EU bör behandlas lika, eftersom båda delarna är till gagn för producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den säljfrämjande politiken för både den inre marknaden och marknaden utanför EU bör behandlas lika, eftersom båda delarna är till gagn för producenter och konsumenter.

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU:s säljfrämjande politik fortfarande betraktas som rimlig och viktig internt, på lokal och regional nivå och på expanderande världsmarknader. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att EU:s säljfrämjande politik fortfarande betraktas som rimlig och viktig internt, på lokal och regional nivå och på expanderande världsmarknader.

| 5. | Europaparlamentet anser emellertid att syftena med EU:s säljfrämjande politik bör ges en tydlig och verkningsfull definition. Parlamentet betonar att säljfrämjande verksamhet bör täcka alla jordbruks- och livsmedelsprodukter som uppfyller de europeiska kvalitetsnormerna eftersom detta bidrar till den säljfrämjande verksamhetens ändamålsenlighet och tillgodoser konsumenternas krav. Parlamentet understryker även att tillväxt och sysselsättning främjas av stöd till ett jordbruk som garanterar livsmedelstrygghet, hållbar användning av naturtillgångar och dynamiska landsbygdsområden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser emellertid att syftena med EU:s säljfrämjande politik bör ges en tydlig och verkningsfull definition. Parlamentet betonar att säljfrämjande verksamhet bör täcka alla jordbruks- och livsmedelsprodukter som uppfyller de europeiska kvalitetsnormerna eftersom detta bidrar till den säljfrämjande verksamhetens ändamålsenlighet och tillgodoser konsumenternas krav. Parlamentet understryker även att tillväxt och sysselsättning främjas av stöd till ett jordbruk som garanterar livsmedelstrygghet, hållbar användning av naturtillgångar och dynamiska landsbygdsområden.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det på den inre marknaden krävs allmän och fortlöpande säljfrämjande verksamhet för att säkerställa att de europeiska konsumenterna informeras om de egenskaper och det mervärde som kännetecknar de europeiska jordbruksprodukter som de hittar på marknaden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det på den inre marknaden krävs allmän och fortlöpande säljfrämjande verksamhet för att säkerställa att de europeiska konsumenterna informeras om de egenskaper och det mervärde som kännetecknar de europeiska jordbruksprodukter som de hittar på marknaden.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det på den yttre marknaden krävs att de europeiska jordbruksprodukternas marknadsandel upprätthålls och förstärks, och att man måste sikta in sig på nya framväxande marknader för att hitta nya avsättningsmöjligheter för dessa produkter, med större överensstämmelse mellan säljfrämjande verksamhet och EU:s handelspolitik. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det på den yttre marknaden krävs att de europeiska jordbruksprodukternas marknadsandel upprätthålls och förstärks, och att man måste sikta in sig på nya framväxande marknader för att hitta nya avsättningsmöjligheter för dessa produkter, med större överensstämmelse mellan säljfrämjande verksamhet och EU:s handelspolitik.

| 8. | Europaparlamentet anser att kommissionen tydligt måste definiera syftena med EU:s säljfrämjande politik, liksom att det måste fastställas objektiva riktlinjer för medlemsstaterna som ett nödvändigt första steg mot att göra politiken mer konsekvent och öka samverkan mellan olika säljfrämjande verktyg; detta är även absolut nödvändigt för att öka transparensen i programurvalet i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att EU:s verksamhet på detta område måste komplettera såväl nationella initiativ som initiativ från den privata sektorn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att kommissionen tydligt måste definiera syftena med EU:s säljfrämjande politik, liksom att det måste fastställas objektiva riktlinjer för medlemsstaterna som ett nödvändigt första steg mot att göra politiken mer konsekvent och öka samverkan mellan olika säljfrämjande verktyg; detta är även absolut nödvändigt för att öka transparensen i programurvalet i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att EU:s verksamhet på detta område måste komplettera såväl nationella initiativ som initiativ från den privata sektorn.

| 9. | Europaparlamentet anser att budgeten för bättre information och säljfrämjande åtgärder bör ökas avsevärt, med beaktande av de senaste målen för informationspolitiken och den säljfrämjande politiken, särskilt för den övergripande säljfrämjande förvaltningen. Parlamentet anser att den övergripande säljfrämjande förvaltningen bör få en egen budgetpost i den allmänna budgeten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att budgeten för bättre information och säljfrämjande åtgärder bör ökas avsevärt, med beaktande av de senaste målen för informationspolitiken och den säljfrämjande politiken, särskilt för den övergripande säljfrämjande förvaltningen. Parlamentet anser att den övergripande säljfrämjande förvaltningen bör få en egen budgetpost i den allmänna budgeten.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det europeiska jordbrukets framgång kommer att vara beroende av dess förmåga att öka sina marknadsandelar och se till att den mycket konkurrenskraftiga livsmedelsindustrin kan behålla sin framträdande position inom ekonomin och handeln i EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att det europeiska jordbrukets framgång kommer att vara beroende av dess förmåga att öka sina marknadsandelar och se till att den mycket konkurrenskraftiga livsmedelsindustrin kan behålla sin framträdande position inom ekonomin och handeln i EU.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att anordna omfattande konsumentinformationskampanjer i EU och på marknader utanför EU avseende produktionskvalitetsnormer och certifieringssystem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar behovet av att anordna omfattande konsumentinformationskampanjer i EU och på marknader utanför EU avseende produktionskvalitetsnormer och certifieringssystem.

| 12. | Europaparlamentet betonar att övergripande säljfrämjande åtgärder enligt förordning (EG) nr 3/2008 bör bidra till att utveckla lokala marknader och korta leveranskedjor liksom till att stärka den inre marknaden och förbättra försäljningen av europeiska produkter på de yttre marknaderna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att övergripande säljfrämjande åtgärder enligt förordning (EG) nr 3/2008 bör bidra till att utveckla lokala marknader och korta leveranskedjor liksom till att stärka den inre marknaden och förbättra försäljningen av europeiska produkter på de yttre marknaderna.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att införa en fjärde komponent för tekniskt stöd i den säljfrämjande politiken. Parlamentet anser att detta är viktigt för att åstadkomma en effektiv säljfrämjande politik, särskilt utanför EU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att införa en fjärde komponent för tekniskt stöd i den säljfrämjande politiken. Parlamentet anser att detta är viktigt för att åstadkomma en effektiv säljfrämjande politik, särskilt utanför EU.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar potentialen i ett gemensamt enhetligt system för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar potentialen i ett gemensamt enhetligt system för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar att informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna fortsätter att vara allmänna till sin natur. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar att informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna fortsätter att vara allmänna till sin natur.

Lokala, regionala, inre och yttre marknader

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s informationspolitik och säljfrämjande politik bör ha tre huvudsakliga syften: på de lokala och regionala marknaderna bör den framhäva produkternas mångfald och färskhet och de korta avstånden mellan producenter och konsumenter i syfte att ekonomiskt stimulera och socialt återuppväcka livet på landsbygden; på den inre marknaden bör den dra största möjliga fördel av det europeiska området utan gränser och dess 500 miljoner konsumenter i syfte att öka produktionen och stimulera konsumtionen av europeiska produkter; på de yttre marknaderna bör den utnyttja de strikta normer som gäller för den europeiska produktionsmodellen i syfte att skapa mervärde för jordbruks- och livsmedelssektorn. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s informationspolitik och säljfrämjande politik bör ha tre huvudsakliga syften: på de lokala och regionala marknaderna bör den framhäva produkternas mångfald och färskhet och de korta avstånden mellan producenter och konsumenter i syfte att ekonomiskt stimulera och socialt återuppväcka livet på landsbygden; på den inre marknaden bör den dra största möjliga fördel av det europeiska området utan gränser och dess 500 miljoner konsumenter i syfte att öka produktionen och stimulera konsumtionen av europeiska produkter; på de yttre marknaderna bör den utnyttja de strikta normer som gäller för den europeiska produktionsmodellen i syfte att skapa mervärde för jordbruks- och livsmedelssektorn.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen på de lokala och regionala marknaderna utvecklar korta leveranskedjor för att därmed skapa nya möjligheter för jordbrukare och andra producenter på landsbygden och för sammanslutningar av jordbrukare och/eller av jordbrukare och andra aktörer på landsbygden, samt tar fram en bred uppsättning verktyg för att främja landsbygdsutvecklingen. Parlamentet anser även att det vore önskvärt att kommissionen utarbetar handledningar som hjälper jordbrukarna att göra fler och bättre investeringar i sina produkters kvalitet och mervärde. Parlamentet anser även att man bör överväga att investera i informationsspridning via medierna (särskilt internet). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen på de lokala och regionala marknaderna utvecklar korta leveranskedjor för att därmed skapa nya möjligheter för jordbrukare och andra producenter på landsbygden och för sammanslutningar av jordbrukare och/eller av jordbrukare och andra aktörer på landsbygden, samt tar fram en bred uppsättning verktyg för att främja landsbygdsutvecklingen. Parlamentet anser även att det vore önskvärt att kommissionen utarbetar handledningar som hjälper jordbrukarna att göra fler och bättre investeringar i sina produkters kvalitet och mervärde. Parlamentet anser även att man bör överväga att investera i informationsspridning via medierna (särskilt internet).

| 18. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen på den inre marknaden i större utsträckning ska stödja de europeiska producenternas insatser för att öka sin kapacitet att bemöta konsumenternas ökande krav på livsmedelskvalitet och livsmedelshygien liksom på uppgifter om färska produkters ursprung och om när det är bäst att konsumera dem, för att främja produkternas och kostens mångfald och informera om nya produkter eller nya former för presentation eller användning av traditionella produkter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen på den inre marknaden i större utsträckning ska stödja de europeiska producenternas insatser för att öka sin kapacitet att bemöta konsumenternas ökande krav på livsmedelskvalitet och livsmedelshygien liksom på uppgifter om färska produkters ursprung och om när det är bäst att konsumera dem, för att främja produkternas och kostens mångfald och informera om nya produkter eller nya former för presentation eller användning av traditionella produkter.

| 19. | Europaparlamentet förespråkar därför en utvidgning av de program som riktar sig antingen till marknader eller till målprodukter, varvid de säljfrämjande instrumenten ska vara inriktade på produktionsstandardernas specifika egenskaper och alltid belysa den europeiska produktionsmodellen och i synnerhet de europeiska kvalitetssystemen. Det är även viktigt att främja program som täcker flera länder och som omfattar olika produkter, eftersom det är dessa som å ena sidan ger programmet en verklig europeisk dimension och som å andra sidan specifikt är i behov av europeiskt stöd. Parlamentet anser i detta avseende att man bör prioritera de länder som genomför produktionsprogram som tar hänsyn till marknadsvillkor och marknadspotential och som samtidigt gör det möjligt för kommissionen att anpassa stödet till området i fråga. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förespråkar därför en utvidgning av de program som riktar sig antingen till marknader eller till målprodukter, varvid de säljfrämjande instrumenten ska vara inriktade på produktionsstandardernas specifika egenskaper och alltid belysa den europeiska produktionsmodellen och i synnerhet de europeiska kvalitetssystemen. Det är även viktigt att främja program som täcker flera länder och som omfattar olika produkter, eftersom det är dessa som å ena sidan ger programmet en verklig europeisk dimension och som å andra sidan specifikt är i behov av europeiskt stöd. Parlamentet anser i detta avseende att man bör prioritera de länder som genomför produktionsprogram som tar hänsyn till marknadsvillkor och marknadspotential och som samtidigt gör det möjligt för kommissionen att anpassa stödet till området i fråga.

| 20. | Europaparlamentet kräver att informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna ska göras mer lockande för branschorganisationerna med hjälp av ett större samarbete mellan pågående nationell och sektorsspecifik verksamhet och en bättre samordning med den politiska verksamheten, särskilt med frihandelsavtalen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet kräver att informationsåtgärderna och de säljfrämjande åtgärderna ska göras mer lockande för branschorganisationerna med hjälp av ett större samarbete mellan pågående nationell och sektorsspecifik verksamhet och en bättre samordning med den politiska verksamheten, särskilt med frihandelsavtalen.

| 21. | Europaparlamentet anser att det måste införas större flexibilitet i programmen så att de under genomförandefasen kan anpassas till de växlande marknadsvillkoren. Parlamentet anser därför att det inte bör ställas krav på alltför detaljerad programutformning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det måste införas större flexibilitet i programmen så att de under genomförandefasen kan anpassas till de växlande marknadsvillkoren. Parlamentet anser därför att det inte bör ställas krav på alltför detaljerad programutformning.

| 22. | Europaparlamentet kräver att det ska göras en bättre utvärdering av programmen med hjälp av ett strikt bedömningssystem med konkreta indikatorer, såsom ökad marknadsandel och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet anser att urvalsprocessen bör ta kortare tid och att man bör överväga möjligheten att göra förskottsutbetalningar till organisationerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet kräver att det ska göras en bättre utvärdering av programmen med hjälp av ett strikt bedömningssystem med konkreta indikatorer, såsom ökad marknadsandel och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet anser att urvalsprocessen bör ta kortare tid och att man bör överväga möjligheten att göra förskottsutbetalningar till organisationerna.

| 23. | Europaparlamentet gratulerar kommissionen till de goda resultat som uppnåtts med dagens informationspolitik och säljfrämjande politik för jordbruksprodukter, men anser att denna politik bör förenklas och förbättras. Särskilt viktigt är det att minska de administrativa bördorna, i första hand genom en minskning av det antal rapporter som kommissionen kräver. Parlamentet anser att kommissionen borde utarbeta en enkel och heltäckande handledning för att hjälpa potentiella förmånstagare att följa de bestämmelser och förfaranden som är kopplade till denna politik. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet gratulerar kommissionen till de goda resultat som uppnåtts med dagens informationspolitik och säljfrämjande politik för jordbruksprodukter, men anser att denna politik bör förenklas och förbättras. Särskilt viktigt är det att minska de administrativa bördorna, i första hand genom en minskning av det antal rapporter som kommissionen kräver. Parlamentet anser att kommissionen borde utarbeta en enkel och heltäckande handledning för att hjälpa potentiella förmånstagare att följa de bestämmelser och förfaranden som är kopplade till denna politik.

| 24. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på att produktionen av kvalitetslivsmedel inte i sig är tillräckligt för att garantera en god marknadsposition på de yttre marknaderna, och att det därför är nödvändigt att investera i säljfrämjande program. Dessa program ska föregås av marknadsstudier i tredjeländer, och studierna ska kunna erhålla samfinansiering. Parlamentet anser även att man bör överväga möjligheten att stödja pilotprojekt i tredjeländer som betraktas som potentiella nya marknader. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på att produktionen av kvalitetslivsmedel inte i sig är tillräckligt för att garantera en god marknadsposition på de yttre marknaderna, och att det därför är nödvändigt att investera i säljfrämjande program. Dessa program ska föregås av marknadsstudier i tredjeländer, och studierna ska kunna erhålla samfinansiering. Parlamentet anser även att man bör överväga möjligheten att stödja pilotprojekt i tredjeländer som betraktas som potentiella nya marknader.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att stimulera utvecklingen av europeiska sammanslutningar och företag och främja deras deltagande i globala forum där de konkurrerar med kvalitet och privilegierar specialisering och mångfald, vilket kräver stöd till jordbrukare och kooperativ så att de kan genomföra sina egna strategier och utnyttja sin exportkapacitet, inbegripet tekniskt bistånd till producenterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att stimulera utvecklingen av europeiska sammanslutningar och företag och främja deras deltagande i globala forum där de konkurrerar med kvalitet och privilegierar specialisering och mångfald, vilket kräver stöd till jordbrukare och kooperativ så att de kan genomföra sina egna strategier och utnyttja sin exportkapacitet, inbegripet tekniskt bistånd till producenterna.

| 26. | Europaparlamentet efterlyser en möjlighet att främja ursprunget för produkter som inte omfattas av kvalitetsbeteckningar genom att betona deras egenskaper och drag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet efterlyser en möjlighet att främja ursprunget för produkter som inte omfattas av kvalitetsbeteckningar genom att betona deras egenskaper och drag.

| 27. | Europaparlamentet anser att informationspolitiken och den säljfrämjande politiken för europeiska produkter bör förfoga över en egen märkning som identifierar dessa produkter inom och utanför EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att informationspolitiken och den säljfrämjande politiken för europeiska produkter bör förfoga över en egen märkning som identifierar dessa produkter inom och utanför EU.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre upplysa konsumenterna om att de europeiska jordbruksnormerna är de striktaste i världen när det gäller kvalitet, säkerhet, djurskydd, miljömässig hållbarhet etc., vilket påverkar produktens slutpris. Parlamentet anser att konsumenterna bör få transparent information om hur de ska kunna identifiera europeiska produkter och deras egenskaper, så att de undviker risken att köpa förfalskade produkter och kan välja vad de ska köpa. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre upplysa konsumenterna om att de europeiska jordbruksnormerna är de striktaste i världen när det gäller kvalitet, säkerhet, djurskydd, miljömässig hållbarhet etc., vilket påverkar produktens slutpris. Parlamentet anser att konsumenterna bör få transparent information om hur de ska kunna identifiera europeiska produkter och deras egenskaper, så att de undviker risken att köpa förfalskade produkter och kan välja vad de ska köpa.

Ursprung och kvalitet

| 29. | Europaparlamentet anser att kvalitetsprodukter är produkter med anknytning till särskilda produktionsmetoder, geografiska ursprung, traditioner eller kulturella sammanhang. Parlamentet konstaterar att det redan finns program för att skydda sådana produkter i form av skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), ekologiska produkter eller garanterad traditionell specialitet (GTS). Parlamentet efterlyser ett nytt program för lokalt jordbruk och direktförsäljning som ska omfatta lokala kvalitetsprodukter som är avsedda att konsumeras i den region där de framställts. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att kvalitetsprodukter är produkter med anknytning till särskilda produktionsmetoder, geografiska ursprung, traditioner eller kulturella sammanhang. Parlamentet konstaterar att det redan finns program för att skydda sådana produkter i form av skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), ekologiska produkter eller garanterad traditionell specialitet (GTS). Parlamentet efterlyser ett nytt program för lokalt jordbruk och direktförsäljning som ska omfatta lokala kvalitetsprodukter som är avsedda att konsumeras i den region där de framställts.

| 30. | Europaparlamentet anser att angivandet av europeiskt ursprung bör utgöra den främsta identifieringsfaktorn i all säljfrämjande och informativ verksamhet, såväl på den inre marknaden som i tredjeländer. Parlamentet anser att även angivande av nationellt ursprung i tredjeländer skulle kunna övervägas i de fall där denna identitet är stark och bidrar till att belysa mångfalden i utbudet av livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att angivandet av europeiskt ursprung bör utgöra den främsta identifieringsfaktorn i all säljfrämjande och informativ verksamhet, såväl på den inre marknaden som i tredjeländer. Parlamentet anser att även angivande av nationellt ursprung i tredjeländer skulle kunna övervägas i de fall där denna identitet är stark och bidrar till att belysa mångfalden i utbudet av livsmedelsprodukter.

| 31. | Europaparlamentet understryker, när det gäller privata märken, att man ovillkorligen måste försöka nå en balans mellan allmänna säljfrämjande åtgärder och åtgärder för att främja specifika märken som kan bidra till att effektivisera de säljfrämjande kampanjerna i tredjeländer. Parlamentet stöder kommissionens åsikt att märkesprodukter kan ha en hävstångseffekt på denna typ av verksamhet, där det är naturligt att komplettera allmänna säljfrämjande åtgärder genom att sammanföra ekonomiska aktörer via främjandet av produkter och märken, så att inverkan på importörerna och därmed på konsumenterna blir större. Parlamentet anser vidare att företagens intresse att delta kommer att öka om privata märken införlivas i de säljfrämjande åtgärderna, och man bör beakta att det till syvende och sist är företagen som medfinansierar dessa åtgärder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker, när det gäller privata märken, att man ovillkorligen måste försöka nå en balans mellan allmänna säljfrämjande åtgärder och åtgärder för att främja specifika märken som kan bidra till att effektivisera de säljfrämjande kampanjerna i tredjeländer. Parlamentet stöder kommissionens åsikt att märkesprodukter kan ha en hävstångseffekt på denna typ av verksamhet, där det är naturligt att komplettera allmänna säljfrämjande åtgärder genom att sammanföra ekonomiska aktörer via främjandet av produkter och märken, så att inverkan på importörerna och därmed på konsumenterna blir större. Parlamentet anser vidare att företagens intresse att delta kommer att öka om privata märken införlivas i de säljfrämjande åtgärderna, och man bör beakta att det till syvende och sist är företagen som medfinansierar dessa åtgärder.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att program för livsmedelskvalitet gör det möjligt för jordbrukare, i den utsträckning de är organiserade, att tillämpa utbudsstyrning och prisstabiliserande åtgärder, vilket ökar deras chanser att kunna försörja sig väl på jordbruket, och att sådana program därför lämpar sig bäst för att öka det ”europeiska mervärdet” i enlighet med kommissionens prioriteringar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att program för livsmedelskvalitet gör det möjligt för jordbrukare, i den utsträckning de är organiserade, att tillämpa utbudsstyrning och prisstabiliserande åtgärder, vilket ökar deras chanser att kunna försörja sig väl på jordbruket, och att sådana program därför lämpar sig bäst för att öka det ”europeiska mervärdet” i enlighet med kommissionens prioriteringar.

| 33. | Europaparlamentet anser att produkter som är föremål för kvalitetsnormer måste ges ett effektivare skydd gentemot EU:s handelspartner. Parlamentet förespråkar att samtliga geografiska beteckningar ska införlivas och ges starkare skydd i bilaterala och interregionala avtal och inom ramen för WTO. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att produkter som är föremål för kvalitetsnormer måste ges ett effektivare skydd gentemot EU:s handelspartner. Parlamentet förespråkar att samtliga geografiska beteckningar ska införlivas och ges starkare skydd i bilaterala och interregionala avtal och inom ramen för WTO.

| 34. | Europaparlamentet betonar att bestämmelserna avseende finansieringsramen för främjande av produkter som är föremål för kvalitetsnormer måste ändras i syfte att öka EU:s finansiella engagemang. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att bestämmelserna avseende finansieringsramen för främjande av produkter som är föremål för kvalitetsnormer måste ändras i syfte att öka EU:s finansiella engagemang.

| 35. | Europaparlamentet noterar att ikraftträdandet av bestämmelser för godkänd information om förhållandet mellan särskilda ämnen i livsmedel och förbättrad hälsa kommer att medföra större klarhet i främjandet av produkter av hälsoskäl. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att ikraftträdandet av bestämmelser för godkänd information om förhållandet mellan särskilda ämnen i livsmedel och förbättrad hälsa kommer att medföra större klarhet i främjandet av produkter av hälsoskäl.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den allt större efterfrågan på ekologiska produkter, och efterlyser en mer aktiv stimulering av framställningen och främjandet av sådana produkter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den allt större efterfrågan på ekologiska produkter, och efterlyser en mer aktiv stimulering av framställningen och främjandet av sådana produkter.

| 37. | Europaparlamentet betonar att lokala produkter i bergs- och öområden måste främjas och att EU måste höja sina anslag till detta. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att lokala produkter i bergs- och öområden måste främjas och att EU måste höja sina anslag till detta.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin säljfrämjande verksamhet på den yttre marknaden lägga större tonvikt vid att lyfta fram åtagandena för hållbarare jordbruksmetoder, variation och kvalitet inom jordbruket i EU och de ökade kostnader detta innebär samt att utveckla och stärka medvetenheten om EU:s säljfrämjande system och logotyper. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin säljfrämjande verksamhet på den yttre marknaden lägga större tonvikt vid att lyfta fram åtagandena för hållbarare jordbruksmetoder, variation och kvalitet inom jordbruket i EU och de ökade kostnader detta innebär samt att utveckla och stärka medvetenheten om EU:s säljfrämjande system och logotyper.

| 39. | Europaparlamentet stöder tillhandahållandet av tekniskt stöd till i första hand små och medelstora företag för att hjälpa dem att utveckla egna marknadsföringsstrategier och analysera sina målmarknader. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet stöder tillhandahållandet av tekniskt stöd till i första hand små och medelstora företag för att hjälpa dem att utveckla egna marknadsföringsstrategier och analysera sina målmarknader.

| 40. | Europaparlamentet föreslår att det ska inrättas en internetplattform för utbyte av potentiella projekt och bästa praxis, som ett verktyg för att stödja utformningen av europeiska marknadsföringskampanjer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet föreslår att det ska inrättas en internetplattform för utbyte av potentiella projekt och bästa praxis, som ett verktyg för att stödja utformningen av europeiska marknadsföringskampanjer.

| 41. | Europaparlamentet understryker att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är inriktad på att förbättra organisationen av produktionen, hållbarheten och jordbruksprodukternas kvalitet, och anser därför att den säljfrämjande politiken måste göra det möjligt att utnyttja livsmedelssektorns hela potential, i syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning i den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är inriktad på att förbättra organisationen av produktionen, hållbarheten och jordbruksprodukternas kvalitet, och anser därför att den säljfrämjande politiken måste göra det möjligt att utnyttja livsmedelssektorns hela potential, i syfte att stimulera tillväxt och sysselsättning i den europeiska ekonomin.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida lagstiftningsförslag om främjande av de europeiska smakerna fastställa olika förvaltningsformer för de inre och yttre marknaderna liksom för multinationella program eller krisprogram. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida lagstiftningsförslag om främjande av de europeiska smakerna fastställa olika förvaltningsformer för de inre och yttre marknaderna liksom för multinationella program eller krisprogram.

| 43. | Europaparlamentet anser att det måste fastställas en europeisk strategi för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som är mer inriktad på marknaderna och på de produkter eller budskap som ska marknadsföras, med beaktande av förhandlingarna om frihandelsavtal och de mest lönsamma marknaderna för att undvika fragmenterad och splittrad finansiering. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det måste fastställas en europeisk strategi för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder som är mer inriktad på marknaderna och på de produkter eller budskap som ska marknadsföras, med beaktande av förhandlingarna om frihandelsavtal och de mest lönsamma marknaderna för att undvika fragmenterad och splittrad finansiering.

Skolfrukts- och skolmjölksprogram

| 44. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att öka EU:s medfinansieringssats för skolfruktsprogrammet mot bakgrund av den fortsatta ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att öka EU:s medfinansieringssats för skolfruktsprogrammet mot bakgrund av den fortsatta ekonomiska krisen.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att uppmuntra alla medlemsstater att lägga större tonvikt vid nationella skolfrukts- och skolmjölksprograms pedagogiska natur och att fullständigt införliva dessa program i jordbruksstödets andra pelare. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att uppmuntra alla medlemsstater att lägga större tonvikt vid nationella skolfrukts- och skolmjölksprograms pedagogiska natur och att fullständigt införliva dessa program i jordbruksstödets andra pelare.

Åtgärder för informationskampanjer för kvalitetsviner

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera genomförandet på EU:s marknad av informationskampanjer, riktade till den vuxna befolkningen, om en ansvarsfull konsumtion av europeiska kvalitetsviner. Förutom att trycka på en återhållsam konsumtion av dessa viner bör dessa kampanjer även belysa produktens kulturella rötter, dess kvalitativa egenskaper och de särdrag som kännetecknar den europeiska produktionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera genomförandet på EU:s marknad av informationskampanjer, riktade till den vuxna befolkningen, om en ansvarsfull konsumtion av europeiska kvalitetsviner. Förutom att trycka på en återhållsam konsumtion av dessa viner bör dessa kampanjer även belysa produktens kulturella rötter, dess kvalitativa egenskaper och de särdrag som kännetecknar den europeiska produktionen.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 22.

(2)  EUT L 3, 5.1.2008, s. 1.

(3)  EUT L 147, 6.6.2008, s. 3.

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf

(6)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 59.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Genomförandet av följerättsdirektivet

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om rapporten om genomförandet och effekten av följerättsdirektivet (2001/84/EG) (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/84/EG av den 27 september 2001 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) (nedan kallat direktivet) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/84/EG av den 27 september 2001 om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) (nedan kallat direktivet) (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om rapporten om genomförandet och effekten av följerättsdirektivet (2001/84/EG) (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om rapporten om genomförandet och effekten av följerättsdirektivet (2001/84/EG) (COM(2011)0878),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0326/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0326/2012), och av följande skäl:

| A. | Följerätten är en intellektuell äganderätt som förankrats i artikel 14b i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk. |
| --- | --- |

A.

Följerätten är en intellektuell äganderätt som förankrats i artikel 14b i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk.

| B. | Direktivet har främjat en harmonisering av de grundläggande villkoren för tillämpningen av följerätten i syfte att åtgärda de potentiella hindren för förverkligandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

B.

Direktivet har främjat en harmonisering av de grundläggande villkoren för tillämpningen av följerätten i syfte att åtgärda de potentiella hindren för förverkligandet av den inre marknaden.

| C. | Antagandet av direktivet var viktigt för konstnärerna när det gäller inte bara deras initiativ i syfte att uppnå erkännande och rättvis behandling som kreativa personer, utan också deras roll som främjare av de kulturella värdena. Dock kvarstår en viss oro över hur direktivet kommer att påverka de europeiska konstmarknaderna, i synnerhet de många små och specialiserade auktionskamrarna och konsthandlarna i EU. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av direktivet var viktigt för konstnärerna när det gäller inte bara deras initiativ i syfte att uppnå erkännande och rättvis behandling som kreativa personer, utan också deras roll som främjare av de kulturella värdena. Dock kvarstår en viss oro över hur direktivet kommer att påverka de europeiska konstmarknaderna, i synnerhet de många små och specialiserade auktionskamrarna och konsthandlarna i EU.

| D. | Direktivet genomfördes fullt ut i alla medlemsstater först den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

D.

Direktivet genomfördes fullt ut i alla medlemsstater först den 1 januari 2012.

| E. | EU:s totala andel av marknaden för levande konstnärers verk har minskat betydligt de senaste åren. |
| --- | --- |

E.

EU:s totala andel av marknaden för levande konstnärers verk har minskat betydligt de senaste åren.

| F. | Konstnärligt skapande bidrar till den ständiga utvecklingen av EU:s kulturliv och kulturarv. |
| --- | --- |

F.

Konstnärligt skapande bidrar till den ständiga utvecklingen av EU:s kulturliv och kulturarv.

| G. | Konst- och antikvitetsmarknaden bidrar väsentligt till den globala ekonomin, inklusive till branschens företag, särskilt företag i kreativa branscher. |
| --- | --- |

G.

Konst- och antikvitetsmarknaden bidrar väsentligt till den globala ekonomin, inklusive till branschens företag, särskilt företag i kreativa branscher.

| H. | Direktivet medför en administrativ börda för konsthandlarna och innebär en konkurrensnackdel för EU:s konsthandlare i förhållande till konsthandlare i tredjeländer. |
| --- | --- |

H.

Direktivet medför en administrativ börda för konsthandlarna och innebär en konkurrensnackdel för EU:s konsthandlare i förhållande till konsthandlare i tredjeländer.

Tendenser på den europeiska och den globala konstmarknaden

| 1. | Europaparlamentet noterar att 2011 var ett rekordår för konstmarknaden och att den totala årliga försäljningsintäkten uppgick till 11,57 miljarder US-dollar, vilket var en ökning med över 2 miljarder US-dollar jämfört med 2010 (2). Konst- och antikvitetsmarknaden bidrar väsentligt till den globala ekonomin, inklusive till branschens företag, särskilt företag i kreativa branscher. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att 2011 var ett rekordår för konstmarknaden och att den totala årliga försäljningsintäkten uppgick till 11,57 miljarder US-dollar, vilket var en ökning med över 2 miljarder US-dollar jämfört med 2010 (2). Konst- och antikvitetsmarknaden bidrar väsentligt till den globala ekonomin, inklusive till branschens företag, särskilt företag i kreativa branscher.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska konstmarknaden ökade kraftigt 2011. Förenade kungariket hade fortfarande en marknadsandel på 19,4 % av den globala marknaden med en ökning på 24 % av försäljningsvolymen. Frankrike hade en marknadsandel på 4,5 % och en omsättningsvolym som hade ökat med 9 %. Slutligen hade Tyskland en marknadsandel på 1,8 % och landets försäljning hade ökat med 23 % (3). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska konstmarknaden ökade kraftigt 2011. Förenade kungariket hade fortfarande en marknadsandel på 19,4 % av den globala marknaden med en ökning på 24 % av försäljningsvolymen. Frankrike hade en marknadsandel på 4,5 % och en omsättningsvolym som hade ökat med 9 %. Slutligen hade Tyskland en marknadsandel på 1,8 % och landets försäljning hade ökat med 23 % (3).

| 3. | Europaparlamentet noterar att den kinesiska marknaden utgjorde 41,4 % av den globala marknaden 2011 och gått förbi USA, vars omsättning hade minskat med 3 % och vars marknadsandel hade minskat med 6 % från 29,5 % 2010 till 23,5 % 2011 (4). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att den kinesiska marknaden utgjorde 41,4 % av den globala marknaden 2011 och gått förbi USA, vars omsättning hade minskat med 3 % och vars marknadsandel hade minskat med 6 % från 29,5 % 2010 till 23,5 % 2011 (4).

| 4. | Europaparlamentet framhåller Kinas imponerande tillväxt men påpekar att Kinas konstmarknad för närvarande begränsar sig till inhemska konstnärer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller Kinas imponerande tillväxt men påpekar att Kinas konstmarknad för närvarande begränsar sig till inhemska konstnärer.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den allmänna tendensen mot en förskjutning av konstmarknadens tyngdpunkt till tillväxtländerna är knuten till globaliseringen, Asiens uppsving och uppkomsten av nya samlare i dessa länder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att den allmänna tendensen mot en förskjutning av konstmarknadens tyngdpunkt till tillväxtländerna är knuten till globaliseringen, Asiens uppsving och uppkomsten av nya samlare i dessa länder.

| 6. | Europaparlamentet noterar nöjt att tredjeländer planerar att införa följerätten i sin nationella lagstiftning. Parlamentet påpekar framför allt att ett lagförslag lades fram i USA den 12 december 2011, i syfte att föreskriva en följerätt på 7 % på vidareförsäljningen av moderna konstverk. I Kina medför lagförslaget om upphovsrätt också införande av följerätt (artikel 11.13). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar nöjt att tredjeländer planerar att införa följerätten i sin nationella lagstiftning. Parlamentet påpekar framför allt att ett lagförslag lades fram i USA den 12 december 2011, i syfte att föreskriva en följerätt på 7 % på vidareförsäljningen av moderna konstverk. I Kina medför lagförslaget om upphovsrätt också införande av följerätt (artikel 11.13).

Direktivets genomförande

| 7. | Europaparlamentet påminner om att beloppen för rättigheterna till reproduktion och representation är förhållandevis obetydliga när det gäller grafik och formgivning eftersom inkomsterna i dessa fall härrör från försäljning eller vidareförsäljning av konstverk. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att beloppen för rättigheterna till reproduktion och representation är förhållandevis obetydliga när det gäller grafik och formgivning eftersom inkomsterna i dessa fall härrör från försäljning eller vidareförsäljning av konstverk.

| 8. | Europaparlamentet betonar att följerätten garanterar en fortsatt ersättning till konstnärerna, som mycket ofta säljer sina verk till ett lågt pris i början av sin karriär. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att följerätten garanterar en fortsatt ersättning till konstnärerna, som mycket ofta säljer sina verk till ett lågt pris i början av sin karriär.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens rapport om genomförandet och effekten av direktivet och statistiken från sektorn inte tyder på att följerätten har påverkat konstmarknaden negativt i Europa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionens rapport om genomförandet och effekten av direktivet och statistiken från sektorn inte tyder på att följerätten har påverkat konstmarknaden negativt i Europa.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom en konsekvensbedömning utvärdera hur konstmarknaden fungerar i allmänhet och titta närmare på vilka administrativa svårigheter som små och specialiserade auktionskamrar och konsthandlare står inför. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom en konsekvensbedömning utvärdera hur konstmarknaden fungerar i allmänhet och titta närmare på vilka administrativa svårigheter som små och specialiserade auktionskamrar och konsthandlare står inför.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att flera bestämmelser i direktivet säkerställer en balanserad tillämpning av följerätten med hänsyn till alla berörda parters intressen, särskilt den successiva minskningen av de tillämpliga procentsatserna, den övre gränsen på 12  500 euro för följerätten, undantaget för liten försäljning och undantaget för vidareförsäljning för den första köparen. Parlamentet betonar dock att direktivet lägger en administrativ börda på konsthandlarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att flera bestämmelser i direktivet säkerställer en balanserad tillämpning av följerätten med hänsyn till alla berörda parters intressen, särskilt den successiva minskningen av de tillämpliga procentsatserna, den övre gränsen på 12  500 euro för följerätten, undantaget för liten försäljning och undantaget för vidareförsäljning för den första köparen. Parlamentet betonar dock att direktivet lägger en administrativ börda på konsthandlarna.

| 12. | Europaparlamentet noterar att följerätten för den levande upphovsmannen till ett originalkonstverk kan vara ett användbart verktyg för att förhindra diskriminering av konstnärer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att följerätten för den levande upphovsmannen till ett originalkonstverk kan vara ett användbart verktyg för att förhindra diskriminering av konstnärer.

Slutsatser

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att konstmarknaden värderades till 10 miljarder US-dollar 2010 och att den värderas till nästan 12 miljarder US-dollar 2012, varav följerätten bara utgör 0,03 %. Parlamentet anser att detta är en viktig marknad varifrån konstnärerna och deras arvtagare bör få en rimlig ersättning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att konstmarknaden värderades till 10 miljarder US-dollar 2010 och att den värderas till nästan 12 miljarder US-dollar 2012, varav följerätten bara utgör 0,03 %. Parlamentet anser att detta är en viktig marknad varifrån konstnärerna och deras arvtagare bör få en rimlig ersättning.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att studier och statistik för konstmarknaden inte tyder på att följerätten inverkar negativt på konstmarknadens läge eller omsättningsnivå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att studier och statistik för konstmarknaden inte tyder på att följerätten inverkar negativt på konstmarknadens läge eller omsättningsnivå.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att direktivet inte var helt genomfört i alla medlemsstater förrän den 1 januari 2012, trots att många medlemsstater redan hade erkänt följerätten i flera årtionden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att direktivet inte var helt genomfört i alla medlemsstater förrän den 1 januari 2012, trots att många medlemsstater redan hade erkänt följerätten i flera årtionden.

| 16. | Europaparlamentet framhåller vikten av att ge proaktivt stöd till lokala konstnärer, inklusive de yngsta konstnärerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller vikten av att ge proaktivt stöd till lokala konstnärer, inklusive de yngsta konstnärerna.

| 17. | Europaparlamentet anser att det är för tidigt att göra en ny utvärdering av direktivet 2014, vilket kommissionen planerar att göra. Parlamentet föreslår i stället att denna utvärdering ska göras 2015 (dvs. fyra år efter utvärderingen i december 2011). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det är för tidigt att göra en ny utvärdering av direktivet 2014, vilket kommissionen planerar att göra. Parlamentet föreslår i stället att denna utvärdering ska göras 2015 (dvs. fyra år efter utvärderingen i december 2011).

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin nästa utvärderingsrapport ompröva lämpligheten för de tillämpliga procentsatserna, tröskelvärdena och lämpligheten för kategorierna av ersättningsberättigade enligt direktivet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin nästa utvärderingsrapport ompröva lämpligheten för de tillämpliga procentsatserna, tröskelvärdena och lämpligheten för kategorierna av ersättningsberättigade enligt direktivet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med berörda parter stärka den europeiska konstmarknadens ställning och ta itu med problemen, såsom den kumulativa effekten av ersättningarna (”kaskadeffekten”) samt de administrativa svårigheter som små och specialiserade auktionskamrar och konsthandlare ställs inför. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med berörda parter stärka den europeiska konstmarknadens ställning och ta itu med problemen, såsom den kumulativa effekten av ersättningarna (”kaskadeffekten”) samt de administrativa svårigheter som små och specialiserade auktionskamrar och konsthandlare ställs inför.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av tredjeländer för att införa följerätten och uppmanar enträget kommissionen att fortsätta sina ansträngningar i multilaterala forum för att stärka den europeiska konstmarknadens ställning i världen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av tredjeländer för att införa följerätten och uppmanar enträget kommissionen att fortsätta sina ansträngningar i multilaterala forum för att stärka den europeiska konstmarknadens ställning i världen.

o

o o

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 272, 13.10.2001, s. 32.

(2)  Artprice, tendenser på konstmarknaden 2011, http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_en.pdf

(3)  Se fotnot 1.

(4)  Se fotnot 1.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Kort-, internet- och mobilbetalningar

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om ”Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 26 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 26 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 11 januari 2012 med titeln ”Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (COM(2011)0941, nedan kallad ”grönboken”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 11 januari 2012 med titeln ”Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (COM(2011)0941, nedan kallad ”grönboken”),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012 med titeln ”Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012 med titeln ”Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster” (COM(2011)0942),

| — | med beaktande av det offentliga samråd om grönboken som anordnades av kommissionen från den 11 januari 2012 till den 11 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det offentliga samråd om grönboken som anordnades av kommissionen från den 11 januari 2012 till den 11 april 2012,

| — | med beaktande av den konferens om kort-, mobil- och internetbetalningar som anordnades av kommissionen den 4 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konferens om kort-, mobil- och internetbetalningar som anordnades av kommissionen den 4 maj 2012,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av den 14 mars 2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (1),

| — | med beaktande av informationsdokumentet från mars 2012 om upprätthållande av konkurrens i betalningssektorn som sammanställdes av Europeiska konkurrensnätverkets undergrupp för bankverksamhet och betalningar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av informationsdokumentet från mars 2012 om upprätthållande av konkurrens i betalningssektorn som sammanställdes av Europeiska konkurrensnätverkets undergrupp för bankverksamhet och betalningar (2),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendationer från april 2012 för säkerhet vid internetbetalningar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendationer från april 2012 för säkerhet vid internetbetalningar (3),

| — | med beaktande av svaret från Europeiska datatillsynsmannen den 11 april 2012 på kommissionens offentliga samråd om grönboken ”Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av svaret från Europeiska datatillsynsmannen den 11 april 2012 på kommissionens offentliga samråd om grönboken ”Mot en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar” (4),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsdokument av den 22 maj 2012 om grönboken (INT/634), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsdokument av den 22 maj 2012 om grönboken (INT/634),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 24 juli 2002 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet i ärende nr Comp/29.373 – Visa International (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 24 juli 2002 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet i ärende nr Comp/29.373 – Visa International (5),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 19 december 2007 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet i ärendena nr Comp/34.579 – MasterCard, Comp/36.518 – EuroCommerce och Comp/38.580 – Företagskort (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 19 december 2007 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet i ärendena nr Comp/34.579 – MasterCard, Comp/36.518 – EuroCommerce och Comp/38.580 – Företagskort (6),

| — | med beaktande av tribunalens dom av den 24 maj 2012 i målet MasterCard m.fl. mot kommissionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom av den 24 maj 2012 i målet MasterCard m.fl. mot kommissionen (7),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0304/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0304/2012), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska marknaden för kort-, internet- och mobilbetalningar är för närvarande fortfarande uppsplittrad över nationella gränser och endast ett fåtal stora aktörer kan godtas av näringsidkare och bedriva gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska marknaden för kort-, internet- och mobilbetalningar är för närvarande fortfarande uppsplittrad över nationella gränser och endast ett fåtal stora aktörer kan godtas av näringsidkare och bedriva gränsöverskridande verksamhet.

| B. | Den dominanta ställningen hos två icke-europeiska leverantörer av kortbetalningstjänster kan leda till alltför höga och oberättigade avgifter för både konsumenter och näringsidkare, en situation som deras respektive banker (de så kallade utfärdande och inlösande bankerna) drar fördel av, vilket konstateras av kommissionen i grönboken. |
| --- | --- |

B.

Den dominanta ställningen hos två icke-europeiska leverantörer av kortbetalningstjänster kan leda till alltför höga och oberättigade avgifter för både konsumenter och näringsidkare, en situation som deras respektive banker (de så kallade utfärdande och inlösande bankerna) drar fördel av, vilket konstateras av kommissionen i grönboken.

| C. | Utveckling och mer utbredd användning av kort-, internet- och mobilbetalningar kan också bidra till att e-handeln i Europa växer i storlek och i mångfald. |
| --- | --- |

C.

Utveckling och mer utbredd användning av kort-, internet- och mobilbetalningar kan också bidra till att e-handeln i Europa växer i storlek och i mångfald.

| D. | Andelen internet- och mobilbetalningar och utbudet av olika sådana betalningsformer har stadigt ökat i Europa och i hela världen. |
| --- | --- |

D.

Andelen internet- och mobilbetalningar och utbudet av olika sådana betalningsformer har stadigt ökat i Europa och i hela världen.

| E. | Till följd av teknisk utveckling kan kortbetalningssystem gradvis ersättas av andra elektroniska och mobila betalningsmedel. |
| --- | --- |

E.

Till följd av teknisk utveckling kan kortbetalningssystem gradvis ersättas av andra elektroniska och mobila betalningsmedel.

| F. | I grönboken behandlas inte kostnaderna för kontant- eller checkbetalningar och deras samhällseffekter jämförelse med kort-, internet- och mobilbetalningar, vilket förhindrar en jämförande analys av de ekonomiska och välfärdsmässiga kostnaderna för och samhällseffekterna av betalningar med kontanter eller check. |
| --- | --- |

F.

I grönboken behandlas inte kostnaderna för kontant- eller checkbetalningar och deras samhällseffekter jämförelse med kort-, internet- och mobilbetalningar, vilket förhindrar en jämförande analys av de ekonomiska och välfärdsmässiga kostnaderna för och samhällseffekterna av betalningar med kontanter eller check.

| G. | Den nuvarande affärsmodellen för kortbetalningar tillåter alltför höga multilaterala förmedlingsavgifter som ibland verkar överstiga den verkliga kostnaden för att finansiera systemet och utgör ett stort konkurrenshinder på marknaden för betalningar. |
| --- | --- |

G.

Den nuvarande affärsmodellen för kortbetalningar tillåter alltför höga multilaterala förmedlingsavgifter som ibland verkar överstiga den verkliga kostnaden för att finansiera systemet och utgör ett stort konkurrenshinder på marknaden för betalningar.

| H. | Gränsöverskridande inlösen är en möjlighet som i nuläget bara står öppen för ett begränsat antal aktörer. Detta system skulle kunna innebära större valmöjligheter för affärsidkare och därmed öka konkurrensen och minska kostnaderna för konsumenter. |
| --- | --- |

H.

Gränsöverskridande inlösen är en möjlighet som i nuläget bara står öppen för ett begränsat antal aktörer. Detta system skulle kunna innebära större valmöjligheter för affärsidkare och därmed öka konkurrensen och minska kostnaderna för konsumenter.

| I. | Tilläggsavgifter för användning av kortbetalning är inte tillåtna i vissa medlemsstater men är vanligt förekommande i vissa andra. Alltför höga tilläggsavgifter har varit till nackdel för konsumenterna eftersom leverantörer av betalningar ofta inte erbjuder alternativ till betalningar med tilläggsavgifter . |
| --- | --- |

I.

Tilläggsavgifter för användning av kortbetalning är inte tillåtna i vissa medlemsstater men är vanligt förekommande i vissa andra. Alltför höga tilläggsavgifter har varit till nackdel för konsumenterna eftersom leverantörer av betalningar ofta inte erbjuder alternativ till betalningar med tilläggsavgifter .

| J. | Single Euro Payment Area (Sepas) ramverk för kort kräver att kunder ska kunna använda allmänna kort för betalning och kontantuttag i euro inom Sepa-området med samma lätthet och bekvämlighet som i sitt hemland. Det bör inte vara någon skillnad på om de använder sitt eller sina kort i sitt hemland eller någon annanstans inom Sepa. Varken allmänna kortsystem som enbart är avsedda att användas i ett enda land, eller kortsystem som endast är avsedda för gränsöverskridande användning inom Sepa, bör finnas längre. |
| --- | --- |

J.

Single Euro Payment Area (Sepas) ramverk för kort kräver att kunder ska kunna använda allmänna kort för betalning och kontantuttag i euro inom Sepa-området med samma lätthet och bekvämlighet som i sitt hemland. Det bör inte vara någon skillnad på om de använder sitt eller sina kort i sitt hemland eller någon annanstans inom Sepa. Varken allmänna kortsystem som enbart är avsedda att användas i ett enda land, eller kortsystem som endast är avsedda för gränsöverskridande användning inom Sepa, bör finnas längre.

| K. | En lyckad övergång till Sepa kan förväntas driva på utvecklingen av innovativa EU-omfattande betalningsmedel. |
| --- | --- |

K.

En lyckad övergång till Sepa kan förväntas driva på utvecklingen av innovativa EU-omfattande betalningsmedel.

De olika betalningsmetoderna

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok och anser att de överväganden och frågor som läggs fram däri är ytterst relevanta och instämmer i de listade målen för att få ökad konkurrens, ökad valfrihet, mer innovation samt ökad betalningssäkerhet och stärkt konsumentförtroende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok och anser att de överväganden och frågor som läggs fram däri är ytterst relevanta och instämmer i de listade målen för att få ökad konkurrens, ökad valfrihet, mer innovation samt ökad betalningssäkerhet och stärkt konsumentförtroende.

| 2. | Europaparlamentet är överens med kommissionen om att det är nödvändigt att urskilja tre olika produktmarknader inom ramen för fyrpartssystemet för kortbetalning. För det första finns det en marknad där de olika kortsystemen konkurrerar om att få finansinstitut att bli deras utfärdande eller inlösande kunder. Därefter kommer en marknad ”i efterföljande led” där de utfärdande bankerna konkurrerar om att ha kortinnehavarna som kunder (”marknaden för utfärdande”). Slutligen finns det en andra marknad ”i efterföljande led” där de inlösande bankerna konkurrerar om att ha näringsidkarna som kunder (”inlösenmarknaden”). Parlamentet anser att man bör öka den fria konkurrensen på alla marknader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är överens med kommissionen om att det är nödvändigt att urskilja tre olika produktmarknader inom ramen för fyrpartssystemet för kortbetalning. För det första finns det en marknad där de olika kortsystemen konkurrerar om att få finansinstitut att bli deras utfärdande eller inlösande kunder. Därefter kommer en marknad ”i efterföljande led” där de utfärdande bankerna konkurrerar om att ha kortinnehavarna som kunder (”marknaden för utfärdande”). Slutligen finns det en andra marknad ”i efterföljande led” där de inlösande bankerna konkurrerar om att ha näringsidkarna som kunder (”inlösenmarknaden”). Parlamentet anser att man bör öka den fria konkurrensen på alla marknader.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av marknadsbaserad självreglering i samarbete med alla intressenter, men är medvetet om att självreglering riskerar att inte ge önskade resultat inom acceptabel tid på grund av motstridande intressen. Parlamentet räknar med att kommissionen lägger fram nödvändiga förslag till lagstiftning för att bidra till att säkerställa ett verkligt gemensamt eurobetalningsområde (Sepa) för kort-, internet- och mobilbetalningar, och framhåller i detta avseende betydelsen av den kommande granskningen av direktivet om betaltjänster. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av marknadsbaserad självreglering i samarbete med alla intressenter, men är medvetet om att självreglering riskerar att inte ge önskade resultat inom acceptabel tid på grund av motstridande intressen. Parlamentet räknar med att kommissionen lägger fram nödvändiga förslag till lagstiftning för att bidra till att säkerställa ett verkligt gemensamt eurobetalningsområde (Sepa) för kort-, internet- och mobilbetalningar, och framhåller i detta avseende betydelsen av den kommande granskningen av direktivet om betaltjänster.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av en tydlig och heltäckande vision för Sepa för kort-, internet- och mobilbetalningar och av att tillhandahålla sådana riktlinjer och tidsplaner som krävs för att nå det grundläggande målet att eliminera skillnaderna mellan gränsöverskridande och nationella betalningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar behovet av en tydlig och heltäckande vision för Sepa för kort-, internet- och mobilbetalningar och av att tillhandahålla sådana riktlinjer och tidsplaner som krävs för att nå det grundläggande målet att eliminera skillnaderna mellan gränsöverskridande och nationella betalningar.

| 5. | Europaparlamentet betonar behovet av att gå mot ett clearing- och avvecklingssystem i realtid, som tekniskt redan är inom räckhåll och används för en del betalningar. Parlamentet understryker att övergången till en realtidsekonomi bör vara ett viktigt mål inom hela Sepa och att ett avancerat realtidssystem mellan banker måste kunna nås inom hela Sepa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar behovet av att gå mot ett clearing- och avvecklingssystem i realtid, som tekniskt redan är inom räckhåll och används för en del betalningar. Parlamentet understryker att övergången till en realtidsekonomi bör vara ett viktigt mål inom hela Sepa och att ett avancerat realtidssystem mellan banker måste kunna nås inom hela Sepa.

| 6. | Europaparlamentet anser därför att alla nationella system för kort-, mobil- och internetbetalning bör ansluta sig till eller ombilda sig till ett EU-omfattande Sepa-kompatibelt system så att alla kort-, mobil- och internetbetalningar kan accepteras överallt inom Sepa samt att kommissionen bör föreslå en nödvändig period för denna övergång. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser därför att alla nationella system för kort-, mobil- och internetbetalning bör ansluta sig till eller ombilda sig till ett EU-omfattande Sepa-kompatibelt system så att alla kort-, mobil- och internetbetalningar kan accepteras överallt inom Sepa samt att kommissionen bör föreslå en nödvändig period för denna övergång.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att alla terminaler bör kunna acceptera alla kort och uppfylla krav på driftskompatibilitet och därför bör eventuella tekniska hinder på grund av skillnader i funktionalitet och certifieringskrav för terminaler avlägsnas eftersom gemensamma standarder och regler och standardiserade terminalprogram skulle öka konkurrensen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att alla terminaler bör kunna acceptera alla kort och uppfylla krav på driftskompatibilitet och därför bör eventuella tekniska hinder på grund av skillnader i funktionalitet och certifieringskrav för terminaler avlägsnas eftersom gemensamma standarder och regler och standardiserade terminalprogram skulle öka konkurrensen.

| 8. | Europaparlamentet anser att en självreglerande strategi för den integrerade europeiska marknaden inte är tillräcklig. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lagstiftningsåtgärder för att garantera betalningssäkerhet, sund konkurrens, ekonomisk integration, skydd av personuppgifter och transparens för konsumenterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att en självreglerande strategi för den integrerade europeiska marknaden inte är tillräcklig. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta lagstiftningsåtgärder för att garantera betalningssäkerhet, sund konkurrens, ekonomisk integration, skydd av personuppgifter och transparens för konsumenterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att reformera ledningen för Sepa för att se till att beslutsprocessen är demokratisk, transparent och tjänar allmänhetens intresse. Detta kräver att kommissionen och Europeiska centralbanken (ECB) får en mer aktiv och ledande roll i ledningen av Sepa samt att alla berörda intressenter företräds på ett väl avvägt sätt i Sepas alla beslutsfattande och verkställande organ, vilket garanterar tillräcklig medverkan av slutanvändarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att reformera ledningen för Sepa för att se till att beslutsprocessen är demokratisk, transparent och tjänar allmänhetens intresse. Detta kräver att kommissionen och Europeiska centralbanken (ECB) får en mer aktiv och ledande roll i ledningen av Sepa samt att alla berörda intressenter företräds på ett väl avvägt sätt i Sepas alla beslutsfattande och verkställande organ, vilket garanterar tillräcklig medverkan av slutanvändarna.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över eventuellt onödigt snäv reglering av marknaderna för internet- och mobilbetalningar i detta skede eftersom dessa betalningsmetoder fortfarande håller på att utvecklas. Parlamentet menar att eventuella regleringsinitiativ inom detta område riskerar att koncentreras alltför starkt på redan existerande betalningsinstrument, vilket kan förhala innovation och snedvrida marknaden innan den har utvecklats ordentligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i ett framtida förslag tillämpa ett lämpligt förhållningssätt till samtliga internet- och mobilbetalningsmetoder, som garanterar ett starkt konsumentskydd, framför allt för sårbara konsumenter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över eventuellt onödigt snäv reglering av marknaderna för internet- och mobilbetalningar i detta skede eftersom dessa betalningsmetoder fortfarande håller på att utvecklas. Parlamentet menar att eventuella regleringsinitiativ inom detta område riskerar att koncentreras alltför starkt på redan existerande betalningsinstrument, vilket kan förhala innovation och snedvrida marknaden innan den har utvecklats ordentligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i ett framtida förslag tillämpa ett lämpligt förhållningssätt till samtliga internet- och mobilbetalningsmetoder, som garanterar ett starkt konsumentskydd, framför allt för sårbara konsumenter.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att samtidigt som elektroniska betalningar spelar en allt viktigare roll i Europa och världen återstår det fortfarande allvarliga hinder för en fullständigt och effektivt integrerad, konkurrenskraftig, innovativ, säker, öppen och konsumentvänlig europeisk digital inre marknad med avseende på dessa typer av betalningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att samtidigt som elektroniska betalningar spelar en allt viktigare roll i Europa och världen återstår det fortfarande allvarliga hinder för en fullständigt och effektivt integrerad, konkurrenskraftig, innovativ, säker, öppen och konsumentvänlig europeisk digital inre marknad med avseende på dessa typer av betalningar.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av den pågående ekonomiska krisen att det är väsentligt att vidta åtgärder som gynnar den ekonomiska tillväxten, skapar arbetstillfällen och stimulerar konsumtionen. Den digitala marknaden erbjuder en viktig möjlighet att uppnå dessa mål, men för att göra det måste EU vara redo att etablera en fullständigt digital inre marknad. Det är nödvändigt att å ena sidan få bort de befintliga hindren och å andra sidan att öka konsumenternas förtroende. Parlamentet anser i detta avseende att en gemensam europeisk marknad för kortbetalningar via internet och mobilbetalningar, som möjliggör fri konkurrens och innovation och som är neutral och säker, är grundläggande för att uppnå en verkligt gemensam digital marknad, och skulle i avsevärd utsträckning kunna bidra till att öka konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av den pågående ekonomiska krisen att det är väsentligt att vidta åtgärder som gynnar den ekonomiska tillväxten, skapar arbetstillfällen och stimulerar konsumtionen. Den digitala marknaden erbjuder en viktig möjlighet att uppnå dessa mål, men för att göra det måste EU vara redo att etablera en fullständigt digital inre marknad. Det är nödvändigt att å ena sidan få bort de befintliga hindren och å andra sidan att öka konsumenternas förtroende. Parlamentet anser i detta avseende att en gemensam europeisk marknad för kortbetalningar via internet och mobilbetalningar, som möjliggör fri konkurrens och innovation och som är neutral och säker, är grundläggande för att uppnå en verkligt gemensam digital marknad, och skulle i avsevärd utsträckning kunna bidra till att öka konsumenternas förtroende.

| 13. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av transparenta, säkra och effektiva betalningssystem på den europeiska digitala marknaden är en grundläggande förutsättning för en verkligt digital ekonomi som underlättar den gränsöverskridande elektroniska handeln. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen av transparenta, säkra och effektiva betalningssystem på den europeiska digitala marknaden är en grundläggande förutsättning för en verkligt digital ekonomi som underlättar den gränsöverskridande elektroniska handeln.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att en säker, tillförlitlig och transparent europeisk ram för elektroniska betalningar är avgörande för en digital inre marknad. Parlamentet betonar vikten av informationskampanjer för att konsumenterna ska få kunskap om de alternativ som finns tillgängliga på marknaden och om villkoren och kraven för säkra elektroniska betalningar, och menar att sådana kampanjer bör genomföras på EU-nivå, inte minst för att konsumenterna ska övervinna den oro över denna form av betalningar som många gånger är ogrundad. Parlamentet anser i detta sammanhang att konsumentvänliga kontaktpunkter skulle stärka förtroendet för fjärrbetalningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att en säker, tillförlitlig och transparent europeisk ram för elektroniska betalningar är avgörande för en digital inre marknad. Parlamentet betonar vikten av informationskampanjer för att konsumenterna ska få kunskap om de alternativ som finns tillgängliga på marknaden och om villkoren och kraven för säkra elektroniska betalningar, och menar att sådana kampanjer bör genomföras på EU-nivå, inte minst för att konsumenterna ska övervinna den oro över denna form av betalningar som många gånger är ogrundad. Parlamentet anser i detta sammanhang att konsumentvänliga kontaktpunkter skulle stärka förtroendet för fjärrbetalningar.

| 15. | Europaparlamentet framhäver i detta sammanhang att åtgärder bör vidtas få ett slut på den diskriminering som ofta drabbar europeiska konsumenter när deras betalningar i gränsöverskridande internettransaktioner avvisas på grund av betalningens ursprung. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhäver i detta sammanhang att åtgärder bör vidtas få ett slut på den diskriminering som ofta drabbar europeiska konsumenter när deras betalningar i gränsöverskridande internettransaktioner avvisas på grund av betalningens ursprung.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att de flesta betalningskostnaderna i det rådande läget är icke-transparenta och framhåller att de som inte använder dyra betalningsmetoder ändå täcker sina kostnader. Parlamentet påminner om att varje betalningsmetod har sina kostnader. Kommissionen uppmanas därför att i framtiden även beakta kontanta betalningars och checkbetalningars kostnader, särdrag och samhällseffekter för alla marknadsaktörer och konsumenter, jämfört med andra betalningsmetoder. Parlamentet påminner om att alla européer bör ha tillgång till grundläggande banktjänster. Åtgärder för gemensamma tekniska standarder bör vidtas mot bakgrund av betydelsen, effektiviteten och tillräckligheten vad gäller de standarder som för närvarande finns i Europa. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att de flesta betalningskostnaderna i det rådande läget är icke-transparenta och framhåller att de som inte använder dyra betalningsmetoder ändå täcker sina kostnader. Parlamentet påminner om att varje betalningsmetod har sina kostnader. Kommissionen uppmanas därför att i framtiden även beakta kontanta betalningars och checkbetalningars kostnader, särdrag och samhällseffekter för alla marknadsaktörer och konsumenter, jämfört med andra betalningsmetoder. Parlamentet påminner om att alla européer bör ha tillgång till grundläggande banktjänster. Åtgärder för gemensamma tekniska standarder bör vidtas mot bakgrund av betydelsen, effektiviteten och tillräckligheten vad gäller de standarder som för närvarande finns i Europa.

Standardisering och driftskompatibilitet

| 17. | Europaparlamentet anser att ytterligare arbete med gemensamma tekniska standarder, med fri tillgång som utgångspunkt, skulle kunna förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft och få den inre marknaden att fungera bättre, men också gynna driftskompatibilitet och medföra säkerhetsmässiga fördelar i form av gemensamma säkerhetsstandarder, vilket skulle gynna såväl konsumenter som affärsidkare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att ytterligare arbete med gemensamma tekniska standarder, med fri tillgång som utgångspunkt, skulle kunna förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft och få den inre marknaden att fungera bättre, men också gynna driftskompatibilitet och medföra säkerhetsmässiga fördelar i form av gemensamma säkerhetsstandarder, vilket skulle gynna såväl konsumenter som affärsidkare.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att de flesta standarder för internet- och mobilbetalningar bör vara desamma som för nuvarande Sepa-betalningar, men nya standarder behövs för säkerhet och identifiering av kunder och för att tillhandahålla nätleveranser mellan banker i realtid. Parlamentet betonar att det inte är tillräckligt att utveckla nya standarder och att ett samordnat genomförande är minst lika viktigt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att de flesta standarder för internet- och mobilbetalningar bör vara desamma som för nuvarande Sepa-betalningar, men nya standarder behövs för säkerhet och identifiering av kunder och för att tillhandahålla nätleveranser mellan banker i realtid. Parlamentet betonar att det inte är tillräckligt att utveckla nya standarder och att ett samordnat genomförande är minst lika viktigt.

| 19. | Europaparlamentet betonar att standardisering inte bör lägga hinder i vägen för konkurrens och innovation utan i stället bör undanröja hinder för att garantera lika villkor för alla parter. Parlamentet rekommenderar därför att standarder bör vara öppna för att möjliggöra innovation och konkurrens på marknaden, eftersom man genom att tillåta en enda eller en sluten standard skulle begränsa marknadsutveckling och innovationer, införa en oproportionerlig restriktion och inte bidra till lika konkurrensvillkor. Parlamentet noterar emellertid kommissionens antitrustutredning av standardiseringsprocessen för betalningar via internet (elektroniska betalningar) som genomförs av Europeiska betalningsrådet (EPC). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att standardisering inte bör lägga hinder i vägen för konkurrens och innovation utan i stället bör undanröja hinder för att garantera lika villkor för alla parter. Parlamentet rekommenderar därför att standarder bör vara öppna för att möjliggöra innovation och konkurrens på marknaden, eftersom man genom att tillåta en enda eller en sluten standard skulle begränsa marknadsutveckling och innovationer, införa en oproportionerlig restriktion och inte bidra till lika konkurrensvillkor. Parlamentet noterar emellertid kommissionens antitrustutredning av standardiseringsprocessen för betalningar via internet (elektroniska betalningar) som genomförs av Europeiska betalningsrådet (EPC).

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att i stort sett alla betalningstransaktioner innehåller samma typ av uppgifter och betonar att det bör finnas säker datakommunikation för all betalning som medger helautomatisk hantering. Parlamentet ser fördelarna med att alla system använder samma meddelandeformat och påminner om att det mest uppenbara valet är det som används för kontoöverföringar och autogiro enligt definitionen i bilagan till Sepas förordning om slutdatum (dvs. ISO XML 20022) och rekommenderar att samma meddelandeformat ska användas i all kommunikation av transaktionsuppgifter från terminal till kund med all relevant information. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att i stort sett alla betalningstransaktioner innehåller samma typ av uppgifter och betonar att det bör finnas säker datakommunikation för all betalning som medger helautomatisk hantering. Parlamentet ser fördelarna med att alla system använder samma meddelandeformat och påminner om att det mest uppenbara valet är det som används för kontoöverföringar och autogiro enligt definitionen i bilagan till Sepas förordning om slutdatum (dvs. ISO XML 20022) och rekommenderar att samma meddelandeformat ska användas i all kommunikation av transaktionsuppgifter från terminal till kund med all relevant information.

| 21. | Med tanke på den snabbt växande men för närvarande omogna marknadsutvecklingsfasen för elektroniska och mobila betalningar betonar Europaparlamentet att ett införande av obligatoriska standarder på dessa viktiga områden för att förbättra den gemensamma digitala marknaden, skulle innebära en risk för negativa effekter på innovation, konkurrens och marknadstillväxt. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på den snabbt växande men för närvarande omogna marknadsutvecklingsfasen för elektroniska och mobila betalningar betonar Europaparlamentet att ett införande av obligatoriska standarder på dessa viktiga områden för att förbättra den gemensamma digitala marknaden, skulle innebära en risk för negativa effekter på innovation, konkurrens och marknadstillväxt.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att enligt kommissionens uppföljningsyttrande efter det offentliga samrådet om grönboken, innebär genomförandet av de utvecklade standarderna ofta en avgörande utmaning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa kontrollmekanismer, till exempel att fastställa slutdatum för övergången. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att enligt kommissionens uppföljningsyttrande efter det offentliga samrådet om grönboken, innebär genomförandet av de utvecklade standarderna ofta en avgörande utmaning. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa kontrollmekanismer, till exempel att fastställa slutdatum för övergången.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att avgifter för kontantuttag från uttagsautomater utanför betaltjänstanvändarnas egna bank- och kortsystem ofta är alltför höga i många medlemsstater och bör vara mer kostnadsbaserade inom Sepa. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att avgifter för kontantuttag från uttagsautomater utanför betaltjänstanvändarnas egna bank- och kortsystem ofta är alltför höga i många medlemsstater och bör vara mer kostnadsbaserade inom Sepa.

| 24. | Europaparlamentet betonar att alla krav på standardisering och driftskompabilitet bör syfta till att förbättra de europeiska betalningssystemens konkurrenskraft, transparens, innovativa natur, betalningssäkerhet och effektivitet, till gagn för alla konsumenter och andra intressenter. Inga standardiseringskrav får medföra hinder genom onödiga skillnader jämfört med världsmarknaden. Gemensamma standarder bör dessutom eftersträvas även på global nivå, i nära samarbete med EU:s viktigaste ekonomiska partner. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att alla krav på standardisering och driftskompabilitet bör syfta till att förbättra de europeiska betalningssystemens konkurrenskraft, transparens, innovativa natur, betalningssäkerhet och effektivitet, till gagn för alla konsumenter och andra intressenter. Inga standardiseringskrav får medföra hinder genom onödiga skillnader jämfört med världsmarknaden. Gemensamma standarder bör dessutom eftersträvas även på global nivå, i nära samarbete med EU:s viktigaste ekonomiska partner.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheterna att gynna nytillkomna på kortmarknaden, t.ex. genom att överväga en gemensam betalningsinfrastruktur för alla transaktioner oberoende av kortleverantör. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheterna att gynna nytillkomna på kortmarknaden, t.ex. genom att överväga en gemensam betalningsinfrastruktur för alla transaktioner oberoende av kortleverantör.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att åtskillnad mellan betalningsinfrastruktur och betalningssystem skulle kunna öka konkurrensen eftersom mindre aktörer inte skulle stängas ute på grund av tekniska begränsningar. Parlamentet betonar att betaltjänstleverantörer fritt bör få välja en kombination av tillgängliga utfärdande och inlösande tjänster från betalningssystemen på marknaden och att betalningsinfrastrukturer på ett opartiskt sätt bör behandla transaktioner från olika parallella betalningssystem för liknande instrument. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att åtskillnad mellan betalningsinfrastruktur och betalningssystem skulle kunna öka konkurrensen eftersom mindre aktörer inte skulle stängas ute på grund av tekniska begränsningar. Parlamentet betonar att betaltjänstleverantörer fritt bör få välja en kombination av tillgängliga utfärdande och inlösande tjänster från betalningssystemen på marknaden och att betalningsinfrastrukturer på ett opartiskt sätt bör behandla transaktioner från olika parallella betalningssystem för liknande instrument.

| 27. | Europaparlamentet betonar att alla åtgärder på detta område alltid måste vidtas med hänsyn tagen till den fria och rättvisa konkurrensen och det fria inträdet på och tillträdet till marknaderna, och att man i samband med åtgärderna bör beakta framtida tekniska innovationer i denna sektor så att systemet ska kunna anpassa sig till framtida utveckling, och att innovation och konkurrenskraft måste gynnas och underlättas på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att alla åtgärder på detta område alltid måste vidtas med hänsyn tagen till den fria och rättvisa konkurrensen och det fria inträdet på och tillträdet till marknaderna, och att man i samband med åtgärderna bör beakta framtida tekniska innovationer i denna sektor så att systemet ska kunna anpassa sig till framtida utveckling, och att innovation och konkurrenskraft måste gynnas och underlättas på ett konsekvent sätt.

Styrning

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en bättre ledning av Sepa, som täcker organisationsstrukturen för utveckling av de huvudsakliga inslagen i betaltjänster och införandet av de krav som måste uppfyllas, och som gör det möjligt att organisera utvecklingen av tekniska standarder och säkerhetsstandarder separat för att stödja genomförandet av den berörda lagstiftningen. Parlamentet efterlyser en mer balanserad representation av alla intressenter i den vidare utvecklingen av gemensamma tekniska standarder och säkerhetsstandarder för betalningssystem. Kommissionen uppmanas att uppfylla parlamentets tidigare krav på en genomgripande reform av ledningen av Sepa för att säkerställa bättre representation för betalningstjänstanvändare i beslutsprocessen och i arbetet med att fastställa standarder. Dessa parter kan inbegripa – men inte nödvändigtvis begränsas till – Europeiska betalningsrådet (EPC), konsumentorganisationer, handelsorganisationer och större distributionskedjor, Europeiska bankmyndigheten (EBA), kommissionen, experter inom olika områden, betaltjänstleverantörer som inte är banker, leverantörer av mobil-, internet- och kortbetalningstjänster samt mobilnätsoperatörer. Dessa intressenter uppmanas att planera sitt arbete enligt en ny ledningsstruktur där Sepa-rådet har en roll. Sepa-rådet bör biträdas av olika tekniska kommittéer eller arbetsgrupper för nätbetalning, m-betalning, kort, kontanter och andra standardiseringsfrågor samt av tillfälliga arbetsgrupper. Parlamentet påminner om kommissionens åtagande, i deklarationen om ledningen av Sepa vid antagandet av förordning (EU) nr 260/2012, att lägga fram ett förslag före slutet av 2012. Parlamentet uppmanar europeiska standardiseringsorgan såsom Europeiska standardiseringskommittén (Cen) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi) att i samarbete med kommissionen inta en mer aktiv roll vid standardiseringen av kortbetalningar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en bättre ledning av Sepa, som täcker organisationsstrukturen för utveckling av de huvudsakliga inslagen i betaltjänster och införandet av de krav som måste uppfyllas, och som gör det möjligt att organisera utvecklingen av tekniska standarder och säkerhetsstandarder separat för att stödja genomförandet av den berörda lagstiftningen. Parlamentet efterlyser en mer balanserad representation av alla intressenter i den vidare utvecklingen av gemensamma tekniska standarder och säkerhetsstandarder för betalningssystem. Kommissionen uppmanas att uppfylla parlamentets tidigare krav på en genomgripande reform av ledningen av Sepa för att säkerställa bättre representation för betalningstjänstanvändare i beslutsprocessen och i arbetet med att fastställa standarder. Dessa parter kan inbegripa – men inte nödvändigtvis begränsas till – Europeiska betalningsrådet (EPC), konsumentorganisationer, handelsorganisationer och större distributionskedjor, Europeiska bankmyndigheten (EBA), kommissionen, experter inom olika områden, betaltjänstleverantörer som inte är banker, leverantörer av mobil-, internet- och kortbetalningstjänster samt mobilnätsoperatörer. Dessa intressenter uppmanas att planera sitt arbete enligt en ny ledningsstruktur där Sepa-rådet har en roll. Sepa-rådet bör biträdas av olika tekniska kommittéer eller arbetsgrupper för nätbetalning, m-betalning, kort, kontanter och andra standardiseringsfrågor samt av tillfälliga arbetsgrupper. Parlamentet påminner om kommissionens åtagande, i deklarationen om ledningen av Sepa vid antagandet av förordning (EU) nr 260/2012, att lägga fram ett förslag före slutet av 2012. Parlamentet uppmanar europeiska standardiseringsorgan såsom Europeiska standardiseringskommittén (Cen) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi) att i samarbete med kommissionen inta en mer aktiv roll vid standardiseringen av kortbetalningar.

| 29. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att Sepa är en hörnsten i skapandet av en integrerad EU-marknad för betalningar, och bör vara en grund för utveckling av en sådan marknad och för att göra den mer innovativ och konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att Sepa är en hörnsten i skapandet av en integrerad EU-marknad för betalningar, och bör vara en grund för utveckling av en sådan marknad och för att göra den mer innovativ och konkurrenskraftig.

| 30. | Europaparlamentet anser att upprätthållandet av regler om elektronisk betalning ofta är svårt, otillräckligt och varierande inom Europa och att insatserna för att säkerställa ett korrekt och enhetligt upprätthållande av reglerna bör stärkas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att upprätthållandet av regler om elektronisk betalning ofta är svårt, otillräckligt och varierande inom Europa och att insatserna för att säkerställa ett korrekt och enhetligt upprätthållande av reglerna bör stärkas.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar att en självreglerande strategi inte räcker till. Parlamentet anser att kommissionen och Europeiska centralbanken, i samarbete med medlemsstaterna, bör inta en mer aktiv och ledande roll, och att alla berörda intressenter, särskilt konsumentorganisationer, bör medverka aktivt och rådfrågas i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet bekräftar att en självreglerande strategi inte räcker till. Parlamentet anser att kommissionen och Europeiska centralbanken, i samarbete med medlemsstaterna, bör inta en mer aktiv och ledande roll, och att alla berörda intressenter, särskilt konsumentorganisationer, bör medverka aktivt och rådfrågas i beslutsprocessen.

| 32. | Europaparlamentet menar att antalet företag vars verksamhet faktiskt är beroende av att de kan ta emot kortbetalningar sannolikt kommer att öka. Parlamentet anser att det ligger i allmänhetens intresse att det fastställs objektiva regler som anger de omständigheter och förfaranden enligt vilka kortbetalningsprogram ensidigt kan vägra godkännande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet menar att antalet företag vars verksamhet faktiskt är beroende av att de kan ta emot kortbetalningar sannolikt kommer att öka. Parlamentet anser att det ligger i allmänhetens intresse att det fastställs objektiva regler som anger de omständigheter och förfaranden enligt vilka kortbetalningsprogram ensidigt kan vägra godkännande.

| 33. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att stärka ledningen av Sepa och ge det nya Sepa-rådet en starkare roll samt att detta nya ledningsorgan bör bestå av företrädare för de huvudsakliga berörda intressenterna och etableras på ett sådant sätt att det möjliggör en demokratisk kontroll från kommissionens och andra EU-myndigheters sida. Parlamentet föreslår att det nya Sepa-rådet ska leda arbetet, fastställa tidsfrister och en arbetsplan, besluta om prioriteringarna och i viktiga frågor och sålunda medla i tvister mellan intressenter. Demokratisk kontroll ska garanteras genom kommissionen, med ECB och EBA i framträdande roller. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att stärka ledningen av Sepa och ge det nya Sepa-rådet en starkare roll samt att detta nya ledningsorgan bör bestå av företrädare för de huvudsakliga berörda intressenterna och etableras på ett sådant sätt att det möjliggör en demokratisk kontroll från kommissionens och andra EU-myndigheters sida. Parlamentet föreslår att det nya Sepa-rådet ska leda arbetet, fastställa tidsfrister och en arbetsplan, besluta om prioriteringarna och i viktiga frågor och sålunda medla i tvister mellan intressenter. Demokratisk kontroll ska garanteras genom kommissionen, med ECB och EBA i framträdande roller.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens samråd med intressenter inom ramen för grönboken om ledning av Sepa, enligt skäl 5 i förordning (EU) nr 260/2012, och ser fram emot det förslag som kommissionen har för avsikt att lägga fram i ämnet i slutet av detta år. Parlamentet betonar att den främsta prioriteringen för alla Sepa-intressenter måste vara att förbereda övergången till Sepa enligt bestämmelserna i förordning (EU) nr 260/2012 för att säkra en friktionsfri övergång från användningen av nationella till EU-omfattande betalningssystem. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens samråd med intressenter inom ramen för grönboken om ledning av Sepa, enligt skäl 5 i förordning (EU) nr 260/2012, och ser fram emot det förslag som kommissionen har för avsikt att lägga fram i ämnet i slutet av detta år. Parlamentet betonar att den främsta prioriteringen för alla Sepa-intressenter måste vara att förbereda övergången till Sepa enligt bestämmelserna i förordning (EU) nr 260/2012 för att säkra en friktionsfri övergång från användningen av nationella till EU-omfattande betalningssystem.

Gränsöverskridande inlösen

| 35. | Europaparlamentet påpekar att ytterligare standardisering och anpassning av praxis i syfte att övervinna tekniska hinder och nationella krav på avveckling och clearing skulle bidra till att ytterligare främja gränsöverskridande inlösen; ett system som skulle öka konkurrensen och därmed valmöjligheterna för affärsidkare, och som skulle kunna leda till mer kostnadseffektiva betalningsmetoder för kunderna. Parlamentet anser att affärsidkarna borde vara bättre informerade om möjligheterna till gränsöverskridande inlösen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att ytterligare standardisering och anpassning av praxis i syfte att övervinna tekniska hinder och nationella krav på avveckling och clearing skulle bidra till att ytterligare främja gränsöverskridande inlösen; ett system som skulle öka konkurrensen och därmed valmöjligheterna för affärsidkare, och som skulle kunna leda till mer kostnadseffektiva betalningsmetoder för kunderna. Parlamentet anser att affärsidkarna borde vara bättre informerade om möjligheterna till gränsöverskridande inlösen.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar till aktivt sökande efter lösningar för att ytterligare underlätta gränsöverskridande inlösen, med tanke på fördelarna för den inre marknaden. Parlamentet uttrycker sin oro över befintliga nationella, juridiska och tekniska hinder, såsom vissa licensvillkor, som bör avlägsnas så att en utländsk Sepa-kompatibel inlösande bank inte behandlas annorlunda än en inhemsk inlösande bank i det landet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar till aktivt sökande efter lösningar för att ytterligare underlätta gränsöverskridande inlösen, med tanke på fördelarna för den inre marknaden. Parlamentet uttrycker sin oro över befintliga nationella, juridiska och tekniska hinder, såsom vissa licensvillkor, som bör avlägsnas så att en utländsk Sepa-kompatibel inlösande bank inte behandlas annorlunda än en inhemsk inlösande bank i det landet.

| 37. | Europaparlamentet betonar att det inte bör finnas några större skillnader mellan lagstiftning för olika betalkonton, och att betalaren bör kunna göra en internet- eller mobilöverföring av tillgångar till en betalningsmottagare som har sitt konto i ett Sepa-anslutet finansinstitut. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att det inte bör finnas några större skillnader mellan lagstiftning för olika betalkonton, och att betalaren bör kunna göra en internet- eller mobilöverföring av tillgångar till en betalningsmottagare som har sitt konto i ett Sepa-anslutet finansinstitut.

| 38. | Europaparlamentet betonar att alla godkända betaltjänstleverantörer bör ha samma tillträdesrättigheter till clearing- och avvecklingsresurser, om de har lämpliga riskhanteringsförfaranden, uppfyller tekniska minikrav och betraktas som tillräckligt stabila så att de inte utgör någon risk, dvs. om de är föremål för i grunden samma relevanta krav som banker. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att alla godkända betaltjänstleverantörer bör ha samma tillträdesrättigheter till clearing- och avvecklingsresurser, om de har lämpliga riskhanteringsförfaranden, uppfyller tekniska minikrav och betraktas som tillräckligt stabila så att de inte utgör någon risk, dvs. om de är föremål för i grunden samma relevanta krav som banker.

Multilaterala förmedlingsavgifter (MIF)

| 39. | Europaparlamentet påminner om att enligt avgörandet i domstolen i Mastercard-fallet av den 24 maj 2012, kan den multilaterala förmedlingsavgiften (MIF) betraktas som konkurrensbegränsande, och uppmanar kommissionen att föreslå hur hänsyn bör tas till detta avgörande vid regleringen av affärsmodellerna för kort-, mobil- och internetbetalningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att enligt avgörandet i domstolen i Mastercard-fallet av den 24 maj 2012, kan den multilaterala förmedlingsavgiften (MIF) betraktas som konkurrensbegränsande, och uppmanar kommissionen att föreslå hur hänsyn bör tas till detta avgörande vid regleringen av affärsmodellerna för kort-, mobil- och internetbetalningar.

| 40. | Europaparlamentet noterar att dagens intäkter från MIF i många fall är för höga jämfört med de kostnader som ska täckas. Parlamentet påpekar att det kan finnas ett behov av att jämföra olika betalningsavgifter för att se till att praxis för korssubventionering inte främjar val av ineffektiva instrument, och uppmanar kommissionen att via lagstiftning se till att MIF inte längre snedvrider konkurrensen genom att skapa hinder för nya marknadsaktörer och innovationer. Kommissionen uppmanas att före slutet av 2012 genomföra en konsekvensbedömning av de olika alternativen. Parlamentet betonar att rättslig tydlighet och säkerhet behövs med avseende på MIF. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att dagens intäkter från MIF i många fall är för höga jämfört med de kostnader som ska täckas. Parlamentet påpekar att det kan finnas ett behov av att jämföra olika betalningsavgifter för att se till att praxis för korssubventionering inte främjar val av ineffektiva instrument, och uppmanar kommissionen att via lagstiftning se till att MIF inte längre snedvrider konkurrensen genom att skapa hinder för nya marknadsaktörer och innovationer. Kommissionen uppmanas att före slutet av 2012 genomföra en konsekvensbedömning av de olika alternativen. Parlamentet betonar att rättslig tydlighet och säkerhet behövs med avseende på MIF.

| 41. | Europaparlamentet noterar att efter en övergångsperiod ska en person som kommer från en annan medlemsstat få sitt Sepa-kompatibla betalningskort accepterat vid varje betalningsterminal inom Sepa, och betalningen ska dirigeras på ett säkert sätt. Parlamentet noterar att detta krav kan innebära att MIF behöver regleras till att minska under ett tröskelvärde, och understryker att detta inte bör leda till att MIF ökar i någon medlemsstat utan snarare minskar och kanske minskas till noll i ett senare skede. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att efter en övergångsperiod ska en person som kommer från en annan medlemsstat få sitt Sepa-kompatibla betalningskort accepterat vid varje betalningsterminal inom Sepa, och betalningen ska dirigeras på ett säkert sätt. Parlamentet noterar att detta krav kan innebära att MIF behöver regleras till att minska under ett tröskelvärde, och understryker att detta inte bör leda till att MIF ökar i någon medlemsstat utan snarare minskar och kanske minskas till noll i ett senare skede.

| 42. | Europaparlamentet anser att gränsöverskridande och central inlösen bör förbättras och att alla tekniska eller juridiska hinder bör avlägsnas, eftersom detta skulle bidra till att minska MIF och handelns avgifter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att gränsöverskridande och central inlösen bör förbättras och att alla tekniska eller juridiska hinder bör avlägsnas, eftersom detta skulle bidra till att minska MIF och handelns avgifter.

| 43. | Europaparlamentet anser att MIF bör regleras på EU-nivå, med syftet att garantera enklare tillgång för nya marknadsaktörer till gränsöverskridande inlösen, vilket ger affärsidkarna en verklig möjlighet att välja vilka betalningssystem de vill ansluta sig till. Om det nya förslaget till lagstiftning tillåter avgifter, bör fullständig transparens garanteras vad gäller de element som ligger till grund för deras belopp. Parlamentet påminner om att artikel 5 i förordning (EU) nr 260/2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro, föreskriver att inga MIF per transaktion får tillämpas efter den 1 februari 2017. Parlamentet efterlyser samma strategi för kortbetalningar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att MIF bör regleras på EU-nivå, med syftet att garantera enklare tillgång för nya marknadsaktörer till gränsöverskridande inlösen, vilket ger affärsidkarna en verklig möjlighet att välja vilka betalningssystem de vill ansluta sig till. Om det nya förslaget till lagstiftning tillåter avgifter, bör fullständig transparens garanteras vad gäller de element som ligger till grund för deras belopp. Parlamentet påminner om att artikel 5 i förordning (EU) nr 260/2012 om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro, föreskriver att inga MIF per transaktion får tillämpas efter den 1 februari 2017. Parlamentet efterlyser samma strategi för kortbetalningar.

| 44. | Europaparlamentet anser att affärsmodellen för trepartssystem och blandade system kan ge upphov till liknande konkurrensproblem som affärsmodellerna för fyrpartssystem. Parlamentet anser därför att alla kortsystem, antingen de är fyrparts- eller trepartssystem eller blandade system, och alla nya marknadsaktörer ska behandlas lika för att garantera lika villkor och främja konkurrens och transparens för konsumenter och affärsidkare. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att affärsmodellen för trepartssystem och blandade system kan ge upphov till liknande konkurrensproblem som affärsmodellerna för fyrpartssystem. Parlamentet anser därför att alla kortsystem, antingen de är fyrparts- eller trepartssystem eller blandade system, och alla nya marknadsaktörer ska behandlas lika för att garantera lika villkor och främja konkurrens och transparens för konsumenter och affärsidkare.

Co-badging

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att co-badging, som berörda betalningssystem frivilligt inlåtit sig i, skulle kunna vara fördelaktigt för konsumenterna eftersom det skulle leda till färre kort i konsumentens plånbok, och skulle kunna underlätta nationella inhemska systems tillträde till Sepas större marknad, vilket främjar konkurrensen. Parlamentet påpekar emellertid att co-badging inte bör användas för att kringgå inhemska system genom att man föredrar användningen av ett inhemskt märke. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att co-badging, som berörda betalningssystem frivilligt inlåtit sig i, skulle kunna vara fördelaktigt för konsumenterna eftersom det skulle leda till färre kort i konsumentens plånbok, och skulle kunna underlätta nationella inhemska systems tillträde till Sepas större marknad, vilket främjar konkurrensen. Parlamentet påpekar emellertid att co-badging inte bör användas för att kringgå inhemska system genom att man föredrar användningen av ett inhemskt märke.

| 46. | Parlamentet betonar att kortkunderna bör ha friheten att välja vilka co-badging-alternativ som ska aktiveras på deras specifika kort, och understryker att affärsidkare bör ha rätt att välja vilka alternativ med flera märken de är villiga att godta, och att kortkunderna i varje enskild betalningssituation bör ha rätt att välja det alternativ med flera märken som de fördrar bland dem som godtas av affärsidkaren. Kommissionen uppmanas att föreslå lösningar som ska uppmuntra co-badging i mer än ett Sepa-kompatibelt system. Parlamentet anser att frågor som till exempel hanteringsförfarandenas kompatibilitet, teknisk driftskompatibilitet och ansvaret för brister i säkerheten bör övervägas noggrant. |
| --- | --- |

46.

Parlamentet betonar att kortkunderna bör ha friheten att välja vilka co-badging-alternativ som ska aktiveras på deras specifika kort, och understryker att affärsidkare bör ha rätt att välja vilka alternativ med flera märken de är villiga att godta, och att kortkunderna i varje enskild betalningssituation bör ha rätt att välja det alternativ med flera märken som de fördrar bland dem som godtas av affärsidkaren. Kommissionen uppmanas att föreslå lösningar som ska uppmuntra co-badging i mer än ett Sepa-kompatibelt system. Parlamentet anser att frågor som till exempel hanteringsförfarandenas kompatibilitet, teknisk driftskompatibilitet och ansvaret för brister i säkerheten bör övervägas noggrant.

| 47. | Europaparlamentet anser att co-badging bör införas tillsammans med lämplig information till konsumenterna, med syftet att skydda dem från risken att bli vilseledda. Parlamentet betonar att det måste vara klart för alla parter vem som ansvarar för skyddet och sekretessen för kortinnehavares och affärsidkares uppgifter och för betalningsinstrumentet med flera märken. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att co-badging bör införas tillsammans med lämplig information till konsumenterna, med syftet att skydda dem från risken att bli vilseledda. Parlamentet betonar att det måste vara klart för alla parter vem som ansvarar för skyddet och sekretessen för kortinnehavares och affärsidkares uppgifter och för betalningsinstrumentet med flera märken.

Tilläggsavgifter

| 48. | Europaparlamentet anser att tilläggsavgifter, rabatter och andra styrningsmetoder, så som de vanligtvis tillämpas, ofta är skadliga för betalningstjänsternas slutanvändare. Tilläggsavgifter som endast baseras på det betalningsval som en kund gör riskerar att vara godtyckliga och kan missbrukas för att skaffa extra inkomster snarare än att täcka kostnader. Det framstår som viktigt att förbjuda möjligheten att ta ut alltför höga tilläggsavgifter i förhållande till affärsidkarens avgift för en enskild transaktion, samt att på EU-nivå kontrollera rabatter och liknande metoder för konsumentstyrning. Affärsidkare bör godta ett vanligt betalningsinstrument utan tilläggsavgift (Sepa-kompatibelt betalkort, elektronisk betalning) och eventuella tilläggsavgifter för andra instrument får inte i något fall överstiga de direkta kostnaderna för dessa instrument jämfört med instrumentet som godtas utan tilläggsavgift. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att tilläggsavgifter, rabatter och andra styrningsmetoder, så som de vanligtvis tillämpas, ofta är skadliga för betalningstjänsternas slutanvändare. Tilläggsavgifter som endast baseras på det betalningsval som en kund gör riskerar att vara godtyckliga och kan missbrukas för att skaffa extra inkomster snarare än att täcka kostnader. Det framstår som viktigt att förbjuda möjligheten att ta ut alltför höga tilläggsavgifter i förhållande till affärsidkarens avgift för en enskild transaktion, samt att på EU-nivå kontrollera rabatter och liknande metoder för konsumentstyrning. Affärsidkare bör godta ett vanligt betalningsinstrument utan tilläggsavgift (Sepa-kompatibelt betalkort, elektronisk betalning) och eventuella tilläggsavgifter för andra instrument får inte i något fall överstiga de direkta kostnaderna för dessa instrument jämfört med instrumentet som godtas utan tilläggsavgift.

| 49. | Europaparlamentet betonar att det måste krävas ökad transparens och bättre information till konsumenterna om ytterligare kostnader och extraavgifter i samband med användning av olika betalningsmetoder eftersom näringsidkarna normalt inkluderar sina transaktionskostnader i priset på de varor och tjänster de erbjuder. Detta resulterar i att konsumenterna inte informeras korrekt i förväg om den totala kostnaden och att de således betalar mer för sina inköp, vilket är en omständighet som underminerar konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att det måste krävas ökad transparens och bättre information till konsumenterna om ytterligare kostnader och extraavgifter i samband med användning av olika betalningsmetoder eftersom näringsidkarna normalt inkluderar sina transaktionskostnader i priset på de varor och tjänster de erbjuder. Detta resulterar i att konsumenterna inte informeras korrekt i förväg om den totala kostnaden och att de således betalar mer för sina inköp, vilket är en omständighet som underminerar konsumenternas förtroende.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att tilläggsavgifter som baseras endast på det betalningsval som en kund gör riskerar att vara godtyckliga, kan missbrukas för att skaffa extra inkomster snarare än att täcka kostnader och är på det hela taget inte till fördel för utvecklingen av den inre marknaden eftersom det hämmar konkurrensen och ökar marknadssplittringen och konsumentens förvirring. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att tilläggsavgifter som baseras endast på det betalningsval som en kund gör riskerar att vara godtyckliga, kan missbrukas för att skaffa extra inkomster snarare än att täcka kostnader och är på det hela taget inte till fördel för utvecklingen av den inre marknaden eftersom det hämmar konkurrensen och ökar marknadssplittringen och konsumentens förvirring.

| 51. | Europaparlamentet noterar att en begränsning av tilläggsavgifter till den direkta kostnaden för att använda ett visst betalningsinstrument kan vara en möjlighet, liksom ett EU-täckande förbud mot tilläggsavgifter. Kommissionen uppmanas därför att genomföra en konsekvensbedömning avseende ett förbud för möjligheten att ta ut alltför höga tilläggsavgifter i förhållande till affärsidkarens avgift samt avseende ett EU-täckande förbud mot tilläggsavgifter, mot bakgrund av artikel 19 i konsumenträttsdirektivet 2011/83/EU. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar att en begränsning av tilläggsavgifter till den direkta kostnaden för att använda ett visst betalningsinstrument kan vara en möjlighet, liksom ett EU-täckande förbud mot tilläggsavgifter. Kommissionen uppmanas därför att genomföra en konsekvensbedömning avseende ett förbud för möjligheten att ta ut alltför höga tilläggsavgifter i förhållande till affärsidkarens avgift samt avseende ett EU-täckande förbud mot tilläggsavgifter, mot bakgrund av artikel 19 i konsumenträttsdirektivet 2011/83/EU.

Betalningssäkerhet

| 52. | Europaparlamentet betonar att konsumenternas förtroende är avgörande för att fullständigt kunna utveckla potentialen hos elektroniska betalningar, vilket i sin tur kräver en hög säkerhetsnivå för att skydda mot risken för bedrägeri och för att skydda konsumenternas känsliga personuppgifter. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att konsumenternas förtroende är avgörande för att fullständigt kunna utveckla potentialen hos elektroniska betalningar, vilket i sin tur kräver en hög säkerhetsnivå för att skydda mot risken för bedrägeri och för att skydda konsumenternas känsliga personuppgifter.

| 53. | Europaparlamentet betonar att konsumentens privatliv bör skyddas i enlighet med europeisk och nationell lagstiftning och att varje part i betalningskedjan endast bör ha tillgång till relevanta uppgifter för sin hantering och resten kopplas förbi krypterade. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att konsumentens privatliv bör skyddas i enlighet med europeisk och nationell lagstiftning och att varje part i betalningskedjan endast bör ha tillgång till relevanta uppgifter för sin hantering och resten kopplas förbi krypterade.

| 54. | Europaparlamentet anser att minimikraven på säkerhet för internet-, kort- och mobilbetalningar bör vara samma i alla medlemsstater och att det bör finnas ett gemensamt ledningsorgan som fastställer kraven. Parlamentet noterar att standardiserade säkerhetslösningar skulle förenkla kundinformationen och sålunda det sätt på vilket kunder anpassar sig till säkerhetsarrangemang och det skulle även minska kostnaderna bland betaltjänstleverantörer. Därför föreslår parlamentet att alla betaltjänstleverantörer bör vara tvungna att ha gemensamma minimilösningar för säkerhet, som – medan de får förbättras av betaltjänstleverantörerna – inte får utgöra konkurrenshinder. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att minimikraven på säkerhet för internet-, kort- och mobilbetalningar bör vara samma i alla medlemsstater och att det bör finnas ett gemensamt ledningsorgan som fastställer kraven. Parlamentet noterar att standardiserade säkerhetslösningar skulle förenkla kundinformationen och sålunda det sätt på vilket kunder anpassar sig till säkerhetsarrangemang och det skulle även minska kostnaderna bland betaltjänstleverantörer. Därför föreslår parlamentet att alla betaltjänstleverantörer bör vara tvungna att ha gemensamma minimilösningar för säkerhet, som – medan de får förbättras av betaltjänstleverantörerna – inte får utgöra konkurrenshinder.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att eftersom det slutgiltiga ansvaret för säkerhetsåtgärder i samband med olika betalningsmetoder inte kan vila på kunderna, bör de informeras om försiktighetsåtgärder för säkerhet och finansinstituten bör ansvara för bedrägerikostnader, om de inte orsakas av att kunden handlar bedrägligt eller avsiktligen eller med grov vårdslöshet underlåter att uppfylla en eller flera av sina skyldigheter enligt artikel 56 i direktivet om betaltjänster. Därför bör man uppmuntra offentliga informationskampanjer med syftet att öka allmänhetens medvetenhet och kunskap om i synnerhet digital säkerhet. Kommissionen uppmanas att vid utvecklingen av en strategi och instrument för integration av marknaderna för kort-, internet- och mobiltelefonbetalningar, ta hänsyn till Europeiska datatillsynsmannens standarder och rekommendationer om transparens, identifiering av den registeransvarige/registerföraren, proportionalitet och den registrerades rättigheter. Det är viktigt att alla betalningsbedrägerier inom Sepa rapporteras till en central enhet för övervakning, statistik och utvärdering, för att snabbt kunna reagera inför nya säkerhetshot samt att större förändringar bör offentliggöras. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka begreppet inbyggt integritetsskydd utöver autentiseringsmekanismer och säkerhetsgarantier för att säkerställa uppgiftsbegränsning, införa inbyggda skyddsmekanismer, begränsa tillgången till individers uppgifter till vad som är strikt nödvändigt för att tillhandahålla tjänsten samt införa verktyg som gör det lättare för användarna att skydda sina uppgifter. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påminner om att eftersom det slutgiltiga ansvaret för säkerhetsåtgärder i samband med olika betalningsmetoder inte kan vila på kunderna, bör de informeras om försiktighetsåtgärder för säkerhet och finansinstituten bör ansvara för bedrägerikostnader, om de inte orsakas av att kunden handlar bedrägligt eller avsiktligen eller med grov vårdslöshet underlåter att uppfylla en eller flera av sina skyldigheter enligt artikel 56 i direktivet om betaltjänster. Därför bör man uppmuntra offentliga informationskampanjer med syftet att öka allmänhetens medvetenhet och kunskap om i synnerhet digital säkerhet. Kommissionen uppmanas att vid utvecklingen av en strategi och instrument för integration av marknaderna för kort-, internet- och mobiltelefonbetalningar, ta hänsyn till Europeiska datatillsynsmannens standarder och rekommendationer om transparens, identifiering av den registeransvarige/registerföraren, proportionalitet och den registrerades rättigheter. Det är viktigt att alla betalningsbedrägerier inom Sepa rapporteras till en central enhet för övervakning, statistik och utvärdering, för att snabbt kunna reagera inför nya säkerhetshot samt att större förändringar bör offentliggöras. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka begreppet inbyggt integritetsskydd utöver autentiseringsmekanismer och säkerhetsgarantier för att säkerställa uppgiftsbegränsning, införa inbyggda skyddsmekanismer, begränsa tillgången till individers uppgifter till vad som är strikt nödvändigt för att tillhandahålla tjänsten samt införa verktyg som gör det lättare för användarna att skydda sina uppgifter.

| 56. | Europaparlamentet anser att säkerheten vid kortbetalningar vid direkt kontakt generellt sett är hög och att den gradvisa övergången från kort med magnetremsa till kort med chip, vilken bör fullbordas snabbt, kommer att förbättra säkerheten ytterligare. Parlamentet uttrycker sin oro över säkerhetsfrågor i samband med andra former av kortbetalningar och över att vissa europeiska EMV-genomföranden nyligen kanske inte är helt konsekventa, och efterlyser ansträngningar för att avhjälpa denna oönskade situation samt påminner om att det även behövs förbättrade lösningar för nätbaserade fjärrkortsbetalningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla in oberoende uppgifter om bedrägeri vid nätbetalningar och införliva lämpliga bestämmelser om bedrägeribekämpning i sitt förslag till lagstiftning. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att säkerheten vid kortbetalningar vid direkt kontakt generellt sett är hög och att den gradvisa övergången från kort med magnetremsa till kort med chip, vilken bör fullbordas snabbt, kommer att förbättra säkerheten ytterligare. Parlamentet uttrycker sin oro över säkerhetsfrågor i samband med andra former av kortbetalningar och över att vissa europeiska EMV-genomföranden nyligen kanske inte är helt konsekventa, och efterlyser ansträngningar för att avhjälpa denna oönskade situation samt påminner om att det även behövs förbättrade lösningar för nätbaserade fjärrkortsbetalningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla in oberoende uppgifter om bedrägeri vid nätbetalningar och införliva lämpliga bestämmelser om bedrägeribekämpning i sitt förslag till lagstiftning.

| 57. | Europaparlamentet anser att det medför risker att förse tredje man med uppgifter om saldot på bankkonton. Parlamentet konstaterar att en av riskerna utgörs av att kunderna kanske inte är fullständigt medvetna om vem som har tillgång till deras kontouppgifter, vilken rättslig ram som gäller samt vilken operatör som är ansvarig för de betaltjänster som kunden använder. Parlamentet betonar att dataskyddet inte får äventyras i något skede. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att det medför risker att förse tredje man med uppgifter om saldot på bankkonton. Parlamentet konstaterar att en av riskerna utgörs av att kunderna kanske inte är fullständigt medvetna om vem som har tillgång till deras kontouppgifter, vilken rättslig ram som gäller samt vilken operatör som är ansvarig för de betaltjänster som kunden använder. Parlamentet betonar att dataskyddet inte får äventyras i något skede.

| 58. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen på reglerings- och teknikområdet skulle kunna minskas dessa säkerhetsrisker, och skulle kunna göra betalningar genom betaltjänstleverantörer som inte är banker lika säkra som betalningar direkt från väl skyddade bankkonton, förutsatt att det finns tillgång till säkra system i praktiken och att legitimiteten i denna tillgång och organisationerna som begär denna tillgång är tydligt definierade. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen på reglerings- och teknikområdet skulle kunna minskas dessa säkerhetsrisker, och skulle kunna göra betalningar genom betaltjänstleverantörer som inte är banker lika säkra som betalningar direkt från väl skyddade bankkonton, förutsatt att det finns tillgång till säkra system i praktiken och att legitimiteten i denna tillgång och organisationerna som begär denna tillgång är tydligt definierade.

| 59. | Europaparlamentet stöder därför inte att tredje part får tillgång till en kunds bankkontouppgifter om systemet inte bevisligen är säkert och har testats grundligt. I framtida bestämmelser bör tillgång för tredje part begränsas till binär (”ja-nej”) information om saldot på kontot och särskild uppmärksamhet ägnas åt säkerhet, uppgiftsskydd och konsumenträttigheter. Parlamentet anser i synnerhet att det bör fastställas tydligt vilka parter som kan få tillgång till vilka uppgifter på ett icke-diskriminerande sätt och under vilka omständigheter uppgifterna kan lagras samt att dessa bestämmelser måste omfattas av en avtalsrelation mellan de berörda enheterna. Man bör tydligt skilja på tillgång till information om saldot på kontot för en bestämd transaktion och tillgång till kundens kontoinformation i allmänhet när man fastställer ett regelverk för tredje parts tillgång till uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera skydd av personuppgifter genom att, efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, föreslå en tydlig reglering av vilken roll varje aktör spelar vid datainsamling och i vilket syfte, samt en tydlig definition av de aktörer som ansvarar för insamling, behandling och lagring av uppgifter. Parlamentet tillägger att kortanvändare bör ha möjligheten att få tillgång till och ändra sina personuppgifter, även i ett komplext gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet anser att dataskyddskrav bör införas i enlighet med principen ”inbyggt integritetsskydd” och att företag eller konsumenter inte bör ha ansvaret för att skydda sina uppgifter. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet stöder därför inte att tredje part får tillgång till en kunds bankkontouppgifter om systemet inte bevisligen är säkert och har testats grundligt. I framtida bestämmelser bör tillgång för tredje part begränsas till binär (”ja-nej”) information om saldot på kontot och särskild uppmärksamhet ägnas åt säkerhet, uppgiftsskydd och konsumenträttigheter. Parlamentet anser i synnerhet att det bör fastställas tydligt vilka parter som kan få tillgång till vilka uppgifter på ett icke-diskriminerande sätt och under vilka omständigheter uppgifterna kan lagras samt att dessa bestämmelser måste omfattas av en avtalsrelation mellan de berörda enheterna. Man bör tydligt skilja på tillgång till information om saldot på kontot för en bestämd transaktion och tillgång till kundens kontoinformation i allmänhet när man fastställer ett regelverk för tredje parts tillgång till uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera skydd av personuppgifter genom att, efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen, föreslå en tydlig reglering av vilken roll varje aktör spelar vid datainsamling och i vilket syfte, samt en tydlig definition av de aktörer som ansvarar för insamling, behandling och lagring av uppgifter. Parlamentet tillägger att kortanvändare bör ha möjligheten att få tillgång till och ändra sina personuppgifter, även i ett komplext gränsöverskridande sammanhang. Parlamentet anser att dataskyddskrav bör införas i enlighet med principen ”inbyggt integritetsskydd” och att företag eller konsumenter inte bör ha ansvaret för att skydda sina uppgifter.

| 60. | Europaparlamentet anser att konsumenternas rätt till ersättning bör stärkas både i händelse av icke-godkända betalningar och utebliven leverans (eller leverans som avviker från vad som utlovats) av varor och tjänster och att effektiva system för grupptalan och alternativ tvistlösning utgör nödvändiga redskap för konsumentskyddet, även när det gäller elektroniska betalningar. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att konsumenternas rätt till ersättning bör stärkas både i händelse av icke-godkända betalningar och utebliven leverans (eller leverans som avviker från vad som utlovats) av varor och tjänster och att effektiva system för grupptalan och alternativ tvistlösning utgör nödvändiga redskap för konsumentskyddet, även när det gäller elektroniska betalningar.

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att eftersom säkerhetshoten fortsätter att öka har även Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI) en uppgift att fylla genom att aktivt medverka till att utveckla säkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet konstaterar att eftersom säkerhetshoten fortsätter att öka har även Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI) en uppgift att fylla genom att aktivt medverka till att utveckla säkerhetsstandarder.

| 62. | Europaparlamentet noterar att när det gäller betalningssystem där en eller fler deltagare finns i olika medlemsstater, förväntas kommissionen lägga fram klargörande förslag om vilka domstolar eller vilka system för tvistlösning utanför domstol som bör användas. Dessa alternativa organ för tvistlösning ska vara lättillgängliga och enkla att utnyttja för konsumenten. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet noterar att när det gäller betalningssystem där en eller fler deltagare finns i olika medlemsstater, förväntas kommissionen lägga fram klargörande förslag om vilka domstolar eller vilka system för tvistlösning utanför domstol som bör användas. Dessa alternativa organ för tvistlösning ska vara lättillgängliga och enkla att utnyttja för konsumenten.

o

o o

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT L 94, 30.3.2012, s. 22.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  EGT L 318, 22.11.2002, s. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf – en sammanfattning av beslutet offentliggjordes i EUT C 264, 6.11.2009, s. 8.

(7)  Mål T-111/08, MasterCard m.fl. mot kommissionen, ännu ej offentliggjort.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Skuggbanksektorn

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om skuggbanksektorn (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens förslag och meddelande av den 12 september 2012 om en bankunion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag och meddelande av den 12 september 2012 om en bankunion,

| — | med beaktande av slutsatserna från G20 den 18 juni 2012 där man ville att arbetet med skuggbanksektorn skulle slutföras för att reformerna skulle genomföras fullt ut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från G20 den 18 juni 2012 där man ville att arbetet med skuggbanksektorn skulle slutföras för att reformerna skulle genomföras fullt ut,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (1),

| — | med beaktande av interimsrapporten som offentliggjordes den 27 april 2012 av den arbetsgrupp som rådet för finansiell stabilitet (FSB) inrättat för repor och värdepapperslån samt av den samrådsrapport som Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) offentliggjorde samma dag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsrapporten som offentliggjordes den 27 april 2012 av den arbetsgrupp som rådet för finansiell stabilitet (FSB) inrättat för repor och värdepapperslån samt av den samrådsrapport som Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) offentliggjorde samma dag,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens tillfälliga rapport nr 133 om skuggbanksektorn inom euroområdet, vilken släpptes den 30 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens tillfälliga rapport nr 133 om skuggbanksektorn inom euroområdet, vilken släpptes den 30 april 2012,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om skuggbanksektorn (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om skuggbanksektorn (COM(2012)0102),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 juli 2012 med titeln ”Product Rules, Liquidity Management, Depositary, Money Market Funds and Long-term Investments for UCITs”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 26 juli 2012 med titeln ”Product Rules, Liquidity Management, Depositary, Money Market Funds and Long-term Investments for UCITs”,

| — | med beaktande av den rapport om förstärkt tillsyn och reglering av skuggbanksektorn som offentliggjordes av FSB den 27 oktober 2011 som ett svar på uppmaningarna från G20 i Söul 2010 och i Cannes 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om förstärkt tillsyn och reglering av skuggbanksektorn som offentliggjordes av FSB den 27 oktober 2011 som ett svar på uppmaningarna från G20 i Söul 2010 och i Cannes 2011,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0354/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0354/2012), och av följande skäl:

| A. | Skuggbanksystemet omfattar enligt FSB:s definition systemet för kreditförmedling med enheter och verksamheter utanför det reguljära banksystemet. |
| --- | --- |

A.

Skuggbanksystemet omfattar enligt FSB:s definition systemet för kreditförmedling med enheter och verksamheter utanför det reguljära banksystemet.

| B. | Reglerade enheter i det reguljära banksystemet deltar i stor omfattning i de verksamheter som enligt definitionen ingår i skuggbanksektorn och är på många sätt kopplade till enheter inom skuggbanksektorn. |
| --- | --- |

B.

Reglerade enheter i det reguljära banksystemet deltar i stor omfattning i de verksamheter som enligt definitionen ingår i skuggbanksektorn och är på många sätt kopplade till enheter inom skuggbanksektorn.

| C. | En mycket stor andel av verksamheten i skuggbanksektorn har en förgrening i det reguljära banksystemet, och denna förgrening måste fullt ut omfattas av det befintliga regelverket. |
| --- | --- |

C.

En mycket stor andel av verksamheten i skuggbanksektorn har en förgrening i det reguljära banksystemet, och denna förgrening måste fullt ut omfattas av det befintliga regelverket.

| D. | Vissa aspekter som omfattas av termen skuggbanksektorn är av vital betydelse för finansieringen av realekonomin, och vederbörlig hänsyn bör tas i samband med definitionen av tillämpningsområdet för varje ny regleringsåtgärd eller utvidgning av befintlig sådan. |
| --- | --- |

D.

Vissa aspekter som omfattas av termen skuggbanksektorn är av vital betydelse för finansieringen av realekonomin, och vederbörlig hänsyn bör tas i samband med definitionen av tillämpningsområdet för varje ny regleringsåtgärd eller utvidgning av befintlig sådan.

| E. | Vissa skuggbanker håller riskerna effektivt åtskilda från banksektorn och undviker därmed potentiella risker för skattebetalare eller för systempåverkan. Ökad förståelse för skuggbanksverksamheten, dess kopplingar till finansinstituten och regleringen för att säkra transparens, minska systemriskerna och avskaffa all olämplig praxis är emellertid ett nödvändigt inslag i den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

E.

Vissa skuggbanker håller riskerna effektivt åtskilda från banksektorn och undviker därmed potentiella risker för skattebetalare eller för systempåverkan. Ökad förståelse för skuggbanksverksamheten, dess kopplingar till finansinstituten och regleringen för att säkra transparens, minska systemriskerna och avskaffa all olämplig praxis är emellertid ett nödvändigt inslag i den finansiella stabiliteten.

| F. | För att bringa klarhet i skuggbanksektorn måste all reglering fullt ut behandla frågorna om upplösningsmöjligheterna, komplexiteten och opaciteten för den berörda finansiella verksamheten, särskilt i en krissituation. |
| --- | --- |

F.

För att bringa klarhet i skuggbanksektorn måste all reglering fullt ut behandla frågorna om upplösningsmöjligheterna, komplexiteten och opaciteten för den berörda finansiella verksamheten, särskilt i en krissituation.

| G. | FSB har uppskattat storleken på skuggbanksystemet till omkring 51 biljoner euro 2011, en ökning från 21 biljoner euro 2002. Detta motsvarar 25–30 % av det totala finansiella systemet och hälften av bankernas sammanlagda tillgångar. |
| --- | --- |

G.

FSB har uppskattat storleken på skuggbanksystemet till omkring 51 biljoner euro 2011, en ökning från 21 biljoner euro 2002. Detta motsvarar 25–30 % av det totala finansiella systemet och hälften av bankernas sammanlagda tillgångar.

| H. | Trots vissa möjligen positiva effekter, såsom ökad effektivitet i finanssystemet, större produktmångfald och ökad konkurrens, har skuggbanksektorn identifierats som en av de huvudsakliga potentiella utlösande eller bidragande faktorerna bakom den finansiella krisen och kan utgöra ett hot mot finanssystemets stabilitet, och FSB efterlyser ökad tillsyn över den utvidgade del av skuggbankssektorn som i) väcker farhågor för systemrisker, särskilt när det gäller löptids- och/eller likviditetstransformering, lånefinansieringsandel och bristfällig kreditrisköverföring, och som ii) väcker farhågor för regelarbitrage. |
| --- | --- |

H.

Trots vissa möjligen positiva effekter, såsom ökad effektivitet i finanssystemet, större produktmångfald och ökad konkurrens, har skuggbanksektorn identifierats som en av de huvudsakliga potentiella utlösande eller bidragande faktorerna bakom den finansiella krisen och kan utgöra ett hot mot finanssystemets stabilitet, och FSB efterlyser ökad tillsyn över den utvidgade del av skuggbankssektorn som i) väcker farhågor för systemrisker, särskilt när det gäller löptids- och/eller likviditetstransformering, lånefinansieringsandel och bristfällig kreditrisköverföring, och som ii) väcker farhågor för regelarbitrage.

| I. | Förslagen om skuggbanksektorn och om uppläggningen av utlånarnas traditionella bankverksamhet och investeringsverksamhet bildar viktiga inslag i ett effektivt genomförande av G20-beslutet från 2008 om att reglera varje produkt och aktör och kommissionen måste snabbare och mer kritiskt övervaka detta område. |
| --- | --- |

I.

Förslagen om skuggbanksektorn och om uppläggningen av utlånarnas traditionella bankverksamhet och investeringsverksamhet bildar viktiga inslag i ett effektivt genomförande av G20-beslutet från 2008 om att reglera varje produkt och aktör och kommissionen måste snabbare och mer kritiskt övervaka detta område.

| J. | Skuggbanksektorn är ett globalt fenomen och kräver konsekventa regler på global nivå, utgående från FSB:s rekommendationer, som kommer att offentliggöras inom de närmaste veckorna och kompletteras med reglerna från alla andra relevanta nationella eller överstatliga regleringsorgan. |
| --- | --- |

J.

Skuggbanksektorn är ett globalt fenomen och kräver konsekventa regler på global nivå, utgående från FSB:s rekommendationer, som kommer att offentliggöras inom de närmaste veckorna och kompletteras med reglerna från alla andra relevanta nationella eller överstatliga regleringsorgan.

A.   
  Definitionen av skuggbanksektorn

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok såsom ett första steg på väg mot striktare tillsyn och övervakning av skuggbanksektorn. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens tillvägagångssätt som bygger på indirekt reglering och lämplig utvidgning eller översyn av befintlig reglering av skuggbanksektorn och understryker samtidigt att det behövs direkt reglering i de fall då vissa aspekter av den nuvarande regleringen visat sig fungera mindre väl, varvid överlappningar bör undvikas och konsekvensen med gällande bestämmelser tryggas. Parlamentet kräver en helhetsstrategi för skuggbanksektorn, i vilken både tillsyn och marknadspraxis ska anses viktiga. Parlamentet noterar att man alltmer börjat övergå till marknadsbaserad finansiering och till saluföring till icke-professionella investerare av mycket komplexa finansiella produkter. Parlamentet betonar därför att marknadspraxis och konsumentskydd bör beaktas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok såsom ett första steg på väg mot striktare tillsyn och övervakning av skuggbanksektorn. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens tillvägagångssätt som bygger på indirekt reglering och lämplig utvidgning eller översyn av befintlig reglering av skuggbanksektorn och understryker samtidigt att det behövs direkt reglering i de fall då vissa aspekter av den nuvarande regleringen visat sig fungera mindre väl, varvid överlappningar bör undvikas och konsekvensen med gällande bestämmelser tryggas. Parlamentet kräver en helhetsstrategi för skuggbanksektorn, i vilken både tillsyn och marknadspraxis ska anses viktiga. Parlamentet noterar att man alltmer börjat övergå till marknadsbaserad finansiering och till saluföring till icke-professionella investerare av mycket komplexa finansiella produkter. Parlamentet betonar därför att marknadspraxis och konsumentskydd bör beaktas.

| 2. | Europaparlamentet understryker att all förstärkning av regleringen av kreditinstitut, värdepappersföretag och försäkrings- och återförsäkringsbolag oundvikligen kommer att skapa incitament till att flytta verksamhet utanför tillämpningsområdet för den befintliga sektorslagstiftningen. Parlamentet betonar därför att det behövs bättre förfaranden för systematisk och förebyggande översyn av vilka konsekvenser ändringar i lagstiftningen för finanssektorn kan komma att få för risk- och kapitalflödet via mindre reglerade eller oreglerade finansiella enheter, samt att reglerna i motsvarande grad måste utvidgas för att regelarbitrage ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att all förstärkning av regleringen av kreditinstitut, värdepappersföretag och försäkrings- och återförsäkringsbolag oundvikligen kommer att skapa incitament till att flytta verksamhet utanför tillämpningsområdet för den befintliga sektorslagstiftningen. Parlamentet betonar därför att det behövs bättre förfaranden för systematisk och förebyggande översyn av vilka konsekvenser ändringar i lagstiftningen för finanssektorn kan komma att få för risk- och kapitalflödet via mindre reglerade eller oreglerade finansiella enheter, samt att reglerna i motsvarande grad måste utvidgas för att regelarbitrage ska kunna undvikas.

| 3. | Europaparlamentet är överens med FSB:s definition av skuggbanksektorn som ett system av intermediärer, instrument, enheter eller finansiella avtal som skapar en kombination av bankliknande funktioner som det saknas regler för eller där reglerna antingen är föga rigorösa eller inriktar sig på andra frågor än systemriskerna, och som även saknar garanterad tillgång till likviditet från centralbankerna eller kreditgarantier från den offentliga sektorn. Parlamentet påpekar att skuggbanksektorn, i motsats till vad själva benämningen kan tyckas antyda, inte nödvändigtvis är en oreglerad eller olaglig del av finanssektorn. Parlamentet understryker vilken utmaning det innebär att tillämpa denna definition inom övervakningen, lagstiftningen och tillsynen, också med hänsyn till den ihållande opaciteten i detta system samt bristen på data om det och förståelsen för det. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är överens med FSB:s definition av skuggbanksektorn som ett system av intermediärer, instrument, enheter eller finansiella avtal som skapar en kombination av bankliknande funktioner som det saknas regler för eller där reglerna antingen är föga rigorösa eller inriktar sig på andra frågor än systemriskerna, och som även saknar garanterad tillgång till likviditet från centralbankerna eller kreditgarantier från den offentliga sektorn. Parlamentet påpekar att skuggbanksektorn, i motsats till vad själva benämningen kan tyckas antyda, inte nödvändigtvis är en oreglerad eller olaglig del av finanssektorn. Parlamentet understryker vilken utmaning det innebär att tillämpa denna definition inom övervakningen, lagstiftningen och tillsynen, också med hänsyn till den ihållande opaciteten i detta system samt bristen på data om det och förståelsen för det.

B.   
  Kartläggning av data och analys

| 4. | Europaparlamentet påpekar att endast några få av de verksamheter som bedrivits av skuggbanksektorn har försvunnit med krisen. Parlamentet påpekar dock att skuggbanksektorn är så pass innovativ att det kan tillkomma nya utvecklingar som kan bli en källa till systemrisk och bör åtgärdas och betonar därför att det på europeisk och global nivå måste samlas in flera och bättre data om skuggbanksektorns transaktioner samt om marknadsaktörerna, finansflödena och de inbördes kopplingarna för att en fullständig överblick över sektorn ska uppnås. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att endast några få av de verksamheter som bedrivits av skuggbanksektorn har försvunnit med krisen. Parlamentet påpekar dock att skuggbanksektorn är så pass innovativ att det kan tillkomma nya utvecklingar som kan bli en källa till systemrisk och bör åtgärdas och betonar därför att det på europeisk och global nivå måste samlas in flera och bättre data om skuggbanksektorns transaktioner samt om marknadsaktörerna, finansflödena och de inbördes kopplingarna för att en fullständig överblick över sektorn ska uppnås.

| 5. | Europaparlamentet anser att ett nära internationellt samarbete och förenade ansträngningar på global nivå är en absolut förutsättning för en helhetssyn på skuggbanksektorn. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att ett nära internationellt samarbete och förenade ansträngningar på global nivå är en absolut förutsättning för en helhetssyn på skuggbanksektorn.

| 6. | Europaparlamentet anser att en mer fullständig överblick, tillsammans med bättre övervakning och analys, kommer att möjliggöra en kartläggning både av vilka aspekter inom skuggbanksektorn som är till nytta för realekonomin och vilka som ger anledning till farhågor för systemrisk eller regelarbitrage. Parlamentet betonar att det behövs en förstärkt riskbedömning, öppenhet och övervakning i samband med alla institutioner som har en koncentrerad riskprofil av systemrelevans. Parlamentet påminner om de åtaganden som G20 ingick vid toppmötet i Los Cabos om att utarbeta ett identitetsbeteckningssystem för juridiska personer, och understryker att europeiska intressen också måste finnas lämpligt företrädda i förvaltningen av det. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att en mer fullständig överblick, tillsammans med bättre övervakning och analys, kommer att möjliggöra en kartläggning både av vilka aspekter inom skuggbanksektorn som är till nytta för realekonomin och vilka som ger anledning till farhågor för systemrisk eller regelarbitrage. Parlamentet betonar att det behövs en förstärkt riskbedömning, öppenhet och övervakning i samband med alla institutioner som har en koncentrerad riskprofil av systemrelevans. Parlamentet påminner om de åtaganden som G20 ingick vid toppmötet i Los Cabos om att utarbeta ett identitetsbeteckningssystem för juridiska personer, och understryker att europeiska intressen också måste finnas lämpligt företrädda i förvaltningen av det.

| 7. | Europaparlamentet noterar att tillsynsmyndigheterna dessutom måste ha kännedom, minst i form av en sammanfattning, om institutens avtal om återköp, värdepapperslån och alla former av panträtts- eller återkravsförfaranden. Parlamentet noterar vidare att man i betänkandet om det fjärde kapitalkravsdirektivet från utskottet för ekonomi och valutafrågor, som för närvarande är uppe till diskussion med rådet, i detta syfte kräver att sådana data lämnas till ett transaktionsregister eller ett centralt värdepappersregister så att bl.a. Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), relevanta behöriga myndigheter, Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och relevanta centralbanker samt Europeiska centralbankssystemet (ECBS) får tillgång till dem. Parlamentet påpekar dessutom att betänkandet innefattar krav på att oregistrerade återkravsavtal inte ska vara rättsligt bindande vid likvidationsförfaranden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att tillsynsmyndigheterna dessutom måste ha kännedom, minst i form av en sammanfattning, om institutens avtal om återköp, värdepapperslån och alla former av panträtts- eller återkravsförfaranden. Parlamentet noterar vidare att man i betänkandet om det fjärde kapitalkravsdirektivet från utskottet för ekonomi och valutafrågor, som för närvarande är uppe till diskussion med rådet, i detta syfte kräver att sådana data lämnas till ett transaktionsregister eller ett centralt värdepappersregister så att bl.a. Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), relevanta behöriga myndigheter, Europeiska systemrisknämnden (ESRB) och relevanta centralbanker samt Europeiska centralbankssystemet (ECBS) får tillgång till dem. Parlamentet påpekar dessutom att betänkandet innefattar krav på att oregistrerade återkravsavtal inte ska vara rättsligt bindande vid likvidationsförfaranden.

| 8. | Europaparlamentet uttalar sitt stöd till att det, eventuellt i regi av ECB, upprättas och förvaltas en central databas för EU om repotransaktioner med euro, som ska få information från infrastrukturer och depåbanker i den utsträckning som de internaliserar avvecklingen av repor i sina egna register. Parlamentet anser dock att en sådan databas bör täcka transaktioner i alla valutor för att ge tillsynsmyndigheterna en komplett bild och förståelse av den globala repomarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare med att snabbt anta (i början av 2013) en samstämd strategi för central datainsamling, genom att identifiera befintliga dataluckor och samordna de insatser som görs av andra organ och nationella myndigheter inom ramen för befintliga initiativ, framför allt de transaktionsregister som inrättats med stöd av förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport (senast i mitten av 2013), som bland annat ska behandla den nödvändiga institutionella strukturen (t.ex. ECB, ESRB, ett oberoende centralt register), innehållet i och frekvensen för datainsamlingarna, särskilt om repotransaktioner i euro och överföringar av finansiella risker, samt de nödvändiga resursnivåerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttalar sitt stöd till att det, eventuellt i regi av ECB, upprättas och förvaltas en central databas för EU om repotransaktioner med euro, som ska få information från infrastrukturer och depåbanker i den utsträckning som de internaliserar avvecklingen av repor i sina egna register. Parlamentet anser dock att en sådan databas bör täcka transaktioner i alla valutor för att ge tillsynsmyndigheterna en komplett bild och förståelse av den globala repomarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare med att snabbt anta (i början av 2013) en samstämd strategi för central datainsamling, genom att identifiera befintliga dataluckor och samordna de insatser som görs av andra organ och nationella myndigheter inom ramen för befintliga initiativ, framför allt de transaktionsregister som inrättats med stöd av förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport (senast i mitten av 2013), som bland annat ska behandla den nödvändiga institutionella strukturen (t.ex. ECB, ESRB, ett oberoende centralt register), innehållet i och frekvensen för datainsamlingarna, särskilt om repotransaktioner i euro och överföringar av finansiella risker, samt de nödvändiga resursnivåerna.

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionen, trots att kapitalkravsdirektivets rapporteringsskyldighet för repor innebär att en stor mängd data och information ska tillhandahållas, bör undersöka i vad mån det i rätt tid finns att tillgå fullständiga data för kartläggnings- och övervakningsändamål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kommissionen, trots att kapitalkravsdirektivets rapporteringsskyldighet för repor innebär att en stor mängd data och information ska tillhandahållas, bör undersöka i vad mån det i rätt tid finns att tillgå fullständiga data för kartläggnings- och övervakningsändamål.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av en identitetsbeteckning för juridiska personer (Legal Entity Identifier [LEI]), och anser att den är till så stor nytta att man utgående från den bör utveckla liknande gemensamma standarder för rapportering av repor och värdepapper, som omfattar kapitalbelopp, ränta, säkerhet, värderingsavdrag, löptid, motparter och andra aspekter, som bidrar till att skapa aggregat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av en identitetsbeteckning för juridiska personer (Legal Entity Identifier [LEI]), och anser att den är till så stor nytta att man utgående från den bör utveckla liknande gemensamma standarder för rapportering av repor och värdepapper, som omfattar kapitalbelopp, ränta, säkerhet, värderingsavdrag, löptid, motparter och andra aspekter, som bidrar till att skapa aggregat.

| 11. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att det finns gemensamma rapporteringsformat baserade på öppna branschstandarder, i syfte att skapa en gemensam global strategi så att tillsynsmyndigheterna ska kunna analysera och utbyta data samt vid behov vidta åtgärder för att förhindra att systemrisker byggs upp och skydda den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att det finns gemensamma rapporteringsformat baserade på öppna branschstandarder, i syfte att skapa en gemensam global strategi så att tillsynsmyndigheterna ska kunna analysera och utbyta data samt vid behov vidta åtgärder för att förhindra att systemrisker byggs upp och skydda den finansiella stabiliteten.

| 12. | Europaparlamentet betonar ytterligare att man måste få en mera fullständig överblick av finansinstitutens risköverföringar, inbegripet men inte begränsat till överföringar som utförs genom derivattransaktioner, för vilka data kommer att tillhandahållas inom ramen för förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer och direktivet och förordningen om marknader för finansiella instrument, så att man ska kunna veta vem som köpt vad från vem och vad som finns till stöd för de överförda riskerna. Parlamentet understryker att man i samband med alla finansiella tjänster bör sträva efter att kunna identifiera transaktionerna i realtid och att ett standardiserat meddelande- och dataidentifieringssystem kan bidra till och automatisera detta. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, i samråd med ESRB och internationella organ såsom FSB, att i sin rapport om centraliserad datainsamling ta med det aktuella arbetet om standardiserade meddelande- och dataformat samt möjligheten att inrätta ett centralt register för risköverföringar, som i realtid kan notera och övervaka data om risköverföringar, och i det sammanhanget dra full nytta av de data som lämnas inom ramen för rapporteringskraven i befintlig och framtida finansiell lagstiftning och ta med internationellt tillgängliga data. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar ytterligare att man måste få en mera fullständig överblick av finansinstitutens risköverföringar, inbegripet men inte begränsat till överföringar som utförs genom derivattransaktioner, för vilka data kommer att tillhandahållas inom ramen för förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer och direktivet och förordningen om marknader för finansiella instrument, så att man ska kunna veta vem som köpt vad från vem och vad som finns till stöd för de överförda riskerna. Parlamentet understryker att man i samband med alla finansiella tjänster bör sträva efter att kunna identifiera transaktionerna i realtid och att ett standardiserat meddelande- och dataidentifieringssystem kan bidra till och automatisera detta. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, i samråd med ESRB och internationella organ såsom FSB, att i sin rapport om centraliserad datainsamling ta med det aktuella arbetet om standardiserade meddelande- och dataformat samt möjligheten att inrätta ett centralt register för risköverföringar, som i realtid kan notera och övervaka data om risköverföringar, och i det sammanhanget dra full nytta av de data som lämnas inom ramen för rapporteringskraven i befintlig och framtida finansiell lagstiftning och ta med internationellt tillgängliga data.

| 13. | Europaparlamentet anser att bankrapporteringskraven är ett mycket viktigt och värdefullt redskap för att identifiera skuggbanksektorns verksamhet. Parlamentet upprepar att redovisningsreglerna bör återspegla verkligheten och att balansräkningen i idealfallet bör återspegla aggregat i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att bankrapporteringskraven är ett mycket viktigt och värdefullt redskap för att identifiera skuggbanksektorns verksamhet. Parlamentet upprepar att redovisningsreglerna bör återspegla verkligheten och att balansräkningen i idealfallet bör återspegla aggregat i så stor utsträckning som möjligt.

| 14. | Europaparlamentet betonar att dessa nya uppgifter kommer att kräva en adekvat nivå av nya resurser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att dessa nya uppgifter kommer att kräva en adekvat nivå av nya resurser.

C.   
  Att åtgärda systemriskerna med skuggbanksektorn

| 15. | Europaparlamentet framhåller att det förekommer att vissa verksamheter och enheter inom skuggbanksystemet antingen är reglerade eller oreglerade, beroende på vilket land de hänför sig till. Parlamentet understryker vikten av lika spelregler mellan länderna och mellan banksektorn och skuggbanksektorn för att det ska gå att undvika regelarbitrage som skulle snedvrida incitamenten till reglering och konstaterar dessutom att banksektorn och skuggbanksektorn i dagens läge är ekonomiskt sett alltför beroende av varandra. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller att det förekommer att vissa verksamheter och enheter inom skuggbanksystemet antingen är reglerade eller oreglerade, beroende på vilket land de hänför sig till. Parlamentet understryker vikten av lika spelregler mellan länderna och mellan banksektorn och skuggbanksektorn för att det ska gå att undvika regelarbitrage som skulle snedvrida incitamenten till reglering och konstaterar dessutom att banksektorn och skuggbanksektorn i dagens läge är ekonomiskt sett alltför beroende av varandra.

| 16. | Europaparlamentet noterar att det för närvarande blir nästan omöjligt med korrekt reglering, utvärdering och revision, i de fall då kreditrisken är snedvriden eller kassaflödena är störda. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att det för närvarande blir nästan omöjligt med korrekt reglering, utvärdering och revision, i de fall då kreditrisken är snedvriden eller kassaflödena är störda.

| 17. | Europaparlamentet anser att fonder och förvaltare bör visa att de är felsäkra och att positionerna kan förstås korrekt och tas över av någon annan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att fonder och förvaltare bör visa att de är felsäkra och att positionerna kan förstås korrekt och tas över av någon annan.

| 18. | Europaparlamentet understryker att informationen om överföringar av finansiella tillgångar från balansräkningen bör förbättras genom åtgärder mot bristerna i de internationella finansiella rapporteringsstandarderna (IFRS). Parlamentet betonar de finansiella ”grindvaktarnas” ansvar, såsom räkenskapsförare och internrevisorer, för att signalera potentiellt skadlig utveckling och ackumulering av risker. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att informationen om överföringar av finansiella tillgångar från balansräkningen bör förbättras genom åtgärder mot bristerna i de internationella finansiella rapporteringsstandarderna (IFRS). Parlamentet betonar de finansiella ”grindvaktarnas” ansvar, såsom räkenskapsförare och internrevisorer, för att signalera potentiellt skadlig utveckling och ackumulering av risker.

| 19. | Europaparlamentet anser att redovisningsreglerna bör återspegla verkligheten och att möjligheten att värdera tillgångar till inköpspriset när detta ligger långt under marknadsvärdet har bidragit till att skapa instabilitet i banker och andra enheter och inte bör tillåtas. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att IFRS ändras och se till att aggregat utan nettning och riskvikter i högre grad uppmärksammas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att redovisningsreglerna bör återspegla verkligheten och att möjligheten att värdera tillgångar till inköpspriset när detta ligger långt under marknadsvärdet har bidragit till att skapa instabilitet i banker och andra enheter och inte bör tillåtas. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att IFRS ändras och se till att aggregat utan nettning och riskvikter i högre grad uppmärksammas.

| 20. | Europaparlamentet anser att den finansiella regleringen bör syfta till att motarbeta de finansiella tjänsternas och produkternas komplexitet och opacitet, och att regleringsåtgärder såsom ökade kapitalkrav och förbud mot reducerade riskvikter kan bidra till att avskräcka från användningen av komplexa risksäkringstransaktioner med derivatprodukter. Parlamentet anser att nya finansiella produkter inte bör marknadsföras eller godkännas om deras upplösningsmöjligheter inte samtidigt visas för tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att den finansiella regleringen bör syfta till att motarbeta de finansiella tjänsternas och produkternas komplexitet och opacitet, och att regleringsåtgärder såsom ökade kapitalkrav och förbud mot reducerade riskvikter kan bidra till att avskräcka från användningen av komplexa risksäkringstransaktioner med derivatprodukter. Parlamentet anser att nya finansiella produkter inte bör marknadsföras eller godkännas om deras upplösningsmöjligheter inte samtidigt visas för tillsynsmyndigheterna.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att man straffbelägger informationsasymmetrier, särskilt när det handlar om dokumentation och friskrivningsklausuler för finansiella tjänster och produkter. Parlamentet anser att sådana friskrivningsklausuler vid behov bör underställas en avgift för ”finstilt text” (per sida friskrivningsklausul). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att man straffbelägger informationsasymmetrier, särskilt när det handlar om dokumentation och friskrivningsklausuler för finansiella tjänster och produkter. Parlamentet anser att sådana friskrivningsklausuler vid behov bör underställas en avgift för ”finstilt text” (per sida friskrivningsklausul).

| 22. | Europaparlamentet betonar att betänkandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor om det fjärde kapitalkravsdirektivet (2), som för närvarande är uppe till diskussion med rådet, innebär ett viktigt steg i riktning mot positiva åtgärder inriktade på skuggbanksektorn, genom att införa kapitalmässig behandling av kreditförstärkning till strukturerade investeringsinstrument och kapitalkanaler, genom att för alla oreglerade enheter ställa så pass stränga krav som att riskexponeringen för eget kapital ska vara så hög som 25 %, något som kommer att föra bankerna i riktning mot stabil nettofinansieringskvot, och genom att i tillsynsreglerna för likviditetsriskerna erkänna den högre risken för reglerade och icke-finansiella enheter när det gäller exponering för sådana enheter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att betänkandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor om det fjärde kapitalkravsdirektivet (2), som för närvarande är uppe till diskussion med rådet, innebär ett viktigt steg i riktning mot positiva åtgärder inriktade på skuggbanksektorn, genom att införa kapitalmässig behandling av kreditförstärkning till strukturerade investeringsinstrument och kapitalkanaler, genom att för alla oreglerade enheter ställa så pass stränga krav som att riskexponeringen för eget kapital ska vara så hög som 25 %, något som kommer att föra bankerna i riktning mot stabil nettofinansieringskvot, och genom att i tillsynsreglerna för likviditetsriskerna erkänna den högre risken för reglerade och icke-finansiella enheter när det gäller exponering för sådana enheter.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att en av lärdomarna av den finansiella krisen är att fastän det brukar finnas en klar åtskillnad mellan försäkringsrisk och kreditrisk, kan denna åtskillnad vara mindre tydlig när det gäller till exempel kreditförsäkringsprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över lagstiftningen för banker, försäkringsbolag och framför allt finansiella konglomerat i syfte att garantera lika villkor för banker och försäkringsbolag och förhindra regelarbitrage och/eller tillsynsarbitrage. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att en av lärdomarna av den finansiella krisen är att fastän det brukar finnas en klar åtskillnad mellan försäkringsrisk och kreditrisk, kan denna åtskillnad vara mindre tydlig när det gäller till exempel kreditförsäkringsprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över lagstiftningen för banker, försäkringsbolag och framför allt finansiella konglomerat i syfte att garantera lika villkor för banker och försäkringsbolag och förhindra regelarbitrage och/eller tillsynsarbitrage.

| 24. | Europaparlamentet anser ytterligare att förslaget om att utsträcka det fjärde kapitalkravsdirektivet till att omfatta också vissa finansinstitut som inte tar emot insättningar och inte omfattas av definitionen i kapitalkravsförordningen är nödvändigt för att vissa risker ska kunna åtgärdas, under hänsynstagande till att vissa bestämmelser kan behöva anpassas till särdragen hos dessa institut, för att de inte ska påverkas i oskäligt hög grad. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser ytterligare att förslaget om att utsträcka det fjärde kapitalkravsdirektivet till att omfatta också vissa finansinstitut som inte tar emot insättningar och inte omfattas av definitionen i kapitalkravsförordningen är nödvändigt för att vissa risker ska kunna åtgärdas, under hänsynstagande till att vissa bestämmelser kan behöva anpassas till särdragen hos dessa institut, för att de inte ska påverkas i oskäligt hög grad.

| 25. | Europaparlamentet anser att en europeisk bankmyndighet också måste övervaka skuggbanksektorn. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att en europeisk bankmyndighet också måste övervaka skuggbanksektorn.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det måste ses till att alla enheter inom skuggbanksektorn som har en banksponsor eller är anknutna till en bank tas med i bankens balansräkning med tanke på tillsynskonsolideringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att från och med början av 2013 undersöka hur man kan se till att enheter som inte konsoliderats ur redovisningssynvinkel konsolideras med tanke på tillsynskonsolideringen för att förbättra den globala finansiella stabiliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta alla riktlinjer från Baselkommittén för banktillsyn (BCBS) eller andra internationella organ för en bättre harmonisering av bokföringsförfaranden och riskbaserade konsolideringsgrunder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att det måste ses till att alla enheter inom skuggbanksektorn som har en banksponsor eller är anknutna till en bank tas med i bankens balansräkning med tanke på tillsynskonsolideringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att från och med början av 2013 undersöka hur man kan se till att enheter som inte konsoliderats ur redovisningssynvinkel konsolideras med tanke på tillsynskonsolideringen för att förbättra den globala finansiella stabiliteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta alla riktlinjer från Baselkommittén för banktillsyn (BCBS) eller andra internationella organ för en bättre harmonisering av bokföringsförfaranden och riskbaserade konsolideringsgrunder.

| 27. | Europaparlamentet understryker att det behövs ökad transparens i finansinstitutens uppläggning och verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hänsyn till slutsatserna i Liikanenrapporten, föreslå åtgärder beträffande den europeiska banksektorns struktur, med beaktande av både fördelar och potentiella risker med att kombinera verksamhet som både affärsbank och investeringsbank. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att det behövs ökad transparens i finansinstitutens uppläggning och verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hänsyn till slutsatserna i Liikanenrapporten, föreslå åtgärder beträffande den europeiska banksektorns struktur, med beaktande av både fördelar och potentiella risker med att kombinera verksamhet som både affärsbank och investeringsbank.

| 28. | Europaparlamentet noterar att marknaden för repor och värdepapperslån är viktig. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i början av 2013 anta åtgärder för att öka transparensen, framför allt för kunderna, i vilket kan ingå att tillsynsmyndigheterna får veta vilka identifikationsnummer som tilldelats säkerheter och hur säkerheter återanvänds i aggregerad form samt att de får införa rekommenderade minimikrav i fråga om värderingsavdrag eller marginalnivåer för marknaderna för finansiella instrument för vilka det ställts säkerhet, utan att dessa krav dock standardiseras. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang att äganderätten till värdepapperen klart måste fastställas och skyddas. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att inleda en övergripande diskussion om marginalerna vid sidan av de sektorsinriktade insatser som redan gjorts och att undersöka och överväga införandet av gränser för återanvändning av säkerheter. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att se över konkurslagstiftningen både när det gäller marknaden för repor och värdepapperslån och värdepapperisering i syfte att harmonisera och behandla frågor som rör företrädesordningen i samband med upplösning av reglerade finansinstitut. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika möjligheter att begränsa förmånsrätterna vid konkurser, däribland förslag att begränsa dessa förmånsrätter till centralt avvecklade transaktioner eller till säkerheter som uppfyller harmoniserade och på förhand fastställda tillträdeskriterier. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att marknaden för repor och värdepapperslån är viktig. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast i början av 2013 anta åtgärder för att öka transparensen, framför allt för kunderna, i vilket kan ingå att tillsynsmyndigheterna får veta vilka identifikationsnummer som tilldelats säkerheter och hur säkerheter återanvänds i aggregerad form samt att de får införa rekommenderade minimikrav i fråga om värderingsavdrag eller marginalnivåer för marknaderna för finansiella instrument för vilka det ställts säkerhet, utan att dessa krav dock standardiseras. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang att äganderätten till värdepapperen klart måste fastställas och skyddas. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att inleda en övergripande diskussion om marginalerna vid sidan av de sektorsinriktade insatser som redan gjorts och att undersöka och överväga införandet av gränser för återanvändning av säkerheter. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att se över konkurslagstiftningen både när det gäller marknaden för repor och värdepapperslån och värdepapperisering i syfte att harmonisera och behandla frågor som rör företrädesordningen i samband med upplösning av reglerade finansinstitut. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka olika möjligheter att begränsa förmånsrätterna vid konkurser, däribland förslag att begränsa dessa förmånsrätter till centralt avvecklade transaktioner eller till säkerheter som uppfyller harmoniserade och på förhand fastställda tillträdeskriterier.

| 29. | Europaparlamentet anser att incitamenten till värdepapperisering måste behandlas på lämpligt sätt. och betonar att solvens- och likviditetskraven för värdepapper bör främja en väl diversifierad investeringsportfölj av hög kvalitet, så att flockbeteende kan undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka marknaden för värdepapperisering, bland annat genom en översyn av täckta obligationer som kan öka riskerna i bankernas balansräkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att avsevärt öka marknadens transparens och att senast i början av 2013 vid behov uppdatera den nuvarande förordningen för att den ska stämma överens med det värdepapperiseringsregelverk från Baselkommittén för banktillsyn (BCBS) som för närvarande diskuteras. Parlamentet föreslår att det fastställs en gräns för hur många gånger en finansiell produkt får värdepapperiseras, tillsammans med särskilda krav för dem som står bakom värdepapperiseringen (såsom beställare eller sponsorer), så att de åläggs ha kvar en del av de risker som sammanhänger med värdepapperiseringen, så att risken verkligen förblir hos dem som står bakom värdepapperiseringen i stället för att överföras till kapitalförvaltaren, tillsammans med åtgärder för ökad transparens. Parlamentet kräver särskilt att det införs en konsekvent metod för att värdera de underliggande tillgångarna och standardisera de värdepapperiserade produkterna i de olika lagstiftningarna och jurisdiktionerna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att incitamenten till värdepapperisering måste behandlas på lämpligt sätt. och betonar att solvens- och likviditetskraven för värdepapper bör främja en väl diversifierad investeringsportfölj av hög kvalitet, så att flockbeteende kan undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka marknaden för värdepapperisering, bland annat genom en översyn av täckta obligationer som kan öka riskerna i bankernas balansräkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att avsevärt öka marknadens transparens och att senast i början av 2013 vid behov uppdatera den nuvarande förordningen för att den ska stämma överens med det värdepapperiseringsregelverk från Baselkommittén för banktillsyn (BCBS) som för närvarande diskuteras. Parlamentet föreslår att det fastställs en gräns för hur många gånger en finansiell produkt får värdepapperiseras, tillsammans med särskilda krav för dem som står bakom värdepapperiseringen (såsom beställare eller sponsorer), så att de åläggs ha kvar en del av de risker som sammanhänger med värdepapperiseringen, så att risken verkligen förblir hos dem som står bakom värdepapperiseringen i stället för att överföras till kapitalförvaltaren, tillsammans med åtgärder för ökad transparens. Parlamentet kräver särskilt att det införs en konsekvent metod för att värdera de underliggande tillgångarna och standardisera de värdepapperiserade produkterna i de olika lagstiftningarna och jurisdiktionerna.

| 30. | Europaparlamentet noterar att tillgångskorgar har omvandlats till repor enligt en ”originate to repo”-modell och i vissa fall värderats högre. Parlamentet betonar att sådana transaktioner inte bör användas som regleringsåtgärder för likviditet (se betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor om det fjärde kapitalkravdirektivet). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att tillgångskorgar har omvandlats till repor enligt en ”originate to repo”-modell och i vissa fall värderats högre. Parlamentet betonar att sådana transaktioner inte bör användas som regleringsåtgärder för likviditet (se betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor om det fjärde kapitalkravdirektivet).

| 31. | Europaparlamentet erkänner att penningmarknadsfonderna spelar en viktig roll för finansiering av finansinstitut på kort sikt och för att möjliggöra en spridning av riskerna. Parlamentet medger att dessa fonder har en annan roll och uppläggning inom EU än i Förenta staterna. Parlamentet erkänner att de genom Esmas riktlinjer från 2010 ålagts striktare normer (i fråga om krediternas kvaliteter, de underliggande säkerheternas löptider och öppnare information till investerarna). Parlamentet konstaterar dock att vissa penningmarknadsfonder, framför allt de som erbjuder investerarna ett fast fondandelsvärde, är känsliga för massiva inlösningar (”uttagsanstormningar”) och betonar därför att det måste vidtas ytterligare åtgärder för att göra dem mer belastningståliga och täcka likviditetsrisken. Parlamentet ställer upp bakom de rekommendationer om gränsöverskridande tillsyn och förvaltning av penningmarknadsfonder som föreslås i den slutligen rapporten från Iosco från oktober 2012 och anser att sådana penningmarknadsfonder som erbjuder ett stabilt fondandelsvärde bör omfattas av åtgärder avsedda att minska de specifika riskerna som sammanhänger med att de har stabila fondandelsvärden samt att få fonderna att internalisera de kostnader som föranleds av dessa risker. Parlamentet anser att tillsynsmyndigheterna, i de fall det går att genomföra, bör kräva en omvandling till flytande/varierande fondandelsvärden eller, som ett alternativ, att det bör införas garantier för att penningmarknadsfonder med fasta fondandelsvärden ska bli mer belastningståliga och bättre komma till rätta med situationer där stora mängder andelar inlöses. Parlamentet uppmanar kommissionen att under första halvåret 2013 lägga fram en översyn av ramarna för fondföretag, varvid tyngdpunkten särskilt ska vila på penningmarknadsfonderna, så att dessa fonder antingen måste införa ett varierande fondandelsvärde med daglig utvärdering eller, om de har kvar ett fast värde, vara skyldiga att ansöka om en begränsad banklicens och vara skyldiga att uppfylla kapitalkraven och andra tillsynskrav. Parlamentet betonar att regelarbitraget måste fås ned till ett minimum. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet erkänner att penningmarknadsfonderna spelar en viktig roll för finansiering av finansinstitut på kort sikt och för att möjliggöra en spridning av riskerna. Parlamentet medger att dessa fonder har en annan roll och uppläggning inom EU än i Förenta staterna. Parlamentet erkänner att de genom Esmas riktlinjer från 2010 ålagts striktare normer (i fråga om krediternas kvaliteter, de underliggande säkerheternas löptider och öppnare information till investerarna). Parlamentet konstaterar dock att vissa penningmarknadsfonder, framför allt de som erbjuder investerarna ett fast fondandelsvärde, är känsliga för massiva inlösningar (”uttagsanstormningar”) och betonar därför att det måste vidtas ytterligare åtgärder för att göra dem mer belastningståliga och täcka likviditetsrisken. Parlamentet ställer upp bakom de rekommendationer om gränsöverskridande tillsyn och förvaltning av penningmarknadsfonder som föreslås i den slutligen rapporten från Iosco från oktober 2012 och anser att sådana penningmarknadsfonder som erbjuder ett stabilt fondandelsvärde bör omfattas av åtgärder avsedda att minska de specifika riskerna som sammanhänger med att de har stabila fondandelsvärden samt att få fonderna att internalisera de kostnader som föranleds av dessa risker. Parlamentet anser att tillsynsmyndigheterna, i de fall det går att genomföra, bör kräva en omvandling till flytande/varierande fondandelsvärden eller, som ett alternativ, att det bör införas garantier för att penningmarknadsfonder med fasta fondandelsvärden ska bli mer belastningståliga och bättre komma till rätta med situationer där stora mängder andelar inlöses. Parlamentet uppmanar kommissionen att under första halvåret 2013 lägga fram en översyn av ramarna för fondföretag, varvid tyngdpunkten särskilt ska vila på penningmarknadsfonderna, så att dessa fonder antingen måste införa ett varierande fondandelsvärde med daglig utvärdering eller, om de har kvar ett fast värde, vara skyldiga att ansöka om en begränsad banklicens och vara skyldiga att uppfylla kapitalkraven och andra tillsynskrav. Parlamentet betonar att regelarbitraget måste fås ned till ett minimum.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av fondföretag vidare undersöka förslaget att införa specifika likviditetsregler för penningmarknadsfonder, genom att fastställa minimikrav för likviditet över natten, per vecka och per månad [20 %, 40 %, 60 %] och att ta ut likviditetsavgifter när en gräns har nåtts, vilket även ska innebära en skyldighet att direkt informera behörig tillsynsmyndighet och Esma. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av fondföretag vidare undersöka förslaget att införa specifika likviditetsregler för penningmarknadsfonder, genom att fastställa minimikrav för likviditet över natten, per vecka och per månad [20 %, 40 %, 60 %] och att ta ut likviditetsavgifter när en gräns har nåtts, vilket även ska innebära en skyldighet att direkt informera behörig tillsynsmyndighet och Esma.

| 33. | Europaparlamentet erkänner nyttan med indexfonder, eftersom de ger icke-professionella investerare möjlighet att investera i flera olika slag av tillgångar (såsom framför allt råvaror), men betonar riskerna med dem, eftersom de är svåröverskådliga, innebär motpartsrisker samt risker för produkternas likviditet och eventuellt regelarbitrage. Parlamentet varnar för riskerna med syntetiska indexfonder till följd av deras allt större opacitet och komplexitet, i synnerhet när dessa fonder marknadsförs till icke-professionella investerare. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vid den pågående översynen av direktivet om fondföretag (Ucits VI) bedöma och åtgärda dessa potentiella svagheter i strukturen, med beaktande av olika kundkategorier (t.ex. icke-professionella investerare, professionella investerare, institutionella investerare) och deras olika riskprofiler. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erkänner nyttan med indexfonder, eftersom de ger icke-professionella investerare möjlighet att investera i flera olika slag av tillgångar (såsom framför allt råvaror), men betonar riskerna med dem, eftersom de är svåröverskådliga, innebär motpartsrisker samt risker för produkternas likviditet och eventuellt regelarbitrage. Parlamentet varnar för riskerna med syntetiska indexfonder till följd av deras allt större opacitet och komplexitet, i synnerhet när dessa fonder marknadsförs till icke-professionella investerare. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vid den pågående översynen av direktivet om fondföretag (Ucits VI) bedöma och åtgärda dessa potentiella svagheter i strukturen, med beaktande av olika kundkategorier (t.ex. icke-professionella investerare, professionella investerare, institutionella investerare) och deras olika riskprofiler.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för alla nya lagstiftningsförslag göra en omfattande konsekvensbedömning av hur finansieringen av realekonomin påverkas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för alla nya lagstiftningsförslag göra en omfattande konsekvensbedömning av hur finansieringen av realekonomin påverkas.

o

o o

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och FSB. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och FSB.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 och A7-0171/2012

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Att skydda barn i den digitala världen

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (2012/2068(INI))

(2015/C 419/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (”direktiv om audiovisuella medietjänster”) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (”direktiv om audiovisuella medietjänster”) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”direktiv om elektronisk handel”) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”direktiv om elektronisk handel”) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om skyddet av barn i den digitala världen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om skyddet av barn i den digitala världen (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 15 februari 2011 med titeln ”En EU-agenda för barns rättigheter” (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 15 februari 2011 med titeln ”En EU-agenda för barns rättigheter” (COM(2011)0060),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 26 augusti 2010 med titeln ”En digital agenda för Europa” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 26 augusti 2010 med titeln ”En digital agenda för Europa” (COM(2010)0245/2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 28 mars 2012 med titeln ”Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett digitalt centrum mot it-brottslighet” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 28 mars 2012 med titeln ”Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett digitalt centrum mot it-brottslighet” (COM(2012)0140),

| — | med beaktande av Europarådets strategi för barnets rättigheter (2012–2015) av den 15 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets strategi för barnets rättigheter (2012–2015) av den 15 februari 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 2 maj 2012 med titeln ”Europeisk strategi för ett bättre internet för barn” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 2 maj 2012 med titeln ”Europeisk strategi för ett bättre internet för barn” (COM(2012)0196),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 13 september 2011 om tillämpningen av rådets rekommendation av den 24 september 1998 i fråga om skyddet av minderåriga och människans värdighet och av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster – Att skydda barn i den digitala världen (COM(2011)0556), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 13 september 2011 om tillämpningen av rådets rekommendation av den 24 september 1998 i fråga om skyddet av minderåriga och människans värdighet och av Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster – Att skydda barn i den digitala världen (COM(2011)0556),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i Europeiska unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i Europeiska unionen (7),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0353/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0353/2012), och av följande skäl:

| A. | Skyddet av minderåriga i den digitala världen måste stärkas på lagstiftningsnivå med hjälp av effektivare åtgärder, bland annat självreglering genom att branschen uppmuntras att ta sin del av ansvaret och inom utbildningen genom att barn, föräldrar och lärare får utbildning som syftar till att förhindra att minderåriga får tillgång till olagligt innehåll. |
| --- | --- |

A.

Skyddet av minderåriga i den digitala världen måste stärkas på lagstiftningsnivå med hjälp av effektivare åtgärder, bland annat självreglering genom att branschen uppmuntras att ta sin del av ansvaret och inom utbildningen genom att barn, föräldrar och lärare får utbildning som syftar till att förhindra att minderåriga får tillgång till olagligt innehåll.

| B. | Alla former av olagligt innehåll på internet måste bekämpas, och den särskilda karaktären på sexuella övergrepp mot barn gör att detta innehåll inte bara är olagligt utan också utgör en av de mest motbjudande formerna av innehåll på internet. |
| --- | --- |

B.

Alla former av olagligt innehåll på internet måste bekämpas, och den särskilda karaktären på sexuella övergrepp mot barn gör att detta innehåll inte bara är olagligt utan också utgör en av de mest motbjudande formerna av innehåll på internet.

| C. | Ett av de främsta målen för en effektiv strategi för skydd av barn bör vara att se till att alla barn, ungdomar och föräldrar/vårdnadshavare ges information och kunskaper så att de klarar att skydda sig själva på internet. |
| --- | --- |

C.

Ett av de främsta målen för en effektiv strategi för skydd av barn bör vara att se till att alla barn, ungdomar och föräldrar/vårdnadshavare ges information och kunskaper så att de klarar att skydda sig själva på internet.

| D. | Teknikens snabba utveckling kräver en snabb respons via såväl själv- som samreglering samt via permanenta organ som kan anta en helhetsstrategi för olika miljöer. |
| --- | --- |

D.

Teknikens snabba utveckling kräver en snabb respons via såväl själv- som samreglering samt via permanenta organ som kan anta en helhetsstrategi för olika miljöer.

| E. | Den digitala världen erbjuder en mängd möjligheter vad gäller utbildning och inlärning. Skolan håller på att anpassa sig till den digitala världen, men inte i samma takt och på samma sätt som den tekniska utvecklingen i barnens och ungdomarnas liv, vilket skapar problem för föräldrarna och lärarna när de försöker lära dessa att ha ett kritiskt förhållningssätt till medierna, medan de själva befinner sig i utkanten av de ungas virtuella liv. |
| --- | --- |

E.

Den digitala världen erbjuder en mängd möjligheter vad gäller utbildning och inlärning. Skolan håller på att anpassa sig till den digitala världen, men inte i samma takt och på samma sätt som den tekniska utvecklingen i barnens och ungdomarnas liv, vilket skapar problem för föräldrarna och lärarna när de försöker lära dessa att ha ett kritiskt förhållningssätt till medierna, medan de själva befinner sig i utkanten av de ungas virtuella liv.

| F. | Barn och ungdomar har i allmänhet lätt för att använda internet, men behöver hjälp med att använda det på ett genomtänkt, ansvarsfullt och säkert sätt. |
| --- | --- |

F.

Barn och ungdomar har i allmänhet lätt för att använda internet, men behöver hjälp med att använda det på ett genomtänkt, ansvarsfullt och säkert sätt.

| G. | Det är viktigt inte bara att barn och ungdomar förstår de potentiella faror som de kan möta på nätet, utan också familjen, skolan och det civila samhälle tar sin del av ansvaret för att utbilda dem på detta område och se till att de är tillräckligt skyddade när de använder internet och andra nya medier. |
| --- | --- |

G.

Det är viktigt inte bara att barn och ungdomar förstår de potentiella faror som de kan möta på nätet, utan också familjen, skolan och det civila samhälle tar sin del av ansvaret för att utbilda dem på detta område och se till att de är tillräckligt skyddade när de använder internet och andra nya medier.

| H. | Det är viktigt med utbildning om medier och den nya informations- och kommunikationstekniken vid utformningen av strategier för skydd av minderåriga i den digitala världen och för att garantera en säker, lämplig och kritisk användning av denna teknik. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt med utbildning om medier och den nya informations- och kommunikationstekniken vid utformningen av strategier för skydd av minderåriga i den digitala världen och för att garantera en säker, lämplig och kritisk användning av denna teknik.

| I. | Utvecklingen av digital teknik gör att man kan skapa stora möjligheter för barn och ungdomar att effektivt använda nya medier och internet på ett sätt som ger dem makten att kommunicera med andra och på så sätt vara delaktiga och lära sig att aktivt delta i samhället, både online och offline. |
| --- | --- |

I.

Utvecklingen av digital teknik gör att man kan skapa stora möjligheter för barn och ungdomar att effektivt använda nya medier och internet på ett sätt som ger dem makten att kommunicera med andra och på så sätt vara delaktiga och lära sig att aktivt delta i samhället, både online och offline.

| J. | Utövandet av medborgarskapet och åtnjutandet av de medborgerliga rättigheterna, däribland att delta i det kulturella, sociala och demokratiska livet, kräver att även barn och ungdomar får tillgång till säkra och pluralistiska digitala verktyg, tjänster och innehåll. |
| --- | --- |

J.

Utövandet av medborgarskapet och åtnjutandet av de medborgerliga rättigheterna, däribland att delta i det kulturella, sociala och demokratiska livet, kräver att även barn och ungdomar får tillgång till säkra och pluralistiska digitala verktyg, tjänster och innehåll.

| K. | Förutom att bekämpa olagligt och olämpligt innehåll bör de förebyggande och ingripande åtgärderna för att skydda minderåriga också beakta en mängd andra hot såsom trakasserier, diskriminering och begränsad tillgång till tjänster, övervakning på nätet, kränkning av privatlivet och av yttrande- och informationsfriheten samt brist på insyn om syftet med insamling av personuppgifter. |
| --- | --- |

K.

Förutom att bekämpa olagligt och olämpligt innehåll bör de förebyggande och ingripande åtgärderna för att skydda minderåriga också beakta en mängd andra hot såsom trakasserier, diskriminering och begränsad tillgång till tjänster, övervakning på nätet, kränkning av privatlivet och av yttrande- och informationsfriheten samt brist på insyn om syftet med insamling av personuppgifter.

| L. | Den digitala världens nya informations- och kommunikationsmöjligheter – till exempel datorer, TV på olika plattformar, mobiltelefoner, videospel, surfplattor och appar – och nivån på spridningen av olika medier som strålar samman i ett enda digitalt system medför inte bara en mängd möjligheter och chanser för barn och ungdomar, utan även risker i form av enkel tillgång till innehåll som är olagligt, olämpligt eller skadligt för deras utveckling samt eventualiteten att uppgifter samlas in i syfte att rikta sig till barn och ungdomar i egenskap av konsumenter, med skadliga och omätbara konsekvenser. |
| --- | --- |

L.

Den digitala världens nya informations- och kommunikationsmöjligheter – till exempel datorer, TV på olika plattformar, mobiltelefoner, videospel, surfplattor och appar – och nivån på spridningen av olika medier som strålar samman i ett enda digitalt system medför inte bara en mängd möjligheter och chanser för barn och ungdomar, utan även risker i form av enkel tillgång till innehåll som är olagligt, olämpligt eller skadligt för deras utveckling samt eventualiteten att uppgifter samlas in i syfte att rikta sig till barn och ungdomar i egenskap av konsumenter, med skadliga och omätbara konsekvenser.

| M. | Inom ramen för den fria rörligheten av audiovisuella tjänster på den inre marknaden är de minderårigas väl och människans värdighet intressen som det är viktigt att ge rättsligt skydd. |
| --- | --- |

M.

Inom ramen för den fria rörligheten av audiovisuella tjänster på den inre marknaden är de minderårigas väl och människans värdighet intressen som det är viktigt att ge rättsligt skydd.

| N. | De åtgärder som medlemsstaterna vidtar mot olagligt innehåll på nätet är inte alltid effektiva och kräver oundvikligen olika strategier för förebyggande av skadligt innehåll. Sådant olagligt innehåll på nätet bör omedelbart avlägsnas genom ett vederbörligt rättsligt förfarande. |
| --- | --- |

N.

De åtgärder som medlemsstaterna vidtar mot olagligt innehåll på nätet är inte alltid effektiva och kräver oundvikligen olika strategier för förebyggande av skadligt innehåll. Sådant olagligt innehåll på nätet bör omedelbart avlägsnas genom ett vederbörligt rättsligt förfarande.

| O. | Det faktum att personlig information om och personuppgifter för barn och ungdomar ligger kvar på nätet kan medföra att dessa uppgifter hanteras på ett olagligt sätt, att de minderåriga utnyttjas eller att deras personliga värdighet kränks, vilket kan få omfattande negativa konsekvenser för deras självuppfattning, sinnesstämning och sociala integration, i synnerhet som uppgifterna kan hamna i fel händer. |
| --- | --- |

O.

Det faktum att personlig information om och personuppgifter för barn och ungdomar ligger kvar på nätet kan medföra att dessa uppgifter hanteras på ett olagligt sätt, att de minderåriga utnyttjas eller att deras personliga värdighet kränks, vilket kan få omfattande negativa konsekvenser för deras självuppfattning, sinnesstämning och sociala integration, i synnerhet som uppgifterna kan hamna i fel händer.

| P. | De sociala mediernas mycket snabba utveckling medför vissa säkerhetsrisker för de minderårigas privatliv, personuppgifter och värdighet. |
| --- | --- |

P.

De sociala mediernas mycket snabba utveckling medför vissa säkerhetsrisker för de minderårigas privatliv, personuppgifter och värdighet.

| Q. | Nästan 15 procent av internetanvändarna mellan 10 och 17 år blir utsatta för någon form av sexuella inviter, och 34 procent av dem stöter på sexuellt innehåll som de inte har sökt efter. |
| --- | --- |

Q.

Nästan 15 procent av internetanvändarna mellan 10 och 17 år blir utsatta för någon form av sexuella inviter, och 34 procent av dem stöter på sexuellt innehåll som de inte har sökt efter.

| R. | De olika uppförandekoder som leverantörer av digitalt innehåll och digitala tjänster antar uppfyller inte alltid EU-lagstiftningens eller den nationella lagstiftningens krav på öppenhet, oberoende, sekretess och hanteringen av personuppgifter och kan medföra risker för profilering i kommersiella syften, andra former av utnyttjande, till exempel sexuella övergrepp, och till och med människohandel. |
| --- | --- |

R.

De olika uppförandekoder som leverantörer av digitalt innehåll och digitala tjänster antar uppfyller inte alltid EU-lagstiftningens eller den nationella lagstiftningens krav på öppenhet, oberoende, sekretess och hanteringen av personuppgifter och kan medföra risker för profilering i kommersiella syften, andra former av utnyttjande, till exempel sexuella övergrepp, och till och med människohandel.

| S. | Reklam som riktas till barn bör vara ansvarsfull och måttfull. |
| --- | --- |

S.

Reklam som riktas till barn bör vara ansvarsfull och måttfull.

| T. | Minderåriga bör skyddas mot den digitala världens faror utifrån ålder och utvecklingsnivå, men medlemsstaterna anser att det är svårt att samordna olika aspekter av klassificeringen av digitalt innehåll utifrån ålder och risknivå. |
| --- | --- |

T.

Minderåriga bör skyddas mot den digitala världens faror utifrån ålder och utvecklingsnivå, men medlemsstaterna anser att det är svårt att samordna olika aspekter av klassificeringen av digitalt innehåll utifrån ålder och risknivå.

| U. | Samtidigt som vi är medvetna om de många faror som minderåriga ställs inför i den digitala världen, bör vi fortsätta att ta tillvara de många möjligheter som den digitala världen erbjuder i samband med utvecklingen av ett kunskapsbaserat samhälle. |
| --- | --- |

U.

Samtidigt som vi är medvetna om de många faror som minderåriga ställs inför i den digitala världen, bör vi fortsätta att ta tillvara de många möjligheter som den digitala världen erbjuder i samband med utvecklingen av ett kunskapsbaserat samhälle.

| V. | Föräldrarnas roll är av fundamental betydelse när det gäller att skydda barn mot den digitala världens faror. |
| --- | --- |

V.

Föräldrarnas roll är av fundamental betydelse när det gäller att skydda barn mot den digitala världens faror.

En struktur för rättigheter och förvaltning

| 1. | Europaparlamentet påpekar att skyddet av barns rättigheter på EU-nivå trädde in i ett nytt skede i och med Lissabonfördragets ikraftträdande, tillsammans med den nu rättsligt bindande EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, i vars artikel 24 det slås fast att skyddet av barns rättigheter är en grundläggande rättighet och att barnets bästa måste komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner. Parlamentet upprepar kravet på att EU till fullo ska respektera normerna i de internationella instrument som EU som sådant inte är part till, något som EU-domstolen efterlyste i mål C-540/03, Europaparlamentet mot rådet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att skyddet av barns rättigheter på EU-nivå trädde in i ett nytt skede i och med Lissabonfördragets ikraftträdande, tillsammans med den nu rättsligt bindande EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, i vars artikel 24 det slås fast att skyddet av barns rättigheter är en grundläggande rättighet och att barnets bästa måste komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner. Parlamentet upprepar kravet på att EU till fullo ska respektera normerna i de internationella instrument som EU som sådant inte är part till, något som EU-domstolen efterlyste i mål C-540/03, Europaparlamentet mot rådet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att smidigt och snabbt införa och genomföra direktiv 2011/92/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning harmonisera sina insatser för skydd av minderåriga i den digitala världen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att smidigt och snabbt införa och genomföra direktiv 2011/92/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning harmonisera sina insatser för skydd av minderåriga i den digitala världen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar åter medlemsstaterna att, om de ännu inte gjort det, underteckna och ratificera de internationella instrumenten om skydd av barn, till exempel Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, det tredje fakultativa protokollet till Konventionen om barnets rättigheter samt Europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter, och att införliva dessa instrument med den nödvändiga rättsliga säkerhet och tydlighet som krävs i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar åter medlemsstaterna att, om de ännu inte gjort det, underteckna och ratificera de internationella instrumenten om skydd av barn, till exempel Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, det tredje fakultativa protokollet till Konventionen om barnets rättigheter samt Europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter, och att införliva dessa instrument med den nödvändiga rättsliga säkerhet och tydlighet som krävs i EU-lagstiftningen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra de befintliga interna mekanismerna för att säkerställa ett konsekvent och samordnat synsätt på skyddet av barns och ungdomars rättigheter i den digitala världen. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en europeisk strategi för ett bättre internet för barn och uppmanar kommissionen att förbättra de befintliga interna mekanismerna för att säkerställa ett konsekvent och samordnat synsätt på barns säkerhet på nätet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra de befintliga interna mekanismerna för att säkerställa ett konsekvent och samordnat synsätt på skyddet av barns och ungdomars rättigheter i den digitala världen. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en europeisk strategi för ett bättre internet för barn och uppmanar kommissionen att förbättra de befintliga interna mekanismerna för att säkerställa ett konsekvent och samordnat synsätt på barns säkerhet på nätet.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av att barns rättigheter integreras i alla EU:s politikområden genom att man analyserar olika åtgärders inverkan på barns rättigheter, säkerhet, fysiska och mentala integritet och av att detta inbegriper tydligt formulerade kommissionsförslag om den digitala världen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar vikten av att barns rättigheter integreras i alla EU:s politikområden genom att man analyserar olika åtgärders inverkan på barns rättigheter, säkerhet, fysiska och mentala integritet och av att detta inbegriper tydligt formulerade kommissionsförslag om den digitala världen.

| 6. | Europaparlamentet understryker att man på ett tillfredsställande sätt kan undanröja de faror som barn utsätts för på nätet och öka skyddet av barn i den digitala miljön enbart om det finns en omfattande uppsättning rättsliga, tekniska och utbildningsmässiga åtgärder, inbegripet förebyggande insatser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att man på ett tillfredsställande sätt kan undanröja de faror som barn utsätts för på nätet och öka skyddet av barn i den digitala miljön enbart om det finns en omfattande uppsättning rättsliga, tekniska och utbildningsmässiga åtgärder, inbegripet förebyggande insatser.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den nya nätsäkerhetsbyrån vid Europol och uppmanar kommissionen att se till att barnskyddspersonalen inom detta nya centrum får tillräckliga resurser och samarbetar effektivt med Interpol. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den nya nätsäkerhetsbyrån vid Europol och uppmanar kommissionen att se till att barnskyddspersonalen inom detta nya centrum får tillräckliga resurser och samarbetar effektivt med Interpol.

| 8. | Europaparlamentet hoppas att programmet Safer Internet förlängs, att det anslås en tillräcklig budget för att alla dess verksamheter kan genomföras och att dess specifika karaktär bevaras samt uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport för parlamentet om sina framgångar och misslyckanden när det gäller att säkerställa maximal effektivitet i framtiden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet hoppas att programmet Safer Internet förlängs, att det anslås en tillräcklig budget för att alla dess verksamheter kan genomföras och att dess specifika karaktär bevaras samt uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport för parlamentet om sina framgångar och misslyckanden när det gäller att säkerställa maximal effektivitet i framtiden.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, inbegripet insatser via internet, till exempel forsknings- och utbildningsprogram – i lämpliga fall i samarbete med relevanta civilsamhällesorganisationer, familjerna, skolan, audiovisuella tjänster, näringslivet och andra intressenter – i syfte att minska risken för att barn blir offer på internet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, inbegripet insatser via internet, till exempel forsknings- och utbildningsprogram – i lämpliga fall i samarbete med relevanta civilsamhällesorganisationer, familjerna, skolan, audiovisuella tjänster, näringslivet och andra intressenter – i syfte att minska risken för att barn blir offer på internet.

| 10. | Europaparlamentet noterar att koalitionen CEO har bildats på kommissionens initiativ för att göra internet säkrare för barn. Parlamentet efterfrågar i detta sammanhang ett nära samarbete med sammanslutningar och organisationer i det civila samhället, bland annat sådana som verkar för skydd av minderåriga, uppgiftsskydd och utbildning samt med representanter för föräldrar och pedagoger, även på europeisk nivå, och med kommissionens olika generaldirektorat med ansvar för konsumentskydd och rättsliga frågor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att koalitionen CEO har bildats på kommissionens initiativ för att göra internet säkrare för barn. Parlamentet efterfrågar i detta sammanhang ett nära samarbete med sammanslutningar och organisationer i det civila samhället, bland annat sådana som verkar för skydd av minderåriga, uppgiftsskydd och utbildning samt med representanter för föräldrar och pedagoger, även på europeisk nivå, och med kommissionens olika generaldirektorat med ansvar för konsumentskydd och rättsliga frågor.

Tillgång till medieundervisning och de nya medierna

| 11. | Europaparlamentet påpekar att internet förser barn och ungdomar med oerhört värdefulla verktyg som de kan använda för att uttrycka och hävda sina åsikter, få tillgång till information och hävda sina rättigheter och som utgör ett utmärkt kommunikationsverktyg och ger möjligheter till öppenhet gentemot omvärlden och personlig utveckling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att internet förser barn och ungdomar med oerhört värdefulla verktyg som de kan använda för att uttrycka och hävda sina åsikter, få tillgång till information och hävda sina rättigheter och som utgör ett utmärkt kommunikationsverktyg och ger möjligheter till öppenhet gentemot omvärlden och personlig utveckling.

| 12. | Europaparlamentet betonar emellertid att nätmiljön och de sociala medierna medför omfattande potentiella risker för barnens integritet och värdighet, då de tillhör de mest sårbara användarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar emellertid att nätmiljön och de sociala medierna medför omfattande potentiella risker för barnens integritet och värdighet, då de tillhör de mest sårbara användarna.

| 13. | Parlamentet påminner om att internet även utsätter barn för risker i form av exempelvis barnpornografi, utbyte av våldsmaterial, it-relaterad brottslighet, hot, mobbning, gromning, möjligheten att få tillgång till eller köpa varor och tjänster som begränsas enligt lag eller som är olämpliga för vissa åldersgrupper, exponering för reklam som är olämplig för vissa åldersgrupper eller som är aggressiv eller vilseledande, svindleri, identitetsstöld, bedrägerier och liknande ekonomiska risker som kan ge traumatiska erfarenheter. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet påminner om att internet även utsätter barn för risker i form av exempelvis barnpornografi, utbyte av våldsmaterial, it-relaterad brottslighet, hot, mobbning, gromning, möjligheten att få tillgång till eller köpa varor och tjänster som begränsas enligt lag eller som är olämpliga för vissa åldersgrupper, exponering för reklam som är olämplig för vissa åldersgrupper eller som är aggressiv eller vilseledande, svindleri, identitetsstöld, bedrägerier och liknande ekonomiska risker som kan ge traumatiska erfarenheter.

| 14. | Europaparlamentet stöder i detta sammanhang medlemsstaternas arbete för att främja regelbunden utbildning för barn, föräldrar, pedagoger, lärare och socialarbetare i syfte att lära dem att förstå den digitala världen och upptäcka de faror som kan skada barns fysiska eller mentala integritet, att minska den digitala världens risker samt att informera om anmälningspunkter och om hur man ska hjälpa utsatta barn. Parlamentet påpekar samtidigt att barn måste förstå att deras egen användning av digital teknik kan kränka andras rättigheter eller till och med utgöra en brottslig handling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder i detta sammanhang medlemsstaternas arbete för att främja regelbunden utbildning för barn, föräldrar, pedagoger, lärare och socialarbetare i syfte att lära dem att förstå den digitala världen och upptäcka de faror som kan skada barns fysiska eller mentala integritet, att minska den digitala världens risker samt att informera om anmälningspunkter och om hur man ska hjälpa utsatta barn. Parlamentet påpekar samtidigt att barn måste förstå att deras egen användning av digital teknik kan kränka andras rättigheter eller till och med utgöra en brottslig handling.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att barn och ungdomar från tidigast möjliga ålder får lära sig att använda medierna och att genom en kritisk och medveten hållning avgöra hur de kan använda sig av internet och vad de bör undvika samt att man förmedlar grundläggande värderingar i kontakterna med andra och en respektfull och tolerant attityd till medmänniskorna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att barn och ungdomar från tidigast möjliga ålder får lära sig att använda medierna och att genom en kritisk och medveten hållning avgöra hur de kan använda sig av internet och vad de bör undvika samt att man förmedlar grundläggande värderingar i kontakterna med andra och en respektfull och tolerant attityd till medmänniskorna.

| 16. | Europaparlamentet menar att medieutbildning är det viktigaste verktyget för att göra det möjligt för minderåriga att använda medierna på ett kritiskt sätt och utnyttja den digitala världens möjligheter, och uppmanar medlemsstaterna att inbegripa sådan undervisning i läroplanerna. Parlamentet påminner kommissionen om att det även är viktigt med konsumentutbildning, med tanke på att den digitala marknadsföringen ständigt ökar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet menar att medieutbildning är det viktigaste verktyget för att göra det möjligt för minderåriga att använda medierna på ett kritiskt sätt och utnyttja den digitala världens möjligheter, och uppmanar medlemsstaterna att inbegripa sådan undervisning i läroplanerna. Parlamentet påminner kommissionen om att det även är viktigt med konsumentutbildning, med tanke på att den digitala marknadsföringen ständigt ökar.

| 17. | Europaparlamentet upprepar vikten av digital kompetens och mediekompetens bland barn och föräldrar. Parlamentet understryker även att digital kompetens, digitala färdigheter och säker internetanvändning bland minderåriga måste betraktas som en prioriterad fråga i medlemsstaterna och i unionens social-, utbildnings- och ungdomspolitik och som en avgörande beståndsdel av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar vikten av digital kompetens och mediekompetens bland barn och föräldrar. Parlamentet understryker även att digital kompetens, digitala färdigheter och säker internetanvändning bland minderåriga måste betraktas som en prioriterad fråga i medlemsstaterna och i unionens social-, utbildnings- och ungdomspolitik och som en avgörande beståndsdel av Europa 2020-strategin.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar till permanent digital utbildning för de lärare som regelbundet arbetar med skolelever. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar till permanent digital utbildning för de lärare som regelbundet arbetar med skolelever.

| 19. | Europaparlamentet framhåller behovet av en utbildningsallians mellan familjerna, skolan, det civila samhället och berörda parter, bland annat sådana som är verksamma inom medier och audiovisuella tjänster, i syfte att garantera en välavvägd och proaktiv dynamik mellan den digitala världen och barn och ungdomar. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja informationskampanjer som riktar sig till föräldrar och lärare och som syftar till att göra dem bättre rustade att hjälpa barn och ungdomar i användningen av digitala verktyg och tjänster. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller behovet av en utbildningsallians mellan familjerna, skolan, det civila samhället och berörda parter, bland annat sådana som är verksamma inom medier och audiovisuella tjänster, i syfte att garantera en välavvägd och proaktiv dynamik mellan den digitala världen och barn och ungdomar. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja informationskampanjer som riktar sig till föräldrar och lärare och som syftar till att göra dem bättre rustade att hjälpa barn och ungdomar i användningen av digitala verktyg och tjänster.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att inom befintliga och nya program och tjänster för barn och ungdomar och för utbildning, kultur och konst stödja minderårigas lika tillgång till ett säkert, högkvalitativt och pluralistiskt digitalt innehåll. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att inom befintliga och nya program och tjänster för barn och ungdomar och för utbildning, kultur och konst stödja minderårigas lika tillgång till ett säkert, högkvalitativt och pluralistiskt digitalt innehåll.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, myndigheterna och internetleverantörerna att stärka sina kommunikationsinsatser för att göra barn, ungdomar, föräldrar och lärare medvetna om digitala faror som man inte fått bukt med. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, myndigheterna och internetleverantörerna att stärka sina kommunikationsinsatser för att göra barn, ungdomar, föräldrar och lärare medvetna om digitala faror som man inte fått bukt med.

| 22. | Europaparlamentet framhåller den roll som offentligägda medier har när det gäller att främja en säker och tillförlitlig nätmiljö för minderåriga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller den roll som offentligägda medier har när det gäller att främja en säker och tillförlitlig nätmiljö för minderåriga.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra skyddet av barn mot aggressiv eller vilseledande reklam på TV och internet till en av sina främsta prioriteringar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra skyddet av barn mot aggressiv eller vilseledande reklam på TV och internet till en av sina främsta prioriteringar.

| 24. | Europaparlamentet framhåller i synnerhet den privata sektorns och näringslivets, liksom andra intressenters, roll i fråga om deras ansvar för dessa frågor samt för barnsäkerhetsmärkning av webbsidor och ”netikett” för barn. Parlamentet betonar att alla sådana åtgärder till fullo måste överensstämma med rättsstatsprinciperna och rättslig tydlighet samt ta hänsyn till slutanvändarnas rättigheter och vara förenliga med befintliga rättsliga och juridiska förfaranden, liksom med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och EU-domstolens och Europadomstolens rättspraxis. Parlamentet uppmanar näringslivet att respektera och fullt ut tillämpa de befintliga uppförandekoderna och liknande initiativ, exempelvis EU:s utfästelse och Barcelonaförklaringen från forumet för konsumentvaror. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller i synnerhet den privata sektorns och näringslivets, liksom andra intressenters, roll i fråga om deras ansvar för dessa frågor samt för barnsäkerhetsmärkning av webbsidor och ”netikett” för barn. Parlamentet betonar att alla sådana åtgärder till fullo måste överensstämma med rättsstatsprinciperna och rättslig tydlighet samt ta hänsyn till slutanvändarnas rättigheter och vara förenliga med befintliga rättsliga och juridiska förfaranden, liksom med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och EU-domstolens och Europadomstolens rättspraxis. Parlamentet uppmanar näringslivet att respektera och fullt ut tillämpa de befintliga uppförandekoderna och liknande initiativ, exempelvis EU:s utfästelse och Barcelonaförklaringen från forumet för konsumentvaror.

| 25. | Europaparlamentet betonar att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt marknadsföring på nätet av skadliga ämnen, till exempel alkohol, som kan nå ungdomar. Parlamentet påpekar att det på grund av beskaffenheten och omfattningen på marknadsföringsmetoderna på nätet är mycket svårt för enskilda medlemsstater att övervaka marknadsföringen av alkohol på nätet och att åtgärder från kommissionen därför skulle ge ett mervärde i detta sammanhang. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt marknadsföring på nätet av skadliga ämnen, till exempel alkohol, som kan nå ungdomar. Parlamentet påpekar att det på grund av beskaffenheten och omfattningen på marknadsföringsmetoderna på nätet är mycket svårt för enskilda medlemsstater att övervaka marknadsföringen av alkohol på nätet och att åtgärder från kommissionen därför skulle ge ett mervärde i detta sammanhang.

| 26. | Europaparlamentet betonar betydelsen av formell, informell och icke formell utbildning och kamratstöd för att sprida information om säkra metoder och de potentiella hoten (genom konkreta exempel) mot barn och ungdomar i samband med att de använder internet, de sociala nätverken, videospel och mobiltelefoner. Parlamentet uppmuntrar ”European Schoolnet” att främja mentorskap mellan elever på detta område. Parlamentet betonar även att föräldrar måste informeras om säkra metoder och hot. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar betydelsen av formell, informell och icke formell utbildning och kamratstöd för att sprida information om säkra metoder och de potentiella hoten (genom konkreta exempel) mot barn och ungdomar i samband med att de använder internet, de sociala nätverken, videospel och mobiltelefoner. Parlamentet uppmuntrar ”European Schoolnet” att främja mentorskap mellan elever på detta område. Parlamentet betonar även att föräldrar måste informeras om säkra metoder och hot.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram strategier i syfte att ge barn och ungdomar lämpliga kunskaper och se till att de använder internet och nya medier på ett medvetet sätt. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att integrera kunskaper om digitala medier och mediekompetens på alla nivåer av formell och informell utbildning, bland annat genom en strategi för livslångt lärande på tidigast möjliga stadium. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram strategier i syfte att ge barn och ungdomar lämpliga kunskaper och se till att de använder internet och nya medier på ett medvetet sätt. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att integrera kunskaper om digitala medier och mediekompetens på alla nivåer av formell och informell utbildning, bland annat genom en strategi för livslångt lärande på tidigast möjliga stadium.

Rätt till skydd

Bekämpning av olagligt innehåll

| 28. | Europaparlamentet framhåller de utmaningar som straffrätten står inför med avseende på nätmiljön i förhållande till principerna om rättslig säkerhet och legalitet, oskuldspresumtionen samt offrets respektive den misstänktes rättigheter. Parlamentet påpekar i detta avseende att det tidigare har uppstått svårigheter med att skapa en tydlig definition, till exempel i fallet med gromning på nätet och barnpornografi – företrädesvis benämnt ”material om sexuella övergrepp på barn”. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller de utmaningar som straffrätten står inför med avseende på nätmiljön i förhållande till principerna om rättslig säkerhet och legalitet, oskuldspresumtionen samt offrets respektive den misstänktes rättigheter. Parlamentet påpekar i detta avseende att det tidigare har uppstått svårigheter med att skapa en tydlig definition, till exempel i fallet med gromning på nätet och barnpornografi – företrädesvis benämnt ”material om sexuella övergrepp på barn”.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att, inom ramen för sin rapporteringsskyldighet angående införlivandet av direktiv 2011/92/EU, samla in korrekta och tydliga uppgifter om brottet ”kontakt med barn i sexuellt syfte”, inbegripet en exakt beskrivning av de nationella bestämmelser som kriminaliserar ett sådant beteende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samla in uppgifter om brottet i fråga med avseende på antalet straffrättsliga förfaranden som inletts, antalet fällande domar och viktig nationell rättspraxis samt att utbyta bästa praxis när det gäller åtal och påföljd. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att avsevärt förbättra utvecklingen och offentliggörandet av statistik i syfte att möjliggöra en bättre politisk utveckling och översyn. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att, inom ramen för sin rapporteringsskyldighet angående införlivandet av direktiv 2011/92/EU, samla in korrekta och tydliga uppgifter om brottet ”kontakt med barn i sexuellt syfte”, inbegripet en exakt beskrivning av de nationella bestämmelser som kriminaliserar ett sådant beteende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samla in uppgifter om brottet i fråga med avseende på antalet straffrättsliga förfaranden som inletts, antalet fällande domar och viktig nationell rättspraxis samt att utbyta bästa praxis när det gäller åtal och påföljd. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att avsevärt förbättra utvecklingen och offentliggörandet av statistik i syfte att möjliggöra en bättre politisk utveckling och översyn.

| 30. | Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang det omfattande samarbete som finns mellan polisväsendet och de rättsliga myndigheterna i medlemsstaterna, liksom mellan dem och Europol och Eurojust när det gäller brott som begås mot barn med hjälp av digitala medier, exempelvis tillslaget ”Icarus”, som genomfördes 2011 och som riktades mot fildelande barnpornografinätverk på nätet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang det omfattande samarbete som finns mellan polisväsendet och de rättsliga myndigheterna i medlemsstaterna, liksom mellan dem och Europol och Eurojust när det gäller brott som begås mot barn med hjälp av digitala medier, exempelvis tillslaget ”Icarus”, som genomfördes 2011 och som riktades mot fildelande barnpornografinätverk på nätet.

| 31. | Parlamentet betonar dock att ytterligare förbättringar skulle kunna uppnås genom ytterligare harmonisering av straffrätten och de straffrättsliga förfarandena i medlemsstaterna, inbegripet misstänkta gärningsmäns processuella rättigheter och rätt till uppgiftsskydd samt respekten för de grundläggande rättigheterna i enlighet med EU-stadgan, med tanke på de hinder som i nuläget finns för ett fullständigt samarbete och ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet betonar dock att ytterligare förbättringar skulle kunna uppnås genom ytterligare harmonisering av straffrätten och de straffrättsliga förfarandena i medlemsstaterna, inbegripet misstänkta gärningsmäns processuella rättigheter och rätt till uppgiftsskydd samt respekten för de grundläggande rättigheterna i enlighet med EU-stadgan, med tanke på de hinder som i nuläget finns för ett fullständigt samarbete och ömsesidigt förtroende.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att överväga möjliga lagstiftningsåtgärder i händelse att branschens självreglering misslyckas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att överväga möjliga lagstiftningsåtgärder i händelse att branschens självreglering misslyckas.

| 33. | Europaparlamentet betonar dock att förslag om materiell straffrättslig EU-lagstiftning till fullo måste överensstämma med principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt med de allmänna straffrättsliga principerna och att det måste framgå tydligt att de syftar till att ge ett mervärde i en gemensam EU-strategi för att bekämpa allvarlig gränsöverskridande brottslighet, i enlighet med parlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (8), |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar dock att förslag om materiell straffrättslig EU-lagstiftning till fullo måste överensstämma med principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt med de allmänna straffrättsliga principerna och att det måste framgå tydligt att de syftar till att ge ett mervärde i en gemensam EU-strategi för att bekämpa allvarlig gränsöverskridande brottslighet, i enlighet med parlamentets resolution av den 22 maj 2012 om en straffrättslig strategi inom EU (8),

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra allt de kan för att stärka sitt samarbete med tredjeländer i fråga om ett snabbt avlägsnande av webbsidor som finns på webbservrar på deras territorier och som innehåller eller sprider olagligt innehåll eller olagliga handlingar samt i kampen mot it-relaterad brottslighet. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till internationellt utbyte av expertis, bästa praxis och idéer mellan förvaltningar, brottsbekämpande myndigheter, polisenheter som är specialiserade på it-relaterad brottslighet, tipstelefoner, barnskyddsorganisationer och internetbranschen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra allt de kan för att stärka sitt samarbete med tredjeländer i fråga om ett snabbt avlägsnande av webbsidor som finns på webbservrar på deras territorier och som innehåller eller sprider olagligt innehåll eller olagliga handlingar samt i kampen mot it-relaterad brottslighet. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang till internationellt utbyte av expertis, bästa praxis och idéer mellan förvaltningar, brottsbekämpande myndigheter, polisenheter som är specialiserade på it-relaterad brottslighet, tipstelefoner, barnskyddsorganisationer och internetbranschen.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser mot denna bakgrund ett fullständigt antagande av samtliga åtgärder som anges i rådets färdplan från 2009 för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter i samband med straffrättsliga förfaranden, liksom ett gemensamt förhållningssätt avseende tillåtlighet och värdering, i syfte att undanröja hindren för den fria rörligheten för bevis som samlats in i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterlyser mot denna bakgrund ett fullständigt antagande av samtliga åtgärder som anges i rådets färdplan från 2009 för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter i samband med straffrättsliga förfaranden, liksom ett gemensamt förhållningssätt avseende tillåtlighet och värdering, i syfte att undanröja hindren för den fria rörligheten för bevis som samlats in i en annan medlemsstat.

| 36. | Europaparlamentet stöder införandet och stärkandet av tipstelefonsystem för att rapportera om brott och olagligt innehåll och olagliga handlingar, med beaktande av bland annat erfarenheterna från det europeiska journumret för försvunna barn och från nationella system för tidig varning och det europeiska automatiska varningssystemet för försvunna barn. Parlamentet framhåller emellertid att det i alla eventuella direkta rättsliga åtgärder som baseras på rapportering måste finnas en balans mellan de potentiella offrens rättigheter och medlemsstatens positiva skyldighet att agera i enlighet med i artiklarna 2 och 8 i Europakonventionen, vilken redan har betonats i Europadomstolens rättspraxis, å ena sidan och den misstänktes rättigheter å den andra. I detta sammanhang uppmanar parlamentet medlemsstaterna och kommissionen att utbyta bästa praxis i fråga om utredning och åtal av brott som begås mot barn i den digitala världen. Parlamentet påminner om att det i artikel 8 i kommissionens förslag till allmän uppgiftsskyddsförordning (COM(2012)0011) fastställs särskilda skyddsåtgärder vid behandlingen av barns personuppgifter, exempelvis obligatoriskt samtycke från föräldrarna vid behandling av uppgifter om barn under 13 år. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder införandet och stärkandet av tipstelefonsystem för att rapportera om brott och olagligt innehåll och olagliga handlingar, med beaktande av bland annat erfarenheterna från det europeiska journumret för försvunna barn och från nationella system för tidig varning och det europeiska automatiska varningssystemet för försvunna barn. Parlamentet framhåller emellertid att det i alla eventuella direkta rättsliga åtgärder som baseras på rapportering måste finnas en balans mellan de potentiella offrens rättigheter och medlemsstatens positiva skyldighet att agera i enlighet med i artiklarna 2 och 8 i Europakonventionen, vilken redan har betonats i Europadomstolens rättspraxis, å ena sidan och den misstänktes rättigheter å den andra. I detta sammanhang uppmanar parlamentet medlemsstaterna och kommissionen att utbyta bästa praxis i fråga om utredning och åtal av brott som begås mot barn i den digitala världen. Parlamentet påminner om att det i artikel 8 i kommissionens förslag till allmän uppgiftsskyddsförordning (COM(2012)0011) fastställs särskilda skyddsåtgärder vid behandlingen av barns personuppgifter, exempelvis obligatoriskt samtycke från föräldrarna vid behandling av uppgifter om barn under 13 år.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att förfarandena för anmälan och avlägsnande av olagligt innehåll fortfarande går för långsamt i vissa medlemsstater. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att offentliggöra en konsekvensbedömning om detta och rekommenderar ökad effektivitet i dessa förfaranden och att medlemsstaterna utvecklar dem i enlighet med bästa praxis. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att förfarandena för anmälan och avlägsnande av olagligt innehåll fortfarande går för långsamt i vissa medlemsstater. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att offentliggöra en konsekvensbedömning om detta och rekommenderar ökad effektivitet i dessa förfaranden och att medlemsstaterna utvecklar dem i enlighet med bästa praxis.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera effektiviteten i samarbetet med polisen för att skydda barn mot brott på nätet, tipstelefonerna och de befintliga överenskommelserna med internetleverantörer. Parlamentet efterfrågar samverkanseffekter med andra närliggande myndigheter, bland annat polisen och ungdomsrättsvården, för att skydda barn och ungdomar från brott på nätet, särskilt genom att samordna och integrera tipstelefoner och kontaktpunkter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera effektiviteten i samarbetet med polisen för att skydda barn mot brott på nätet, tipstelefonerna och de befintliga överenskommelserna med internetleverantörer. Parlamentet efterfrågar samverkanseffekter med andra närliggande myndigheter, bland annat polisen och ungdomsrättsvården, för att skydda barn och ungdomar från brott på nätet, särskilt genom att samordna och integrera tipstelefoner och kontaktpunkter.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja de nationella tipstelefoner och andra kontaktpunkter, till exempel ”larmknappar”, som överensstämmer med INHOPE-standarden samt att förbättra integreringen mellan dem och noggrant analysera de uppnådda resultaten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja de nationella tipstelefoner och andra kontaktpunkter, till exempel ”larmknappar”, som överensstämmer med INHOPE-standarden samt att förbättra integreringen mellan dem och noggrant analysera de uppnådda resultaten.

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av att sprida tillförlitliga metoder, såsom varningssidor eller ljudsignaler och optiska signaler, för att begränsa minderårigas direkta tillgång till innehåll som är skadligt för dem. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker vikten av att sprida tillförlitliga metoder, såsom varningssidor eller ljudsignaler och optiska signaler, för att begränsa minderårigas direkta tillgång till innehåll som är skadligt för dem.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra informationen om tipstelefoner och andra kontaktpunkter såsom exempelvis ”larmknappar” för minderåriga och deras familjer och på så sätt göra det lättare att rapportera om olagligt innehåll, och uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten om att det finns tipstelefoner via vilka man kan anmäla bilder på sexuella övergrepp på barn. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra informationen om tipstelefoner och andra kontaktpunkter såsom exempelvis ”larmknappar” för minderåriga och deras familjer och på så sätt göra det lättare att rapportera om olagligt innehåll, och uppmanar medlemsstaterna att öka medvetenheten om att det finns tipstelefoner via vilka man kan anmäla bilder på sexuella övergrepp på barn.

| 42. | Europaparlamentet stöder den strävan som finns bland leverantörerna av digitalt innehåll och digitala tjänster att tillämpa uppförandekoder i enlighet med gällande bestämmelser för att identifiera, förebygga och avlägsna olagligt innehåll på grundval av beslut från rättsliga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra utvärderingar på detta område. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder den strävan som finns bland leverantörerna av digitalt innehåll och digitala tjänster att tillämpa uppförandekoder i enlighet med gällande bestämmelser för att identifiera, förebygga och avlägsna olagligt innehåll på grundval av beslut från rättsliga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra utvärderingar på detta område.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att företa en ny kampanj som riktar sig till föräldrarna och som hjälper dem att förstå det digitala material som deras barn hanterar och, framför allt, hur de kan skydda sina barn och ungdomar mot olagligt, olämpligt eller farligt material. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att företa en ny kampanj som riktar sig till föräldrarna och som hjälper dem att förstå det digitala material som deras barn hanterar och, framför allt, hur de kan skydda sina barn och ungdomar mot olagligt, olämpligt eller farligt material.

| 44. | Europaparlamentet beklagar den bristande efterlevnaden av det avtal som undertecknades den 9 februari 2009 mellan kommissionen och 17 sociala nätverk på internet, däribland Facebook och MySpace, i syfte att främja skyddet av och säkerheten för barn på internet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar den bristande efterlevnaden av det avtal som undertecknades den 9 februari 2009 mellan kommissionen och 17 sociala nätverk på internet, däribland Facebook och MySpace, i syfte att främja skyddet av och säkerheten för barn på internet.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att brottsligheten på nätet inte sällan är av gränsöverskridande karaktär och att internationellt samarbete mellan de befintliga brottsbekämpande organen därför är ett viktigt inslag i bekämpandet av den. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att brottsligheten på nätet inte sällan är av gränsöverskridande karaktär och att internationellt samarbete mellan de befintliga brottsbekämpande organen därför är ett viktigt inslag i bekämpandet av den.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja och genomföra informationskampanjer riktade till barn, föräldrar och lärare i syfte att ge dem den information som behövs för att skydda sig mot it-relaterade brott, men också för att uppmuntra dem att anmäla misstänkta webbplatser och beteenden på internet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja och genomföra informationskampanjer riktade till barn, föräldrar och lärare i syfte att ge dem den information som behövs för att skydda sig mot it-relaterade brott, men också för att uppmuntra dem att anmäla misstänkta webbplatser och beteenden på internet.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt tillämpa de nationella och internationella förfarandereglerna för att stänga ned webbplatser med exploaterande, hotfullt, otillbörligt, diskriminerande eller på annat sätt skadligt innehåll. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt tillämpa de nationella och internationella förfarandereglerna för att stänga ned webbplatser med exploaterande, hotfullt, otillbörligt, diskriminerande eller på annat sätt skadligt innehåll.

Åtgärder mot skadligt innehåll

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektiviteten hos medlemsstaternas olika frivilliga system för klassificering av innehåll som är olämpligt för minderåriga och uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och internetbranschen att stärka sitt samarbete vid framtagandet av strategier och standarder för att lära barn och ungdomar en ansvarsfull internetanvändning och medvetandegör dem och skyddar dem från att online och offline exponeras för innehåll som är olämpligt för deras åldersgrupp, bland annat våld och reklam som uppmuntrar till överkonsumtion och inköp av virtuella varor eller till mobillån. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektiviteten hos medlemsstaternas olika frivilliga system för klassificering av innehåll som är olämpligt för minderåriga och uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och internetbranschen att stärka sitt samarbete vid framtagandet av strategier och standarder för att lära barn och ungdomar en ansvarsfull internetanvändning och medvetandegör dem och skyddar dem från att online och offline exponeras för innehåll som är olämpligt för deras åldersgrupp, bland annat våld och reklam som uppmuntrar till överkonsumtion och inköp av virtuella varor eller till mobillån.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar tekniska innovationer som innebär att företagen erbjuder särskilda internetlösningar som gör att barn kan använda internet på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar tekniska innovationer som innebär att företagen erbjuder särskilda internetlösningar som gör att barn kan använda internet på ett säkert sätt.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar sammanslutningarna av leverantörer av audiovisuella och digitala tjänster att i samarbete med andra relevanta sammanslutningar införliva skyddet av minderåriga i sina stadgar och att ange lämpliga åldersgränser. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar sammanslutningarna av leverantörer av audiovisuella och digitala tjänster att i samarbete med andra relevanta sammanslutningar införliva skyddet av minderåriga i sina stadgar och att ange lämpliga åldersgränser.

| 51. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fortsätta dialogen om en harmonisering av klassificeringen av digitalt innehåll som riktar sig till minderåriga, i samarbete med relevanta operatörer och sammanslutningar samt med tredjeländer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fortsätta dialogen om en harmonisering av klassificeringen av digitalt innehåll som riktar sig till minderåriga, i samarbete med relevanta operatörer och sammanslutningar samt med tredjeländer.

| 52. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att klassificera elektroniska spel med tydliga beteckningar om vilka åldersgrupper de lämpar sig för och, framför allt, om spelens innehåll. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att klassificera elektroniska spel med tydliga beteckningar om vilka åldersgrupper de lämpar sig för och, framför allt, om spelens innehåll.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla det europeiska ramverket för säkrare användning av mobiltelefoner och mobiltjänster bland barn och ungdomar genom att utnyttja möjligheterna till föräldrakontroll. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätthålla det europeiska ramverket för säkrare användning av mobiltelefoner och mobiltjänster bland barn och ungdomar genom att utnyttja möjligheterna till föräldrakontroll.

| 54. | Europaparlamentet framhåller det goda arbete som civilsamhällesorganisationer bedriver och uppmuntrar dessa organisationer att samarbeta med varandra över gränserna och att inleda partnerskap med brottsbekämpande organ, myndigheter, internetleverantörer och allmänheten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller det goda arbete som civilsamhällesorganisationer bedriver och uppmuntrar dessa organisationer att samarbeta med varandra över gränserna och att inleda partnerskap med brottsbekämpande organ, myndigheter, internetleverantörer och allmänheten.

Integritetsskydd

| 55. | Europaparlamentet upprepar vikten av uppgiftsskydd för barn, i synnerhet när det gäller den snabba tillväxten hos sociala medier och chattrum, med tanke på den ökande mängd personuppgifter som ligger ute på nätet och tillgängligheten till dessa via digitala medier. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar vikten av uppgiftsskydd för barn, i synnerhet när det gäller den snabba tillväxten hos sociala medier och chattrum, med tanke på den ökande mängd personuppgifter som ligger ute på nätet och tillgängligheten till dessa via digitala medier.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar den nya föreslagna uppgiftsskyddsförordningen (COM(2012)0011) och dess särskilda bestämmelser om barns samtycke och rätten att bli bortglömd, som förbjuder bevarande på nätet av information om barns personuppgifter som kan utgöra en risk för deras privat- eller yrkesliv eftersom bevarandet på internet av information och uppgifter om barn kan missbrukas till skada för personens värdighet eller sociala integration. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar den nya föreslagna uppgiftsskyddsförordningen (COM(2012)0011) och dess särskilda bestämmelser om barns samtycke och rätten att bli bortglömd, som förbjuder bevarande på nätet av information om barns personuppgifter som kan utgöra en risk för deras privat- eller yrkesliv eftersom bevarandet på internet av information och uppgifter om barn kan missbrukas till skada för personens värdighet eller sociala integration.

| 57. | Europaparlamentet betonar att dessa bestämmelser måste förtydligas och utvecklas på ett sådant sätt att de blir helt tydliga och kan börja tillämpas till fullo när den nya lagstiftningen antas och att de inte underminerar friheten på internet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att dessa bestämmelser måste förtydligas och utvecklas på ett sådant sätt att de blir helt tydliga och kan börja tillämpas till fullo när den nya lagstiftningen antas och att de inte underminerar friheten på internet.

| 58. | Parlamentet välkomnar också avsikten att upprätta ett elektroniskt system för ålderskontroll. |
| --- | --- |

58.

Parlamentet välkomnar också avsikten att upprätta ett elektroniskt system för ålderskontroll.

| 59. | Europaparlamentet anser att de som äger och administrerar webbsidor på ett tydligt och synligt sätt bör ange sin policy för uppgiftsskydd och erbjuda ett system för obligatoriskt samtycke från föräldrarna när det gäller behandlingen av uppgifter om barn under 13 år. Parlamentet efterfrågar även ökade insatser för att som standard förbättra skyddet av den personliga integriteten i mesta möjliga mån i syfte att förhindra att barn blir sekundära offer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att de som äger och administrerar webbsidor på ett tydligt och synligt sätt bör ange sin policy för uppgiftsskydd och erbjuda ett system för obligatoriskt samtycke från föräldrarna när det gäller behandlingen av uppgifter om barn under 13 år. Parlamentet efterfrågar även ökade insatser för att som standard förbättra skyddet av den personliga integriteten i mesta möjliga mån i syfte att förhindra att barn blir sekundära offer.

| 60. | Europaparlamentet framhåller vikten av att göra användarna medvetna hur tjänsteleverantörerna eller de sociala nätverken behandlar deras personuppgifter och uppgifter från tredjeman och om vilka möjligheter till gottgörelse de har i händelse att deras personuppgifter används för annat än de legitima ändamål för vilka leverantörerna och deras partner samlade in dem. Denna information ska ges på ett språk och i en form som anpassas efter användarnas profil, med särskild hänsyn till minderåriga användare. Parlamentet anser att leverantörerna har ett särskilt ansvar för detta och kräver att de på ett tydligt och lättbegripligt sätt informerar användarna om sina riktlinjer för offentliggörande. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet framhåller vikten av att göra användarna medvetna hur tjänsteleverantörerna eller de sociala nätverken behandlar deras personuppgifter och uppgifter från tredjeman och om vilka möjligheter till gottgörelse de har i händelse att deras personuppgifter används för annat än de legitima ändamål för vilka leverantörerna och deras partner samlade in dem. Denna information ska ges på ett språk och i en form som anpassas efter användarnas profil, med särskild hänsyn till minderåriga användare. Parlamentet anser att leverantörerna har ett särskilt ansvar för detta och kräver att de på ett tydligt och lättbegripligt sätt informerar användarna om sina riktlinjer för offentliggörande.

| 61. | Europaparlamentet sätter stort hopp till att man inom samtliga digitala branscher främjar teknikalternativ som gör det möjligt att begränsa minderårigas nätsurfande med hjälp av spårbara gränser och villkorad tillgång, vilket skulle ge ett effektivt verktyg för föräldrakontroll. Sådana åtgärder kan emellertid inte ersätta grundlig utbildning för barn och ungdomar i användningen av medier. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet sätter stort hopp till att man inom samtliga digitala branscher främjar teknikalternativ som gör det möjligt att begränsa minderårigas nätsurfande med hjälp av spårbara gränser och villkorad tillgång, vilket skulle ge ett effektivt verktyg för föräldrakontroll. Sådana åtgärder kan emellertid inte ersätta grundlig utbildning för barn och ungdomar i användningen av medier.

| 62. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att i ett mycket tidigt skede informera barn och ungdomar om deras rätt till skydd av privatlivet på internet och att lära dem att känna igen de ibland subtila metoder som används för att få tag på information om dem. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att i ett mycket tidigt skede informera barn och ungdomar om deras rätt till skydd av privatlivet på internet och att lära dem att känna igen de ibland subtila metoder som används för att få tag på information om dem.

Rätten till genmäle i digitala medier

| 63. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla och harmonisera systemen för rätten till genmäle i digitala medier och samtidigt göra dem mer effektiva. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla och harmonisera systemen för rätten till genmäle i digitala medier och samtidigt göra dem mer effektiva.

Rätten till digitalt medborgarskap

| 64. | Europaparlamentet poängterar att den digitala tekniken är ett viktigt läroverktyg för medborgarskapet, som gör det lättare för ett antal medborgare som bor i avlägsna områden, framför allt ungdomar, att delta aktivt genom att de får möjlighet att dra full nytta av yttrande- och kommunikationsfriheten på internet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet poängterar att den digitala tekniken är ett viktigt läroverktyg för medborgarskapet, som gör det lättare för ett antal medborgare som bor i avlägsna områden, framför allt ungdomar, att delta aktivt genom att de får möjlighet att dra full nytta av yttrande- och kommunikationsfriheten på internet.

| 65. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se de digitala plattformarna som verktyg för att öva sig på demokratisk delaktighet för alla barn, med särskild uppmärksamhet på de mest sårbara. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se de digitala plattformarna som verktyg för att öva sig på demokratisk delaktighet för alla barn, med särskild uppmärksamhet på de mest sårbara.

| 66. | Europaparlamentet lyfter fram den möjlighet som de nya medierna ger genom att de digitala tjänsterna och det digitala innehållet främjar förståelsen för och dialogen mellan generationerna, könen och olika kulturella och etniska grupper. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet lyfter fram den möjlighet som de nya medierna ger genom att de digitala tjänsterna och det digitala innehållet främjar förståelsen för och dialogen mellan generationerna, könen och olika kulturella och etniska grupper.

| 67. | Europaparlamentet erinrar om att information och medborgarskap är nära sammankopplade på internet och att det som hotar de ungas samhällsengagemang i dag är deras bristande intresse för information. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet erinrar om att information och medborgarskap är nära sammankopplade på internet och att det som hotar de ungas samhällsengagemang i dag är deras bristande intresse för information.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(2)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(3)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(4)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 12.

(5)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 72.

(6)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 15.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0323.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Initiativ för socialt företagande

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 18 april 2012 om att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 18 april 2012 om att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning (COM(2012)0173),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation”, INT/606 av den 22 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation”, INT/606 av den 22 februari 2012,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning av den 8 februari 2012 om stadga för europeiska stiftelser (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning av den 8 februari 2012 om stadga för europeiska stiftelser (COM(2012)0035),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till direktiv av den 20 december 2011 om offentlig upphandling (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till direktiv av den 20 december 2011 om offentlig upphandling (COM(2011)0896),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 7 december 2011 om europeiska fonder för socialt företagande (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 7 december 2011 om europeiska fonder för socialt företagande (COM(2011)0862),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011”Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011”Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation” (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011”En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar” (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011”Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden: Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 oktober 2010”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi” (COM(2010)0608),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 6 oktober 2011 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 6 oktober 2011 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2010”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning” (COM(2010)0758)),

| — | med beaktande av publikationen från FN:s utvecklingsprogram och det europeiska forskningsnätverket Emes från 2008 om socialt företagande – en ny modell för att minska fattigdom och öka sysselsättning (”Social Enterprise: A new model for poverty reduction and employment generation”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från FN:s utvecklingsprogram och det europeiska forskningsnätverket Emes från 2008 om socialt företagande – en ny modell för att minska fattigdom och öka sysselsättning (”Social Enterprise: A new model for poverty reduction and employment generation”) (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förberedande yttrande av den 26 oktober 2011”Socialt entreprenörskap och socialt företagande”, INT/589, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förberedande yttrande av den 26 oktober 2011”Socialt entreprenörskap och socialt företagande”, INT/589,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (1),

| — | med beaktande av sin skriftliga förklaring, som antogs den 10 mars 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin skriftliga förklaring, som antogs den 10 mars 2011 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om stadgan för europeiska kooperativa föreningar vad gäller arbetstagarinflytande (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2012 om stadgan för europeiska kooperativa föreningar vad gäller arbetstagarinflytande (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0305/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0305/2012), och av följande skäl:

| A. | Företag inom den sociala ekonomin sysselsätter minst 11 miljoner människor i EU, står för 6 % av den totala arbetsstyrkan eller 10 % av alla europeiska företag, dvs. 2 miljoner företag, och bidrar starkt till den europeiska sociala modellen och Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

A.

Företag inom den sociala ekonomin sysselsätter minst 11 miljoner människor i EU, står för 6 % av den totala arbetsstyrkan eller 10 % av alla europeiska företag, dvs. 2 miljoner företag, och bidrar starkt till den europeiska sociala modellen och Europa 2020-strategin.

| B. | Olika historiska händelseutvecklingar har lett till att regelverken för olika slags företag, däribland företag inom den sociala ekonomin och sociala företag, uppvisar stora skillnader i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Olika historiska händelseutvecklingar har lett till att regelverken för olika slags företag, däribland företag inom den sociala ekonomin och sociala företag, uppvisar stora skillnader i medlemsstaterna.

| C. | De flesta typer av företag inom den sociala ekonomin erkänns inte rättsligt på europeisk nivå och endast i en del medlemsstater på nationell nivå. |
| --- | --- |

C.

De flesta typer av företag inom den sociala ekonomin erkänns inte rättsligt på europeisk nivå och endast i en del medlemsstater på nationell nivå.

| D. | Konsekvenserna av den pågående sociala, ekonomiska och finansiella krisen liksom de demografiska förändringarna, särskilt befolkningens åldrande, sätter välfärdssystemen på svåra prov, till exempel de lagstadgade och frivilliga socialförsäkringssystemen. För att säkerställa social trygghet på en tillfredsställande och anständig nivå bör man därför satsa på innovativa socialhjälpssystem. |
| --- | --- |

D.

Konsekvenserna av den pågående sociala, ekonomiska och finansiella krisen liksom de demografiska förändringarna, särskilt befolkningens åldrande, sätter välfärdssystemen på svåra prov, till exempel de lagstadgade och frivilliga socialförsäkringssystemen. För att säkerställa social trygghet på en tillfredsställande och anständig nivå bör man därför satsa på innovativa socialhjälpssystem.

| E. | Det finns ett starkt inbördes förhållande mellan inremarknadsakten och Europa 2020-strategin, som båda syftar till att skapa smart och hållbar tillväxt för alla och därigenom få till stånd fler och bättre arbetstillfällen och bekämpa fattigdom. Sociala företag kan lämna ett betydande bidrag genom sin innovationspotential och sitt sätt att tillgodose sociala behov. |
| --- | --- |

E.

Det finns ett starkt inbördes förhållande mellan inremarknadsakten och Europa 2020-strategin, som båda syftar till att skapa smart och hållbar tillväxt för alla och därigenom få till stånd fler och bättre arbetstillfällen och bekämpa fattigdom. Sociala företag kan lämna ett betydande bidrag genom sin innovationspotential och sitt sätt att tillgodose sociala behov.

| F. | Kommissionen anser att aktörer inom den sociala ekonomin och sociala företag är motorer för ekonomisk tillväxt och social innovation som har potential att skapa hållbara arbetsstillfällen och som stimulerar integrationen av utsatta grupper på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen anser att aktörer inom den sociala ekonomin och sociala företag är motorer för ekonomisk tillväxt och social innovation som har potential att skapa hållbara arbetsstillfällen och som stimulerar integrationen av utsatta grupper på arbetsmarknaden.

| G. | Kommissionens förslag om en förordning om europeiska fonder för socialt företagande och en förordning om programmet för social förändring och social innovation bör välkomnas. |
| --- | --- |

G.

Kommissionens förslag om en förordning om europeiska fonder för socialt företagande och en förordning om programmet för social förändring och social innovation bör välkomnas.

| H. | Sociala företag kan hjälpa till att tillhandahålla sociala tjänster, som är nyckelkomponenter i en välfärdsstat och som därmed bidrar till att uppnå gemensamma EU-mål. |
| --- | --- |

H.

Sociala företag kan hjälpa till att tillhandahålla sociala tjänster, som är nyckelkomponenter i en välfärdsstat och som därmed bidrar till att uppnå gemensamma EU-mål.

| I. | Många sociala företag har svårt att få finansiering för att utöka sin verksamhet och behöver därför särskilt, skräddarsytt stöd, exempelvis genom ett socialt bankväsende, riskdelningsinstrument, filantropiska fonder eller (mikro)krediter. Detta gäller framför allt mikroföretag och små och medelstora företag. EU:s strukturfonder är viktiga för att underlätta tillgången till finansiering för sociala företag, även för dem med hög investeringsintensitet. |
| --- | --- |

I.

Många sociala företag har svårt att få finansiering för att utöka sin verksamhet och behöver därför särskilt, skräddarsytt stöd, exempelvis genom ett socialt bankväsende, riskdelningsinstrument, filantropiska fonder eller (mikro)krediter. Detta gäller framför allt mikroföretag och små och medelstora företag. EU:s strukturfonder är viktiga för att underlätta tillgången till finansiering för sociala företag, även för dem med hög investeringsintensitet.

| J. | De flesta sociala företag verkar för en policyförändring genom att satsa på goda styrelseformer, särskilt genom att involvera arbetstagare, kunder och intressenter, och stöder ömsesidigt lärande och social innovation. På så vis lyssnar de på medborgarnas växande krav på ett etiskt, socialt och miljövänligt agerande från företagens sida. |
| --- | --- |

J.

De flesta sociala företag verkar för en policyförändring genom att satsa på goda styrelseformer, särskilt genom att involvera arbetstagare, kunder och intressenter, och stöder ömsesidigt lärande och social innovation. På så vis lyssnar de på medborgarnas växande krav på ett etiskt, socialt och miljövänligt agerande från företagens sida.

| K. | Genom sin karaktär och sitt sätt att arbeta bidrar sociala företag till ett mer sammanhållet, demokratiskt och aktivt samhälle. Ofta erbjuder de, och bör så göra, gynnsamma arbetsvillkor och lika lön för lika arbete, stöder lika möjligheter för kvinnor och män och gör det därigenom möjligt att förena yrkes- och privatlivet. |
| --- | --- |

K.

Genom sin karaktär och sitt sätt att arbeta bidrar sociala företag till ett mer sammanhållet, demokratiskt och aktivt samhälle. Ofta erbjuder de, och bör så göra, gynnsamma arbetsvillkor och lika lön för lika arbete, stöder lika möjligheter för kvinnor och män och gör det därigenom möjligt att förena yrkes- och privatlivet.

| L. | Parlamentet har tagit del av kommissionens förslag att lägga till missgynnade samhällsgrupper som ny grupp i reserverade kontrakt. |
| --- | --- |

L.

Parlamentet har tagit del av kommissionens förslag att lägga till missgynnade samhällsgrupper som ny grupp i reserverade kontrakt.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelanden ”Initiativ för socialt företagande” och ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”, med rekommendationer till de nationella regeringarna att förbättra ramvillkoren för sociala företag, som kan ge nya möjligheter och arbetstillfällen, bland annat på det snabbt växande området vård och social omsorg (”vita sektorn”) och på miljöområdet (”gröna sektorn”). Dessa båda områden erbjuder nya möjligheter både för den sociala ekonomin och för ekonomin i stort. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelanden ”Initiativ för socialt företagande” och ”Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning”, med rekommendationer till de nationella regeringarna att förbättra ramvillkoren för sociala företag, som kan ge nya möjligheter och arbetstillfällen, bland annat på det snabbt växande området vård och social omsorg (”vita sektorn”) och på miljöområdet (”gröna sektorn”). Dessa båda områden erbjuder nya möjligheter både för den sociala ekonomin och för ekonomin i stort.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den sociala ekonomin är en del av den eko-sociala marknadsekonomin och den inre europeiska marknaden, och påpekar att den är mycket motståndskraftig mot kriser och har stabila företagsmodeller. Parlamentet understryker att sociala företag ofta försöker tillgodose sociala och mänskliga behov som inte alls, eller endast otillräckligt, tillgodoses av kommersiella aktörer eller av staten. Arbetstillfällen i den sociala ekonomin har större chanser att stanna kvar i närområdet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att den sociala ekonomin är en del av den eko-sociala marknadsekonomin och den inre europeiska marknaden, och påpekar att den är mycket motståndskraftig mot kriser och har stabila företagsmodeller. Parlamentet understryker att sociala företag ofta försöker tillgodose sociala och mänskliga behov som inte alls, eller endast otillräckligt, tillgodoses av kommersiella aktörer eller av staten. Arbetstillfällen i den sociala ekonomin har större chanser att stanna kvar i närområdet.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att socialt företag är ett företag som, oavsett juridisk form,






  a) | har som primärt mål att uppnå mätbara, positiva sociala effekter i enlighet med sin bolagsordning, sina stadgar eller andra lagstadgade dokument som ligger till grund för verksamheten, varvid företaget






  — | tillhandahåller tjänster eller varor till utsatta, marginaliserade, missgynnade eller utestängda personer, och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att socialt företag är ett företag som, oavsett juridisk form,

a)

har som primärt mål att uppnå mätbara, positiva sociala effekter i enlighet med sin bolagsordning, sina stadgar eller andra lagstadgade dokument som ligger till grund för verksamheten, varvid företaget

—

tillhandahåller tjänster eller varor till utsatta, marginaliserade, missgynnade eller utestängda personer, och/eller

| — | tillhandahåller varor eller tjänster genom en produktionsmetod som återspeglar företagets sociala mål, |
| --- | --- |

—

tillhandahåller varor eller tjänster genom en produktionsmetod som återspeglar företagets sociala mål,

| b) | i första hand använder sina vinster till sina primära mål och inte till vinstutdelning, och har på förhand fastställda rutiner och regler som reglerar varje situation då vinst delas ut till aktieägare och bolagsägare och som garanterar att en eventuell vinstutdelning inte äventyrar de primära målen, och |
| --- | --- |

b)

i första hand använder sina vinster till sina primära mål och inte till vinstutdelning, och har på förhand fastställda rutiner och regler som reglerar varje situation då vinst delas ut till aktieägare och bolagsägare och som garanterar att en eventuell vinstutdelning inte äventyrar de primära målen, och

| c) | drivs på ett ansvarsfullt och transparent sätt, särskilt genom att involvera anställda, kunder och/eller intressenter som berörs av dess affärsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

drivs på ett ansvarsfullt och transparent sätt, särskilt genom att involvera anställda, kunder och/eller intressenter som berörs av dess affärsverksamhet.

Rekommenderade åtgärder för olika typer av företag

| 4. | Europaparlamentet understryker att volontärarbete i olika sektorer av den sociala ekonomin – bland annat genom ungdomar som är nykomlingar i arbetslivet och för med sig entusiasm och nya färdigheter, liksom genom äldre som har stor erfarenhet och omfattande kunskaper – lämnar ett viktigt bidrag till ekonomisk tillväxt, solidaritet och social sammanhållning samt ger många människor en uppgift i livet. Parlamentet vill se ett erkännande samt lämpligt ekonomiskt och strukturellt stöd på lokal, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att volontärarbete i olika sektorer av den sociala ekonomin – bland annat genom ungdomar som är nykomlingar i arbetslivet och för med sig entusiasm och nya färdigheter, liksom genom äldre som har stor erfarenhet och omfattande kunskaper – lämnar ett viktigt bidrag till ekonomisk tillväxt, solidaritet och social sammanhållning samt ger många människor en uppgift i livet. Parlamentet vill se ett erkännande samt lämpligt ekonomiskt och strukturellt stöd på lokal, nationell och europeisk nivå.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att sociala företag inte missgynnas genom att andra typer av företag dammsuger många lukrativa områden i den sociala ekonomin. Dessa områden finns oftast i stadsmiljö, vilket får till följd att färre och sämre tjänster blir kvar för andra, mindre lukrativa områden, som oftast ligger på landsbygden eller i periferin, där logistiken medför ökade kostnader. Parlamentet framhåller att användarna bör ha frihet att välja mellan ett antal tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att sociala företag inte missgynnas genom att andra typer av företag dammsuger många lukrativa områden i den sociala ekonomin. Dessa områden finns oftast i stadsmiljö, vilket får till följd att färre och sämre tjänster blir kvar för andra, mindre lukrativa områden, som oftast ligger på landsbygden eller i periferin, där logistiken medför ökade kostnader. Parlamentet framhåller att användarna bör ha frihet att välja mellan ett antal tjänsteleverantörer.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av en strategi och av åtgärder som främjar socialt entreprenörskap och innovativa sociala företag, särskilt med avseende på unga och missgynnade människor, så att företagare – både kvinnor och män – får bättre och lättare tillgång till program och finansiering från EU och medlemsstaterna. Parlamentet vill att programmet Erasmus för unga företagare får adekvat stöd så att det kan drivas vidare och bli både attraktivare och synligare även i den sociala ekonomin. Parlamentet erinrar emellertid om att egenföretagande måste åtföljas av tillräcklig vägledning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av en strategi och av åtgärder som främjar socialt entreprenörskap och innovativa sociala företag, särskilt med avseende på unga och missgynnade människor, så att företagare – både kvinnor och män – får bättre och lättare tillgång till program och finansiering från EU och medlemsstaterna. Parlamentet vill att programmet Erasmus för unga företagare får adekvat stöd så att det kan drivas vidare och bli både attraktivare och synligare även i den sociala ekonomin. Parlamentet erinrar emellertid om att egenföretagande måste åtföljas av tillräcklig vägledning.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att den sociala ekonomin präglas av mångfald. Eventuella nya regelverk på EU-nivå bör vara frivilliga för företagen och föregås av en konsekvensbedömning, så att hänsyn tas till de olika modellerna för socialt företagande i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att alla eventuella åtgärder bör ha ett EU-mervärde. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att den sociala ekonomin präglas av mångfald. Eventuella nya regelverk på EU-nivå bör vara frivilliga för företagen och föregås av en konsekvensbedömning, så att hänsyn tas till de olika modellerna för socialt företagande i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att alla eventuella åtgärder bör ha ett EU-mervärde.

| 8. | Europaparlamentet stöder initiativ på EU-nivå som syftar till att utöka och förstärka den redan välutvecklade föreningsverksamheten i olika medlemsstater Parlamentet efterlyser en europeisk föreningsstadga som komplement till befintliga rättsliga stadgor i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder initiativ på EU-nivå som syftar till att utöka och förstärka den redan välutvecklade föreningsverksamheten i olika medlemsstater Parlamentet efterlyser en europeisk föreningsstadga som komplement till befintliga rättsliga stadgor i medlemsstaterna.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag till förenkling av förordningen om stadgan för europeiska kooperativa föreningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag till förenkling av förordningen om stadgan för europeiska kooperativa föreningar.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens studie om situationen för ömsesidiga bolag i Europa i nära samarbete med sektorn. Parlamentet betonar att ömsesidiga företag, genom en europeisk stadga, bör erkännas som en egen och viktig aktör inom den europeiska ekonomin och det europeiska samhället, och framhåller fördelarna med en europeisk stadga som underlättar för ömsesidiga bolag att bedriva gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har infört en nationell stadga för ömsesidiga bolag att göra detta. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens studie om situationen för ömsesidiga bolag i Europa i nära samarbete med sektorn. Parlamentet betonar att ömsesidiga företag, genom en europeisk stadga, bör erkännas som en egen och viktig aktör inom den europeiska ekonomin och det europeiska samhället, och framhåller fördelarna med en europeisk stadga som underlättar för ömsesidiga bolag att bedriva gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har infört en nationell stadga för ömsesidiga bolag att göra detta.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till förordning om stadgan för europeiska stiftelser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till förordning om stadgan för europeiska stiftelser.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen i dokument COM(2004)0018 åtog sig att vidta tolv konkreta åtgärder för att stödja framväxten av kooperativ, och beklagar att det än så länge endast gjorts små framsteg med detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med initiativet från 2004 föreslå ambitiösa åtgärder för att förbättra verksamhetsvillkoren för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, och att på så vis stödja den sociala ekonomins utveckling i stort. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionen i dokument COM(2004)0018 åtog sig att vidta tolv konkreta åtgärder för att stödja framväxten av kooperativ, och beklagar att det än så länge endast gjorts små framsteg med detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med initiativet från 2004 föreslå ambitiösa åtgärder för att förbättra verksamhetsvillkoren för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, och att på så vis stödja den sociala ekonomins utveckling i stort.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av det reviderade paketet för EU:s regler för statligt stöd till sociala och lokala tjänster, och uppmuntrar samtidigt kommissionen att ytterligare tydliggöra dessa regler så att lokala och regionala myndigheter lättare kan förstå och tillämpa dem, framför allt med avseende på sociala företag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av det reviderade paketet för EU:s regler för statligt stöd till sociala och lokala tjänster, och uppmuntrar samtidigt kommissionen att ytterligare tydliggöra dessa regler så att lokala och regionala myndigheter lättare kan förstå och tillämpa dem, framför allt med avseende på sociala företag.

Företag med sociala mål eller social inverkan

| 14. | Europaparlamentet understryker att sociala företag är viktiga leverantörer av tjänster av allmänt intresse. Sådana företag bottnar ofta i, eller är nära kopplade till, det civila samhällets organisationer, frivilligorganisationer och/eller välgörenhetsorganisationer som tillhandahåller individanpassade tjänster och syftar till att tillgodose vitala mänskliga behov, framför allt hos personer i utsatt position. Sociala företag befinner sig ofta mellan de traditionella privata och offentliga sektorerna vid tillhandahållande av offentliga tjänster, alltså inom ramen för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att sociala företag är viktiga leverantörer av tjänster av allmänt intresse. Sådana företag bottnar ofta i, eller är nära kopplade till, det civila samhällets organisationer, frivilligorganisationer och/eller välgörenhetsorganisationer som tillhandahåller individanpassade tjänster och syftar till att tillgodose vitala mänskliga behov, framför allt hos personer i utsatt position. Sociala företag befinner sig ofta mellan de traditionella privata och offentliga sektorerna vid tillhandahållande av offentliga tjänster, alltså inom ramen för offentlig upphandling.

| 15. | Europaparlamentet anser att begreppet ”företagens sociala ansvar” bör betraktas åtskilt från ”social ekonomi” och ”sociala företag”, även om vissa kommersiella företag som tar betydande socialt ansvar kan ha en stark koppling till sociala företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att begreppet ”företagens sociala ansvar” bör betraktas åtskilt från ”social ekonomi” och ”sociala företag”, även om vissa kommersiella företag som tar betydande socialt ansvar kan ha en stark koppling till sociala företag.

Budgetplanen – förbättring av den rättsliga och finanspolitiska miljön

| 16. | Europaparlamentet anser att programmet för social förändring och social innovation för 2014–2020, med sin del om mikrofinansiering och socialt entreprenörskap, bidrar till arbetet med att skapa bättre tillgång till mikrokrediter för mikroföretag i den sociala ekonomin, samtidigt som hänsyn tas till att de sociala företagens finansieringsbehov är många och skiftande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att programmet för social förändring och social innovation för 2014–2020, med sin del om mikrofinansiering och socialt entreprenörskap, bidrar till arbetet med att skapa bättre tillgång till mikrokrediter för mikroföretag i den sociala ekonomin, samtidigt som hänsyn tas till att de sociala företagens finansieringsbehov är många och skiftande.

| 17. | Europaparlamentet anser att olika finansieringsinstrument, som europeiska fonder för socialt företagande, europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för företagsänglar (EAF), behövs för att förbättra sociala företags tillträde till finansmarknaderna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att olika finansieringsinstrument, som europeiska fonder för socialt företagande, europeiska riskkapitalfonder och europeiska fonder för företagsänglar (EAF), behövs för att förbättra sociala företags tillträde till finansmarknaderna.

| 18. | Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja sociala företag genom tillräckliga finansiella resurser på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, och hänvisar till relevanta fonder inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (exempelvis Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, programmet för social förändring och social innovation, programmet för forskning och utveckling samt Horisont 2020). Parlamentet begär uttryckligen att stöd ges till innovativa sociala företag, framför allt sådana som främjar sysselsättning av god kvalitet, bekämpar fattigdom och social utestängning samt investerar i allmän och yrkesinriktad utbildning och i livslångt lärande, |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja sociala företag genom tillräckliga finansiella resurser på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, och hänvisar till relevanta fonder inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (exempelvis Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, programmet för social förändring och social innovation, programmet för forskning och utveckling samt Horisont 2020). Parlamentet begär uttryckligen att stöd ges till innovativa sociala företag, framför allt sådana som främjar sysselsättning av god kvalitet, bekämpar fattigdom och social utestängning samt investerar i allmän och yrkesinriktad utbildning och i livslångt lärande,

| 19. | Europaparlamentet understryker att tillgången till EU-medel måste förenklas och att tillräcklig flexibilitet samtidigt måste medges på medlemsstatsnivå. Finansieringsmöjligheterna bör tillgängliggöras och marknadsföras tydligt, och vidare bör de organisatoriska, administrativa och rapporteringsmässiga kraven förenklas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att tillgången till EU-medel måste förenklas och att tillräcklig flexibilitet samtidigt måste medges på medlemsstatsnivå. Finansieringsmöjligheterna bör tillgängliggöras och marknadsföras tydligt, och vidare bör de organisatoriska, administrativa och rapporteringsmässiga kraven förenklas.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att nya former av ekonomiskt stöd kommer att föregås av en effektivitetsanalys av de befintliga instrumenten. Parlamentet anser det därför nödvändigt att ta fram verktyg som mäter och jämför investeringarnas sociala avkastning för att främja utvecklingen av en mer transparent investeringsmarknad. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar att nya former av ekonomiskt stöd kommer att föregås av en effektivitetsanalys av de befintliga instrumenten. Parlamentet anser det därför nödvändigt att ta fram verktyg som mäter och jämför investeringarnas sociala avkastning för att främja utvecklingen av en mer transparent investeringsmarknad.

| 21. | Europaparlamentet anser att det måste skapas sådana villkor som gör att sociala företag kan uppnå ekonomiskt oberoende och bedriva kommersiell affärsverksamhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det måste skapas sådana villkor som gör att sociala företag kan uppnå ekonomiskt oberoende och bedriva kommersiell affärsverksamhet.

| 22. | Europaparlamentet anser att ansvarsfulla förvaltningsprocesser som stöds av finansieringsmekanismer med lämplig insyn och övervakning är nödvändiga för att det sociala entreprenörskapets och de sociala företagens fokus ska kunna upprätthållas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att ansvarsfulla förvaltningsprocesser som stöds av finansieringsmekanismer med lämplig insyn och övervakning är nödvändiga för att det sociala entreprenörskapets och de sociala företagens fokus ska kunna upprätthållas.

Mätningar, stöd och främjande

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en komparativ studie, utförd på initiativ av kommissionen och i samarbete med sociala företag, om de olika nationella och regionala regelverken i EU, om de sociala företagens verksamhetsvillkor och egenskaper, bland annat deras storlek, antal och verksamhetsområden, och om nationella certifierings- och märkningssystem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en komparativ studie, utförd på initiativ av kommissionen och i samarbete med sociala företag, om de olika nationella och regionala regelverken i EU, om de sociala företagens verksamhetsvillkor och egenskaper, bland annat deras storlek, antal och verksamhetsområden, och om nationella certifierings- och märkningssystem.

| 24. | Europaparlamentet poängterar att de sociala företagen uppvisar stor variation i fråga om form, storlek, affärsverksamhet, ekonomi och samarbete. Det finns sociala företag som leder utvecklingen inom sitt område och som har tillräcklig kapacitet för sin egen utveckling, men det finns även de som är i behov av lämpligt kunnande för att starta, utveckla och driva verksamheten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet poängterar att de sociala företagen uppvisar stor variation i fråga om form, storlek, affärsverksamhet, ekonomi och samarbete. Det finns sociala företag som leder utvecklingen inom sitt område och som har tillräcklig kapacitet för sin egen utveckling, men det finns även de som är i behov av lämpligt kunnande för att starta, utveckla och driva verksamheten.

| 25. | Europaparlamentet anser att det för att öka konkurrenskraften hos sociala företag i hela EU är nödvändigt att uppmuntra framväxten av kluster för social innovation, vilka inte bara har ett lokalt mervärde. Parlamentet anser dessutom att de sociala företagen, med rätt incitament, kan bli viktiga för att sysselsätta kvalificerade arbetstagare över 50 år som inte är kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det för att öka konkurrenskraften hos sociala företag i hela EU är nödvändigt att uppmuntra framväxten av kluster för social innovation, vilka inte bara har ett lokalt mervärde. Parlamentet anser dessutom att de sociala företagen, med rätt incitament, kan bli viktiga för att sysselsätta kvalificerade arbetstagare över 50 år som inte är kvar på arbetsmarknaden.

| 26. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att inrätta en flerspråkig, tillgänglig och användarvänlig nätplattform för sociala företag, som bland annat ska möjliggöra ömsesidigt lärande och utbyte av beprövade modeller, främja partnerskap, underlätta informationsutbyte om tillgång till finansiering och om utbildningsmöjligheter samt fungera som nätverk för gränsöverskridande samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma sociala företag i den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att inrätta en flerspråkig, tillgänglig och användarvänlig nätplattform för sociala företag, som bland annat ska möjliggöra ömsesidigt lärande och utbyte av beprövade modeller, främja partnerskap, underlätta informationsutbyte om tillgång till finansiering och om utbildningsmöjligheter samt fungera som nätverk för gränsöverskridande samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmärksamma sociala företag i den öppna samordningsmetoden.

| 27. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att tillsätta en expertgrupp för socialt företagande som ska övervaka och utvärdera framstegen med de åtgärder som planeras i kommissionens meddelande COM(2011)0682. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att tillsätta en expertgrupp för socialt företagande som ska övervaka och utvärdera framstegen med de åtgärder som planeras i kommissionens meddelande COM(2011)0682.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga huruvida det är möjligt och önskvärt att ta fram en social märkning som ska tilldelas sociala företag för att ge bättre tillgång till offentlig och socialt innovativ upphandling utan att överträda några konkurrensregler. Parlamentet föreslår att företag som tilldelats en sådan märkning ska övervakas regelbundet med avseende på sin efterlevnad av märkningsbestämmelserna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga huruvida det är möjligt och önskvärt att ta fram en social märkning som ska tilldelas sociala företag för att ge bättre tillgång till offentlig och socialt innovativ upphandling utan att överträda några konkurrensregler. Parlamentet föreslår att företag som tilldelats en sådan märkning ska övervakas regelbundet med avseende på sin efterlevnad av märkningsbestämmelserna.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser EU-regler för offentlig upphandling som följer principen om ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” snarare än ”lägsta kostnad” när tjänster läggs ut på entreprenad. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser EU-regler för offentlig upphandling som följer principen om ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet” snarare än ”lägsta kostnad” när tjänster läggs ut på entreprenad.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra förståelsen av och kunskaperna om sociala företag och den sociala ekonomin och göra båda företeelserna synligare genom att stödja akademisk forskning, bland annat inom åttonde ramprogrammet (Horisont 2020), samt att ta fram en årlig verksamhetsrapport om sociala företag och deras facit på det sociala området. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fasta på kommissionens inbjudan att lämna förslag för att det ska finnas tillförlitlig statistik om sociala företag utarbetad av nationella statistikbyråer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra förståelsen av och kunskaperna om sociala företag och den sociala ekonomin och göra båda företeelserna synligare genom att stödja akademisk forskning, bland annat inom åttonde ramprogrammet (Horisont 2020), samt att ta fram en årlig verksamhetsrapport om sociala företag och deras facit på det sociala området. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fasta på kommissionens inbjudan att lämna förslag för att det ska finnas tillförlitlig statistik om sociala företag utarbetad av nationella statistikbyråer.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta med sociala företag i handlingsplaner för sysselsättning och social inkludering, och stöder instiftandet av ett europeiskt pris för socialt entreprenörskap som ett erkännande av dess sociala effekter. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta med sociala företag i handlingsplaner för sysselsättning och social inkludering, och stöder instiftandet av ett europeiskt pris för socialt entreprenörskap som ett erkännande av dess sociala effekter.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att sociala företag behöver maximalt stöd och erkännande genom medvetandehöjande åtgärder, inte minst genom att man lyfter fram andra förtjänster än de rent ekonomiska. Parlamentet efterlyser en bred informationskampanj som ska understödjas av kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter och lanseras genom inrättandet av en lättillgänglig, flerspråkig webbplats som ger snabb och enkel information om sociala varor och tjänster för medborgarna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att sociala företag behöver maximalt stöd och erkännande genom medvetandehöjande åtgärder, inte minst genom att man lyfter fram andra förtjänster än de rent ekonomiska. Parlamentet efterlyser en bred informationskampanj som ska understödjas av kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter och lanseras genom inrättandet av en lättillgänglig, flerspråkig webbplats som ger snabb och enkel information om sociala varor och tjänster för medborgarna.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fundera på fördelarna med att låta principerna om socialt företagande/socialt entreprenörskap och socialt ansvar ingå i utbildningsinnehållet för skolor, universitet och andra utbildningsanstalter samt i program för livslångt lärande, så att man hjälper till att utveckla social och medborgerlig kompetens och stöder arbetsförmedling inom sociala företag. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att stödja konventionell och internetbaserad utbildning för sociala entreprenörer och att verka för ett närmare samarbete mellan sociala företag, kommersiella företag och den akademiska världen för att öka medvetenheten och förståelsen när det gäller sociala företag och bekämpa eventuella stereotyper. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fundera på fördelarna med att låta principerna om socialt företagande/socialt entreprenörskap och socialt ansvar ingå i utbildningsinnehållet för skolor, universitet och andra utbildningsanstalter samt i program för livslångt lärande, så att man hjälper till att utveckla social och medborgerlig kompetens och stöder arbetsförmedling inom sociala företag. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att stödja konventionell och internetbaserad utbildning för sociala entreprenörer och att verka för ett närmare samarbete mellan sociala företag, kommersiella företag och den akademiska världen för att öka medvetenheten och förståelsen när det gäller sociala företag och bekämpa eventuella stereotyper.

| 34. | Europaparlamentet anser att införandet av en gemensam europeisk ram för offentliggörande av uppgifter kommer att ge tydligare och effektivare information om investeringar i sociala företag. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att införandet av en gemensam europeisk ram för offentliggörande av uppgifter kommer att ge tydligare och effektivare information om investeringar i sociala företag.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att undersöka och överväga möjligheten att låta sociala företag använda vilande patent för att underlätta dessa företags utveckling. Parlamentet hoppas på konkreta åtgärder inom en snar framtid. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att undersöka och överväga möjligheten att låta sociala företag använda vilande patent för att underlätta dessa företags utveckling. Parlamentet hoppas på konkreta åtgärder inom en snar framtid.

o

o o

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf

(1)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(2)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Mot en verklig ekonomisk och monetär union

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28 och 29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 28 och 29 juni 2012,

| — | med beaktande av uttalandet från euroområdets stats- och regeringschefer av den 29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från euroområdets stats- och regeringschefer av den 29 juni 2012,

| — | med beaktande av rapporten av den 26 juni 2012 från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 26 juni 2012 från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”,

| — | med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 42 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor, budgetutskottet samt utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0339/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor, budgetutskottet samt utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0339/2012), och av följande skäl:

| A. | Allt sedan undertecknandet av Romfördraget har Europeiska unionen tagit betydande steg mot en politisk, ekonomisk, finanspolitisk och monetär integration. |
| --- | --- |

A.

Allt sedan undertecknandet av Romfördraget har Europeiska unionen tagit betydande steg mot en politisk, ekonomisk, finanspolitisk och monetär integration.

| B. | Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) är inte ett ändamål i sig, utan snarare ett instrument för att nå unionens och medlemsstaternas målsättningar, i synnerhet en balanserad och hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Social integrering och solidaritet utgör hörnstenarna i den europeiska sociala modellen och hela det europeiska integrationsarbetet och måste beaktas i framtida reformer av unionen. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) är inte ett ändamål i sig, utan snarare ett instrument för att nå unionens och medlemsstaternas målsättningar, i synnerhet en balanserad och hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Social integrering och solidaritet utgör hörnstenarna i den europeiska sociala modellen och hela det europeiska integrationsarbetet och måste beaktas i framtida reformer av unionen.

| C. | I det globaliserade informationssamhället blir behovet av en fördjupad europeisk integration som bygger på en grund av demokratisk legitimitet, möjlighet till ansvarsutkrävande, transparens och medborgarnas samtycke allt tydligare. |
| --- | --- |

C.

I det globaliserade informationssamhället blir behovet av en fördjupad europeisk integration som bygger på en grund av demokratisk legitimitet, möjlighet till ansvarsutkrävande, transparens och medborgarnas samtycke allt tydligare.

| D. | Närmare europeisk integration bör leda till ett ökat parlamentariskt deltagande på såväl nationell nivå som unionsnivå. |
| --- | --- |

D.

Närmare europeisk integration bör leda till ett ökat parlamentariskt deltagande på såväl nationell nivå som unionsnivå.

| E. | Unionen befinner sig vid ett vägskäl och måste tydligt välja att antingen slå sig samman inom unionen för att bygga en framtid med en starkare och värdedriven union grundad på solidaritet i en globaliserad värld, eller att vända sig inåt och tvingas att passivt underordna sig globaliseringen. |
| --- | --- |

E.

Unionen befinner sig vid ett vägskäl och måste tydligt välja att antingen slå sig samman inom unionen för att bygga en framtid med en starkare och värdedriven union grundad på solidaritet i en globaliserad värld, eller att vända sig inåt och tvingas att passivt underordna sig globaliseringen.

| F. | Den ekonomiska och finansiella krisen och bankkrisen och den rådande ekonomiska nedgången har lett till höga offentliga och privata skulder på nationell nivå och finansieringsproblem i den offentliga sektorn i flera medlemsstater, och tillsammans med alltför stora makroekonomiska obalanser har detta snabbt, direkt och negativt påverkat den socioekonomiska utvecklingen i euroområdet och unionen i dess helhet. |
| --- | --- |

F.

Den ekonomiska och finansiella krisen och bankkrisen och den rådande ekonomiska nedgången har lett till höga offentliga och privata skulder på nationell nivå och finansieringsproblem i den offentliga sektorn i flera medlemsstater, och tillsammans med alltför stora makroekonomiska obalanser har detta snabbt, direkt och negativt påverkat den socioekonomiska utvecklingen i euroområdet och unionen i dess helhet.

| G. | Mellan 2008 och mitten av 2012 steg arbetslöshetsnivån i de 27 EU-medlemsstaterna från cirka 7 % till 10,4 %, eller 25 miljoner arbetslösa, och mer än en av fem ungdomar är arbetslös (22 %). Vissa medlemsstater har en ungdomsarbetslöshet på över 50 %. |
| --- | --- |

G.

Mellan 2008 och mitten av 2012 steg arbetslöshetsnivån i de 27 EU-medlemsstaterna från cirka 7 % till 10,4 %, eller 25 miljoner arbetslösa, och mer än en av fem ungdomar är arbetslös (22 %). Vissa medlemsstater har en ungdomsarbetslöshet på över 50 %.

| H. | Skapandet av arbetstillfällen, sysselsättning av god kvalitet och anständigt arbete är mycket viktiga faktorer för att man ska kunna ta sig ur den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

H.

Skapandet av arbetstillfällen, sysselsättning av god kvalitet och anständigt arbete är mycket viktiga faktorer för att man ska kunna ta sig ur den nuvarande krisen.

| I. | Flera medlemsstater står för närvarande inför en mycket krävande ekonomisk och finansiell situation som förvärras genom de fortsatta spänningarna på statsobligationsmarknaderna, vilka återspeglas i höga låneräntor för vissa länder samt låga eller negativa låneräntor för vissa andra länder och en avsevärd finansiell och ekonomisk instabilitet. |
| --- | --- |

I.

Flera medlemsstater står för närvarande inför en mycket krävande ekonomisk och finansiell situation som förvärras genom de fortsatta spänningarna på statsobligationsmarknaderna, vilka återspeglas i höga låneräntor för vissa länder samt låga eller negativa låneräntor för vissa andra länder och en avsevärd finansiell och ekonomisk instabilitet.

| J. | Skillnaderna i konkurrenskraft, som utvecklas i olika riktningar, tillsammans med en låg tillväxtpotential, hög arbetslöshet med stora offentliga och privata skulder har inte bara negativa effekter i vissa medlemsstater, utan gör även hela euroområdet sårbart. |
| --- | --- |

J.

Skillnaderna i konkurrenskraft, som utvecklas i olika riktningar, tillsammans med en låg tillväxtpotential, hög arbetslöshet med stora offentliga och privata skulder har inte bara negativa effekter i vissa medlemsstater, utan gör även hela euroområdet sårbart.

| K. | Den aktuella utvecklingen har tydligt visat att euroområdet ännu inte är ordentligt förberett för att lösa krisen eller vidta lämpliga åtgärder mot de regionala och globala ekonomiska kriserna på sitt eget territorium. |
| --- | --- |

K.

Den aktuella utvecklingen har tydligt visat att euroområdet ännu inte är ordentligt förberett för att lösa krisen eller vidta lämpliga åtgärder mot de regionala och globala ekonomiska kriserna på sitt eget territorium.

| L. | Eurons stora betydelse, såväl inom euroområdet som på global nivå, som den andra viktigaste internationella reservvalutan kräver ett kraftfullt europeiskt svar och en samordnad europeisk aktion för att åter få tillväxt och stabilitet i ekonomin. |
| --- | --- |

L.

Eurons stora betydelse, såväl inom euroområdet som på global nivå, som den andra viktigaste internationella reservvalutan kräver ett kraftfullt europeiskt svar och en samordnad europeisk aktion för att åter få tillväxt och stabilitet i ekonomin.

| M. | Under det senaste årtiondet har euron haft många fördelar för EU-medborgarna, och har exempelvis skapat prisstabilitet, gjort att kostnaderna för valutakonverteringar inom euroområdet försvunnit, omöjliggjort nominella devalveringar i konkurrenssyfte, lett till lägre räntor, främjat integrationen av finansmarknaderna och underlättat gränsöverskridande kapitalrörelser. |
| --- | --- |

M.

Under det senaste årtiondet har euron haft många fördelar för EU-medborgarna, och har exempelvis skapat prisstabilitet, gjort att kostnaderna för valutakonverteringar inom euroområdet försvunnit, omöjliggjort nominella devalveringar i konkurrenssyfte, lett till lägre räntor, främjat integrationen av finansmarknaderna och underlättat gränsöverskridande kapitalrörelser.

| N. | Unionens gemensamma valuta bör inte bli en symbol för splittring som hotar hela EU-projektet, utan bör förbli hela unionens valuta för en union som har förmåga att fatta långtgående beslut för att skapa en gemensam och blomstrande framtid. |
| --- | --- |

N.

Unionens gemensamma valuta bör inte bli en symbol för splittring som hotar hela EU-projektet, utan bör förbli hela unionens valuta för en union som har förmåga att fatta långtgående beslut för att skapa en gemensam och blomstrande framtid.

| O. | Under utvecklingen mot en verklig ekonomisk och monetär union bör viljan hos de medlemsstater som har valt att inte införa euron för att i stället behålla sina respektive nationella valutor respekteras. |
| --- | --- |

O.

Under utvecklingen mot en verklig ekonomisk och monetär union bör viljan hos de medlemsstater som har valt att inte införa euron för att i stället behålla sina respektive nationella valutor respekteras.

| P. | Medlemskapet i euroområdet förutsätter ett omfattande ekonomiskt och finansiellt ömsesidigt beroende mellan de berörda medlemsstaterna och kräver därför en mycket närmare samordning av den finansiella, finanspolitiska, sociala och ekonomiska politiken samt en överföring av behörighet från medlemsstaterna till unionen, kopplat till strängare tillsynsinstrument och ett effektiv genomdrivande. Denna närmare samordning av medlemsstater som har euron som valuta, eventuellt med stöd från en grupp av andra villiga medlemsstater, måste emellertid utvecklas inom ramen för ”två hastigheter, ett Europa” i syfte att undvika politiska åtgärder som i till slut skulle leda till att det skapas två olika Europa. |
| --- | --- |

P.

Medlemskapet i euroområdet förutsätter ett omfattande ekonomiskt och finansiellt ömsesidigt beroende mellan de berörda medlemsstaterna och kräver därför en mycket närmare samordning av den finansiella, finanspolitiska, sociala och ekonomiska politiken samt en överföring av behörighet från medlemsstaterna till unionen, kopplat till strängare tillsynsinstrument och ett effektiv genomdrivande. Denna närmare samordning av medlemsstater som har euron som valuta, eventuellt med stöd från en grupp av andra villiga medlemsstater, måste emellertid utvecklas inom ramen för ”två hastigheter, ett Europa” i syfte att undvika politiska åtgärder som i till slut skulle leda till att det skapas två olika Europa.

| Q. | Av den senaste Eurobarometerundersökningen framgår att den ihållande krisen har lett till att förtroendet för de politiska institutionerna har minskat kraftigt såväl i medlemsstaterna som på unionsnivå. Även allmänhetens uppfattning om unionen har blivit påtagligt mer negativ. EU-medborgarna anser dock fortfarande att unionen är den aktör som mest effektivt kan hantera den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

Q.

Av den senaste Eurobarometerundersökningen framgår att den ihållande krisen har lett till att förtroendet för de politiska institutionerna har minskat kraftigt såväl i medlemsstaterna som på unionsnivå. Även allmänhetens uppfattning om unionen har blivit påtagligt mer negativ. EU-medborgarna anser dock fortfarande att unionen är den aktör som mest effektivt kan hantera den ekonomiska krisen.

| R. | Unionen och de nationella beslutsfattarna bör ständigt förklara för medborgarna vilka fördelarna är med europeisk integration och en gemensam valutas effekter och utmaningar, däribland kostnaderna för och riskerna med en upplösning av euroområdet. |
| --- | --- |

R.

Unionen och de nationella beslutsfattarna bör ständigt förklara för medborgarna vilka fördelarna är med europeisk integration och en gemensam valutas effekter och utmaningar, däribland kostnaderna för och riskerna med en upplösning av euroområdet.

| S. | 17 medlemsstater har redan antagit unionens gemensamma valuta och de flesta andra kommer att ansluta sig till euron när de är redo. |
| --- | --- |

S.

17 medlemsstater har redan antagit unionens gemensamma valuta och de flesta andra kommer att ansluta sig till euron när de är redo.

| T. | Alla tvivel på EMU:s framtid i allmänhet, inklusive omöjligheten att lämna eurosamarbetet, och på unionens gemensamma valuta i synnerhet, är ogrundade eftersom en stark union ligger i alla medborgares intresse. |
| --- | --- |

T.

Alla tvivel på EMU:s framtid i allmänhet, inklusive omöjligheten att lämna eurosamarbetet, och på unionens gemensamma valuta i synnerhet, är ogrundade eftersom en stark union ligger i alla medborgares intresse.

| U. | Att återupprätta förtroendet är huvuduppgiften för att övertyga EU-medborgarna och företagen att återigen börja investera i ekonomin och skapa förutsättningar för finansinstituten att på nytt tillhandahålla krediter för realekonomin på breda men sunda grunder. |
| --- | --- |

U.

Att återupprätta förtroendet är huvuduppgiften för att övertyga EU-medborgarna och företagen att återigen börja investera i ekonomin och skapa förutsättningar för finansinstituten att på nytt tillhandahålla krediter för realekonomin på breda men sunda grunder.

| V. | Eurokrisen är komplex och kräver kontinuerliga och mångfacetterade insatser på alla institutionella och politiska nivåer. |
| --- | --- |

V.

Eurokrisen är komplex och kräver kontinuerliga och mångfacetterade insatser på alla institutionella och politiska nivåer.

| W. | EU-institutionerna och stats- och regeringscheferna i medlemsstaterna i allmänhet och i medlemsstaterna i euroområdet i synnerhet spelar en viktig roll för att skapa en finanspolitisk union på ett sådant sätt att alla mekanismer i euroområdets krishantering, till exempel Europeiska stabilitetsmekanismen, ingår i en institutionell miljö där Europaparlamentet deltar fullt ut som medlagstiftare. Den nuvarande mellanstatliga strukturen uppvisar en allvarlig brist på demokratisk legitimitet. Den gemensamma valutan kan endast stabiliseras om medlemsstaterna är villiga att föra upp kontrollen över finanspolitiken till unionsnivå. |
| --- | --- |

W.

EU-institutionerna och stats- och regeringscheferna i medlemsstaterna i allmänhet och i medlemsstaterna i euroområdet i synnerhet spelar en viktig roll för att skapa en finanspolitisk union på ett sådant sätt att alla mekanismer i euroområdets krishantering, till exempel Europeiska stabilitetsmekanismen, ingår i en institutionell miljö där Europaparlamentet deltar fullt ut som medlagstiftare. Den nuvarande mellanstatliga strukturen uppvisar en allvarlig brist på demokratisk legitimitet. Den gemensamma valutan kan endast stabiliseras om medlemsstaterna är villiga att föra upp kontrollen över finanspolitiken till unionsnivå.

| X. | För att återupprätta förtroendet krävs också att stats- och regeringscheferna och deras ministrar i respektive medlemsstater försvarar och förklarar de politiska beslut som har fattats på unionsnivå. Genom att på ett orättvist sätt i vissa fall lägga ansvaret för impopulära beslut på unionen spelas ett särskilt farligt opinionsspel som riskerar att undergräva unionen, urholka solidariteten och till slut skada trovärdigheten för de nationella ledarna själva och eventuellt hela EU-projektet. |
| --- | --- |

X.

För att återupprätta förtroendet krävs också att stats- och regeringscheferna och deras ministrar i respektive medlemsstater försvarar och förklarar de politiska beslut som har fattats på unionsnivå. Genom att på ett orättvist sätt i vissa fall lägga ansvaret för impopulära beslut på unionen spelas ett särskilt farligt opinionsspel som riskerar att undergräva unionen, urholka solidariteten och till slut skada trovärdigheten för de nationella ledarna själva och eventuellt hela EU-projektet.

| Y. | Unionen är socialt bräcklig för ögonblicket. Flera av medlemsstaterna genomför extremt krävande strukturella reform- och konsolideringsprogram. En politisk union är till sist enda möjligheten att klara av tider som dessa, uppmuntra till solidaritet och fortsätta det europeiska projektet. |
| --- | --- |

Y.

Unionen är socialt bräcklig för ögonblicket. Flera av medlemsstaterna genomför extremt krävande strukturella reform- och konsolideringsprogram. En politisk union är till sist enda möjligheten att klara av tider som dessa, uppmuntra till solidaritet och fortsätta det europeiska projektet.

| Z. | Europeiska rådet och euroområdet bekräftade vid sitt toppmöte den 28–29 juni 2012 sin beslutsamhet att vidta de nödvändiga åtgärderna för att säkerställa ett finansiellt stabilt, konkurrenskraftigt och välmående Europa och därmed öka medborgarnas välfärd. |
| --- | --- |

Z.

Europeiska rådet och euroområdet bekräftade vid sitt toppmöte den 28–29 juni 2012 sin beslutsamhet att vidta de nödvändiga åtgärderna för att säkerställa ett finansiellt stabilt, konkurrenskraftigt och välmående Europa och därmed öka medborgarnas välfärd.

| AA. | Den allt större klyftan mellan länderna i EU:s kärn- och randområden får inte bli kronisk. Permanenta ramar måste inrättas som gör att medlemsstater med problem kan få ett solidaritetsbaserat stöd från andra medlemsstater. De medlemsstater som vill samarbeta solidariskt bör vara skyldiga att ta sitt ansvar för att genomföra alla sina åtaganden inom budgetområdet samt sina landsspecifika rekommendationer och sina åtaganden inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i synnerhet de som avser stabilitets- och tillväxtpakten, europluspakten, Europa 2020-strategin och förfarandet vid alltför stora obalanser, med hänsyn tagen till landsspecifika omständigheter. Att säkra den finansiella stabiliteten i varje enskild medlemsstat ligger i samtliga medlemsstaters gemensamma intresse. I artikel 121 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att medlemsstaterna ska betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna den inom rådet. |
| --- | --- |

AA.

Den allt större klyftan mellan länderna i EU:s kärn- och randområden får inte bli kronisk. Permanenta ramar måste inrättas som gör att medlemsstater med problem kan få ett solidaritetsbaserat stöd från andra medlemsstater. De medlemsstater som vill samarbeta solidariskt bör vara skyldiga att ta sitt ansvar för att genomföra alla sina åtaganden inom budgetområdet samt sina landsspecifika rekommendationer och sina åtaganden inom ramen för den europeiska planeringsterminen, i synnerhet de som avser stabilitets- och tillväxtpakten, europluspakten, Europa 2020-strategin och förfarandet vid alltför stora obalanser, med hänsyn tagen till landsspecifika omständigheter. Att säkra den finansiella stabiliteten i varje enskild medlemsstat ligger i samtliga medlemsstaters gemensamma intresse. I artikel 121 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) anges att medlemsstaterna ska betrakta den ekonomiska politiken som en fråga av gemensamt intresse och samordna den inom rådet.

| AB. | Det är av avgörande betydelse för en återgång till tillväxt att den inre marknaden fullbordas. Kommissionen, i dess egenskap av fördragens väktare, måste öka sina ansträngningar att tvinga fram genomförande och efterlevnad av den rådande lagstiftning som gäller den inre marknaden. För att den inre marknaden ska fungera korrekt är det nödvändigt att reglerna om marknadsintegration bygger mer på förordningar än på direktiv. |
| --- | --- |

AB.

Det är av avgörande betydelse för en återgång till tillväxt att den inre marknaden fullbordas. Kommissionen, i dess egenskap av fördragens väktare, måste öka sina ansträngningar att tvinga fram genomförande och efterlevnad av den rådande lagstiftning som gäller den inre marknaden. För att den inre marknaden ska fungera korrekt är det nödvändigt att reglerna om marknadsintegration bygger mer på förordningar än på direktiv.

| AC. | Den europeiska integrationen är utan tvivel en oåterkallelig och progressiv process. |
| --- | --- |

AC.

Den europeiska integrationen är utan tvivel en oåterkallelig och progressiv process.

Vägen framåt: rapporten från de fyra ordförandena

| AD. | Det är ur demokratisk synvinkel och i ljuset av alla bestämmelser i Lissabonfördraget oacceptabelt att talmannen för Europaparlamentet, som består av valda företrädare för över 502 miljoner EU-medborgare, inte inbjöds att delta i utarbetandet av den ovannämnda rapporten med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”. |
| --- | --- |

AD.

Det är ur demokratisk synvinkel och i ljuset av alla bestämmelser i Lissabonfördraget oacceptabelt att talmannen för Europaparlamentet, som består av valda företrädare för över 502 miljoner EU-medborgare, inte inbjöds att delta i utarbetandet av den ovannämnda rapporten med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”.

| AE. | Tiden är inne för de politiska ledarna för och inom unionen att visa sin beslutsamhet, sin kreativitet, sitt mod, sin ihärdighet och sitt ledarskap när det gäller att avskaffa de kvarstående brister som fortsatt hindrar att EMU fungerar korrekt. Den mellanstatliga metoden har nått vägs ände och är inte väl lämpad för ett demokratiskt och effektivt beslutsfattande under 2000-talet. Det är dags att ta steget mot ett verkligt federalt Europa. |
| --- | --- |

AE.

Tiden är inne för de politiska ledarna för och inom unionen att visa sin beslutsamhet, sin kreativitet, sitt mod, sin ihärdighet och sitt ledarskap när det gäller att avskaffa de kvarstående brister som fortsatt hindrar att EMU fungerar korrekt. Den mellanstatliga metoden har nått vägs ände och är inte väl lämpad för ett demokratiskt och effektivt beslutsfattande under 2000-talet. Det är dags att ta steget mot ett verkligt federalt Europa.

| AF. | I den ovannämnda rapporten ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” väljer man otvetydigt att se framåt och försöker bryta cirkeln av misstroende genom strukturella åtgärder. Rapporten borde också beakta den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

AF.

I den ovannämnda rapporten ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” väljer man otvetydigt att se framåt och försöker bryta cirkeln av misstroende genom strukturella åtgärder. Rapporten borde också beakta den sociala dimensionen.

| AG. | Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte den 28–29 juni 2012 sin ordförande att utveckla en specifik och tidsbunden färdplan för fullbordandet av en verklig ekonomisk och monetär union. Fastställandet av en global och långsiktig vision med hjälp av en färdplan är en viktig signal som bör bidra till att återupprätta förtroendet, som bör öka allteftersom färdplanen stegvis genomförs. |
| --- | --- |

AG.

Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte den 28–29 juni 2012 sin ordförande att utveckla en specifik och tidsbunden färdplan för fullbordandet av en verklig ekonomisk och monetär union. Fastställandet av en global och långsiktig vision med hjälp av en färdplan är en viktig signal som bör bidra till att återupprätta förtroendet, som bör öka allteftersom färdplanen stegvis genomförs.

| AH. | De stadiga framstegen vid genomförandet av den långsiktiga färdplanen erbjuder ingen omedelbar lösning på krisen och bör inte fördröja de kortsiktiga åtgärder som krävs. |
| --- | --- |

AH.

De stadiga framstegen vid genomförandet av den långsiktiga färdplanen erbjuder ingen omedelbar lösning på krisen och bör inte fördröja de kortsiktiga åtgärder som krävs.

| AI. | Det kan inte uteslutas att nya fördragsändringar kan bli nödvändiga för att öka den demokratiska legitimiteten för en fullt ut fungerande ekonomisk och monetär union, och kommissionen bör ange vilka nu pågående lagstiftningsinitiativ som inte får fördröjas genom den långsiktiga institutionella utvecklingen. |
| --- | --- |

AI.

Det kan inte uteslutas att nya fördragsändringar kan bli nödvändiga för att öka den demokratiska legitimiteten för en fullt ut fungerande ekonomisk och monetär union, och kommissionen bör ange vilka nu pågående lagstiftningsinitiativ som inte får fördröjas genom den långsiktiga institutionella utvecklingen.

| AJ. | Fullbordande av en verklig ekonomisk och monetär union inom unionen kommer på medellång sikt att kräva att en fördragsändring genomförs. |
| --- | --- |

AJ.

Fullbordande av en verklig ekonomisk och monetär union inom unionen kommer på medellång sikt att kräva att en fördragsändring genomförs.

| AK. | Förfarandena och flexibiliteten i de gällande fördragen måste utnyttjas fullt ut för att snabbt förbättra styrningen av den ekonomiska och monetära unionen inom ramen för utformningen av ett verkligt europeiskt politiskt område. Detta är en förutsättning för att bygga upp ett demokratiskt samförstånd inför en omfattande och framgångsrik framtida fördragsändring. |
| --- | --- |

AK.

Förfarandena och flexibiliteten i de gällande fördragen måste utnyttjas fullt ut för att snabbt förbättra styrningen av den ekonomiska och monetära unionen inom ramen för utformningen av ett verkligt europeiskt politiskt område. Detta är en förutsättning för att bygga upp ett demokratiskt samförstånd inför en omfattande och framgångsrik framtida fördragsändring.

| AL. | Europaparlamentet har rätt att förelägga rådet förslag till ändringar av fördragen, som sedan ska granskas av ett konvent, för att fullborda utformningen av en verklig ekonomisk och monetär union genom att öka unionens befogenheter, särskilt inom området för den ekonomiska politiken, samt förstärka unionens egna medel och budgetkapacitet, kommissionens roll och demokratiska ansvarighet samt Europaparlamentets rättigheter. |
| --- | --- |

AL.

Europaparlamentet har rätt att förelägga rådet förslag till ändringar av fördragen, som sedan ska granskas av ett konvent, för att fullborda utformningen av en verklig ekonomisk och monetär union genom att öka unionens befogenheter, särskilt inom området för den ekonomiska politiken, samt förstärka unionens egna medel och budgetkapacitet, kommissionens roll och demokratiska ansvarighet samt Europaparlamentets rättigheter.

| AM. | Det är realistiskt och rimligt att tänka sig att ett sådant konvent inte bör äga rum före nästa val till Europaparlamentet, men förberedelserna inför ett sådant konvent bör inledas redan före detta val. |
| --- | --- |

AM.

Det är realistiskt och rimligt att tänka sig att ett sådant konvent inte bör äga rum före nästa val till Europaparlamentet, men förberedelserna inför ett sådant konvent bör inledas redan före detta val.

| AN. | Både de åtgärder som föreslås enligt de gällande fördragen och genom framtida fördragsändringar bör innebära att de medlemsstater som inte har antagit euron ges möjlighet att delta och att unionens integritet garanteras. |
| --- | --- |

AN.

Både de åtgärder som föreslås enligt de gällande fördragen och genom framtida fördragsändringar bör innebära att de medlemsstater som inte har antagit euron ges möjlighet att delta och att unionens integritet garanteras.

| AO. | Framtida fördragsändringar bör inte utgöra ett hinder för ett snabbt genomförande av vad som redan kan genomföras inom ramen för de befintliga fördragen. De nuvarande fördragen medger en bred marginal för avsevärda framsteg mot en ekonomisk och monetär union som bygger på starkare och mer integrerade finansiella, budgetmässiga och ekonomisk-politiska ramar, en starkare demokratisk legitimitet och ett tydligare ansvarstagande. |
| --- | --- |

AO.

Framtida fördragsändringar bör inte utgöra ett hinder för ett snabbt genomförande av vad som redan kan genomföras inom ramen för de befintliga fördragen. De nuvarande fördragen medger en bred marginal för avsevärda framsteg mot en ekonomisk och monetär union som bygger på starkare och mer integrerade finansiella, budgetmässiga och ekonomisk-politiska ramar, en starkare demokratisk legitimitet och ett tydligare ansvarstagande.

| AP. | Lissabonfördragets potential avseende sysselsättnings- eller socialpolitiken har hittills inte utnyttjats fullt ut, först och främst när det gäller följande:






  — | Artikel 9 i EUF-fördraget, enligt vilken främjandet av hög sysselsättning och garantier för ett fullgott socialt skydd ska beaktas vid fastställandet och genomförandet av EU:s politik och verksamhet. |
| --- | --- | --- |

AP.

Lissabonfördragets potential avseende sysselsättnings- eller socialpolitiken har hittills inte utnyttjats fullt ut, först och främst när det gäller följande:

—

Artikel 9 i EUF-fördraget, enligt vilken främjandet av hög sysselsättning och garantier för ett fullgott socialt skydd ska beaktas vid fastställandet och genomförandet av EU:s politik och verksamhet.

| — | Artikel 151 i EUF-fördraget, enligt vilken ”EU:s och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning”. |
| --- | --- |

—

Artikel 151 i EUF-fördraget, enligt vilken ”EU:s och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning”.

| — | Artikel 153.1 i EUF-fördraget i allmänhet, och i synnerhet 153.1 h som föreskriver ”integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden”. |
| --- | --- |

—

Artikel 153.1 i EUF-fördraget i allmänhet, och i synnerhet 153.1 h som föreskriver ”integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden”.

| AQ. | I artikel 48.7 i EUF-fördraget föreskrivs att ett särskilt förfarande ska följas vid antagandet av en akt för vilket det i fördraget krävs ett särskilt lagstiftningsförfarande i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Artikel 333 i EUF-fördraget innehåller även bestämmelser om gör det möjligt att utnyttja det ordinarie lagstiftningsförfarandet inom ramen för förstärkt samarbete. |
| --- | --- |

AQ.

I artikel 48.7 i EUF-fördraget föreskrivs att ett särskilt förfarande ska följas vid antagandet av en akt för vilket det i fördraget krävs ett särskilt lagstiftningsförfarande i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Artikel 333 i EUF-fördraget innehåller även bestämmelser om gör det möjligt att utnyttja det ordinarie lagstiftningsförfarandet inom ramen för förstärkt samarbete.

| AR. | Ambitionen bör vara att alla medlemsstater gemensamt vidtar åtgärder för en fördjupad europeisk integration. Beslut som endast omfattar euroområdet kan vid behov krävas eller vara motiverade mot bakgrund av euroområdets specifika särdrag, inklusive rimliga och rättvisa möjligheter för andra medlemsstater att delta med balanserade rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

AR.

Ambitionen bör vara att alla medlemsstater gemensamt vidtar åtgärder för en fördjupad europeisk integration. Beslut som endast omfattar euroområdet kan vid behov krävas eller vara motiverade mot bakgrund av euroområdets specifika särdrag, inklusive rimliga och rättvisa möjligheter för andra medlemsstater att delta med balanserade rättigheter och skyldigheter.

| AS. | Det behövs en gemensam europeisk ungdomsstrategi för att motverka ungdomsarbetslöshet och risken att en hel generation går förlorad i Europa. |
| --- | --- |

AS.

Det behövs en gemensam europeisk ungdomsstrategi för att motverka ungdomsarbetslöshet och risken att en hel generation går förlorad i Europa.

Bankunion

| AT. | De åtgärder som hittills har vidtagits för att stabilisera det finansiella systemet har inte lyckats återupprätta förtroendet fullt ut. Europeiska centralbanken har genom en serie av exceptionella tillfälliga stödåtgärder för både medlemsstaterna och bankerna spelat en central roll i detta räddningsarbete utan att förlora sitt centrala mål ur sikte, nämligen att garantera prisstabiliteten. |
| --- | --- |

AT.

De åtgärder som hittills har vidtagits för att stabilisera det finansiella systemet har inte lyckats återupprätta förtroendet fullt ut. Europeiska centralbanken har genom en serie av exceptionella tillfälliga stödåtgärder för både medlemsstaterna och bankerna spelat en central roll i detta räddningsarbete utan att förlora sitt centrala mål ur sikte, nämligen att garantera prisstabiliteten.

| AU. | ECB:s fördragsbaserade operativa oberoende när det gäller valutapolitiken förblir en hörnsten för EMU:s och den gemensamma valutans trovärdighet. |
| --- | --- |

AU.

ECB:s fördragsbaserade operativa oberoende när det gäller valutapolitiken förblir en hörnsten för EMU:s och den gemensamma valutans trovärdighet.

| AV. | Den osäkra situationen inom banksektorn i flera medlemsstater och i unionen som helhet hotar realekonomin och de offentliga finanserna, och kostnaden för att hantera bankkrisen är betungande för skattebetalarna och realekonomins utveckling, vilket försvårar tillväxten. De befintliga mekanismerna och strukturerna är otillräckliga när det gäller att förhindra negativa spridningseffekter. |
| --- | --- |

AV.

Den osäkra situationen inom banksektorn i flera medlemsstater och i unionen som helhet hotar realekonomin och de offentliga finanserna, och kostnaden för att hantera bankkrisen är betungande för skattebetalarna och realekonomins utveckling, vilket försvårar tillväxten. De befintliga mekanismerna och strukturerna är otillräckliga när det gäller att förhindra negativa spridningseffekter.

| AW. | Medlemsstaterna lider av den uppenbara obalansen mellan banker som genomför operationer på en europeisk marknad och de löpande skulder som ska betalas med deras statspapper. Under den nuvarande krisen har det blivit uppenbart att kopplingen bank–statspapper är starkare och mera skadlig inom en monetär union där den interna räntan är fast och det inte finns någon mekanism på unionsnivå för att lätta på kostnaderna för omstrukturering av banker. |
| --- | --- |

AW.

Medlemsstaterna lider av den uppenbara obalansen mellan banker som genomför operationer på en europeisk marknad och de löpande skulder som ska betalas med deras statspapper. Under den nuvarande krisen har det blivit uppenbart att kopplingen bank–statspapper är starkare och mera skadlig inom en monetär union där den interna räntan är fast och det inte finns någon mekanism på unionsnivå för att lätta på kostnaderna för omstrukturering av banker.

| AX. | För att EMU ska fungera smidigt måste den negativa återkopplingen mellan statspapper, banker och realekonomin brytas. |
| --- | --- |

AX.

För att EMU ska fungera smidigt måste den negativa återkopplingen mellan statspapper, banker och realekonomin brytas.

| AY. | Krisen har skapat en spridning av utlåningsräntor och har också de facto splittrat den inre marknaden för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

AY.

Krisen har skapat en spridning av utlåningsräntor och har också de facto splittrat den inre marknaden för finansiella tjänster.

| AZ. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen och konsekvent konstaterat att det finns ett akut behov av kompletterande och långtgående åtgärder för att lösa krisen i banksektorn. Åtskillnad bör göras mellan kortsiktiga åtgärder för att stabilisera situationen med den akuta bankkrisen, och medelfristiga och långsiktiga åtgärder, bland annat att uppfylla G20-åtagandet att i god tid, fullständigt och konsekvent införa internationellt överenskomna regler om bankernas kapital, likviditet och utlåning, vilka syftar till att förverkliga en fullt ut fungerande europeisk bankunion. |
| --- | --- |

AZ.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen och konsekvent konstaterat att det finns ett akut behov av kompletterande och långtgående åtgärder för att lösa krisen i banksektorn. Åtskillnad bör göras mellan kortsiktiga åtgärder för att stabilisera situationen med den akuta bankkrisen, och medelfristiga och långsiktiga åtgärder, bland annat att uppfylla G20-åtagandet att i god tid, fullständigt och konsekvent införa internationellt överenskomna regler om bankernas kapital, likviditet och utlåning, vilka syftar till att förverkliga en fullt ut fungerande europeisk bankunion.

| BA. | Inga åtgärder som vidtas inom ramen för en sådan bankunion får förhindra ett fortsatt korrekt funktionssätt för den inre marknaden för finansiella tjänster och den fria rörligheten för kapital. |
| --- | --- |

BA.

Inga åtgärder som vidtas inom ramen för en sådan bankunion får förhindra ett fortsatt korrekt funktionssätt för den inre marknaden för finansiella tjänster och den fria rörligheten för kapital.

| BB. | Finansinstituten och deras företrädare bör agera ansvarsfullt och uppfylla höga moraliska krav som gynnar realekonomin. |
| --- | --- |

BB.

Finansinstituten och deras företrädare bör agera ansvarsfullt och uppfylla höga moraliska krav som gynnar realekonomin.

| BC. | Unionen behöver en gemensam europeisk tillsynsmekanism för bankinstitut. För att skapa tillräckligt förtroende för finansmarknaden och stabilitet på den gemensamma inre marknaden för finansiella tjänster är det nödvändigt med europeiska ramar för en sund och effektiv insättningsgaranti och för avveckling av banker. |
| --- | --- |

BC.

Unionen behöver en gemensam europeisk tillsynsmekanism för bankinstitut. För att skapa tillräckligt förtroende för finansmarknaden och stabilitet på den gemensamma inre marknaden för finansiella tjänster är det nödvändigt med europeiska ramar för en sund och effektiv insättningsgaranti och för avveckling av banker.

| BD. | Alla åtgärder för att skapa en bankunion bör åtföljas av en förbättring av insyn och ansvarstagande för de institut som omfattas av den. |
| --- | --- |

BD.

Alla åtgärder för att skapa en bankunion bör åtföljas av en förbättring av insyn och ansvarstagande för de institut som omfattas av den.

| BE. | Man bör undersöka frågan om huruvida det är nödvändigt att kräva att vissa särskilt riskfyllda finansiella verksamheter inom en bankgrupp rättsligt separeras från inlåningsbanker, i linje med rekommendationerna från Liikanen-rapporten. |
| --- | --- |

BE.

Man bör undersöka frågan om huruvida det är nödvändigt att kräva att vissa särskilt riskfyllda finansiella verksamheter inom en bankgrupp rättsligt separeras från inlåningsbanker, i linje med rekommendationerna från Liikanen-rapporten.

| BF. | Tillsynsmyndigheterna i allmänhet bör upptäcka och åtgärda problem i ett tidigt skede för att förhindra att kriser uppstår och för att bevara den finansiella stabiliteten och motståndskraften. |
| --- | --- |

BF.

Tillsynsmyndigheterna i allmänhet bör upptäcka och åtgärda problem i ett tidigt skede för att förhindra att kriser uppstår och för att bevara den finansiella stabiliteten och motståndskraften.

| BG. | Merparten av banktillsynsbefogenheterna inom unionen i dag ligger hos de nationella tillsynsmyndigheterna, med den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) (EBA), som inrättades genom förordning (EU) nr 1093/2010 (1), i en samordnande roll. Det rådande systemet med nationell tillsyn har visat sig vara alltför fragmenterat för att kunna hantera de aktuella utmaningarna. |
| --- | --- |

BG.

Merparten av banktillsynsbefogenheterna inom unionen i dag ligger hos de nationella tillsynsmyndigheterna, med den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) (EBA), som inrättades genom förordning (EU) nr 1093/2010 (1), i en samordnande roll. Det rådande systemet med nationell tillsyn har visat sig vara alltför fragmenterat för att kunna hantera de aktuella utmaningarna.

| BH. | En effektiv europeisk tillsynsmekanism av hög kvalitet är oumbärlig för att kunna upptäcka problem och åtgärda dem resolut, för att garantera lika villkor för alla bankinstitut, för att återupprätta det gränsöverskridande förtroendet och för att undvika fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

BH.

En effektiv europeisk tillsynsmekanism av hög kvalitet är oumbärlig för att kunna upptäcka problem och åtgärda dem resolut, för att garantera lika villkor för alla bankinstitut, för att återupprätta det gränsöverskridande förtroendet och för att undvika fragmentering av den inre marknaden.

| BI. | En tydlig uppdelning av det operativa ansvaret bör fastställas mellan en europeisk tillsynsmekanism och de nationella tillsynsmyndigheterna, med hänsyn till bankernas storlek och affärsmodell och vilka tillsynsuppgifterna är, samt med beaktande av proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. |
| --- | --- |

BI.

En tydlig uppdelning av det operativa ansvaret bör fastställas mellan en europeisk tillsynsmekanism och de nationella tillsynsmyndigheterna, med hänsyn till bankernas storlek och affärsmodell och vilka tillsynsuppgifterna är, samt med beaktande av proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna.

| BJ. | Den europeiska tillsynen av bankinstitut inom EMU och en utökad roll för EBA i bevarandet av den inre marknaden är absoluta prioriteringar när det gäller att hantera krisen. Av hänsyn till stabiliteten på den inre finansiella marknaden bör man emellertid se till att medlemsstater som inte har euron som valuta och som bestämmer sig för att ansluta sig till den gemensamma tillsynsmekanismen erbjuds en deltagandeform som garanterar symmetri mellan de skyldigheter som de tar på sig och effekterna på beslutsfattandet. |
| --- | --- |

BJ.

Den europeiska tillsynen av bankinstitut inom EMU och en utökad roll för EBA i bevarandet av den inre marknaden är absoluta prioriteringar när det gäller att hantera krisen. Av hänsyn till stabiliteten på den inre finansiella marknaden bör man emellertid se till att medlemsstater som inte har euron som valuta och som bestämmer sig för att ansluta sig till den gemensamma tillsynsmekanismen erbjuds en deltagandeform som garanterar symmetri mellan de skyldigheter som de tar på sig och effekterna på beslutsfattandet.

| BK. | Den gemensamma tillsynsmekanismen bör från första början omfatta de finansinstitut som kräver direkt stöd från unionen samt systemviktiga finansinstitut. |
| --- | --- |

BK.

Den gemensamma tillsynsmekanismen bör från första början omfatta de finansinstitut som kräver direkt stöd från unionen samt systemviktiga finansinstitut.

| BL. | Trots den europeiska gemensamma tillsynsmekanismens oberoende av politiskt och industrins inflytande måste den inför Europaparlamentet regelbundet och vid behov förklara, motivera och svara för sina åtgärder och beslut avseende europeisk tillsyn, med tanke på den inverkan som tillsynsåtgärderna kan ha på offentliga finanser, banker, anställda och kunder. Faktisk demokratisk ansvarighet förutsätter bl.a. att Europaparlamentets godkännande krävs för tillsättning av ordföranden för den gemensamma tillsynsmekanismen, som väljs genom en öppen urvalsprocess, att det krävs att ordföranden ska rapportera till och blir utfrågad av parlamentet, att parlamentet ges rätt att ställa skriftliga eller muntliga frågor samt att parlamentet ges undersökningsrätt i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

BL.

Trots den europeiska gemensamma tillsynsmekanismens oberoende av politiskt och industrins inflytande måste den inför Europaparlamentet regelbundet och vid behov förklara, motivera och svara för sina åtgärder och beslut avseende europeisk tillsyn, med tanke på den inverkan som tillsynsåtgärderna kan ha på offentliga finanser, banker, anställda och kunder. Faktisk demokratisk ansvarighet förutsätter bl.a. att Europaparlamentets godkännande krävs för tillsättning av ordföranden för den gemensamma tillsynsmekanismen, som väljs genom en öppen urvalsprocess, att det krävs att ordföranden ska rapportera till och blir utfrågad av parlamentet, att parlamentet ges rätt att ställa skriftliga eller muntliga frågor samt att parlamentet ges undersökningsrätt i enlighet med EUF-fördraget.

| BM. | ESM ska i framtiden under vissa förhållanden direkt kunna finansiera banker med problem. Att få den gemensamma tillsynsmekanismen färdig för användning är därför den viktigaste uppgiften i genomförandet av bankunionen. |
| --- | --- |

BM.

ESM ska i framtiden under vissa förhållanden direkt kunna finansiera banker med problem. Att få den gemensamma tillsynsmekanismen färdig för användning är därför den viktigaste uppgiften i genomförandet av bankunionen.

| BN. | Den gemensamma uppsättning regler (den gemensamma regelboken) som håller på att utvecklas av EBA bör säkerställa att harmoniserade regler tillämpas enhetligt inom unionen. Denna gemensamma regelbok om banktillsyn och mer allmänt harmoniserade och förbättrade tillsynsregler är nödvändig för att den gemensamma tillsynsmekanismen ska bli effektiv, eftersom den europeiska tillsynsmyndigheten inte kan arbeta med olika nationella tillsynsregler. |
| --- | --- |

BN.

Den gemensamma uppsättning regler (den gemensamma regelboken) som håller på att utvecklas av EBA bör säkerställa att harmoniserade regler tillämpas enhetligt inom unionen. Denna gemensamma regelbok om banktillsyn och mer allmänt harmoniserade och förbättrade tillsynsregler är nödvändig för att den gemensamma tillsynsmekanismen ska bli effektiv, eftersom den europeiska tillsynsmyndigheten inte kan arbeta med olika nationella tillsynsregler.

| BO. | Efter inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen bör omröstningsreglerna inom EBA noga anpassas för att främja ett konstruktivt samarbete mellan medlemsstater i respektive utanför euroområdet, samt garantera att samtliga medlemsstaters intressen till fullo beaktas. |
| --- | --- |

BO.

Efter inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen bör omröstningsreglerna inom EBA noga anpassas för att främja ett konstruktivt samarbete mellan medlemsstater i respektive utanför euroområdet, samt garantera att samtliga medlemsstaters intressen till fullo beaktas.

| BP. | De pågående lagstiftningsförfarandena avseende den gemensamma tillsynsmekanismen bör avslutas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

BP.

De pågående lagstiftningsförfarandena avseende den gemensamma tillsynsmekanismen bör avslutas utan dröjsmål.

| BQ. | För att den nya finansiella strukturen ska kunna realiseras är det nödvändigt att omgående komma ur blockeringen av förhandlingarna om insättningsgarantisystem och direktivet om system för ersättning till investerare, eftersom förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet har legat nere trots deras avgörande betydelse för att säkra gemensamma mekanismer för bankavveckling och garantier för kunders insättningar. |
| --- | --- |

BQ.

För att den nya finansiella strukturen ska kunna realiseras är det nödvändigt att omgående komma ur blockeringen av förhandlingarna om insättningsgarantisystem och direktivet om system för ersättning till investerare, eftersom förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet har legat nere trots deras avgörande betydelse för att säkra gemensamma mekanismer för bankavveckling och garantier för kunders insättningar.

| BR. | Ett gemensamt europeiskt insättningsgarantisystem kräver gemensamma höga krav på alla insättningsgarantisystem i unionen för att uppnå samma skydd, så att man uppnår samma heltäckande skydd och samma stabilitet hos insättningsgarantisystemen, och kan garantera lika konkurrensvillkor. Endast härigenom skapas förutsättningar för den flexibilitet som krävs för att ge utrymme för särskilda nationella förhållanden inom finanssektorn. |
| --- | --- |

BR.

Ett gemensamt europeiskt insättningsgarantisystem kräver gemensamma höga krav på alla insättningsgarantisystem i unionen för att uppnå samma skydd, så att man uppnår samma heltäckande skydd och samma stabilitet hos insättningsgarantisystemen, och kan garantera lika konkurrensvillkor. Endast härigenom skapas förutsättningar för den flexibilitet som krävs för att ge utrymme för särskilda nationella förhållanden inom finanssektorn.

| BS. | En gemensam europeisk insättningsgarantifond med fungerande insättningsgarantier som stöds av adekvat finansiering och därmed ökar systemets trovärdighet och insättarnas förtroende kan vara den slutliga målsättningen, när väl ett effektivt avvecklingssystem och en effektiv gemensam tillsynsmekanism fungerar. |
| --- | --- |

BS.

En gemensam europeisk insättningsgarantifond med fungerande insättningsgarantier som stöds av adekvat finansiering och därmed ökar systemets trovärdighet och insättarnas förtroende kan vara den slutliga målsättningen, när väl ett effektivt avvecklingssystem och en effektiv gemensam tillsynsmekanism fungerar.

| BT. | Förhandsplanering, snabba åtgärder, tidiga ingripanden, tillbörlig aktsamhet, tillgång till kvalitativ information samt trovärdighet är grundläggande för att hantera bankkriser. |
| --- | --- |

BT.

Förhandsplanering, snabba åtgärder, tidiga ingripanden, tillbörlig aktsamhet, tillgång till kvalitativ information samt trovärdighet är grundläggande för att hantera bankkriser.

| BU. | Ett gemensamt europeiskt återhämtnings- och avvecklingssystem bör inrättas, helst samtidigt som den gemensamma tillsynsmekanismen träder i kraft, i syfte att återupprätta den ekonomiska bärkraften hos banker med problem och avveckla olönsamma finansinstitut. |
| --- | --- |

BU.

Ett gemensamt europeiskt återhämtnings- och avvecklingssystem bör inrättas, helst samtidigt som den gemensamma tillsynsmekanismen träder i kraft, i syfte att återupprätta den ekonomiska bärkraften hos banker med problem och avveckla olönsamma finansinstitut.

| BV. | På kort sikt bör antagandet av de nuvarande förslagen från kommissionen beträffande krishanteringsregler för banker i kris ha absolut prioritet. |
| --- | --- |

BV.

På kort sikt bör antagandet av de nuvarande förslagen från kommissionen beträffande krishanteringsregler för banker i kris ha absolut prioritet.

| BW. | Det övergripande syftet med ett effektivt avvecklingssystem och gemensamma rekonstruktionsregler är att minimera den potentiella användningen av skattemedel för att rekonstruera och avveckla bankinstitut. |
| --- | --- |

BW.

Det övergripande syftet med ett effektivt avvecklingssystem och gemensamma rekonstruktionsregler är att minimera den potentiella användningen av skattemedel för att rekonstruera och avveckla bankinstitut.

| BX. | För att skydda privata besparingar är det nödvändigt att europeiska fonder för insättningsgaranti, samt för rekonstruktion och avveckling, är funktionsmässigt åtskilda men samtidigt effektivt utformade. |
| --- | --- |

BX.

För att skydda privata besparingar är det nödvändigt att europeiska fonder för insättningsgaranti, samt för rekonstruktion och avveckling, är funktionsmässigt åtskilda men samtidigt effektivt utformade.

| BY. | Avvecklings- och insättningsgarantimekanismer bör ha en stark finansiell struktur, i första hand inrättad på förhand och grundad på bidrag från finansindustrin, varvid ett enskilt finansinstituts bidrag bör återspegla den risk som det institutet utgör, och där offentliga europeiska medel endast tjänar som en sista bromsåtgärd, reducerad till ett minimum. |
| --- | --- |

BY.

Avvecklings- och insättningsgarantimekanismer bör ha en stark finansiell struktur, i första hand inrättad på förhand och grundad på bidrag från finansindustrin, varvid ett enskilt finansinstituts bidrag bör återspegla den risk som det institutet utgör, och där offentliga europeiska medel endast tjänar som en sista bromsåtgärd, reducerad till ett minimum.

Finanspolitisk union

| BZ. | Den ovannämnda rapporten ”Towards a Genuine Economic and Monetary Union” var ett viktigt steg framåt eftersom man i den konstaterade att ”för att EMU ska fungera friktionsfritt krävs inte bara att de åtgärder som man redan har kommit överens om inom ramen för en förstärkt ekonomisk styrning (särskilt stabilitets- och tillväxtpakten och avtalet om stabilitet, samordning och styrning) genomförs snabbt och kraftfullt, utan även att man tar ett kvalitativt steg mot en finansunion”. |
| --- | --- |

BZ.

Den ovannämnda rapporten ”Towards a Genuine Economic and Monetary Union” var ett viktigt steg framåt eftersom man i den konstaterade att ”för att EMU ska fungera friktionsfritt krävs inte bara att de åtgärder som man redan har kommit överens om inom ramen för en förstärkt ekonomisk styrning (särskilt stabilitets- och tillväxtpakten och avtalet om stabilitet, samordning och styrning) genomförs snabbt och kraftfullt, utan även att man tar ett kvalitativt steg mot en finansunion”.

| CA. | Sunda offentliga finanser, balanserade budgetar över konjunkturcykeln, utsikter till hållbar tillväxt på medellång sikt, liksom tillräckliga offentliga investeringar är grundläggande krav för långsiktig ekonomisk och finansiell stabilitet, för välfärdsstaten och för att kunna betala kostnaden för den förväntade demografiska utvecklingen. |
| --- | --- |

CA.

Sunda offentliga finanser, balanserade budgetar över konjunkturcykeln, utsikter till hållbar tillväxt på medellång sikt, liksom tillräckliga offentliga investeringar är grundläggande krav för långsiktig ekonomisk och finansiell stabilitet, för välfärdsstaten och för att kunna betala kostnaden för den förväntade demografiska utvecklingen.

| CB. | En smidigt fungerande ekonomisk och monetär union kräver ett fullständigt och snabbt genomförande av de åtgärder som redan fastställts genom den förstärkta ramen för ekonomisk styrning, såsom den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och den europeiska planeringsterminen kompletterad av tillväxtfrämjande åtgärder. Senast fem år efter att avtalet om stabilitet, samordning och styrning (TSCG) har trätt i kraft bör man, på basis av en utvärdering av erfarenheterna av genomförandet av detta fördrag och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget, vidta de åtgärder som krävs för att inlemma det centrala innehållet i TSCG i unionens rättsliga ram. |
| --- | --- |

CB.

En smidigt fungerande ekonomisk och monetär union kräver ett fullständigt och snabbt genomförande av de åtgärder som redan fastställts genom den förstärkta ramen för ekonomisk styrning, såsom den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och den europeiska planeringsterminen kompletterad av tillväxtfrämjande åtgärder. Senast fem år efter att avtalet om stabilitet, samordning och styrning (TSCG) har trätt i kraft bör man, på basis av en utvärdering av erfarenheterna av genomförandet av detta fördrag och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget, vidta de åtgärder som krävs för att inlemma det centrala innehållet i TSCG i unionens rättsliga ram.

| CC. | Enligt tillväxt- och sysselsättningspakten är det nödvändigt med en differentierad och tillväxtfrämjande budgetkonsolidering och särskild uppmärksamhet måste ägnas åt satsningar på framtidsområden. Kommissionen bör presentera förslag om hur man inom unionens och medlemsstaternas finanspolitiska ramar ska välja ut de investeringar som ska prioriteras. |
| --- | --- |

CC.

Enligt tillväxt- och sysselsättningspakten är det nödvändigt med en differentierad och tillväxtfrämjande budgetkonsolidering och särskild uppmärksamhet måste ägnas åt satsningar på framtidsområden. Kommissionen bör presentera förslag om hur man inom unionens och medlemsstaternas finanspolitiska ramar ska välja ut de investeringar som ska prioriteras.

| CD. | Krisen har tydligt visat att det behövs en kvalitativ utveckling mot en stabilare och mer demokratisk finanspolitisk union med ökade egna medel för unionen och effektivare mekanismer för att korrigera en ohållbar finanspolitisk utveckling, hantera skuldnivåer och fastställa de övre gränserna för medlemsstaternas budgetbalans. |
| --- | --- |

CD.

Krisen har tydligt visat att det behövs en kvalitativ utveckling mot en stabilare och mer demokratisk finanspolitisk union med ökade egna medel för unionen och effektivare mekanismer för att korrigera en ohållbar finanspolitisk utveckling, hantera skuldnivåer och fastställa de övre gränserna för medlemsstaternas budgetbalans.

| CE. | En verklig ekonomisk och monetär union måste stödjas och accepteras av EU-medborgarna och man måste därför se till att politiska beslutsfattare, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer deltar på alla politiska nivåer. |
| --- | --- |

CE.

En verklig ekonomisk och monetär union måste stödjas och accepteras av EU-medborgarna och man måste därför se till att politiska beslutsfattare, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer deltar på alla politiska nivåer.

| CF. | Kompletterande mekanismer för att se till att alla medlemsstater uppfyller åtagandena i sina individuella budgetförfaranden bör förstärka, inte försvaga, den nuvarande ekonomiska styrningen. Den oberoende rollen för kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor behöver förstärkas och åtföljas av starka mekanismer för ansvarighet gentemot både Europaparlamentet och rådet. Ett europeiskt finansdepartement bör inrättas, styrt av en europeisk finansminister som är personligen ansvarig inför Europaparlamentet. |
| --- | --- |

CF.

Kompletterande mekanismer för att se till att alla medlemsstater uppfyller åtagandena i sina individuella budgetförfaranden bör förstärka, inte försvaga, den nuvarande ekonomiska styrningen. Den oberoende rollen för kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor behöver förstärkas och åtföljas av starka mekanismer för ansvarighet gentemot både Europaparlamentet och rådet. Ett europeiskt finansdepartement bör inrättas, styrt av en europeisk finansminister som är personligen ansvarig inför Europaparlamentet.

| CG. | Flexibilitetsklausulen (artikel 352 i EUF-fördraget) kan användas i syfte att inrätta ett europeiskt finansdepartement styrt av en europeisk finansminister, vilket är ett centralt inslag i en verklig ekonomisk och monetär union. |
| --- | --- |

CG.

Flexibilitetsklausulen (artikel 352 i EUF-fördraget) kan användas i syfte att inrätta ett europeiskt finansdepartement styrt av en europeisk finansminister, vilket är ett centralt inslag i en verklig ekonomisk och monetär union.

| CH. | I artikel 136 i EUF-fördraget ges möjlighet att, i enlighet med det relevanta lagstiftningsförfarandet bland de förfaranden som avses i artiklarna 121 och 126 i EUF-fördraget, anta särskilda åtgärder för att förbättra samordningen och övervakningen av budgetdisciplinen i de medlemsstater som har euron som valuta. En sådan lagstiftning kan föreskriva att kommissionen ska ges befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten. Enligt EUF-fördraget har Europaparlamentet eller rådet möjlighet att återkalla delegeringen till kommissionen. |
| --- | --- |

CH.

I artikel 136 i EUF-fördraget ges möjlighet att, i enlighet med det relevanta lagstiftningsförfarandet bland de förfaranden som avses i artiklarna 121 och 126 i EUF-fördraget, anta särskilda åtgärder för att förbättra samordningen och övervakningen av budgetdisciplinen i de medlemsstater som har euron som valuta. En sådan lagstiftning kan föreskriva att kommissionen ska ges befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten. Enligt EUF-fördraget har Europaparlamentet eller rådet möjlighet att återkalla delegeringen till kommissionen.

| CI. | Den allmänna regeln i unionens rättsordning är att Europeiska unionens domstol har befogenhet att kontrollera att EU-rätten iakttas vid tolkningen och tillämpningen av fördragen, såvida detta inte uttryckligen har undantagits. |
| --- | --- |

CI.

Den allmänna regeln i unionens rättsordning är att Europeiska unionens domstol har befogenhet att kontrollera att EU-rätten iakttas vid tolkningen och tillämpningen av fördragen, såvida detta inte uttryckligen har undantagits.

| CJ. | Trepartsförhandlingarna om de så kallade förordningarna om paketen med två lagförslag bör snart ge konkreta politiska resultat. |
| --- | --- |

CJ.

Trepartsförhandlingarna om de så kallade förordningarna om paketen med två lagförslag bör snart ge konkreta politiska resultat.

| CK. | Stabilitets- och tillväxtpakten är till sin utformning ett instrument för cyklisk stabilisering som, genom att tillåta att medlemsstaterna har ett underskott på högst 3 %, gör det möjligt att bekämpa och absorbera ekonomiska chocker i berörda medlemsstater. Denna kontracykliska politik kan bara fungera om medlemsstaterna bygger upp budgetöverskott när tiderna är goda. De finansiella stödmekanismerna, som exempelvis den europeiska stabilitetsmekanismen, ska vara en sista utväg. |
| --- | --- |

CK.

Stabilitets- och tillväxtpakten är till sin utformning ett instrument för cyklisk stabilisering som, genom att tillåta att medlemsstaterna har ett underskott på högst 3 %, gör det möjligt att bekämpa och absorbera ekonomiska chocker i berörda medlemsstater. Denna kontracykliska politik kan bara fungera om medlemsstaterna bygger upp budgetöverskott när tiderna är goda. De finansiella stödmekanismerna, som exempelvis den europeiska stabilitetsmekanismen, ska vara en sista utväg.

| CL. | De medlemsstater som är parter till TSCG i EMU måste till kommissionen och rådet rapportera sin planerade utgivning av instrument för offentliga lån och möjliggöra en tidig samordning av utgivning av skuldinstrument på unionsnivå. |
| --- | --- |

CL.

De medlemsstater som är parter till TSCG i EMU måste till kommissionen och rådet rapportera sin planerade utgivning av instrument för offentliga lån och möjliggöra en tidig samordning av utgivning av skuldinstrument på unionsnivå.

| CM. | Enligt de gällande fördragen kan de medlemsstater som har euron som valuta finansiera en ökad unionsbudget inom ramen för förfarandet för egna medel genom att införa särskilda skatter eller avgifter i enlighet med ett förfarande för förstärkt samarbete. Detta bör ske så att man särskilt prioriterar kopplingen till den redan befintliga ramen för unionens budget samtidigt som unionsbudgetens traditionella uppgift inte får undergrävas. En sådan ökad budgetkapacitet bör stödja tillväxt och social sammanhållning genom att åtgärda obalanser, strukturella skillnader och finansiella nödlägen som är direkt kopplade till den monetära unionen. |
| --- | --- |

CM.

Enligt de gällande fördragen kan de medlemsstater som har euron som valuta finansiera en ökad unionsbudget inom ramen för förfarandet för egna medel genom att införa särskilda skatter eller avgifter i enlighet med ett förfarande för förstärkt samarbete. Detta bör ske så att man särskilt prioriterar kopplingen till den redan befintliga ramen för unionens budget samtidigt som unionsbudgetens traditionella uppgift inte får undergrävas. En sådan ökad budgetkapacitet bör stödja tillväxt och social sammanhållning genom att åtgärda obalanser, strukturella skillnader och finansiella nödlägen som är direkt kopplade till den monetära unionen.

| CN. | Gemensam utgivning av skuldinstrument kan på längre sikt och när en del stränga villkor är uppfyllda vara ett sätt att komplettera EMU. Gemensam utgivning av skuldinstrument med gemensamt och solidariskt ansvar inom euroområdet kan kräva att fördragen måste ändras. |
| --- | --- |

CN.

Gemensam utgivning av skuldinstrument kan på längre sikt och när en del stränga villkor är uppfyllda vara ett sätt att komplettera EMU. Gemensam utgivning av skuldinstrument med gemensamt och solidariskt ansvar inom euroområdet kan kräva att fördragen måste ändras.

| CO. | Eftersom en gemensam utgivning av skuldinstrument kräver en hållbar finanspolitisk ram håller en sådan på att införas, vilken ska syfta till såväl förbättrad ekonomisk styrning, finanspolitisk disciplin och efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten samt fungera som kontrollinstrument för att förhindra risken för överdrivet risktagande. |
| --- | --- |

CO.

Eftersom en gemensam utgivning av skuldinstrument kräver en hållbar finanspolitisk ram håller en sådan på att införas, vilken ska syfta till såväl förbättrad ekonomisk styrning, finanspolitisk disciplin och efterlevnad av stabilitets- och tillväxtpakten samt fungera som kontrollinstrument för att förhindra risken för överdrivet risktagande.

| CP. | En starkare och bättre integrerad finanspolitisk union bör innehålla en gradvis överföring till en inlösenfond. |
| --- | --- |

CP.

En starkare och bättre integrerad finanspolitisk union bör innehålla en gradvis överföring till en inlösenfond.

| CQ. | Om instrument för gemensam utgivning av skuldinstrument införs på ett sätt som inte är trovärdigt kan det få okontrollerbara konsekvenser och leda till att förtroendet för euroområdets förmåga att agera beslutsamt på sikt urholkas. |
| --- | --- |

CQ.

Om instrument för gemensam utgivning av skuldinstrument införs på ett sätt som inte är trovärdigt kan det få okontrollerbara konsekvenser och leda till att förtroendet för euroområdets förmåga att agera beslutsamt på sikt urholkas.

| CR. | Skuldkrisen har uppmuntrat unionen och särskilt euroområdet att inrätta nya finansiella solidaritetsinstrument i Europa: Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och andra projekt som är relaterade till färdplanen för en verklig ekonomisk och monetär union. De finansiella effekterna av dessa instrument är mycket större när det gäller de berörda beloppen än unionens budget, och den innovativa idén med en central budget för euroområdet, som ska finansieras av medlemmarna i euroområdet, har nu föreslagits som den ultimata garantin för denna nya finansiella solidaritet. |
| --- | --- |

CR.

Skuldkrisen har uppmuntrat unionen och särskilt euroområdet att inrätta nya finansiella solidaritetsinstrument i Europa: Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF), Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och andra projekt som är relaterade till färdplanen för en verklig ekonomisk och monetär union. De finansiella effekterna av dessa instrument är mycket större när det gäller de berörda beloppen än unionens budget, och den innovativa idén med en central budget för euroområdet, som ska finansieras av medlemmarna i euroområdet, har nu föreslagits som den ultimata garantin för denna nya finansiella solidaritet.

| CS. | Utökningen av antalet solidaritetsinstrument gör det svårt att bedöma varje medlemsstats faktiska bidrag till den europeiska solidariteten, vilket i hög grad överskrider medlemsstaternas respektive finansiella bidrag till unionens budget. Instrumentens stora skillnader när det gäller rättsliga grunder, interventionssätt och de berörda medlemsstaterna riskerar dessutom att göra hela arrangemanget svårt att styra för de europeiska ledarna, svårt att förstå för de europeiska medborgarna generellt sett och omöjligt att underställa någon form av parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

CS.

Utökningen av antalet solidaritetsinstrument gör det svårt att bedöma varje medlemsstats faktiska bidrag till den europeiska solidariteten, vilket i hög grad överskrider medlemsstaternas respektive finansiella bidrag till unionens budget. Instrumentens stora skillnader när det gäller rättsliga grunder, interventionssätt och de berörda medlemsstaterna riskerar dessutom att göra hela arrangemanget svårt att styra för de europeiska ledarna, svårt att förstå för de europeiska medborgarna generellt sett och omöjligt att underställa någon form av parlamentarisk kontroll.

| CT. | Den europeiska stabilitetsmekanismen skulle kunna integreras i EU:s rättsliga ram genom flexibilitetsklausulen (artikel 352 i EUF fördraget) tillsammans med den reviderade artikel 136 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

CT.

Den europeiska stabilitetsmekanismen skulle kunna integreras i EU:s rättsliga ram genom flexibilitetsklausulen (artikel 352 i EUF fördraget) tillsammans med den reviderade artikel 136 i EUF-fördraget.

| CU. | Enligt de gällande fördragen kan rådet på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet (artikel 125.2 i EUF-fördraget) närmare fastställa definitioner för tillämpningen av principen om att inte överta medlemsstaters skulder. |
| --- | --- |

CU.

Enligt de gällande fördragen kan rådet på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet (artikel 125.2 i EUF-fördraget) närmare fastställa definitioner för tillämpningen av principen om att inte överta medlemsstaters skulder.

| CV. | Höga standarder för demokratisk ansvarsskyldighet på unionsnivå bör tillämpas på trojkan. |
| --- | --- |

CV.

Höga standarder för demokratisk ansvarsskyldighet på unionsnivå bör tillämpas på trojkan.

| CW. | Kommissionens agerande när det gäller en finanspolitisk och ekonomisk union bör utgå från en lämplig social dialog och fullt ut respektera arbetsmarknadsparternas oberoende. |
| --- | --- |

CW.

Kommissionens agerande när det gäller en finanspolitisk och ekonomisk union bör utgå från en lämplig social dialog och fullt ut respektera arbetsmarknadsparternas oberoende.

| CX. | Europeiska statistiksystemets oberoende måste skyddas på både nationell nivå och unionsnivå för att upprätthålla den europeiska statistikens trovärdighet i dess viktiga roll som stöd till en fullständig finanspolitisk union (genom krav på hög standard och ett systemgemensamt sätt att utveckla, framställa och verifiera tillförlitligheten i den offentliga sektorns finansiella statistik). |
| --- | --- |

CX.

Europeiska statistiksystemets oberoende måste skyddas på både nationell nivå och unionsnivå för att upprätthålla den europeiska statistikens trovärdighet i dess viktiga roll som stöd till en fullständig finanspolitisk union (genom krav på hög standard och ett systemgemensamt sätt att utveckla, framställa och verifiera tillförlitligheten i den offentliga sektorns finansiella statistik).

| CY. | Offentliga redovisningsstandarder bör gälla i alla medlemsstater på ett standardiserat sätt och bör vara underkastade interna och externa granskningsförfaranden, som ett viktigt komplement till kommissionens vidare befogenheter och revisionsrättens mer omfattande samordnarroll samt de nationella revisionsmyndigheternas verifiering av kvaliteten på de nationella källor som används för att beräkna skulder och underskott. |
| --- | --- |

CY.

Offentliga redovisningsstandarder bör gälla i alla medlemsstater på ett standardiserat sätt och bör vara underkastade interna och externa granskningsförfaranden, som ett viktigt komplement till kommissionens vidare befogenheter och revisionsrättens mer omfattande samordnarroll samt de nationella revisionsmyndigheternas verifiering av kvaliteten på de nationella källor som används för att beräkna skulder och underskott.

Ekonomisk union

| CZ. | Stor tonvikt har hittills legat på den monetära sidan av EMU, men det finns även ett akut behov av att skapa en verklig ekonomisk union, där Europa 2020-strategin bör utgöra den bindande ramen för utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

CZ.

Stor tonvikt har hittills legat på den monetära sidan av EMU, men det finns även ett akut behov av att skapa en verklig ekonomisk union, där Europa 2020-strategin bör utgöra den bindande ramen för utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken.

| DA. | Euro plus-pakten, Europa 2020-strategin och tillväxt- och sysselsättningspakten bör integreras i unionsrätten och bereda väg för införandet av en konvergenskod för medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

DA.

Euro plus-pakten, Europa 2020-strategin och tillväxt- och sysselsättningspakten bör integreras i unionsrätten och bereda väg för införandet av en konvergenskod för medlemsstaternas ekonomier.

| DB. | Den europeiska planeringsterminen utgör, såsom den beskrivs i stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, en lämplig ram för samordningen av den ekonomiska politiken och de budgetrelaterade val som görs på nationell nivå i linje med de landsspecifika rekommendationer som rådet antagit. |
| --- | --- |

DB.

Den europeiska planeringsterminen utgör, såsom den beskrivs i stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del, en lämplig ram för samordningen av den ekonomiska politiken och de budgetrelaterade val som görs på nationell nivå i linje med de landsspecifika rekommendationer som rådet antagit.

| DC. | I artikel 9 i EUF-fördraget krävs främjande av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildnings- och hälsoskyddsnivå. |
| --- | --- |

DC.

I artikel 9 i EUF-fördraget krävs främjande av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildnings- och hälsoskyddsnivå.

| DD. | Budgetkonsolidering, minskning av alltför stora makroekonomiska obalanser, strukturella reformer och investeringar krävs för att övervinna krisen och säkerställa kvalitativ och hållbar tillväxt och sysselsättning i ett kunskapsdrivet samhälle, vilket återspeglar de faktiska villkoren för ett EMU-medlemskap i en social marknadsekonomi. Strukturella reformer bär frukt endast på lång sikt. |
| --- | --- |

DD.

Budgetkonsolidering, minskning av alltför stora makroekonomiska obalanser, strukturella reformer och investeringar krävs för att övervinna krisen och säkerställa kvalitativ och hållbar tillväxt och sysselsättning i ett kunskapsdrivet samhälle, vilket återspeglar de faktiska villkoren för ett EMU-medlemskap i en social marknadsekonomi. Strukturella reformer bär frukt endast på lång sikt.

| DE. | Tillväxt- och sysselsättningspakten, som antogs vid Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, kan ge ett viktigt bidrag till tillväxten och sysselsättningen samt när det gäller att öka EU:s konkurrensförmåga. Unionen och dess medlemsstater måste ta sitt ansvar och snabbt vidta åtgärder för att fullborda den inre marknaden och frigöra dess potential. Den nya inriktningen genom tillväxtpakten är välkommen, även om mobiliseringen av finansiella medel för tillväxtfrämjande åtgärder från strukturfonderna endast är en omfördelning av befintliga medel, vilket följaktligen inte ger ytterligare finansiella resurser. |
| --- | --- |

DE.

Tillväxt- och sysselsättningspakten, som antogs vid Europeiska rådets möte den 28–29 juni 2012, kan ge ett viktigt bidrag till tillväxten och sysselsättningen samt när det gäller att öka EU:s konkurrensförmåga. Unionen och dess medlemsstater måste ta sitt ansvar och snabbt vidta åtgärder för att fullborda den inre marknaden och frigöra dess potential. Den nya inriktningen genom tillväxtpakten är välkommen, även om mobiliseringen av finansiella medel för tillväxtfrämjande åtgärder från strukturfonderna endast är en omfördelning av befintliga medel, vilket följaktligen inte ger ytterligare finansiella resurser.

| DF. | Medlemsstaterna måste omgående genomföra de överenskomna reformerna genom sina nationella reformprogram, och de nationella parlamenten måste i rätt tid göra välgrundade granskningar av sina regeringars ageranden i detta hänseende. |
| --- | --- |

DF.

Medlemsstaterna måste omgående genomföra de överenskomna reformerna genom sina nationella reformprogram, och de nationella parlamenten måste i rätt tid göra välgrundade granskningar av sina regeringars ageranden i detta hänseende.

| DG. | Den inre marknaden kan inte utveckla sin fulla potential på grund av de hinder som fortfarande finns i vissa medlemsstater. För att EU-ekonomins hela tillväxtpotential ska kunna utnyttjas är det nödvändigt att fullborda den inre marknaden, särskilt när det gäller tjänster, energi, telekommunikation, standardisering, förenkling av reglerna för offentlig upphandling, nätverksindustrier, e-handel och upphovsrättsordning. |
| --- | --- |

DG.

Den inre marknaden kan inte utveckla sin fulla potential på grund av de hinder som fortfarande finns i vissa medlemsstater. För att EU-ekonomins hela tillväxtpotential ska kunna utnyttjas är det nödvändigt att fullborda den inre marknaden, särskilt när det gäller tjänster, energi, telekommunikation, standardisering, förenkling av reglerna för offentlig upphandling, nätverksindustrier, e-handel och upphovsrättsordning.

| DH. | En fördjupad ekonomisk och finanspolitisk integration undergrävs utan större samordning på skatteområdet. Eftersom enhällighetsregeln på skatteområdet hindrar utvecklingen på detta område bör instrumentet med förstärkt samarbete användas oftare, med hänvisning till Europaparlamentets ståndpunkt om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och skatten på finansiella transaktioner. På skatteområdet krävs helt klart konvergens mellan skattesystemens struktur och skattebasen i medlemsstaterna. Skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna strider uppenbart mot den inre marknadens logik och måste åtgärdas, |
| --- | --- |

DH.

En fördjupad ekonomisk och finanspolitisk integration undergrävs utan större samordning på skatteområdet. Eftersom enhällighetsregeln på skatteområdet hindrar utvecklingen på detta område bör instrumentet med förstärkt samarbete användas oftare, med hänvisning till Europaparlamentets ståndpunkt om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och skatten på finansiella transaktioner. På skatteområdet krävs helt klart konvergens mellan skattesystemens struktur och skattebasen i medlemsstaterna. Skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna strider uppenbart mot den inre marknadens logik och måste åtgärdas,

| DI. | Det är viktigt att den ekonomiska återhämtningen åtföljs av en arbetsmarknadspolitik som stimulerar arbetssökning och företagaranda och minskar den strukturella arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, äldre och kvinnor, samtidigt som den skyddar den europeiska sociala modellen och fullt ut respekterar arbetsmarknadsparternas roll och rätten att förhandla om, ingå eller genomdriva kollektivavtal eller vidta kollektiva åtgärder med stöd av nationell lagstiftning och praxis. I denna mening bör integreringen av medlemsstaternas arbetsmarknader främjas för att öka arbetskraftens rörlighet över gränserna. |
| --- | --- |

DI.

Det är viktigt att den ekonomiska återhämtningen åtföljs av en arbetsmarknadspolitik som stimulerar arbetssökning och företagaranda och minskar den strukturella arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, äldre och kvinnor, samtidigt som den skyddar den europeiska sociala modellen och fullt ut respekterar arbetsmarknadsparternas roll och rätten att förhandla om, ingå eller genomdriva kollektivavtal eller vidta kollektiva åtgärder med stöd av nationell lagstiftning och praxis. I denna mening bör integreringen av medlemsstaternas arbetsmarknader främjas för att öka arbetskraftens rörlighet över gränserna.

| DJ. | En bindande samordning på unionsnivå bör användas för vissa viktiga ekonomiska politiska frågor som är särskilt relevanta för tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

DJ.

En bindande samordning på unionsnivå bör användas för vissa viktiga ekonomiska politiska frågor som är särskilt relevanta för tillväxten och sysselsättningen.

| DK. | Hållbara och varaktiga offentliga finanser är inte bara en fråga om en sparsam användning av knappa offentliga resurser, utan också om att tillämpa rättvis beskattning, progressiv skatt, välorganiserad skatteuppbörd, effektivare åtgärder mot alla former av skattebedrägeri och skatteflykt, skattesamarbete och skattesamordning inriktad på att begränsa skadlig skattekonkurrens samt ett välutvecklat skattesystem som främjar företagsutveckling och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

DK.

Hållbara och varaktiga offentliga finanser är inte bara en fråga om en sparsam användning av knappa offentliga resurser, utan också om att tillämpa rättvis beskattning, progressiv skatt, välorganiserad skatteuppbörd, effektivare åtgärder mot alla former av skattebedrägeri och skatteflykt, skattesamarbete och skattesamordning inriktad på att begränsa skadlig skattekonkurrens samt ett välutvecklat skattesystem som främjar företagsutveckling och skapandet av arbetstillfällen.

| DL. | Medlemsstaterna bör hållas ansvariga för genomförandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

DL.

Medlemsstaterna bör hållas ansvariga för genomförandet av Europa 2020-strategin.

| DM. | Europa 2020-strategin måste genomgå en halvtidsöversyn. I denna översyn bör man inte dra sig för att namnge länder och man bör undersöka om målen ska justeras eller anpassas och på vilket sätt man kan öka pressen på medlemsstaterna att uppnå målen. |
| --- | --- |

DM.

Europa 2020-strategin måste genomgå en halvtidsöversyn. I denna översyn bör man inte dra sig för att namnge länder och man bör undersöka om målen ska justeras eller anpassas och på vilket sätt man kan öka pressen på medlemsstaterna att uppnå målen.

| DN. | Tillgången på högkvalitativ europeisk statistik spelar en viktig roll i centrum av den nya ekonomiska styrningen, och den är särskilt avgörande för att man ska kunna stödja ett korrekt genomförande av dess viktigaste processer för övervakning och genomförande, såsom den europeiska planeringsterminen, förfarandet vid alltför stora makroekonomiska obalanser samt Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

DN.

Tillgången på högkvalitativ europeisk statistik spelar en viktig roll i centrum av den nya ekonomiska styrningen, och den är särskilt avgörande för att man ska kunna stödja ett korrekt genomförande av dess viktigaste processer för övervakning och genomförande, såsom den europeiska planeringsterminen, förfarandet vid alltför stora makroekonomiska obalanser samt Europa 2020-strategin.

| DO. | Man måste göra nya ansträngningar för att modernisera den europeiska statistikens framställningsmetoder, så att man kan garantera statistikens höga standard, kostnadseffektivitet och riktiga resursanvändning samt underlätta adekvat spridning till myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare, och underlätta deras tillgång till statistiken. |
| --- | --- |

DO.

Man måste göra nya ansträngningar för att modernisera den europeiska statistikens framställningsmetoder, så att man kan garantera statistikens höga standard, kostnadseffektivitet och riktiga resursanvändning samt underlätta adekvat spridning till myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare, och underlätta deras tillgång till statistiken.

Från demokratisk legitimitet och ansvarighet till politisk union

| DP. | Europeiska unionens legitimitet bygger på dess demokratiska värderingar, dess målsättningar samt dess befogenheter, instrument och institutioner. |
| --- | --- |

DP.

Europeiska unionens legitimitet bygger på dess demokratiska värderingar, dess målsättningar samt dess befogenheter, instrument och institutioner.

| DQ. | Denna legitimitet härleds från en dubbel medborgarrepresentation, en där medborgarna företräds av Europaparlamentet och en där medlemsstaterna företräds av rådet. |
| --- | --- |

DQ.

Denna legitimitet härleds från en dubbel medborgarrepresentation, en där medborgarna företräds av Europaparlamentet och en där medlemsstaterna företräds av rådet.

| DR. | På grund av den aktuella krisen och det sätt på vilket beslut har fattats om vissa krisbekämpande åtgärder har debatten utvidgats om behovet av att öka de demokratiska aspekterna av beslutsfattandet inom EMU. |
| --- | --- |

DR.

På grund av den aktuella krisen och det sätt på vilket beslut har fattats om vissa krisbekämpande åtgärder har debatten utvidgats om behovet av att öka de demokratiska aspekterna av beslutsfattandet inom EMU.

| DS. | De politiska ledarna och representanterna för institutionerna, byråerna och andra unionsorgan bör vara politiskt ansvariga inför Europaparlamentet. Regelbunden rapportering och årliga presentationer av deras verksamhet och prognoser bör äga rum inför Europaparlamentets behöriga utskott. |
| --- | --- |

DS.

De politiska ledarna och representanterna för institutionerna, byråerna och andra unionsorgan bör vara politiskt ansvariga inför Europaparlamentet. Regelbunden rapportering och årliga presentationer av deras verksamhet och prognoser bör äga rum inför Europaparlamentets behöriga utskott.

| DT. | Europeiska rådet har under de senaste åren försökt finna en väg ut ur krisen, och har utarbetat många förslag som unionen enligt fördragen inte alltid har tydliga befogenheter för. |
| --- | --- |

DT.

Europeiska rådet har under de senaste åren försökt finna en väg ut ur krisen, och har utarbetat många förslag som unionen enligt fördragen inte alltid har tydliga befogenheter för.

| DU. | Man kan beklaga Europeiska rådets beslut att följa den mellanstatliga vägen, och att därmed utesluta Europaparlamentet som en viktig aktör för att finna en väg ut ur krisen, även om detta var nödvändigt i vissa fall. |
| --- | --- |

DU.

Man kan beklaga Europeiska rådets beslut att följa den mellanstatliga vägen, och att därmed utesluta Europaparlamentet som en viktig aktör för att finna en väg ut ur krisen, även om detta var nödvändigt i vissa fall.

| DV. | De förslag som faller inom räckvidden för unionens beslutsbefogenheter bör läggas fram i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och med Europaparlamentets fulla delaktighet. |
| --- | --- |

DV.

De förslag som faller inom räckvidden för unionens beslutsbefogenheter bör läggas fram i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och med Europaparlamentets fulla delaktighet.

| DW. | Kommissionens genomförandebefogenheter i det regelbaserade tillvägagångssättet inom ramen för den ekonomisk styrningen, särskilt som de har fastställts genom den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och den makroekonomiska övervakningsmekanismen, bör i efterhand underkastas demokratisk kontroll av Europaparlamentet, och ansvarighet inför detsamma. |
| --- | --- |

DW.

Kommissionens genomförandebefogenheter i det regelbaserade tillvägagångssättet inom ramen för den ekonomisk styrningen, särskilt som de har fastställts genom den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och den makroekonomiska övervakningsmekanismen, bör i efterhand underkastas demokratisk kontroll av Europaparlamentet, och ansvarighet inför detsamma.

| DX. | De mellanstatliga instrument som har inrättats sedan krisens början i december 2009 bör ges unionskaraktär. |
| --- | --- |

DX.

De mellanstatliga instrument som har inrättats sedan krisens början i december 2009 bör ges unionskaraktär.

| DY. | Det krävs mer demokratisk granskning, deltagande och medbeslutande i förhållande till ekonomisk, monetär och social politik, beskattning, den fleråriga budgetramen och egna resurser. Nuvarande övergångsklausuler bör aktiveras i detta syfte. |
| --- | --- |

DY.

Det krävs mer demokratisk granskning, deltagande och medbeslutande i förhållande till ekonomisk, monetär och social politik, beskattning, den fleråriga budgetramen och egna resurser. Nuvarande övergångsklausuler bör aktiveras i detta syfte.

| DZ. | Det är inte acceptabelt att Europaparlamentets talman inte får närvara under hela Europeiska rådets möten och eurogruppens toppmöten. Man bör omgående finna ett sätt att åtgärda denna brist på demokratisk legitimitet genom en politisk överenskommelse mellan de båda institutionerna. |
| --- | --- |

DZ.

Det är inte acceptabelt att Europaparlamentets talman inte får närvara under hela Europeiska rådets möten och eurogruppens toppmöten. Man bör omgående finna ett sätt att åtgärda denna brist på demokratisk legitimitet genom en politisk överenskommelse mellan de båda institutionerna.

| EA. | Det är angeläget att ta itu med det rådande demokratiska underskottet i EMU och strikt koppla samman alla fortsatta steg mot en bankunion, en finanspolitisk union och en ekonomisk union med ökad demokratisk legitimitet och ansvarighet på unionsnivå. |
| --- | --- |

EA.

Det är angeläget att ta itu med det rådande demokratiska underskottet i EMU och strikt koppla samman alla fortsatta steg mot en bankunion, en finanspolitisk union och en ekonomisk union med ökad demokratisk legitimitet och ansvarighet på unionsnivå.

| EB. | När nya befogenheter överförs till eller införs på unionsnivå eller när nya EU-institutioner inrättas bör en motsvarande legitimitet, demokratisk kontroll av och ansvarighet inför Europaparlamentet garanteras. |
| --- | --- |

EB.

När nya befogenheter överförs till eller införs på unionsnivå eller när nya EU-institutioner inrättas bör en motsvarande legitimitet, demokratisk kontroll av och ansvarighet inför Europaparlamentet garanteras.

| EC. | Inga mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna bör upprätta parallella strukturer till unionens. Alla avtal som upprättar internationella eller övernationella ordningar bör vara föremål för en fullständig demokratisk granskning av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

EC.

Inga mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna bör upprätta parallella strukturer till unionens. Alla avtal som upprättar internationella eller övernationella ordningar bör vara föremål för en fullständig demokratisk granskning av Europaparlamentet.

| ED. | Att med hjälp av ett verkligt europeiskt statistiksystem garantera framställning, verifiering och spridning av högkvalitativ europeisk statistik innebär ett avgörande bidrag till förbättringen av fullständig transparens och verklig offentlig ansvarighet vid utformning, förvaltning, genomförande och genomdrivande av unionens politik på unionsnivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

ED.

Att med hjälp av ett verkligt europeiskt statistiksystem garantera framställning, verifiering och spridning av högkvalitativ europeisk statistik innebär ett avgörande bidrag till förbättringen av fullständig transparens och verklig offentlig ansvarighet vid utformning, förvaltning, genomförande och genomdrivande av unionens politik på unionsnivå och nationell nivå.

| EE. | Samarbetet mellan Europaparlamentet och nationella parlament på grundval av protokoll nr 1 till EU- och EUF-fördraget om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen (protokoll nr 1) bör förstärkas för att förbättra åsiktsutbytet och kvaliteten på den parlamentariska verksamheten inom EMU:s styrning på både unionsnivå och nationell nivå. Ett sådant samarbete bör inte ses som inrättandet av ett nytt blandat parlamentariskt organ, vilket skulle vara både ineffektivt och illegitimt från demokratisk och konstitutionell synpunkt. |
| --- | --- |

EE.

Samarbetet mellan Europaparlamentet och nationella parlament på grundval av protokoll nr 1 till EU- och EUF-fördraget om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen (protokoll nr 1) bör förstärkas för att förbättra åsiktsutbytet och kvaliteten på den parlamentariska verksamheten inom EMU:s styrning på både unionsnivå och nationell nivå. Ett sådant samarbete bör inte ses som inrättandet av ett nytt blandat parlamentariskt organ, vilket skulle vara både ineffektivt och illegitimt från demokratisk och konstitutionell synpunkt.

| 1. | Europaparlamentet anser att styrningen av Ekonomiska och monetära unionen måste inordnas i unionens institutionella ram för att den ska bli effektiv och för man ska kunna överbrygga den rådande politiska klyftan mellan den nationella politiken och EU-politiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att styrningen av Ekonomiska och monetära unionen måste inordnas i unionens institutionella ram för att den ska bli effektiv och för man ska kunna överbrygga den rådande politiska klyftan mellan den nationella politiken och EU-politiken.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar alla institutioner att snabbt gå vidare genom att maximalt utnyttja de möjligheter och den flexibilitet som de gällande fördragen ger och samtidigt förbereda för nödvändiga fördragsändringar i syfte att garantera rättslig säkerhet och demokratisk legitimitet. Parlamentet upprepar att alternativet med ett nytt mellanstatligt avtal bör uteslutas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar alla institutioner att snabbt gå vidare genom att maximalt utnyttja de möjligheter och den flexibilitet som de gällande fördragen ger och samtidigt förbereda för nödvändiga fördragsändringar i syfte att garantera rättslig säkerhet och demokratisk legitimitet. Parlamentet upprepar att alternativet med ett nytt mellanstatligt avtal bör uteslutas.

| 3. | Europaparlamentet understryker att både de åtgärder som föreslås enligt de gällande fördragen och genom framtida fördragsändringar bör innebära att de medlemsstater som inte har antagit euron ges möjlighet att delta och att EU:s integritet garanteras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att både de åtgärder som föreslås enligt de gällande fördragen och genom framtida fördragsändringar bör innebära att de medlemsstater som inte har antagit euron ges möjlighet att delta och att EU:s integritet garanteras.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet, som gav mandat till författarna till ovannämnda rapport ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, att omedelbart utse Europaparlamentets talman som likvärdig medförfattare till detta förslag för att stärka den demokratiska legitimiteten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet, som gav mandat till författarna till ovannämnda rapport ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, att omedelbart utse Europaparlamentets talman som likvärdig medförfattare till detta förslag för att stärka den demokratiska legitimiteten.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att Europaparlamentets talmanskonferens, trots ett hittills endast informellt deltagande, har begärt att parlamentets behöriga utskott ska utvärdera de väsentliga förslagen tillsammans med de tre företrädare (sherpas) som förhandlar med Europeiska rådets ständiga ordförande för Europaparlamentets räkning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att Europaparlamentets talmanskonferens, trots ett hittills endast informellt deltagande, har begärt att parlamentets behöriga utskott ska utvärdera de väsentliga förslagen tillsammans med de tre företrädare (sherpas) som förhandlar med Europeiska rådets ständiga ordförande för Europaparlamentets räkning.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar att man till fullo kommer att utnyttja sin rätt att förelägga rådet förslag till ändringar av fördragen, som sedan ska granskas av ett konvent, för att fullborda utformningen av en verklig ekonomisk och monetär union genom att öka unionens befogenheter, särskilt avseende den ekonomiska politiken, samt förstärka unionens egna resurser och budgetkapacitet, kommissionens roll och demokratiska ansvarsskyldighet samt Europaparlamentets rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet bekräftar att man till fullo kommer att utnyttja sin rätt att förelägga rådet förslag till ändringar av fördragen, som sedan ska granskas av ett konvent, för att fullborda utformningen av en verklig ekonomisk och monetär union genom att öka unionens befogenheter, särskilt avseende den ekonomiska politiken, samt förstärka unionens egna resurser och budgetkapacitet, kommissionens roll och demokratiska ansvarsskyldighet samt Europaparlamentets rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att medverka i arbetet med att förbereda sina regeringars finanspolitiska planer och reformplaner innan de läggs fram för unionen. Parlamentet har för avsikt att föreslå konventet att lägga till denna uttryckliga förpliktelse till de nationella parlamentens uppgifter enligt artikel 12 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att medverka i arbetet med att förbereda sina regeringars finanspolitiska planer och reformplaner innan de läggs fram för unionen. Parlamentet har för avsikt att föreslå konventet att lägga till denna uttryckliga förpliktelse till de nationella parlamentens uppgifter enligt artikel 12 i EUF-fördraget.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförande att utan dröjsmål i samråd med parlamentet i ett ordinarie lagstiftningsförfarande enligt Lissabonfördraget behandla och anta de aktuella initiativ till lagstiftning som blockeras av rådet, i synnerhet sådana som rör CRD IV (kapitalkrav) och de nationella insättningsgarantisystemen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförande att utan dröjsmål i samråd med parlamentet i ett ordinarie lagstiftningsförfarande enligt Lissabonfördraget behandla och anta de aktuella initiativ till lagstiftning som blockeras av rådet, i synnerhet sådana som rör CRD IV (kapitalkrav) och de nationella insättningsgarantisystemen.

| 9. | Europaparlamentet anser att det behövs en betydande förbättring av den demokratiska legitimiteten och ansvarigheten på unionsnivå för EMU:s styrning genom att Europaparlamentet ges en ökad roll. Detta är absolut nödvändigt och en förutsättning för eventuella fortsatta steg mot en bankunion, en finanspolitisk union och en ekonomisk union. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det behövs en betydande förbättring av den demokratiska legitimiteten och ansvarigheten på unionsnivå för EMU:s styrning genom att Europaparlamentet ges en ökad roll. Detta är absolut nödvändigt och en förutsättning för eventuella fortsatta steg mot en bankunion, en finanspolitisk union och en ekonomisk union.

| 10. | Europaparlamentet anser att enligt de gällande fördragen kunde samordningen och övervakningen av budgetdisciplinen i de medlemsstater som har euron som valuta göras bindande och föremål för EU-domstolens kontroll enbart på grundval av artikel 136 i EUF-fördraget tillsammans med artikel 121.6. Från konstitutionell synpunkt bör detta steg dock övervägas endast om det medför en betydande förstärkning av Europaparlamentets roll när det gäller det närmare genomförandet av artikel 121.3 och 121.4 i EUF-fördraget och för att fullborda och genomföra det multilaterala övervakningsförfarandet med delegerade akter på grundval av artikel 290 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner om att främjandet av hög sysselsättning och garantier för ett fullgott socialt skydd enligt fördragen ska beaktas när unionens politik och verksamhet utformas och genomförs, dvs. genom att med utgångspunkt i befintliga strategier införa en ny uppsättning riktlinjer för medlemsstaterna, inbegripet sociala och ekonomiska riktmärken med minimistandarder som ska tillämpas på grundpelarna i deras ekonomier. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att enligt de gällande fördragen kunde samordningen och övervakningen av budgetdisciplinen i de medlemsstater som har euron som valuta göras bindande och föremål för EU-domstolens kontroll enbart på grundval av artikel 136 i EUF-fördraget tillsammans med artikel 121.6. Från konstitutionell synpunkt bör detta steg dock övervägas endast om det medför en betydande förstärkning av Europaparlamentets roll när det gäller det närmare genomförandet av artikel 121.3 och 121.4 i EUF-fördraget och för att fullborda och genomföra det multilaterala övervakningsförfarandet med delegerade akter på grundval av artikel 290 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner om att främjandet av hög sysselsättning och garantier för ett fullgott socialt skydd enligt fördragen ska beaktas när unionens politik och verksamhet utformas och genomförs, dvs. genom att med utgångspunkt i befintliga strategier införa en ny uppsättning riktlinjer för medlemsstaterna, inbegripet sociala och ekonomiska riktmärken med minimistandarder som ska tillämpas på grundpelarna i deras ekonomier.

| 11. | Europaparlamentet anser att en verklig ekonomisk och monetär union inte kan begränsas till ett regelsystem utan kräver ökad budgetkapacitet baserad på särskilda egna resurser (inbegripet en skatt på finansiella transaktioner), som inom ramen för unionsbudgeten bör stödja tillväxt och social sammanhållning genom att åtgärda obalanser, strukturella skillnader och finansiella nödlägen som är direkt kopplade till den monetära unionen, samtidigt som EU-budgetens traditionella uppgift att finansiera gemensam politik inte får undergrävas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en verklig ekonomisk och monetär union inte kan begränsas till ett regelsystem utan kräver ökad budgetkapacitet baserad på särskilda egna resurser (inbegripet en skatt på finansiella transaktioner), som inom ramen för unionsbudgeten bör stödja tillväxt och social sammanhållning genom att åtgärda obalanser, strukturella skillnader och finansiella nödlägen som är direkt kopplade till den monetära unionen, samtidigt som EU-budgetens traditionella uppgift att finansiera gemensam politik inte får undergrävas.

| 12. | Europaparlamentet anser att rådet enligt artikel 136 i EUF-fördraget på rekommendation av kommissionen, och efter omröstning med endast de ledamöter av rådet som företräder medlemsstater som har euron som valuta, kan anta bindande ekonomiska riktlinjer för länderna i euroområdet inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet understryker att en stimulansmekanism skulle stärka den bindande karaktären av samordningen av den ekonomiska politiken. Parlamentet efterlyser ett interinstitutionellt avtal för att involvera Europaparlamentet i arbetet med att utarbeta och godkänna den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att rådet enligt artikel 136 i EUF-fördraget på rekommendation av kommissionen, och efter omröstning med endast de ledamöter av rådet som företräder medlemsstater som har euron som valuta, kan anta bindande ekonomiska riktlinjer för länderna i euroområdet inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet understryker att en stimulansmekanism skulle stärka den bindande karaktären av samordningen av den ekonomiska politiken. Parlamentet efterlyser ett interinstitutionellt avtal för att involvera Europaparlamentet i arbetet med att utarbeta och godkänna den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och sysselsättningen.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin avsikt att intensifiera samarbetet med de nationella parlamenten på grundval av protokoll nr 1. Parlamentet understryker att ett sådant samarbete inte bör ses som inrättandet av ett nytt blandat parlamentariskt organ, vilket skulle vara både ineffektivt och illegitimt ur demokratisk och konstitutionell synvinkel. Parlamentet betonar att Europaparlamentet, som parlamentariskt organ på unionsnivå, har full legitimitet för en förstärkt och demokratisk styrning av EMU. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin avsikt att intensifiera samarbetet med de nationella parlamenten på grundval av protokoll nr 1. Parlamentet understryker att ett sådant samarbete inte bör ses som inrättandet av ett nytt blandat parlamentariskt organ, vilket skulle vara både ineffektivt och illegitimt ur demokratisk och konstitutionell synvinkel. Parlamentet betonar att Europaparlamentet, som parlamentariskt organ på unionsnivå, har full legitimitet för en förstärkt och demokratisk styrning av EMU.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt och efter samråd med alla berörda parter inför Europaparlamentet, såsom medlagstiftare, lägga fram förslag till akter om hur de detaljerade rekommendationerna i bilagan till detta betänkande ska följas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt och efter samråd med alla berörda parter inför Europaparlamentet, såsom medlagstiftare, lägga fram förslag till akter om hur de detaljerade rekommendationerna i bilagan till detta betänkande ska följas.

| 15. | Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna följer subsidiaritetsprincipen och respekterar EU-medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bekräftar att rekommendationerna följer subsidiaritetsprincipen och respekterar EU-medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, utöver de åtgärder som kan och måste vidtas omgående i enlighet med de befintliga fördragen, ange vilken institutionell utveckling som kan visa sig nödvändig för att inrätta en starkare EMU-struktur, som bygger på behovet av en integrerad finansiell ram, en integrerad budgetram och en integrerad ram för den ekonomiska politiken som bygger på en förstärkt roll för parlamentet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, utöver de åtgärder som kan och måste vidtas omgående i enlighet med de befintliga fördragen, ange vilken institutionell utveckling som kan visa sig nödvändig för att inrätta en starkare EMU-struktur, som bygger på behovet av en integrerad finansiell ram, en integrerad budgetram och en integrerad ram för den ekonomiska politiken som bygger på en förstärkt roll för parlamentet.

| 17. | Europaparlamentet anser att det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser bör täckas av lämpliga budgetanslag. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser bör täckas av lämpliga budgetanslag.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och de bifogade detaljerade rekommendationerna till kommissionen, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Eurogruppens ordförande samt medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och de bifogade detaljerade rekommendationerna till kommissionen, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Eurogruppens ordförande samt medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

---

BILAGA

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

1.   En integrerad finansieringsram

Rekommendation 1.1: En gemensam tillsynsmekanism

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

De föreliggande förslagen från kommissionen om en gemensam europeisk tillsynsmekanism bör antas så snart som möjligt för att säkerställa en effektiv tillämpning av tillsynsreglerna, riskkontroll samt krisförebyggande för kreditinstitut inom unionen.

Den rättsliga grunden, förslagets utformning samt dess innehåll bör ge alla medlemsstater möjlighet att delta helt och fullt i den gemensamma tillsynsmekanismen, i en form som garanterar de medlemsstater som inte har euron som valuta fullt deltagande i beslutsprocessen, vilket garanterar ett symmetriskt förhållande mellan överenskomna skyldigheter och inverkan på beslutsfattandet.

Det bör vara obligatoriskt för medlemsstaterna i euroområdet att delta i den europeiska tillsynsmyndigheten.

Förslaget bör vara föremål för en omfattande demokratisk granskning av Europaparlamentet, inom fördragens gränser.

Den rättsliga grunden bör omfatta Europaparlamentet såsom medlagstiftare i de fall då Europaparlamentets roll som medbeslutande organ inte kan utövas genom ett ”övervakningspaket”. Enligt artikel 263 i EUF-fördraget ska Europeiska unionens domstol granska lagenligheten av akter från ECB, förutom rekommendationer och yttranden, som är avsedda att ha rättsverkan i förhållande till tredje man.

Förslaget bör garantera att alla EBA:s arbetsuppgifter enligt förordning (EU) nr 1093/2010 fortsätter att genomföras på unionsnivå och att förslagen ligger i linje med väl fungerande europeiska tillsynsmyndigheter i enlighet med förordning (EU) nr 1093/2010.

Den gemensamma tillsynsmekanismen måste vara ansvarig inför Europaparlamentet och rådet för sina åtgärder och beslut i fråga om europeisk tillsyn, och bör rapportera till Europaparlamentets behöriga utskott. Demokratisk ansvarighet förutsätter bl.a. att Europaparlamentets godkännande krävs för tillsättning av ordföranden för den gemensamma tillsynsmekanismen, som väljs genom en öppen urvalsprocess, att det krävs att ordföranden ska rapportera till och blir utfrågad av Europaparlamentet, att Europaparlamentet ges rätt att ställa skriftliga eller muntliga frågor samt att Europaparlamentet ges undersökningsrätt i enlighet med EUF-fördraget.

Den europeiska gemensamma tillsynsmekanismen bör vara fristående i förhållande till nationella politiska intressen, och ska genom mandat från unionen och lämplig styrning se till att unionens intressen ges företräde framför nationella intressen.

Beslutsprocesserna inom den gemensamma tillsynsmekanismen bör beskrivas i det berörda lagstiftningsförslaget i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

Den europeiska tillsynsmyndigheten bör ha befogenhet och skyldighet att

| — | övervaka alla finansinstitut i de länder som omfattas av systemet, men med en tydlig uppdelning av det operativa ansvaret mellan den europeiska tillsynsmyndigheten och de nationella tillsynsmyndigheterna, med hänsyn till bankernas storlek och typ och tillsynsuppgifternas karaktär, |
| --- | --- |

—

övervaka alla finansinstitut i de länder som omfattas av systemet, men med en tydlig uppdelning av det operativa ansvaret mellan den europeiska tillsynsmyndigheten och de nationella tillsynsmyndigheterna, med hänsyn till bankernas storlek och typ och tillsynsuppgifternas karaktär,

| — | agera på ett sätt som främjar bevarandet av den inre marknadens enighet, integritet och internationella konkurrenskraft, exempelvis genom att säkerställa att det inte finns några hinder för konkurrens mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

agera på ett sätt som främjar bevarandet av den inre marknadens enighet, integritet och internationella konkurrenskraft, exempelvis genom att säkerställa att det inte finns några hinder för konkurrens mellan medlemsstaterna,

| — | ta vederbörlig hänsyn till vilken inverkan som dess verksamhet har för konkurrens och innovation på den inre marknaden, hela unionens integritet, unionens globala konkurrenskraft, den finansiella integreringen, konsumentskyddet och unionens strategi för sysselsättning och tillväxt, |
| --- | --- |

—

ta vederbörlig hänsyn till vilken inverkan som dess verksamhet har för konkurrens och innovation på den inre marknaden, hela unionens integritet, unionens globala konkurrenskraft, den finansiella integreringen, konsumentskyddet och unionens strategi för sysselsättning och tillväxt,

| — | skydda stabiliteten och motståndskraften hos det finansiella systemets samtliga delar i alla deltagande medlemsstater, marknadernas och de finansiella produkternas transparens samt insättare, investerare och skattebetalare, med hänsyn till skillnaderna när det gäller marknader och institutionsformer, |
| --- | --- |

—

skydda stabiliteten och motståndskraften hos det finansiella systemets samtliga delar i alla deltagande medlemsstater, marknadernas och de finansiella produkternas transparens samt insättare, investerare och skattebetalare, med hänsyn till skillnaderna när det gäller marknader och institutionsformer,

| — | förhindra godtyckligt myndighetsutövande och garantera lika konkurrensvillkor, |
| --- | --- |

—

förhindra godtyckligt myndighetsutövande och garantera lika konkurrensvillkor,

| — | förstärka den internationella samordningen mellan tillsynsorganen och där så är lämpligt företräda unionen i internationella finansinstitut, |
| --- | --- |

—

förstärka den internationella samordningen mellan tillsynsorganen och där så är lämpligt företräda unionen i internationella finansinstitut,

| — | i händelse av att de berörda nationella myndigheterna underlåter att agera vidta nödvändiga åtgärder för att omstrukturera eller avveckla finansinstitut som är på väg att gå i konkurs eller vars konkurs skulle medföra problem för samhällsnyttan i allmänhet. |
| --- | --- |

—

i händelse av att de berörda nationella myndigheterna underlåter att agera vidta nödvändiga åtgärder för att omstrukturera eller avveckla finansinstitut som är på väg att gå i konkurs eller vars konkurs skulle medföra problem för samhällsnyttan i allmänhet.

De organ som ansvarar för tillsyn på övernationell nivå bör få tillräckliga resurser, bland annat i fråga om personal, för att garantera att de har den operativa kapacitet som krävs för att utföra sina uppdrag.

Rekommendation 1.2: Insättningsgarantier

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att på grundval av Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 februari 2012 så snabbt som möjligt avsluta lagstiftningsförfarandet avseende det omarbetade direktivet om insättningsgarantisystem.

Med tanke på det långsiktiga målet för ett gemensamt europeiskt insättningsgarantisystem bör enhetliga tydliga krav ställas på alla insättningsgarantisystem i unionen så att man uppnår samma heltäckande skydd och samma stabilitet hos insättningsgarantisystemen, och kan garantera lika konkurrensvillkor. Endast härigenom kan man skapa förutsättningar för den flexibilitet som krävs för att ge utrymme för särskilda nationella förhållanden inom den finansiella sektorn.

Man bör undersöka alternativet med ett gemensamt europeiskt insättningsgarantisystem med fungerande insättningsgarantier som stöds av adekvat finansiering, och därmed ökar systemets trovärdighet och insättarnas förtroende, när väl ett effektivt avvecklingssystem och en effektivt gemensam tillsynsmekanism fungerar.

För att skydda privata besparingar är det nödvändigt att europeiska fonder för insättningsgaranti samt för rekonstruktion och avveckling hålls funktionsmässigt åtskilda men samtidigt är effektivt utformade.

Insättningsgarantimekanismer och återhämtnings- och avvecklingssystem bör ha en stabil finansiell struktur, i första hand i förebyggande syfte, som bygger på bidrag från industrin. Ett finansinstituts bidrag bör spegla institutets riskbild, och offentliga medel bör endast användas som en sista bromsåtgärd i minsta möjliga utsträckning.

Rekommendation 1.3: Återhämtning och avveckling

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Det nuvarande förslaget till direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och avveckling av kreditinstitut och värdepappersföretag bör antas så snart som möjligt i syfte att inrätta ett europeiskt system för tillämpning av avvecklingsåtgärder och på medellång sikt skapa förutsättningar för inrättandet av ett gemensamt europeiskt återhämtnings- och avvecklingssystem. Man bör ta hänsyn till att vissa banksektorer redan har mekanismer för fullständigt skydd och instrument för återhämtning och avveckling som bör erkännas, stödjas och beskrivas i rättsakten.

Det övergripande syftet med ett effektivt avvecklings- och återhämtningssystem måste vara att minimera den eventuella användningen av skattebetalarnas resurser för återhämtning och avveckling av bankinstitut.

För att skydda privata besparingar är det nödvändigt att europeiska fonder för insättningsgaranti samt för rekonstruktion och avveckling hålls funktionsmässigt åtskilda men samtidigt är effektivt utformade.

Återhämtnings- och avvecklingssystem samt insättningsgarantimekanismer bör ha en stabil finansiell struktur, i första hand i förebyggande syfte, som bygger på bidrag från industrin. Ett finansinstituts bidrag bör spegla institutets riskbild, och offentliga medel bör endast användas som en sista bromsåtgärd, reducerad till ett minimum.

Förslaget bör även vara förenligt med andra aspekter av Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2010 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande krishantering inom banksektorn, som exempelvis harmonisering av insolvensrätten, gemensamma riskbedömningar och en gemensam uppsättning verktyg samt nivåer för ingripande.

Rekommendation 1.4: Ytterligare delar i en bankunion

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

| — | Krav på att vissa särskilt riskfyllda finansiella verksamheter inom en bankgrupp rättsligt separeras från inlåningsbanker, när så är nödvändigt, i linje med rekommendationerna från Liikanen-rapporten. |
| --- | --- |

—

Krav på att vissa särskilt riskfyllda finansiella verksamheter inom en bankgrupp rättsligt separeras från inlåningsbanker, när så är nödvändigt, i linje med rekommendationerna från Liikanen-rapporten.

| — | Ett regelverk med ”samma regler för samma risker” som säkerställer att verksamheter som tillhandahåller bankliknande tjänster men som inte är banker och som interagerar med banker inte hamnar utom räckhåll för tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

Ett regelverk med ”samma regler för samma risker” som säkerställer att verksamheter som tillhandahåller bankliknande tjänster men som inte är banker och som interagerar med banker inte hamnar utom räckhåll för tillsynsmyndigheterna.

| — | Trovärdiga och regelbundna stresstester av bankernas finansiella hälsa som främjar upptäckten av problem och en effektiv dimensionering vid ingripande. |
| --- | --- |

—

Trovärdiga och regelbundna stresstester av bankernas finansiella hälsa som främjar upptäckten av problem och en effektiv dimensionering vid ingripande.

| — | Ett gemensamt enhetligt regelverk för tillsynen av samtliga banker och gemensamma makroprudentiella ramar för att förebygga ytterligare finansiell fragmentering. |
| --- | --- |

—

Ett gemensamt enhetligt regelverk för tillsynen av samtliga banker och gemensamma makroprudentiella ramar för att förebygga ytterligare finansiell fragmentering.

2.   En integrerad finanspolitisk ram

Rekommendation 2.1: Paketet med två lagstiftningsförslag

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

På följande områden bör kommissionen vara skyldig att effektivt tillämpa de kompromisser som kommer att nås inom ramen för trepartsförhandlingarna om paketet med två lagstiftningsförslag mellan Europaparlamentet och rådet:

| — | Fastställande av en gemensam tidsplan för budgeten. |
| --- | --- |

—

Fastställande av en gemensam tidsplan för budgeten.

| — | Reform av de nationella budgetramarna. |
| --- | --- |

—

Reform av de nationella budgetramarna.

| — | Bedömning av budgetplanerna inklusive en kvalitativ bedömning av offentliga investeringar och utgifter som avser Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

—

Bedömning av budgetplanerna inklusive en kvalitativ bedömning av offentliga investeringar och utgifter som avser Europa 2020-målen.

| — | Inrättande av ekonomiska partnerskapsprogram. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ekonomiska partnerskapsprogram.

| — | Närmare övervakning av medlemsstater som har valutan som euro och som omfattas av förfarandet vid alltför stora överskott. |
| --- | --- |

—

Närmare övervakning av medlemsstater som har valutan som euro och som omfattas av förfarandet vid alltför stora överskott.

| — | Närmare övervakning av medlemsstater som har valutan som euro och som riskerar att inte uppfylla sina skyldigheter inom ramen för deras förfarande vid alltför stora underskott. |
| --- | --- |

—

Närmare övervakning av medlemsstater som har valutan som euro och som riskerar att inte uppfylla sina skyldigheter inom ramen för deras förfarande vid alltför stora underskott.

| — | Rapportering om utgivning av statspapper. |
| --- | --- |

—

Rapportering om utgivning av statspapper.

| — | Ett initiativ som i detalj anger ett antal program som krävs för att mobilisera ytterligare långsiktiga investeringar på cirka 1 % av BNP för att främja en hållbar tillväxt och komplettera de nödvändiga strukturreformerna. |
| --- | --- |

—

Ett initiativ som i detalj anger ett antal program som krävs för att mobilisera ytterligare långsiktiga investeringar på cirka 1 % av BNP för att främja en hållbar tillväxt och komplettera de nödvändiga strukturreformerna.

Rekommendation 2.2: Överföringen till gemenskapen av den finanspolitiska pakten

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Den finanspolitiska pakten bör, på basis av en utvärdering av erfarenheterna av dess genomförande och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget, införlivas snarast möjligt i unionens sekundärrätt.

Rekommendation 2.3: Beskattning

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Med en allt mer sammansvetsad union när det gäller ekonomi, finanspolitik och budgetar behöver mera göras för att harmonisera skattesystemen och för att ta itu med den skadliga skattekonkurrens mellan medlemsstaterna som så uppenbart strider mot den inre marknadens logik. För det första, när alla försök till diskussion och kompromisser har misslyckats, bör förstärkt samarbete användas oftare inom skatteområdet (exempelvis för inrättande av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas eller en skatt på finansiella transaktioner), eftersom harmoniserade skatteramar kommer att stärka integrationen av budgetpolitiken.

Rekommendation 2.4: En central EU-budget finansierad av egna medel

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

När kommissionen och rådet utarbetar politiska alternativ bör de beakta Europaparlamentets ståndpunkter om den fleråriga budgetramen och egna resurser. Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen påpekat det akuta behovet av en reform av systemet för egna resurser och en återgång till andan och lydelsen i EUF-fördraget, i vilket det anges att unionens budget ska finansieras endast av egna resurser.

Situationer där finansieringsbehoven för unionens budget strider mot den nödvändiga budgetkonsolideringen i medlemsstaterna bör omedelbart åtgärdas. Det är därför dags att börja arbeta för en gradvis återgång till en situation där unionens budget finansieras med verkliga egna medel, vilket i motsvarande grad skulle göra situationen lättare för de nationella budgetarna. Dessutom påminns om att Europaparlamentet i sina resolutioner av den 29 mars 2007, den 8 juni 2011, den 13 juni 2012 och den 23 oktober 2012 redogjorde för sina synpunkter på vad ett verkligt system för egna medel innebär och hur detta system kan göras förenligt med den nödvändiga budgetkonsolideringen på nationell nivå på kort sikt.

Det krävs konsoliderade uppgifter om unionens, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga räkenskaper, som avspeglar unionens mål, för att säkra ytterligare budgetsamordning i unionen. Kommissionen bör därför inkludera utarbetandet av sådana konsoliderade uppgifter i kommande lagstiftningsförslag.

Rekommendation 2.5: Gradvis överföring till en inlösenfond

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Det bör ske en gradvis överföring av alltför stora skulder till en inlösenfond enligt förslaget från det tyska rådet med ekonomiska experter, i vilket det föreslås att man ska inrätta en tillfällig fond som ska ta över alla medlemsstaters skulder som överstiger 60 % och som uppfyller vissa kriterier. Skulderna skulle återbetalas under en 25-årsperiod, och sålunda skapa en fond som tillsammans med tillämpningen av alla existerande mekanismer kommer att hjälpa till att hålla medlemsstaternas totala skuldsättning under 60 % i framtiden.

Rekommendation 2.6: Åtgärder mot skatteflykt

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Fri rörlighet för kapital får inte användas som ett sätt att undvika att betala skatt, särskilt för medlemsstater som har euron som valuta och som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet. Kommissionen bör därför, i linje med sitt viktiga initiativ av den 27 juni 2012 om att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande samt aggressiv skatteplanering, avsluta internationella avtalsrundor och lägga fram förslag om att fördjupa samarbetet och samordningen mellan skattemyndigheterna.

En skatt på finansiella transaktioner bör inrättas enligt förfarandet för fördjupat samarbete i enlighet med artiklarna 326–333 i EUF-fördraget.

Rekommendation 2.7: Att säkerställa demokratisk tillsyn av den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM)

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

ESM bör utvecklas så att den styrs genom gemenskapsmetoden och är ansvarig inför Europaparlamentet. Viktiga beslut, såsom beviljande av finansiellt stöd till en medlemsstat och ingående av samförståndsavtal, bör underkastas Europaparlamentets grundliga granskning.

Den trojka som utsetts för att se till att samförståndsavtalen genomförs bör höras i Europaparlamentet innan den inleder sitt arbete, regelbundet rapportera till Europaparlamentet och vara underkastad parlamentets demokratiska kontroll.

Rekommendation 2.8: Att säkerställa demokratisk ansvarighet och den finanspolitiska samordningens legitimitet

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Alla nyligen inrättade mekanismer för finanspolitisk samordning bör ges tillräckliga medel så att demokratisk ansvarighet och legitimitet kan säkerställas.

3.   En integrerad ram för den ekonomiska politiken

Rekommendation 3.1: Förbättrad förhandssamordning av den ekonomiska politiken och förbättring av den europeiska planeringsterminen

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Kommissionen ska se till att de kompromisser som nås inom ramen för trepartsförhandlingarna om paketet med två lagstiftningsförslag mellan Europaparlamentet och rådet genomförs fullt ut.

Unionsinstrument för europeiskt socialt skydd och sociala minimistandarder bör undersökas noggrant, inklusive instrument för att tackla ungdomsarbetslösheten, som t.ex. en europeisk ungdomsgaranti.

Kommissionen bör omedelbart lägga fram förslag enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att omsätta stats- eller regeringschefernas åtagande av den 28 juni 2012 om en pakt för tillväxt och sysselsättning i sekundärlagstiftning. Medlemsstaternas åtagande att ”eftersträva differentierad tillväxtvänlig budgetkonsolidering under beaktande av stabilitets- och tillväxtpakten och landsspecifika omständigheter” och att främja ”investeringar i framtidsorienterade områden med direkt koppling till ekonomins tillväxtpotential” bör särskilt beaktas inom ramen för den ekonomiska samordningen.

Kommissionen bör lägga fram ett förtydligande om vilken status de årliga tillväxtöversikterna har. Den europeiska planeringsterminen bör involvera Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

För ytterligare budgetsamordning i unionen krävs det konsoliderade uppgifter om unionens, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga räkenskaper, som avspeglar unionens mål. Kommissionen bör därför inkludera utarbetandet av sådana konsoliderade uppgifter i kommande lagstiftningsförslag.

På grundval av de olika delarna av den europeiska planeringsterminen bör behovet av ytterligare lagstiftning övervägas, vilket fastställs i den förstärkta stabilitets- och tillväxtpakten och mekanismen för makroekonomisk övervakning. Följande aspekter bör beaktas:

| — | Utveckling och förstärkning av den inre markanden och främjande av internationella handelsförbindelser är centralt för att främja en hållbar ekonomisk tillväxt, öka konkurrenskraften och hantera makroekonomiska obalanser. Kommissionen bör därför vara skyldig att i sin årliga tillväxtöversikt beakta vilka åtgärder som medlemsstaterna har kvar att vidta för att fullborda den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Utveckling och förstärkning av den inre markanden och främjande av internationella handelsförbindelser är centralt för att främja en hållbar ekonomisk tillväxt, öka konkurrenskraften och hantera makroekonomiska obalanser. Kommissionen bör därför vara skyldig att i sin årliga tillväxtöversikt beakta vilka åtgärder som medlemsstaterna har kvar att vidta för att fullborda den inre marknaden.

| — | Det bör finnas en nära koppling mellan de nationella reformprogrammen och de nationella stabilitetsprogrammen. Lämplig övervakning bör säkerställa att de nationella reformprogrammen och de nationella stabilitetsprogrammen stämmer överens. |
| --- | --- |

—

Det bör finnas en nära koppling mellan de nationella reformprogrammen och de nationella stabilitetsprogrammen. Lämplig övervakning bör säkerställa att de nationella reformprogrammen och de nationella stabilitetsprogrammen stämmer överens.

| — | Den europeiska planeringsterminen bör göra det möjlig att utveckla en större synergi mellan unionens och medlemsstaternas budgetar i syfte att nå målen för Europa 2020-strategin. I och med detta skulle den europeiska planeringsterminen också utvecklas genom att indikatorer för resurseffektivitet tas med. |
| --- | --- |

—

Den europeiska planeringsterminen bör göra det möjlig att utveckla en större synergi mellan unionens och medlemsstaternas budgetar i syfte att nå målen för Europa 2020-strategin. I och med detta skulle den europeiska planeringsterminen också utvecklas genom att indikatorer för resurseffektivitet tas med.

| — | De regionala och lokala myndigheterna samt andra parter bör göras mer delaktiga i planeringen och genomförandet av de berörda programmen, för att skapa en starkare känsla av eget ansvar i insatserna för att uppnå målen på alla nivåer och öka förståelsen på gräsrotsnivå för målen och resultaten. |
| --- | --- |

—

De regionala och lokala myndigheterna samt andra parter bör göras mer delaktiga i planeringen och genomförandet av de berörda programmen, för att skapa en starkare känsla av eget ansvar i insatserna för att uppnå målen på alla nivåer och öka förståelsen på gräsrotsnivå för målen och resultaten.

| — | Kommissionen bör senast den 1 december varje år anta den årliga tillväxtöversikten och förvarningsmekanismen, med ett särskilt kapitel för euroområdet. Kommissionen bör helt och fullt offentliggöra de underliggande makroekonomiska metoderna och antagandena. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör senast den 1 december varje år anta den årliga tillväxtöversikten och förvarningsmekanismen, med ett särskilt kapitel för euroområdet. Kommissionen bör helt och fullt offentliggöra de underliggande makroekonomiska metoderna och antagandena.

| — | Kommissionen bör i den årliga tillväxtöversikten tydligt fastställa de viktigaste ekonomiska och finanspolitiska problemen i unionen och i de enskilda medlemsstaterna, föreslå prioriterade åtgärder för att komma till rätta med dessa problem, och identifiera vilka åtgärder som unionen och medlemsstaterna har vidtagit för att stödja en förbättrad konkurrenskraft, långsiktiga investeringar, avlägsna hindren för en hållbar tillväxt, nå målen i fördragen och i den gällande Europa 2020-strategin, genomföra de sju flaggskeppsinitiativen samt minska makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör i den årliga tillväxtöversikten tydligt fastställa de viktigaste ekonomiska och finanspolitiska problemen i unionen och i de enskilda medlemsstaterna, föreslå prioriterade åtgärder för att komma till rätta med dessa problem, och identifiera vilka åtgärder som unionen och medlemsstaterna har vidtagit för att stödja en förbättrad konkurrenskraft, långsiktiga investeringar, avlägsna hindren för en hållbar tillväxt, nå målen i fördragen och i den gällande Europa 2020-strategin, genomföra de sju flaggskeppsinitiativen samt minska makroekonomiska obalanser.

| — | Medlemsstaterna och deras regioner bör särskilt involvera och regelbundet rådfråga de nationella och regionala parlamenten, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället i samband med utformningen av de nationella reform-, utvecklings- och sammanhållningsprogrammen. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna och deras regioner bör särskilt involvera och regelbundet rådfråga de nationella och regionala parlamenten, arbetsmarknadens parter, myndigheter och det civila samhället i samband med utformningen av de nationella reform-, utvecklings- och sammanhållningsprogrammen.

| — | Kommissionen bör i den årliga tillväxtöversikten explicit fastställa eventuella gränsöverskridande spridningseffekter till följd av viktiga åtgärder som vidtagits avseende den ekonomiska politiken på unionsnivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör i den årliga tillväxtöversikten explicit fastställa eventuella gränsöverskridande spridningseffekter till följd av viktiga åtgärder som vidtagits avseende den ekonomiska politiken på unionsnivå och i medlemsstaterna.

| — | De kommissionsledamöter som har ansvaret för den europeiska planeringsterminen bör diskutera den årliga tillväxtöversikten med Europaparlamentets behöriga utskott så snart den har antagits av kommissionen. |
| --- | --- |

—

De kommissionsledamöter som har ansvaret för den europeiska planeringsterminen bör diskutera den årliga tillväxtöversikten med Europaparlamentets behöriga utskott så snart den har antagits av kommissionen.

| — | Rådet bör i juli framträda inför Europaparlamentets behöriga utskott för att förklara alla viktiga ändringar som man gjort i kommissionens föreslagna landsspecifika rekommendationer. Kommissionen bör delta i denna utfrågning för att framföra sina synpunkter på situationen. |
| --- | --- |

—

Rådet bör i juli framträda inför Europaparlamentets behöriga utskott för att förklara alla viktiga ändringar som man gjort i kommissionens föreslagna landsspecifika rekommendationer. Kommissionen bör delta i denna utfrågning för att framföra sina synpunkter på situationen.

| — | Medlemsstaterna bör lägga fram så detaljerade uppgifter som möjligt om de åtgärder och instrument som planeras inom ramen för de nationella reformprogrammen i syfte att nå de uppsatta nationella målen, inklusive tidsfristen för genomförandet, de förväntade konsekvenserna, potentiella spridningseffekter, riskerna med ett bristfälligt genomförande, kostnaderna samt uppgifter om en eventuell användning av unionens strukturfonder. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör lägga fram så detaljerade uppgifter som möjligt om de åtgärder och instrument som planeras inom ramen för de nationella reformprogrammen i syfte att nå de uppsatta nationella målen, inklusive tidsfristen för genomförandet, de förväntade konsekvenserna, potentiella spridningseffekter, riskerna med ett bristfälligt genomförande, kostnaderna samt uppgifter om en eventuell användning av unionens strukturfonder.

| — | Den bindande karaktären hos samordningen av den ekonomiska politiken skulle kunna förstärkas med incitamentmekanismer. |
| --- | --- |

—

Den bindande karaktären hos samordningen av den ekonomiska politiken skulle kunna förstärkas med incitamentmekanismer.

Rekommendation 3.2: En social pakt för Europa

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Enligt fördragen ska främjandet av hög sysselsättning och garantier för ett fullgott socialt skydd beaktas vid utformning och genomförande av unionens politik och verksamhet.

I de särskilda reglerna för en bindande övervakning av budgetdisciplinen inom euroområdet både kan och bör de finansiella och makroekonomiska riktmärkena kompletteras med de sysselsättningsmässiga och sociala riktmärkena i den ovannämnda bestämmelsen genom lämpliga finansiella bestämmelser för unionen.

En social pakt för Europa bör inrättas, vilken bör främja

| — | anställning av unga, inklusive initiativ såsom en europeisk ungdomsgaranti, |
| --- | --- |

—

anställning av unga, inklusive initiativ såsom en europeisk ungdomsgaranti,

| — | högkvalitativ och lämplig finansiering av offentliga tjänster, |
| --- | --- |

—

högkvalitativ och lämplig finansiering av offentliga tjänster,

| — | löner som det går att leva på, |
| --- | --- |

—

löner som det går att leva på,

| — | tillgång till subventionerade bostäder till överkomliga kostnader, |
| --- | --- |

—

tillgång till subventionerade bostäder till överkomliga kostnader,

| — | ett socialt grundskydd för att garantera allmän tillgång till grundläggande hälsotjänster, oavsett inkomst, |
| --- | --- |

—

ett socialt grundskydd för att garantera allmän tillgång till grundläggande hälsotjänster, oavsett inkomst,

| — | genomförandet av ett socialt protokoll till skydd för grundläggande sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, |
| --- | --- |

—

genomförandet av ett socialt protokoll till skydd för grundläggande sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter,

| — | europeiska standarder för att hantera omstruktureringar på ett socialt och ansvarsfullt sätt, |
| --- | --- |

—

europeiska standarder för att hantera omstruktureringar på ett socialt och ansvarsfullt sätt,

| — | en ny strategi för hälsa och säkerhet, som inbegriper stressrelaterade sjukdomar, |
| --- | --- |

—

en ny strategi för hälsa och säkerhet, som inbegriper stressrelaterade sjukdomar,

| — | lika lön och lika rättigheter till arbete av samma värde för alla. |
| --- | --- |

—

lika lön och lika rättigheter till arbete av samma värde för alla.

4.   Förstärkning av den demokratiska legitimiteten och ansvarigheten

Rekommendation 4.1: Ekonomisk dialog

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

Kommissionen bör vara skyldig att fullt ut tillämpa de kompromisser som kommer att nås inom ramen för trepartsförhandlingarna om paketet med två lagstiftningsförslag mellan Europaparlamentet och rådet.

Rekommendation 4.2: Europeiska finansiella bromsåtgärder

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

De åtgärder som vidtas inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och den europeiska stabilitetsmekanismen, och eventuella liknande framtida strukturer, bör vara föremål för en regelbunden demokratisk kontroll och tillsyn från Europaparlamentets sida, och revisionsrätten och Olaf bör också delta i kontrollen och tillsynen. Den europeiska stabilitetsmekanismen bör bli en EU-omfattande mekanism.

Rekommendation 4.3: En förstärkt roll för Europaparlamentet och interparlamentariskt samarbete inom ramen för den europeiska planeringsterminen

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

| — | Europaparlamentets talman ska vid rådets vårmöte lägga fram Europaparlamentets synpunkter om den årliga tillväxtöversikten. Ett interinstitutionellt avtal bör förhandlas fram för att involvera Europaparlamentet i arbetet med att utarbeta och godkänna den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för sysselsättningen. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets talman ska vid rådets vårmöte lägga fram Europaparlamentets synpunkter om den årliga tillväxtöversikten. Ett interinstitutionellt avtal bör förhandlas fram för att involvera Europaparlamentet i arbetet med att utarbeta och godkänna den årliga tillväxtöversikten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för sysselsättningen.

| — | Kommissionen och rådet bör närvara vid de interparlamentariska sammanträden mellan företrädare för de nationella parlamenten och företrädare för Europaparlamentet som anordnas under viktiga skeden av den europeiska planeringsterminen (dvs. efter att den årliga tillväxtöversikten och de landsspecifika rekommendationerna har lagts fram), vilket framför allt skulle göra det möjligt för de nationella parlamenten att beakta det europeiska perspektivet i diskussionerna om de nationella budgetarna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen och rådet bör närvara vid de interparlamentariska sammanträden mellan företrädare för de nationella parlamenten och företrädare för Europaparlamentet som anordnas under viktiga skeden av den europeiska planeringsterminen (dvs. efter att den årliga tillväxtöversikten och de landsspecifika rekommendationerna har lagts fram), vilket framför allt skulle göra det möjligt för de nationella parlamenten att beakta det europeiska perspektivet i diskussionerna om de nationella budgetarna.

Rekommendation 4.4: Öka transparensen, legitimiteten och ansvarigheten

Europaparlamentet anser att den rättsakt som ska antas bör syfta till att reglera följande:

| — | För att förbättra transparensen bör Ekofin och Eurogruppen vara skyldiga att inför Europaparlamentet lägga fram viktiga interna dokument, dagordningar och bakgrundsmaterial före sina sammanträden. Dessutom bör ordföranden för Eurogruppen regelbundet framträda inför Europaparlamentet, t.ex. vid utfrågningar som anordnas av utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

—

För att förbättra transparensen bör Ekofin och Eurogruppen vara skyldiga att inför Europaparlamentet lägga fram viktiga interna dokument, dagordningar och bakgrundsmaterial före sina sammanträden. Dessutom bör ordföranden för Eurogruppen regelbundet framträda inför Europaparlamentet, t.ex. vid utfrågningar som anordnas av utskottet för ekonomi och valutafrågor.

| — | Europaparlamentet måste delta fullt ut i utarbetandet av de fyra ordförandenas rapport, i enlighet med gemenskapsmetoden, vilket kan ske på arbetsgruppsnivå (förberedande arbete) samt på ordförandenivå (beslutsfattande). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet måste delta fullt ut i utarbetandet av de fyra ordförandenas rapport, i enlighet med gemenskapsmetoden, vilket kan ske på arbetsgruppsnivå (förberedande arbete) samt på ordförandenivå (beslutsfattande).

| — | Europaparlamentets talman bör inbjudas att delta i Europeiska rådets möten och euroområdets toppmöten. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets talman bör inbjudas att delta i Europeiska rådets möten och euroområdets toppmöten.

| — | När nya befogenheter överförs till eller införs på unionsnivå eller när nya EU-institutioner inrättas bör en motsvarande demokratisk kontroll genom och ansvarighet inför Europaparlamentet garanteras. |
| --- | --- |

—

När nya befogenheter överförs till eller införs på unionsnivå eller när nya EU-institutioner inrättas bör en motsvarande demokratisk kontroll genom och ansvarighet inför Europaparlamentet garanteras.

| — | Europaparlamentet bör hålla en utfrågning och godkänna utnämningen av ordföranden för den europeiska stabilitetsmekanismen. Ordföranden bör vara ålagd att regelbundet rapportera till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet bör hålla en utfrågning och godkänna utnämningen av ordföranden för den europeiska stabilitetsmekanismen. Ordföranden bör vara ålagd att regelbundet rapportera till Europaparlamentet.

| — | Kommissionens företrädare för trojkan bör höras i Europaparlamentet innan de inleder sitt arbete och bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Kommissionens företrädare för trojkan bör höras i Europaparlamentet innan de inleder sitt arbete och bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet.

| — | En förstärkning av rollen för kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor eller inrättandet av en europeisk finansmyndighet måste kopplas till tillräckliga garantier för demokratisk ansvarighet och legitimitet, bland annat godkännande- och kontrollbefogenheter för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

En förstärkning av rollen för kommissionsledamoten med ansvar för ekonomiska och monetära frågor eller inrättandet av en europeisk finansmyndighet måste kopplas till tillräckliga garantier för demokratisk ansvarighet och legitimitet, bland annat godkännande- och kontrollbefogenheter för Europaparlamentet.

| — | Endast respekt för gemenskapsmetoden, unionsrätten och unionsinstitutionerna kan garantera respekten för demokratisk ansvarsskyldighet och legitimitet i Europeiska unionen. Enligt fördragen kan EMU endast inrättas av unionen. |
| --- | --- |

—

Endast respekt för gemenskapsmetoden, unionsrätten och unionsinstitutionerna kan garantera respekten för demokratisk ansvarsskyldighet och legitimitet i Europeiska unionen. Enligt fördragen kan EMU endast inrättas av unionen.

| — | Euron är unionens valuta och Europaparlamentet är unionens parlament. Den framtida strukturen för EMU måste bekräfta att Europaparlamentet är ansvarighetens väktare på unionsnivå. |
| --- | --- |

—

Euron är unionens valuta och Europaparlamentet är unionens parlament. Den framtida strukturen för EMU måste bekräfta att Europaparlamentet är ansvarighetens väktare på unionsnivå.

| — | Enligt gemenskapsmetoden måste Europaparlamentet vara fullständigt delaktigt i utarbetandet av en strategi för EMU:s framtid. |
| --- | --- |

—

Enligt gemenskapsmetoden måste Europaparlamentet vara fullständigt delaktigt i utarbetandet av en strategi för EMU:s framtid.

Alla beslut som rör en förstärkning av den ekonomiska och monetära unionen måste fattas på grundval av fördraget om Europeiska unionen. Varje avvikelse från gemenskapsmetoden och en ökad användning av mellanstatliga avtal splittrar och försvagar Europeiska unionen, inbegripet euroområdet.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens verksamhet under 2011

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2012 om den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2011 (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (1) och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 och i Ouagadougou den 22 juni 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (1) och ändrat första gången i Luxemburg den 25 juni 2005 och i Ouagadougou den 22 juni 2010 (2),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbetsordning, som antogs den 3 april 2003 (3) och senast ändrades i Budapest (Ungern) den 18 maj 2011 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbetsordning, som antogs den 3 april 2003 (3) och senast ändrades i Budapest (Ungern) den 18 maj 2011 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006, antagen av rådet den 18 december 2006, om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006, antagen av rådet den 18 december 2006, om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (5),

| — | med beaktande av Kigaliförklaringen om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kigaliförklaringen om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda) (6),

| — | med beaktande av Luandaförklaringen om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet), antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Luandaförklaringen om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet), antagen av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola) (7),

| — | med beaktande av den kommuniké som antogs den 29 april 2011 i Yaoundé (Kamerun) vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens regionala sammanträde för staterna i Centralafrika (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommuniké som antogs den 29 april 2011 i Yaoundé (Kamerun) vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens regionala sammanträde för staterna i Centralafrika (8),

| — | med beaktande av de resolutioner som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antog i Budapest (maj 2011) om de demokratiska omvälvningarna i Nordafrika och Mellanöstern: konsekvenserna för AVS-länderna, Europa och världen i övrigt, situationen i Elfenbenskusten, utmaningar för demokratin i framtiden och respekt för den konstitutionella ordningen i AVS- och EU-länderna, budgetstöd som en form av offentligt utvecklingsbistånd i AVS-länderna och vattenföroreningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antog i Budapest (maj 2011) om de demokratiska omvälvningarna i Nordafrika och Mellanöstern: konsekvenserna för AVS-länderna, Europa och världen i övrigt, situationen i Elfenbenskusten, utmaningar för demokratin i framtiden och respekt för den konstitutionella ordningen i AVS- och EU-länderna, budgetstöd som en form av offentligt utvecklingsbistånd i AVS-länderna och vattenföroreningar,

| — | med beaktande av de förklaringar som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antog i Budapest (maj 2011) om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea) 2011 och om samling för allmän tillgång till behandling inför 2011 års högnivåmöte om aids i juni (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förklaringar som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antog i Budapest (maj 2011) om det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea) 2011 och om samling för allmän tillgång till behandling inför 2011 års högnivåmöte om aids i juni (9),

| — | med beaktande av de resolutioner som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antog i Lomé (november 2011) om Lissabonfördragets inverkan på AVS–EU-partnerskapet, hur skulder inverkar på utvecklingsfinansiering i AVS-länderna, inkludering av funktionshindrade personer i utvecklingsländer, livsmedelskrisen på Afrikas horn, särskilt i Somalia, och den arabiska vårens inverkan på grannstaterna söder om Sahara (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen antog i Lomé (november 2011) om Lissabonfördragets inverkan på AVS–EU-partnerskapet, hur skulder inverkar på utvecklingsfinansiering i AVS-länderna, inkludering av funktionshindrade personer i utvecklingsländer, livsmedelskrisen på Afrikas horn, särskilt i Somalia, och den arabiska vårens inverkan på grannstaterna söder om Sahara (10),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0328/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0328/2012), och av följande skäl:

| A. | Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant intygade att Europeiska unionens råd bör företrädas på ministernivå vid församlingens sessioner och förklarade att det faktum att det inte var företrätt vid den 20:e sessionen i Kinshasa 2010 var en engångshändelse. Europeiska unionens råd var företrätt på ministernivå vid båda sessionerna under 2011. |
| --- | --- |

A.

Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant intygade att Europeiska unionens råd bör företrädas på ministernivå vid församlingens sessioner och förklarade att det faktum att det inte var företrätt vid den 20:e sessionen i Kinshasa 2010 var en engångshändelse. Europeiska unionens råd var företrätt på ministernivå vid båda sessionerna under 2011.

| B. | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är det största parlamentariska organet för länder i både norr och söder. |
| --- | --- |

B.

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är det största parlamentariska organet för länder i både norr och söder.

| C. | Det ungerska ordförandeskapet och olika lokala myndigheter bidrog på ett utmärkt sätt till anordnandet av och programmet för den 21:a sessionen i Budapest. |
| --- | --- |

C.

Det ungerska ordförandeskapet och olika lokala myndigheter bidrog på ett utmärkt sätt till anordnandet av och programmet för den 21:a sessionen i Budapest.

| D. | Två informationsresor anordnades under 2011, en till Östtimor och en till det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea). |
| --- | --- |

D.

Två informationsresor anordnades under 2011, en till Östtimor och en till det fjärde högnivåforumet om biståndseffektivitet i Busan (Sydkorea).

| E. | Översynen av Cotonouavtalet 2010 var ett bra tillfälle att stärka den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens roll och regionala dimension samt utveckla den parlamentariska kontrollen i AVS-regionerna och AVS-länderna. Ratificeringen av översynen av avtalet hade ännu inte slutförts vid slutet av 2011. |
| --- | --- |

E.

Översynen av Cotonouavtalet 2010 var ett bra tillfälle att stärka den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens roll och regionala dimension samt utveckla den parlamentariska kontrollen i AVS-regionerna och AVS-länderna. Ratificeringen av översynen av avtalet hade ännu inte slutförts vid slutet av 2011.

| F. | Den politiska dialog som avses i artikel 8 ska i enlighet med Cotonouavtalet föras tillsammans med den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

F.

Den politiska dialog som avses i artikel 8 ska i enlighet med Cotonouavtalet föras tillsammans med den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

| G. | Det regionala sammanträde som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen höll i Kamerun 2011 var en stor framgång som ledde till antagandet av ovannämnda kommuniké i Yaoundé, i vilken framför allt ledamöternas upprördhet över det ökade sexuella våldet, risken för att detta våld trivialiseras och den omfattande straffriheten underströks. |
| --- | --- |

G.

Det regionala sammanträde som den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen höll i Kamerun 2011 var en stor framgång som ledde till antagandet av ovannämnda kommuniké i Yaoundé, i vilken framför allt ledamöternas upprördhet över det ökade sexuella våldet, risken för att detta våld trivialiseras och den omfattande straffriheten underströks.

| H. | De nya bestämmelser som antagits av Europaparlamentet om resor för parlamentsledamöters assistenter har gjort det omöjligt för assistenterna att bistå ledamöterna på tjänsteresor. |
| --- | --- |

H.

De nya bestämmelser som antagits av Europaparlamentet om resor för parlamentsledamöters assistenter har gjort det omöjligt för assistenterna att bistå ledamöterna på tjänsteresor.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen även 2011 utgjorde en ram för en öppen, demokratisk och djupgående dialog mellan EU och AVS-länderna om Cotonouavtalet och dess genomförande, däribland de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen även 2011 utgjorde en ram för en öppen, demokratisk och djupgående dialog mellan EU och AVS-länderna om Cotonouavtalet och dess genomförande, däribland de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 2. | Europaparlamentet betonar mervärdet av att anordna den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sessioner enligt ett rotationssystem och anser att man också i framtiden ska hålla fast vid detta rotationssystem som fungerat sedan 2003. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar mervärdet av att anordna den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sessioner enligt ett rotationssystem och anser att man också i framtiden ska hålla fast vid detta rotationssystem som fungerat sedan 2003.

| 3. | Europaparlamentet lovordar det ungerska ordförandeskapet med anledning av dess aktiva medverkan vid den 21:a sessionen, särskilt i seminarierna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lovordar det ungerska ordförandeskapet med anledning av dess aktiva medverkan vid den 21:a sessionen, särskilt i seminarierna.

| 4. | Europaparlamentet betonar att ökad uppmärksamhet bör fästas vid resultaten av arbetet i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, och att det bör garanteras konsekvens mellan församlingens och Europaparlamentets resolutioner. Parlamentet är bekymrat över det minskade deltagandet från Europaparlamentets ledamöter, särskilt i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens utskottssammanträden, och vill att Europaparlamentets ledamöter ska engagera sig mer i församlingens sammanträden och verksamhet. Parlamentet efterfrågar större flexibilitet när det gäller att låta parlamentsledamöters assistenter närvara vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträden så att kvaliteten på ledamöternas arbete kan förbättras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att ökad uppmärksamhet bör fästas vid resultaten av arbetet i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, och att det bör garanteras konsekvens mellan församlingens och Europaparlamentets resolutioner. Parlamentet är bekymrat över det minskade deltagandet från Europaparlamentets ledamöter, särskilt i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens utskottssammanträden, och vill att Europaparlamentets ledamöter ska engagera sig mer i församlingens sammanträden och verksamhet. Parlamentet efterfrågar större flexibilitet när det gäller att låta parlamentsledamöters assistenter närvara vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträden så att kvaliteten på ledamöternas arbete kan förbättras.

| 5. | Europaparlamentet påminner om det åtagande som framfördes av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om att Europeiska unionens råd ska företrädas på ministernivå vid församlingens sessioner. Parlamentet välkomnar att Europeiska unionens råd på nytt närvarade vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sessioner under 2011 och välkomnar att den höga representanten har sett till att förtydliga rådets funktion. Parlamentet efterfrågar en tydligare ansvarsfördelning mellan Europeiska utrikestjänsten och kommissionen när det gäller genomförandet av Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om det åtagande som framfördes av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om att Europeiska unionens råd ska företrädas på ministernivå vid församlingens sessioner. Parlamentet välkomnar att Europeiska unionens råd på nytt närvarade vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sessioner under 2011 och välkomnar att den höga representanten har sett till att förtydliga rådets funktion. Parlamentet efterfrågar en tydligare ansvarsfördelning mellan Europeiska utrikestjänsten och kommissionen när det gäller genomförandet av Cotonouavtalet.

| 6. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som tillfaller AVS-ländernas nationella parlament, lokala myndigheter och icke-statliga aktörer när det gäller att utarbeta och övervaka land- och regionstrategidokumenten samt utnyttjandet av EUF-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna i AVS-länderna att garantera att dessa organ involveras. Parlamentet betonar också att det finns ett behov av djupgående parlamentarisk kontroll i förhandlingarna om och ingåendet av avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som tillfaller AVS-ländernas nationella parlament, lokala myndigheter och icke-statliga aktörer när det gäller att utarbeta och övervaka land- och regionstrategidokumenten samt utnyttjandet av EUF-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen och regeringarna i AVS-länderna att garantera att dessa organ involveras. Parlamentet betonar också att det finns ett behov av djupgående parlamentarisk kontroll i förhandlingarna om och ingåendet av avtal om ekonomiskt partnerskap.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över att budgetnedskärningar i EU-medlemsstaterna påverkar anslagen till utvecklingspolitiken. Parlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta utöva påtryckningar på EU-medlemsstaterna att uppnå målet på 0,7 procent av BNI senast 2015. Parlamentet uppmanar församlingens ledamöter att dels överväga hur resurserna kan riktas till de områden där de behövs mest för att minska fattigdomen, dels utveckla en mer differentierad biståndsstrategi. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker oro över att budgetnedskärningar i EU-medlemsstaterna påverkar anslagen till utvecklingspolitiken. Parlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta utöva påtryckningar på EU-medlemsstaterna att uppnå målet på 0,7 procent av BNI senast 2015. Parlamentet uppmanar församlingens ledamöter att dels överväga hur resurserna kan riktas till de områden där de behövs mest för att minska fattigdomen, dels utveckla en mer differentierad biståndsstrategi.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av att låta parlamenten delta aktivt i den demokratiska processen och de nationella utvecklingsstrategierna. Parlamentet understryker de nationella parlamentens viktiga roll när det gäller att genomföra, följa upp och övervaka utvecklingspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge AVS-ländernas parlament tillgång till all tillgänglig information samt att stödja dem när de utövar sin demokratiska kontroll, i synnerhet vad gäller kapacitetsbyggande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar behovet av att låta parlamenten delta aktivt i den demokratiska processen och de nationella utvecklingsstrategierna. Parlamentet understryker de nationella parlamentens viktiga roll när det gäller att genomföra, följa upp och övervaka utvecklingspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge AVS-ländernas parlament tillgång till all tillgänglig information samt att stödja dem när de utövar sin demokratiska kontroll, i synnerhet vad gäller kapacitetsbyggande.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja fria och oberoende medier, som är avgörande för att garantera mångfald och demokratiska oppositionsgruppers och minoriteters deltagande i det politiska livet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja fria och oberoende medier, som är avgörande för att garantera mångfald och demokratiska oppositionsgruppers och minoriteters deltagande i det politiska livet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och AVS-länderna att främja medborgarnas, särskilt kvinnornas, delaktighet i utvecklingsfrågor, eftersom engagemang från samhället är oumbärligt om man ska kunna göra framsteg. Parlamentet anser att kvinnor besitter färdigheter inom problemlösning och konflikthantering, och uppmanar kommissionen och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att se till att fler kvinnor ingår i insats- och arbetsgrupper. Parlamentet framhåller Kvinnoforumets värdefulla insatser i detta avseende. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU och AVS-länderna att främja medborgarnas, särskilt kvinnornas, delaktighet i utvecklingsfrågor, eftersom engagemang från samhället är oumbärligt om man ska kunna göra framsteg. Parlamentet anser att kvinnor besitter färdigheter inom problemlösning och konflikthantering, och uppmanar kommissionen och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att se till att fler kvinnor ingår i insats- och arbetsgrupper. Parlamentet framhåller Kvinnoforumets värdefulla insatser i detta avseende.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar parlamenten att utöva en djupgående parlamentarisk kontroll över EUF. Parlamentet understryker den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens viktiga position i denna debatt, och uppmanar församlingen och parlamenten i AVS-länderna att delta aktivt i debatten, i synnerhet i samband med ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar parlamenten att utöva en djupgående parlamentarisk kontroll över EUF. Parlamentet understryker den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens viktiga position i denna debatt, och uppmanar församlingen och parlamenten i AVS-länderna att delta aktivt i debatten, i synnerhet i samband med ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen underrättad om utvecklingen när det gäller ratificeringen av Cotonouavtalet, som omarbetades i Ouagadougou den 22 juni 2010. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen underrättad om utvecklingen när det gäller ratificeringen av Cotonouavtalet, som omarbetades i Ouagadougou den 22 juni 2010.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att den politiska dialog som avses i artikel 8, i enlighet med Cotonouavtalet, ska föras tillsammans med den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och att församlingen därför bör hållas informerad och inbegripas på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att den politiska dialog som avses i artikel 8, i enlighet med Cotonouavtalet, ska föras tillsammans med den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och att församlingen därför bör hållas informerad och inbegripas på vederbörligt sätt.

| 14. | Europaparlamentet upprepar än en gång vikten av en utökad, verklig och mer djupgående politisk dialog om mänskliga rättigheter, inbegripet icke-diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar än en gång vikten av en utökad, verklig och mer djupgående politisk dialog om mänskliga rättigheter, inbegripet icke-diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen får en allt mer parlamentarisk – och därmed politisk – karaktär, vilket tillsammans med allt aktivare ledamöter och högre kvalitet på debatterna utgör en viktig del i partnerskapet mellan AVS och EU. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen får en allt mer parlamentarisk – och därmed politisk – karaktär, vilket tillsammans med allt aktivare ledamöter och högre kvalitet på debatterna utgör en viktig del i partnerskapet mellan AVS och EU.

| 16. | Europaparlamentet oroar sig över att våldet mot och diskrimineringen av homosexuella personer ökar i vissa länder och uppmanar den gemensamma AVS–EU-församlingen att föra upp denna fråga på dagordningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet oroar sig över att våldet mot och diskrimineringen av homosexuella personer ökar i vissa länder och uppmanar den gemensamma AVS–EU-församlingen att föra upp denna fråga på dagordningen.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att diskussionen om AVS-gruppens framtid efter 2020 redan har börjat, och betonar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen har en viktig roll att spela i denna diskussion. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att klargöra olika gruppers framtida funktioner och förbindelser (AVS, AU, MUL, G-77, regionala grupperingar). Parlamentet understryker behovet av omfattande gemensam parlamentarisk granskning, oavsett vad slutresultatet blir. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att diskussionen om AVS-gruppens framtid efter 2020 redan har börjat, och betonar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen har en viktig roll att spela i denna diskussion. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att klargöra olika gruppers framtida funktioner och förbindelser (AVS, AU, MUL, G-77, regionala grupperingar). Parlamentet understryker behovet av omfattande gemensam parlamentarisk granskning, oavsett vad slutresultatet blir.

| 18. | Europaparlamentet understryker att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fäster stor vikt vid insyn i utnyttjandet av och handeln med naturtillgångar. Parlamentet betonar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kommer att fortsätta att arbeta för lämplig lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fäster stor vikt vid insyn i utnyttjandet av och handeln med naturtillgångar. Parlamentet betonar att den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kommer att fortsätta att arbeta för lämplig lagstiftning på detta område.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta övervaka situationen i Nordafrika och i AVS-länder i kris och att fästa större uppmärksamhet vid situationen med instabila stater. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta övervaka situationen i Nordafrika och i AVS-länder i kris och att fästa större uppmärksamhet vid situationen med instabila stater.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta att anordna egna valobservatörsresor på samma grunder som den lyckade resan till Burundi 2010, i den omfattning som dessa speglar den gemensamma parlamentariska församlingens dubbla legitimitet, och samtidigt se till att dess valresor är oberoende och utförs i nära samordning med andra regionala observatörsorgan. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta att anordna egna valobservatörsresor på samma grunder som den lyckade resan till Burundi 2010, i den omfattning som dessa speglar den gemensamma parlamentariska församlingens dubbla legitimitet, och samtidigt se till att dess valresor är oberoende och utförs i nära samordning med andra regionala observatörsorgan.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att ytterligare ett regionalt sammanträde, såsom anges i Cotonouavtalet och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbetsordning, hölls under 2011. Parlamentet framhåller att dessa sammanträden ger utrymme för djupgående diskussioner om regionala frågor, såsom förebyggande och lösning av konflikter, regional sammanhållning och förhandlingar om avtal om ekonomiskt partnerskap. Parlamentet lovordar arrangörerna för att ha anordnat ett lyckat sammanträde i Kamerun. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att ytterligare ett regionalt sammanträde, såsom anges i Cotonouavtalet och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbetsordning, hölls under 2011. Parlamentet framhåller att dessa sammanträden ger utrymme för djupgående diskussioner om regionala frågor, såsom förebyggande och lösning av konflikter, regional sammanhållning och förhandlingar om avtal om ekonomiskt partnerskap. Parlamentet lovordar arrangörerna för att ha anordnat ett lyckat sammanträde i Kamerun.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar slutförandet av arbetet inom arbetsgruppen om arbetsmetoder och antagandet av en första uppsättning ändringsförslag till arbetsordningen i Budapest. Parlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium att genomföra sina återstående rekommendationer för att förbättra församlingens effektivitet och politiska inverkan både i samband med genomförandet av Cotonouavtalet och på den internationella arenan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar slutförandet av arbetet inom arbetsgruppen om arbetsmetoder och antagandet av en första uppsättning ändringsförslag till arbetsordningen i Budapest. Parlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium att genomföra sina återstående rekommendationer för att förbättra församlingens effektivitet och politiska inverkan både i samband med genomförandet av Cotonouavtalet och på den internationella arenan.

| 23. | Europaparlamentet betonar betydelsen av de besök på ort och ställe som anordnas i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens regi, eftersom de kompletterar diskussionerna under sessionerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar betydelsen av de besök på ort och ställe som anordnas i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens regi, eftersom de kompletterar diskussionerna under sessionerna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar den parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta diskutera kostnaderna för sina sammanträden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar den parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta diskutera kostnaderna för sina sammanträden.

| 25. | Europaparlamentet gläds över att företrädare för Europaparlamentet och för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen deltog i det informella rådsmötet för ministrarna med ansvar för utvecklingssamarbetet som det polska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd anordnade i Sopot den 14–15 juli 2011 och uttrycker sin önskan om att framtida ordförandeskap i Europeiska unionens råd ska göra detsamma. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet gläds över att företrädare för Europaparlamentet och för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen deltog i det informella rådsmötet för ministrarna med ansvar för utvecklingssamarbetet som det polska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd anordnade i Sopot den 14–15 juli 2011 och uttrycker sin önskan om att framtida ordförandeskap i Europeiska unionens råd ska göra detsamma.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium samt Ungerns och Togos regeringar och parlament. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium samt Ungerns och Togos regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3)  EUT C 231, 26.9.2003, s. 68.

(4)  DV\875101.

(5)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUT C 58, 1.3.2008, s. 44.

(7)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  EUT C 327, 10.11.2011, s. 42.

(10)  EUT C 145, 23.5.2012, s. 21.

---

Onsdagen den 21 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

Kontrollen av EU-rättens tillämpning (2010)

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om tjugoåttonde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2010) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av tjugoåttonde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2010) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tjugoåttonde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2010) (COM(2011)0588),

| — | med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för projektet ”EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för projektet ”EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | med beaktande av kommissionens andra utvärderingsrapport för EU Pilot-projektet (COM(2011)0930, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens andra utvärderingsrapport för EU Pilot-projektet (COM(2011)0930,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007 om en europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007 om en europeisk union som bygger på resultat – tillämpningen av gemenskapsrätten (COM(2007)0502),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (COM(2002)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012 om uppdateringen av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012 om uppdateringen av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om den tjugosjunde årsrapporten om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2009) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om den tjugosjunde årsrapporten om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2009) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008) (2),

| — | med beaktande av kommissionens avdelningars arbetsdokument SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 och SEC(2011)1626, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens avdelningars arbetsdokument SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 och SEC(2011)1626,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 20111 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2010 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 20111 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2010 (3),

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A7-0330/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A7-0330/2012), och av följande skäl:

| A. | Med Lissabonfördraget infördes ett antal nya rättsliga grunder avsedda att underlätta genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av EU-rätten. |
| --- | --- |

A.

Med Lissabonfördraget infördes ett antal nya rättsliga grunder avsedda att underlätta genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av EU-rätten.

| B. | Enligt artikel 298 i EUF-fördraget ska unionens institutioner, organ och byråer när de fullgör sina uppgifter stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 298 i EUF-fördraget ska unionens institutioner, organ och byråer när de fullgör sina uppgifter stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration.

| C. | Miljö, inre marknaden och skattefrågor är de politikområden där det begås flest överträdelser. Tillsammans utgör dessa överträdelseärenden 52 procent av det sammanlagda antalet överträdelseärenden. |
| --- | --- |

C.

Miljö, inre marknaden och skattefrågor är de politikområden där det begås flest överträdelser. Tillsammans utgör dessa överträdelseärenden 52 procent av det sammanlagda antalet överträdelseärenden.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det i artikel 17 i EU-fördraget fastställs att kommissionens grundläggande roll är att vara ”fördragens väktare”. I detta sammanhang noterar parlamentet att kommissionens befogenhet och skyldighet att inleda överträdelseförfaranden mot en medlemsstat som underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen (4) utgör en hörnsten i unionens rättsordning och därmed överensstämmer med idén om en union baserad på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att det i artikel 17 i EU-fördraget fastställs att kommissionens grundläggande roll är att vara ”fördragens väktare”. I detta sammanhang noterar parlamentet att kommissionens befogenhet och skyldighet att inleda överträdelseförfaranden mot en medlemsstat som underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen (4) utgör en hörnsten i unionens rättsordning och därmed överensstämmer med idén om en union baserad på rättsstatsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att rättsstatsprincipen är en avgörande förutsättning för att varje form av demokratisk samhällsstyrning ska vara legitim och för att medborgarna ska vara fullständigt förvissade om att de kan utöva sina lagstadgade rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att rättsstatsprincipen är en avgörande förutsättning för att varje form av demokratisk samhällsstyrning ska vara legitim och för att medborgarna ska vara fullständigt förvissade om att de kan utöva sina lagstadgade rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet stöder kommissionens upplägg i fråga om smart lagstiftning, där man riktar in sig på att integrera frågan om EU-rättens tillämpning i ett bredare politiskt sammanhang, vilket utskottet betraktar som en viktig förebyggande åtgärd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder kommissionens upplägg i fråga om smart lagstiftning, där man riktar in sig på att integrera frågan om EU-rättens tillämpning i ett bredare politiskt sammanhang, vilket utskottet betraktar som en viktig förebyggande åtgärd.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att överträdelseförfarandet består av två faser: den administrativa (utredande) fasen och den rättsliga fasen inför EU-domstolen. Parlamentet anser att medborgarnas roll som klagande är absolut nödvändig under den administrativa fasen när det gäller att garantera att EU-rätten efterlevs på plats. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att överträdelseförfarandet består av två faser: den administrativa (utredande) fasen och den rättsliga fasen inför EU-domstolen. Parlamentet anser att medborgarnas roll som klagande är absolut nödvändig under den administrativa fasen när det gäller att garantera att EU-rätten efterlevs på plats.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen använder ett stort antal verktyg för att underlätta införlivandeprocessen (införlivningschecklistor, handböcker eller tolkningsmeddelanden) och uppmuntrar kommissionen att ha en ännu större uppsikt över införlivandet av direktiv innan tidsfristen för införlivandet löper ut, särskilt när det gäller medlemsstater som tidigare har haft problem på detta område, för att kunna ingripa snabbt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen använder ett stort antal verktyg för att underlätta införlivandeprocessen (införlivningschecklistor, handböcker eller tolkningsmeddelanden) och uppmuntrar kommissionen att ha en ännu större uppsikt över införlivandet av direktiv innan tidsfristen för införlivandet löper ut, särskilt när det gäller medlemsstater som tidigare har haft problem på detta område, för att kunna ingripa snabbt.

| 6. | Europaparlamentet framhåller även den direkta tillämpligheten av bestämmelserna i direktiv när de är tillräckligt exakta och ovillkorliga (”direkt effekt”), i enlighet med domstolens fasta rättspraxis. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller även den direkta tillämpligheten av bestämmelserna i direktiv när de är tillräckligt exakta och ovillkorliga (”direkt effekt”), i enlighet med domstolens fasta rättspraxis.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att handla gemensamt och konsekvent för att ta itu med problemet med överreglering, s.k. gold-plating. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att handla gemensamt och konsekvent för att ta itu med problemet med överreglering, s.k. gold-plating.

| 8. | Europaparlamentet noterar att kommissionen nyligen offentliggjorde ett meddelande om klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154), där kommissionen ser över förutsättningarna för registrering av klagomål och därmed påverkar hela överträdelseförfarandet. Kommissionen uppmanas med kraft att inte använda icke-bindande regler i hanteringen av överträdelseförfaranden, utan att snarare lägga fram ett förslag till förordning (5), så att parlamentet i sin egenskap av medlagstiftare kan göras fullt delaktigt i denna väsentliga del av EU:s rättsordning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att kommissionen nyligen offentliggjorde ett meddelande om klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154), där kommissionen ser över förutsättningarna för registrering av klagomål och därmed påverkar hela överträdelseförfarandet. Kommissionen uppmanas med kraft att inte använda icke-bindande regler i hanteringen av överträdelseförfaranden, utan att snarare lägga fram ett förslag till förordning (5), så att parlamentet i sin egenskap av medlagstiftare kan göras fullt delaktigt i denna väsentliga del av EU:s rättsordning.

| 9. | Europaparlamentet beklagar emellertid det enormt stora antalet ärenden om utebliven underrättelse (470 pågående ärenden år 2010). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar emellertid det enormt stora antalet ärenden om utebliven underrättelse (470 pågående ärenden år 2010).

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att det ovannämnda nya meddelandet inte innehåller någon hänvisning till EU Pilot, som kommissionen själv anser vara en väletablerad arbetsmetod (6) som den använder för att hantera klagomål som ett första steg i överträdelseförfarandet i de fall då det förfarandet används (7). Parlamentet konstaterar att EU Pilot inte ens nämns i meddelandet och att det inte finns någon hänvisning till någon av de rättigheter eller det skydd som beviljas klaganden inom EU Pilot. Parlamentet drar därför slutsatsen att alla kommissionsbeslut som föregår eller utesluter överträdelseförfarandet är oförenliga med reglerna för insyn och ansvar och fattas helt och hållet på kommissionens eget bevåg. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar djupt att det ovannämnda nya meddelandet inte innehåller någon hänvisning till EU Pilot, som kommissionen själv anser vara en väletablerad arbetsmetod (6) som den använder för att hantera klagomål som ett första steg i överträdelseförfarandet i de fall då det förfarandet används (7). Parlamentet konstaterar att EU Pilot inte ens nämns i meddelandet och att det inte finns någon hänvisning till någon av de rättigheter eller det skydd som beviljas klaganden inom EU Pilot. Parlamentet drar därför slutsatsen att alla kommissionsbeslut som föregår eller utesluter överträdelseförfarandet är oförenliga med reglerna för insyn och ansvar och fattas helt och hållet på kommissionens eget bevåg.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera vilken ställning EU Pilot har och att tydligt ange ramarna och reglerna för tillämpningen av systemet på ett sätt som medborgarna kan förstå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera vilken ställning EU Pilot har och att tydligt ange ramarna och reglerna för tillämpningen av systemet på ett sätt som medborgarna kan förstå.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att antalet medlemsstater som deltar i EU Pilot (18 stycken i slutet av 2010) och det stora antal ärenden som avslutats efter svar från medlemsstaterna bedömts som godtagbara (81 procent av fallen). Parlamentet betonar vikten av dessa bedömningars kvalitet både i fråga om giltig och bekräftad information och i fråga om respekt för de allmänna förvaltningsrättsliga principer som erkänns av domstolen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att antalet medlemsstater som deltar i EU Pilot (18 stycken i slutet av 2010) och det stora antal ärenden som avslutats efter svar från medlemsstaterna bedömts som godtagbara (81 procent av fallen). Parlamentet betonar vikten av dessa bedömningars kvalitet både i fråga om giltig och bekräftad information och i fråga om respekt för de allmänna förvaltningsrättsliga principer som erkänns av domstolen.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att det utrymme för skönsmässig bedömning som kommissionen har tilldelats genom fördragen i samband med överträdelseförfaranden måste respektera rättsstatsprincipen, principen om rättslig klarhet, kraven på insyn och öppenhet samt proportionalitetsprincipen och att ingenting under några som helst omständigheter får sätta befogenhetens främsta syfte på spel, nämligen att garantera att EU-rätten tillämpas korrekt och i rätt tid (8). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar att det utrymme för skönsmässig bedömning som kommissionen har tilldelats genom fördragen i samband med överträdelseförfaranden måste respektera rättsstatsprincipen, principen om rättslig klarhet, kraven på insyn och öppenhet samt proportionalitetsprincipen och att ingenting under några som helst omständigheter får sätta befogenhetens främsta syfte på spel, nämligen att garantera att EU-rätten tillämpas korrekt och i rätt tid (8).

| 14. | Europaparlamentet noterar den uppmuntrande uppgiften att 88 procent av alla överträdelseförfaranden som avslutades 2010 aldrig nådde domstolen eftersom medlemsstaterna vidtog åtgärder för att avhjälpa de rättsliga brister som kommissionen påtalat innan det blev nödvändigt att gå vidare till nästa steg i överträdelseförfarandet. Parlamentet anser dock att det är viktigt att man även i fortsättningen noggrant övervakar medlemsstaternas åtgärder, eftersom vissa framställare hänvisar till problem som kvarstår efter det att ett ärende har avslutats (se t.ex. framställningarna nr 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 och 0947/2011). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar den uppmuntrande uppgiften att 88 procent av alla överträdelseförfaranden som avslutades 2010 aldrig nådde domstolen eftersom medlemsstaterna vidtog åtgärder för att avhjälpa de rättsliga brister som kommissionen påtalat innan det blev nödvändigt att gå vidare till nästa steg i överträdelseförfarandet. Parlamentet anser dock att det är viktigt att man även i fortsättningen noggrant övervakar medlemsstaternas åtgärder, eftersom vissa framställare hänvisar till problem som kvarstår efter det att ett ärende har avslutats (se t.ex. framställningarna nr 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 och 0947/2011).

| 15. | Europaparlamentet betonar allmänt att ytterligare insatser måste göras för att öka insynen och ömsesidigheten i kommunikationen mellan parlamentet och kommissionen. Parlamentet noterar till exempel att man skulle kunna erbjuda bättre tillgång till information om klagomål, överträdelsehandlingar och andra kontrollmekanismer utan att äventyra utredningarnas syfte, och att ett övervägande allmänintresse mycket väl skulle kunna motivera tillgången till denna information, särskilt i fall där risker för folkhälsan och irreparabla skador på miljön står på spel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar allmänt att ytterligare insatser måste göras för att öka insynen och ömsesidigheten i kommunikationen mellan parlamentet och kommissionen. Parlamentet noterar till exempel att man skulle kunna erbjuda bättre tillgång till information om klagomål, överträdelsehandlingar och andra kontrollmekanismer utan att äventyra utredningarnas syfte, och att ett övervägande allmänintresse mycket väl skulle kunna motivera tillgången till denna information, särskilt i fall där risker för folkhälsan och irreparabla skador på miljön står på spel.

| 16. | Europaparlamentet noterar att kommissionen, för att göra EU Pilot funktionsdugligt, har skapat en sekretessbelagd onlinedatabas för kommunikation mellan sina avdelningar och myndigheterna i medlemsstaterna. Parlamentet uppmärksammar på nytt att det råder brist på öppenhet gentemot de klagande i EU Pilot, och kräver på nytt att få tillträde till databasen där alla klagomål samlas, så att parlamentet kan fullgöra sina skyldigheter att kontrollera kommissionens roll som fördragens väktare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att kommissionen, för att göra EU Pilot funktionsdugligt, har skapat en sekretessbelagd onlinedatabas för kommunikation mellan sina avdelningar och myndigheterna i medlemsstaterna. Parlamentet uppmärksammar på nytt att det råder brist på öppenhet gentemot de klagande i EU Pilot, och kräver på nytt att få tillträde till databasen där alla klagomål samlas, så att parlamentet kan fullgöra sina skyldigheter att kontrollera kommissionens roll som fördragens väktare.

| 17. | Europaparlamentet beklagar djupt att det inte har gjorts någon uppföljning av parlamentets ovannämnda resolution om den tjugosjunde årsrapporten och framför allt dess efterlysning av en förfaranderättsakt i form av en förordning enligt artikel 298 i EUF-fördraget som anger överträdelseförfarandets olika aspekter och förfarandet före inledandet av ett överträdelseförfarande, inklusive underrättelser, bindande tidsfrister, rätten att höras, motiveringsskyldigheten och rätten för varje person att kunna ta del av de handlingar som rör honom eller henne, så att de medborgerliga rättigheterna stärks och öppenhet och insyn säkerställs. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar djupt att det inte har gjorts någon uppföljning av parlamentets ovannämnda resolution om den tjugosjunde årsrapporten och framför allt dess efterlysning av en förfaranderättsakt i form av en förordning enligt artikel 298 i EUF-fördraget som anger överträdelseförfarandets olika aspekter och förfarandet före inledandet av ett överträdelseförfarande, inklusive underrättelser, bindande tidsfrister, rätten att höras, motiveringsskyldigheten och rätten för varje person att kunna ta del av de handlingar som rör honom eller henne, så att de medborgerliga rättigheterna stärks och öppenhet och insyn säkerställs.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar därför återigen kommissionen att föreslå en förfaranderättsakt i form av en förordning enligt den nya rättsliga grunden, dvs. artikel 298 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar därför återigen kommissionen att föreslå en förfaranderättsakt i form av en förordning enligt den nya rättsliga grunden, dvs. artikel 298 i EUF-fördraget.

| 19. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens svar på parlamentets krav om en förfaranderättsakt, i vilket den ställer sig tveksam till möjligheten att anta en framtida förordning på grundval av artikel 298 i EUF-fördraget på grund av den befogenhet att göra en skönsmässig bedömning som fördragen ger kommissionen när det gäller att organisera sättet på vilket den handlägger överträdelseförfaranden och arbete i förbindelse med dessa, i syfte att garantera en korrekt tillämpning av EU-rätten. Parlamentet är övertygat om att en sådan förfaranderättsakt inte på något sätt skulle begränsa kommissionens befogenhet att göra en skönsmässig bedömning, men att den däremot skulle garantera att kommissionen, då den utövar sin befogenhet, skulle respektera principen om en ”öppen, effektiv och oberoende europeisk administration” i enlighet med artikel 298 i EUF-fördraget och den rätt till god förvaltning som avses i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens svar på parlamentets krav om en förfaranderättsakt, i vilket den ställer sig tveksam till möjligheten att anta en framtida förordning på grundval av artikel 298 i EUF-fördraget på grund av den befogenhet att göra en skönsmässig bedömning som fördragen ger kommissionen när det gäller att organisera sättet på vilket den handlägger överträdelseförfaranden och arbete i förbindelse med dessa, i syfte att garantera en korrekt tillämpning av EU-rätten. Parlamentet är övertygat om att en sådan förfaranderättsakt inte på något sätt skulle begränsa kommissionens befogenhet att göra en skönsmässig bedömning, men att den däremot skulle garantera att kommissionen, då den utövar sin befogenhet, skulle respektera principen om en ”öppen, effektiv och oberoende europeisk administration” i enlighet med artikel 298 i EUF-fördraget och den rätt till god förvaltning som avses i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 20. | Europaparlamentet framhåller vikten av transparens avseende överträdelseförfaranden, inte minst med tanke på parlamentets möjlighet att kontrollera tillämpningen av unionslagstiftningen. I detta sammanhang erinrar parlamentet om att kommissionen i enlighet med det reviderade ramavtalet om förbindelser med parlamentet ska ”ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det [...] om de frågor som överträdelseförfarandet rör” och förväntar sig att denna klausul ska tillämpas med ärligt uppsåt i praktiken. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller vikten av transparens avseende överträdelseförfaranden, inte minst med tanke på parlamentets möjlighet att kontrollera tillämpningen av unionslagstiftningen. I detta sammanhang erinrar parlamentet om att kommissionen i enlighet med det reviderade ramavtalet om förbindelser med parlamentet ska ”ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det [...] om de frågor som överträdelseförfarandet rör” och förväntar sig att denna klausul ska tillämpas med ärligt uppsåt i praktiken.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att framställningen är det lämpliga instrument som medborgare, civilsamhällets organisationer och företag ska använda för att rapportera om olika nationella myndigheters bristande efterlevnad av EU-rätten på olika nivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen i detta sammanhang att säkra öppenheten i pågående överträdelseförfaranden genom att informera medborgarna i rätt tid och på ett lämpligt sätt om de åtgärder som har vidtagits som svar på deras begäran. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att framställningen är det lämpliga instrument som medborgare, civilsamhällets organisationer och företag ska använda för att rapportera om olika nationella myndigheters bristande efterlevnad av EU-rätten på olika nivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen i detta sammanhang att säkra öppenheten i pågående överträdelseförfaranden genom att informera medborgarna i rätt tid och på ett lämpligt sätt om de åtgärder som har vidtagits som svar på deras begäran.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att medborgarna och det civila samhällets organisationer fortsätter att använda framställningsmekanismen i första hand för att rapportera och inge klagomål om att nationella myndigheter på olika nivåer överträder EU-rätten. Parlamentet framhåller mot bakgrund av detta den viktiga funktion som utskottet för framställningar fyller som en effektiv länk mellan medborgarna, parlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att medborgarna och det civila samhällets organisationer fortsätter att använda framställningsmekanismen i första hand för att rapportera och inge klagomål om att nationella myndigheter på olika nivåer överträder EU-rätten. Parlamentet framhåller mot bakgrund av detta den viktiga funktion som utskottet för framställningar fyller som en effektiv länk mellan medborgarna, parlamentet och kommissionen.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar det särskilda avsnitt om framställningar som på begäran av parlamentet inkluderats i den tjugoåttonde årsrapporten, där kommissionen gör en klassificering av de nya framställningar som inkommit. Parlamentet välkomnar kommissionens upplysning om att framställningarna till Europaparlamentet har bidragit till att överträdelseförfaranden inletts på ett flertal områden. Parlamentet betonar att framställningarna, även i de fall de inte rör överträdelser, ger parlamentet och kommissionen värdefull information om medborgarnas bekymmer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar det särskilda avsnitt om framställningar som på begäran av parlamentet inkluderats i den tjugoåttonde årsrapporten, där kommissionen gör en klassificering av de nya framställningar som inkommit. Parlamentet välkomnar kommissionens upplysning om att framställningarna till Europaparlamentet har bidragit till att överträdelseförfaranden inletts på ett flertal områden. Parlamentet betonar att framställningarna, även i de fall de inte rör överträdelser, ger parlamentet och kommissionen värdefull information om medborgarnas bekymmer.

| 24. | Europaparlamentet betonar det betydande antal framställningar som mottagits när det gäller miljölagstiftning, och särskilt i fråga om avfallshantering. Parlamentet påminner om de påpekanden som ordföranden för kommissionens konferens om genomförandet av EU:s miljölagstiftning, vilken hölls den 15 juni 2011, gjorde avseende bristen på grundliga miljömässiga konsekvensbedömningar, den bristande hänsynen till offentliga samråd och andra brister i driften av avfallshanteringssystemen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar det betydande antal framställningar som mottagits när det gäller miljölagstiftning, och särskilt i fråga om avfallshantering. Parlamentet påminner om de påpekanden som ordföranden för kommissionens konferens om genomförandet av EU:s miljölagstiftning, vilken hölls den 15 juni 2011, gjorde avseende bristen på grundliga miljömässiga konsekvensbedömningar, den bristande hänsynen till offentliga samråd och andra brister i driften av avfallshanteringssystemen.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att det ursprungliga mandatet för stadgan var att kodifiera EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, och att stats- och regeringscheferna vid upprepade tillfällen högtidligt förklarat att stadgan fastställer EU-medborgarnas rättigheter. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ompröva behovet av artikel 51 i stadgan och uppmanar dem att ensidigt slå fast att de inte kommer att begränsa enskildas rättigheter inom sin jurisdiktion på grundval av bestämmelserna i den artikeln. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att det ursprungliga mandatet för stadgan var att kodifiera EU-medborgarnas grundläggande rättigheter, och att stats- och regeringscheferna vid upprepade tillfällen högtidligt förklarat att stadgan fastställer EU-medborgarnas rättigheter. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ompröva behovet av artikel 51 i stadgan och uppmanar dem att ensidigt slå fast att de inte kommer att begränsa enskildas rättigheter inom sin jurisdiktion på grundval av bestämmelserna i den artikeln.

| 26. | Europaparlamentet betonar att medborgarna när de lämnar in en framställning till parlamentet förväntar sig att skyddas av bestämmelserna i stadgan, oavsett vilken medlemsstat de bor i, och oavsett om EU-rätten tillämpas eller inte. Parlamentet är i detta avseende bekymrat över att medborgarna känner sig vilseledda när det gäller stadgans faktiska tillämpningsområde, och anser därför att subsidiaritetsprincipen bör förklaras grundligt och att stadgans tillämpningsområde ur parlamentets synvinkel bör förtydligas på grundval av artikel 51 i stadgan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att medborgarna när de lämnar in en framställning till parlamentet förväntar sig att skyddas av bestämmelserna i stadgan, oavsett vilken medlemsstat de bor i, och oavsett om EU-rätten tillämpas eller inte. Parlamentet är i detta avseende bekymrat över att medborgarna känner sig vilseledda när det gäller stadgans faktiska tillämpningsområde, och anser därför att subsidiaritetsprincipen bör förklaras grundligt och att stadgans tillämpningsområde ur parlamentets synvinkel bör förtydligas på grundval av artikel 51 i stadgan.

| 27. | Europaparlamentet betonar att en väsentlig del av de framställningar som rör de grundläggande rättigheterna handlar om fri rörlighet för personer och att – vilket tydligt framgår av rapporten om unionsmedborgarskapet 2010 – de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet är en viktig förutsättning för medborgarnas fulla utnyttjande av den inre marknaden. Parlamentet understryker att ett sådant ökat utnyttjande från medborgarnas sida kan frigöra den inre marknadens betydelsefulla tillväxtpotential, och upprepar därför, mot bakgrund av rådande ekonomiska utmaningar i Europa, sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna på detta område för att åstadkomma ett fullständigt och snabbt införlivande av EU-rätten. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att en väsentlig del av de framställningar som rör de grundläggande rättigheterna handlar om fri rörlighet för personer och att – vilket tydligt framgår av rapporten om unionsmedborgarskapet 2010 – de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet är en viktig förutsättning för medborgarnas fulla utnyttjande av den inre marknaden. Parlamentet understryker att ett sådant ökat utnyttjande från medborgarnas sida kan frigöra den inre marknadens betydelsefulla tillväxtpotential, och upprepar därför, mot bakgrund av rådande ekonomiska utmaningar i Europa, sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna på detta område för att åstadkomma ett fullständigt och snabbt införlivande av EU-rätten.

| 28. | Europaparlamentet understryker vidare att medborgarna också känner sig vilseledda när det gäller EU-rättens tillämplighet vid försenat införlivande av lagstiftning. Parlamentet påvisar den beklämmande omständigheten att medborgare som inte kan använda sig av en tillämplig EU-rättsakt, eftersom den ännu inte har införlivats i den nationella lagstiftningen av medlemsstaten i fråga, saknar möjligheter att väcka talan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker vidare att medborgarna också känner sig vilseledda när det gäller EU-rättens tillämplighet vid försenat införlivande av lagstiftning. Parlamentet påvisar den beklämmande omständigheten att medborgare som inte kan använda sig av en tillämplig EU-rättsakt, eftersom den ännu inte har införlivats i den nationella lagstiftningen av medlemsstaten i fråga, saknar möjligheter att väcka talan.

| 29. | Europaparlamentet stöder den synpunkt som framförts av Europaparlamentets rättstjänst när det gäller framställningars tillåtlighet, nämligen att Europeiska unionens verksamhetsområden är bredare än dess befogenheter. Parlamentet understryker att denna uppfattning bör ligga till grund för hur framställningar hanteras av parlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet stöder den synpunkt som framförts av Europaparlamentets rättstjänst när det gäller framställningars tillåtlighet, nämligen att Europeiska unionens verksamhetsområden är bredare än dess befogenheter. Parlamentet understryker att denna uppfattning bör ligga till grund för hur framställningar hanteras av parlamentet och kommissionen.

| 30. | Europaparlamentet upprepar att individuella klagomål från företag och medborgare fortfarande är det främsta sättet att få kännedom om brott mot EU-rätten och därefter kunna inleda överträdelseförfaranden. Parlamentet önskar därför att man inför effektivare, rättsligt bindande regelverk som på ett säkert och tillförlitligt sätt fastställer det rättsliga förhållandet mellan kommissionen och de klagande, före, under och efter överträdelseförfarandena, så att man därigenom stärker framför allt den individuella framställarens position. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar att individuella klagomål från företag och medborgare fortfarande är det främsta sättet att få kännedom om brott mot EU-rätten och därefter kunna inleda överträdelseförfaranden. Parlamentet önskar därför att man inför effektivare, rättsligt bindande regelverk som på ett säkert och tillförlitligt sätt fastställer det rättsliga förhållandet mellan kommissionen och de klagande, före, under och efter överträdelseförfarandena, så att man därigenom stärker framför allt den individuella framställarens position.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det nya element i artikel 260 i EUF-fördraget som innebär att kommissionen får uppmana EU-domstolen att förelägga en medlemsstat vite på grund av för sent införlivande av ett direktiv när den för ärendet vidare till domstolen i enlighet artikel 258 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar det nya element i artikel 260 i EUF-fördraget som innebär att kommissionen får uppmana EU-domstolen att förelägga en medlemsstat vite på grund av för sent införlivande av ett direktiv när den för ärendet vidare till domstolen i enlighet artikel 258 i EUF-fördraget.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens utfästelse att som princip använda instrumentet enligt artikel 260.3 i EUF-fördraget vid ärenden där det handlar om underlåtenhet att uppfylla en skyldighet enligt denna bestämmelse, som rör införlivandet av direktiv som har antagits enligt ett lagstiftningsförfarande. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens utfästelse att som princip använda instrumentet enligt artikel 260.3 i EUF-fördraget vid ärenden där det handlar om underlåtenhet att uppfylla en skyldighet enligt denna bestämmelse, som rör införlivandet av direktiv som har antagits enligt ett lagstiftningsförfarande.

| 33. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att kommissionen utnyttjar denna möjlighet tillsammans med alla andra möjliga medel för att garantera att medlemsstaterna införlivar EU-rätten i god tid och på rätt sätt. De som ligger efter och inte har genomfört lagarna i tid bör pekas ut. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att kommissionen utnyttjar denna möjlighet tillsammans med alla andra möjliga medel för att garantera att medlemsstaterna införlivar EU-rätten i god tid och på rätt sätt. De som ligger efter och inte har genomfört lagarna i tid bör pekas ut.

| 34. | Europaparlamentet framhåller det faktum att parlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna, sedan denna rapport utfärdats, har nått en överenskommelse om utfärdandet av förklarande dokument i vilka förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande fastställs (”jämförelsetabeller”). Parlamentet konstaterar att de tre institutionerna och medlemsstaterna har kommit överens om att direktiv ska innehålla ett skäl där det anges att den berörda medlemsstaten bör lämna in en jämförelsetabell när detta, i ett givet fall, är nödvändigt och proportionerligt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller det faktum att parlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna, sedan denna rapport utfärdats, har nått en överenskommelse om utfärdandet av förklarande dokument i vilka förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande fastställs (”jämförelsetabeller”). Parlamentet konstaterar att de tre institutionerna och medlemsstaterna har kommit överens om att direktiv ska innehålla ett skäl där det anges att den berörda medlemsstaten bör lämna in en jämförelsetabell när detta, i ett givet fall, är nödvändigt och proportionerligt.

| 35. | Europaparlamentet betonar att jämförelsetabeller är ett värdefullt verktyg för att göra det möjligt för kommissionen och parlamentet att se till att EU-rätten införlivas och tillämpas på rätt sätt av medlemsstaterna, eftersom förhållandet mellan ett direktiv och de motsvarande nationella bestämmelserna ofta är mycket komplicerat och ibland nästan omöjligt att spåra. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att jämförelsetabeller är ett värdefullt verktyg för att göra det möjligt för kommissionen och parlamentet att se till att EU-rätten införlivas och tillämpas på rätt sätt av medlemsstaterna, eftersom förhållandet mellan ett direktiv och de motsvarande nationella bestämmelserna ofta är mycket komplicerat och ibland nästan omöjligt att spåra.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet lägga fram tydliga riktlinjer för upprättande, beaktande och tillämpning av jämförelsetabeller i gemenskapsrätten och att genomföra en insynsvänlig utvärdering som på ett betydande sätt bidrar till bedömningen av hur denna lagstiftning genomförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet lägga fram tydliga riktlinjer för upprättande, beaktande och tillämpning av jämförelsetabeller i gemenskapsrätten och att genomföra en insynsvänlig utvärdering som på ett betydande sätt bidrar till bedömningen av hur denna lagstiftning genomförs av medlemsstaterna.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella domstolarna har en central roll när det gäller att tillämpa EU-rätten och stöder till fullo EU:s insatser för att förstärka och samordna juridisk utbildning för rättsliga och administrativa myndigheter och praktiserande jurister och tjänstemän inom de nationella förvaltningarna, liksom regionala och lokala myndigheter på EU-nivå. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att de nationella domstolarna har en central roll när det gäller att tillämpa EU-rätten och stöder till fullo EU:s insatser för att förstärka och samordna juridisk utbildning för rättsliga och administrativa myndigheter och praktiserande jurister och tjänstemän inom de nationella förvaltningarna, liksom regionala och lokala myndigheter på EU-nivå.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0377.

(2)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 46.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0382.

(4)  I artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget fastställs kommissionens befogenhet när det gäller att inleda överträdelseförfaranden mot en medlemsstat. I artikel 258 fastställs mer specifikt att kommissionen ska avge ett motiverat yttrande om den anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen.

(5)  Se punkt 7, där en ”förfaranderättsakt” efterlyses.

(6)  Kommissionens andra utvärderingsrapport om EU Pilot (SEC(2011)1626), s. 7.

(7)  Se ovannämnda rapport, s. 3 och ovannämnda resolution av den 25 november 2010.

(8)  Parlamentet slog, i sin ovannämnda resolution av den 25 november 2010, fast att ”totala skönsmässiga befogenheter tillsammans med total brist på öppenhet strider (...) mot rättsstatens grundläggande principer”.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Miljöpåverkan av utvinning av skiffergas och skifferolja

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om miljöpåverkan av utvinning av skiffergas och skifferolja (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/91/EEG av den 3 november 1992 om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom den del av utvinningsindustrin som utnyttjar borrning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/91/EEG av den 3 november 1992 om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom den del av utvinningsindustrin som utnyttjar borrning (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och upphävande av vissa direktiv (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och upphävande av vissa direktiv (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (direktivet om miljöansvar) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (direktivet om miljöansvar) (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (”ramdirektivet om vatten”) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (”ramdirektivet om vatten”) (9),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (dricksvattendirektivet) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (dricksvattendirektivet) (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (grundvattendirektivet) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (grundvattendirektivet) (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (ändrat) (12), och Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (ändrat) (12), och Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning nr 1907/2006/EG av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning nr 793/93/EEG och kommissionens förordning nr 1488/94/EG samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning nr 1907/2006/EG av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning nr 793/93/EEG och kommissionens förordning nr 1488/94/EG samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (som anpassar befintlig EU-lagstiftning till Förenta Nationernas globala harmoniserade system) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (som anpassar befintlig EU-lagstiftning till Förenta Nationernas globala harmoniserade system) (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (16),

| — | med beaktande av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (Seveso II-direktivet) (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 96/82/EG av den 9 december 1996 om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (Seveso II-direktivet) (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om utmaningen att nå en säker olje- och gasverksamhet till havs (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om utmaningen att nå en säker olje- och gasverksamhet till havs (18),

| — | med beaktande av rapporten om okonventionell gas i Europa av den 8 november 2011, som beställts av kommissionens generaldirektorat för energi (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om okonventionell gas i Europa av den 8 november 2011, som beställts av kommissionens generaldirektorat för energi (19),

| — | med beaktande av följebrevet av den 26 januari 2012 från kommissionens generaldirektorat för miljö till Europaparlamentets ledamöter om EU:s tillämpliga miljöregelverk för skiffergasprojekt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av följebrevet av den 26 januari 2012 från kommissionens generaldirektorat för miljö till Europaparlamentets ledamöter om EU:s tillämpliga miljöregelverk för skiffergasprojekt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885),

| — | med beaktande av framställningarna 886/2011 (om riskerna i samband med prospektering efter och utvinning av skiffergas i Bulgarien) och 1378/2011 (om utvinning av skiffergas i Polen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningarna 886/2011 (om riskerna i samband med prospektering efter och utvinning av skiffergas i Bulgarien) och 1378/2011 (om utvinning av skiffergas i Polen),

| — | med beaktande av studien om konsekvenserna av utvinning av skiffergas och skifferolja för miljön och människors hälsa, vilken presenterades av utredningsavdelningen för ekonomisk politik och vetenskapspolitik, generaldirektoratet för EU-intern politik, i juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om konsekvenserna av utvinning av skiffergas och skifferolja för miljön och människors hälsa, vilken presenterades av utredningsavdelningen för ekonomisk politik och vetenskapspolitik, generaldirektoratet för EU-intern politik, i juni 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 4, 11, 191, 192, 193 och 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4, 11, 191, 192, 193 och 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0283/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A7-0283/2012), och av följande skäl:

| A. | De senaste tekniska framstegen har redan gett upphov till en snabbt framväxande kommersiell utvinning av okonventionella fossila bränslen i vissa delar av världen. Det finns ännu inte någon kommersiell utvinning i EU och potentialen hos tillgångar och eventuella effekter på miljön och människors hälsa måste undersökas ytterligare. |
| --- | --- |

A.

De senaste tekniska framstegen har redan gett upphov till en snabbt framväxande kommersiell utvinning av okonventionella fossila bränslen i vissa delar av världen. Det finns ännu inte någon kommersiell utvinning i EU och potentialen hos tillgångar och eventuella effekter på miljön och människors hälsa måste undersökas ytterligare.

| B. | Utvecklingen av skiffergas är inte okontroversiell i EU eller övriga världen. Det krävs därför en grundlig granskning av alla konsekvenser (för miljön, folkhälsan och klimatförändringarna) innan man utvecklar denna teknik ytterligare. |
| --- | --- |

B.

Utvecklingen av skiffergas är inte okontroversiell i EU eller övriga världen. Det krävs därför en grundlig granskning av alla konsekvenser (för miljön, folkhälsan och klimatförändringarna) innan man utvecklar denna teknik ytterligare.

| C. | I energifärdplanen för 2050 konstateras att skiffergas och andra okonventionella källor kan bli en potentiellt viktig ny försörjningskälla i och utanför EU. Genom att ersätta kol och olja med gas på kort till medellång sikt skulle man kunna bidra till att minska växhusgasutsläppen beroende på deras livscykel. |
| --- | --- |

C.

I energifärdplanen för 2050 konstateras att skiffergas och andra okonventionella källor kan bli en potentiellt viktig ny försörjningskälla i och utanför EU. Genom att ersätta kol och olja med gas på kort till medellång sikt skulle man kunna bidra till att minska växhusgasutsläppen beroende på deras livscykel.

| D. | Gas kan användas för att generera el för basbelastningen och tillhandhålla tillförlitlig reservkraft för varierande kraftkällor, till exempel vindkraft och solenergi, eftersom denna pålitlighet minskar de tekniska svårigheterna i samband med nätbalansering. Gas är också ett effektivt bränsle för uppvärmning/kylning och på många andra industriella användningsområden vilket ökar EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

D.

Gas kan användas för att generera el för basbelastningen och tillhandhålla tillförlitlig reservkraft för varierande kraftkällor, till exempel vindkraft och solenergi, eftersom denna pålitlighet minskar de tekniska svårigheterna i samband med nätbalansering. Gas är också ett effektivt bränsle för uppvärmning/kylning och på många andra industriella användningsområden vilket ökar EU:s konkurrenskraft.

| E. | De två viktigaste metoderna för att frigöra potentialen hos okonventionella fossila bränslen, skiffergas och metan i kolbädd, nämligen horisontell borrning och hydraulisk sprickbildning (fracking), har använts i kombination under endast ett årtionde, och bör inte förväxlas med brunnstimuleringsteknik som använts för utvinning av konventionella fossila bränslen, på grund av kombinationen av dessa två metoder och insatsernas omfattning. |
| --- | --- |

E.

De två viktigaste metoderna för att frigöra potentialen hos okonventionella fossila bränslen, skiffergas och metan i kolbädd, nämligen horisontell borrning och hydraulisk sprickbildning (fracking), har använts i kombination under endast ett årtionde, och bör inte förväxlas med brunnstimuleringsteknik som använts för utvinning av konventionella fossila bränslen, på grund av kombinationen av dessa två metoder och insatsernas omfattning.

| F. | EU har åtagit sig ett rättsligt bindande mål att minska växthusgasutsläppen och öka andelen förnybara energikällor. Alla beslut om utvinning av okonventionella fossila bränslen bör ses mot bakgrund av behovet att minska utsläppen. |
| --- | --- |

F.

EU har åtagit sig ett rättsligt bindande mål att minska växthusgasutsläppen och öka andelen förnybara energikällor. Alla beslut om utvinning av okonventionella fossila bränslen bör ses mot bakgrund av behovet att minska utsläppen.

| G. | För närvarande finns det inget europeiskt (ram-)direktiv som reglerar utvinningsaktiviteter. |
| --- | --- |

G.

För närvarande finns det inget europeiskt (ram-)direktiv som reglerar utvinningsaktiviteter.

| H. | Det saknas tillräckliga uppgifter om sprickbildningskemikalier samt miljö- och hälsorisker i samband med hydraulisk sprickbildning. Viktiga analyser utförs fortfarande och behovet av kompletterande och kontinuerlig forskning ökar. Det är av yttersta vikt att tydliga uppgifter samlas in och att tester och provtagning genomförs med öppenhet, för en högkvalitativ forskning som kan ligga till grund för reglering som skyddar folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

H.

Det saknas tillräckliga uppgifter om sprickbildningskemikalier samt miljö- och hälsorisker i samband med hydraulisk sprickbildning. Viktiga analyser utförs fortfarande och behovet av kompletterande och kontinuerlig forskning ökar. Det är av yttersta vikt att tydliga uppgifter samlas in och att tester och provtagning genomförs med öppenhet, för en högkvalitativ forskning som kan ligga till grund för reglering som skyddar folkhälsan och miljön.

| I. | Alla typer av utvinning av fossila bränslen och mineraler medför potentiella risker för människors hälsa och miljön. Det är viktigt att tillämpa försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar vid alla framtida beslut om utveckling av fossila bränsleresurser i Europa, med hänsyn till potentiella effekter i alla skeden av prospekterings- och utvinningsprocessen. |
| --- | --- |

I.

Alla typer av utvinning av fossila bränslen och mineraler medför potentiella risker för människors hälsa och miljön. Det är viktigt att tillämpa försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar vid alla framtida beslut om utveckling av fossila bränsleresurser i Europa, med hänsyn till potentiella effekter i alla skeden av prospekterings- och utvinningsprocessen.

| J. | Vissa EU-medlemsstater, bland annat Frankrike och Bulgarien, har redan utfärdat ett moratorium mot skiffergasutvinning med hänsyn till miljön och folkhälsan. |
| --- | --- |

J.

Vissa EU-medlemsstater, bland annat Frankrike och Bulgarien, har redan utfärdat ett moratorium mot skiffergasutvinning med hänsyn till miljön och folkhälsan.

| K. | Projekt för skiffergasutvinning är i allmänhet inte föremål för en miljökonsekvensbedömning trots miljöriskerna för sådana projekt. |
| --- | --- |

K.

Projekt för skiffergasutvinning är i allmänhet inte föremål för en miljökonsekvensbedömning trots miljöriskerna för sådana projekt.

| L. | EU har i uppgift att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor i unionens hela politik och verksamhet. |
| --- | --- |

L.

EU har i uppgift att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor i unionens hela politik och verksamhet.

| M. | Många regeringar i Europa, bland annat Frankrike, Bulgarien, Nordrhein-Westfalen i Tyskland, Fribourg och Vaud i Schweiz, samt ett antal delstater i Förenta staterna (North Carolina, New York, New Jersey och Vermont och över 100 lokala myndigheter) och andra länder och regioner runt om i världen (Sydafrika, Quebec i Kanada, New South Wales i Australien) har för närvarande ett förbud eller ett moratorium på plats mot användningen av hydraulisk sprickbildning för olje- och gasutvinning från skiffer eller andra täta bergsformationer. |
| --- | --- |

M.

Många regeringar i Europa, bland annat Frankrike, Bulgarien, Nordrhein-Westfalen i Tyskland, Fribourg och Vaud i Schweiz, samt ett antal delstater i Förenta staterna (North Carolina, New York, New Jersey och Vermont och över 100 lokala myndigheter) och andra länder och regioner runt om i världen (Sydafrika, Quebec i Kanada, New South Wales i Australien) har för närvarande ett förbud eller ett moratorium på plats mot användningen av hydraulisk sprickbildning för olje- och gasutvinning från skiffer eller andra täta bergsformationer.

| N. | Ett antal medlemsstater, bland annat Tjeckien, Rumänien och Tyskland, överväger för närvarande ett moratorium mot prospektering efter och utvinning av olja och gas från skiffer eller andra täta bergsformationer. |
| --- | --- |

N.

Ett antal medlemsstater, bland annat Tjeckien, Rumänien och Tyskland, överväger för närvarande ett moratorium mot prospektering efter och utvinning av olja och gas från skiffer eller andra täta bergsformationer.

| O. | Enligt direktivet om miljöansvar är företagen inte förpliktigade att ha ett heltäckande försäkringsskydd med tanke på att kostnaderna för olyckor i utvinningsindustrin är så höga. |
| --- | --- |

O.

Enligt direktivet om miljöansvar är företagen inte förpliktigade att ha ett heltäckande försäkringsskydd med tanke på att kostnaderna för olyckor i utvinningsindustrin är så höga.

Den allmänna ramen – reglering, genomförande, övervakning och samarbete

| 1. | Europaparlamentet avser med prospektering och utvinning av skiffergas alla former av prospektering och utvinning av okonventionella kolväten genom användning av horisontell borrning och hydraulisk sprickbildning med hög volym, metoder som tillämpas inom industrin för fossila bränslen över hela världen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet avser med prospektering och utvinning av skiffergas alla former av prospektering och utvinning av okonventionella kolväten genom användning av horisontell borrning och hydraulisk sprickbildning med hög volym, metoder som tillämpas inom industrin för fossila bränslen över hela världen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att trots att medlemsstaterna ensamma har rätt att bestämma om utvinningen av sina energiresurser, bör all utveckling av okonventionella fossila bränslen ske i fullständig förenlighet med EU:s relevanta säkerhets- och miljöskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att trots att medlemsstaterna ensamma har rätt att bestämma om utvinningen av sina energiresurser, bör all utveckling av okonventionella fossila bränslen ske i fullständig förenlighet med EU:s relevanta säkerhets- och miljöskyddslagstiftning.

| 3. | Europaparlamentet anser att det behövs en grundlig analys av EU:s regelverk, särskilt om prospektering och utvinning av okonventionella fossila bränslen. Parlamentet välkomnar därför de kommande slutsatserna från en rad studier från kommissionen om: kartläggning av risker, växhusgasutsläpp under en livscykel, kemikalier, vatten, markanvändning och effekterna av skiffergas på EU:s energimarknader. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara försiktiga med att gå vidare med okonventionella fossila bränslen till dess att den pågående analysen av regelverket har avslutats samt att effektivt tillämpa befintliga bestämmelser för att på ett avgörande sätt minska riskerna i all gasutvinningsverksamhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det behövs en grundlig analys av EU:s regelverk, särskilt om prospektering och utvinning av okonventionella fossila bränslen. Parlamentet välkomnar därför de kommande slutsatserna från en rad studier från kommissionen om: kartläggning av risker, växhusgasutsläpp under en livscykel, kemikalier, vatten, markanvändning och effekterna av skiffergas på EU:s energimarknader. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara försiktiga med att gå vidare med okonventionella fossila bränslen till dess att den pågående analysen av regelverket har avslutats samt att effektivt tillämpa befintliga bestämmelser för att på ett avgörande sätt minska riskerna i all gasutvinningsverksamhet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter det att studierna avslutats genomföra en noggrann utvärdering av EU:s regelverk på hälso- och miljöskyddsområdet samt att så snart som möjligt och i enlighet med bestämmelserna i fördragen föreslå lämpliga åtgärder inklusive lagstiftningsåtgärder när så behövs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att efter det att studierna avslutats genomföra en noggrann utvärdering av EU:s regelverk på hälso- och miljöskyddsområdet samt att så snart som möjligt och i enlighet med bestämmelserna i fördragen föreslå lämpliga åtgärder inklusive lagstiftningsåtgärder när så behövs.

| 5. | Europaparlamentet betonar att utvinningen av okonventionella fossila bränslen, liksom utvinningen av konventionella fossila bränslen, innebär risker. Dessa risker måste begränsas genom förebyggande åtgärder, däribland lämplig planering, testning, användning av ny och bästa tillgängliga teknik, bästa branschpraxis och kontinuerlig uppgiftsinsamling, övervakning och rapportering inom ramen för ett kraftfullt regelverk. Parlamentet anser därför att det är viktigt att, innan man inleder prospektering efter eller utvinning av andra okonventionella fossila bränslen, kräva en mätning av basnivån för naturligt förekommande metan och kemikalier i grundvattenförande lager, samt aktuella luftkvalitetsnivåer vid potentiella borrplatser. Parlamentet anser vidare att regelbunden involvering av OEM-företag eller motsvarande tillverkare skulle kunna säkerställa att kritiska säkerhets- och miljöskyddsanordningar fortsätter att fungera effektivt och uppfylla säkerhetsnormerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att utvinningen av okonventionella fossila bränslen, liksom utvinningen av konventionella fossila bränslen, innebär risker. Dessa risker måste begränsas genom förebyggande åtgärder, däribland lämplig planering, testning, användning av ny och bästa tillgängliga teknik, bästa branschpraxis och kontinuerlig uppgiftsinsamling, övervakning och rapportering inom ramen för ett kraftfullt regelverk. Parlamentet anser därför att det är viktigt att, innan man inleder prospektering efter eller utvinning av andra okonventionella fossila bränslen, kräva en mätning av basnivån för naturligt förekommande metan och kemikalier i grundvattenförande lager, samt aktuella luftkvalitetsnivåer vid potentiella borrplatser. Parlamentet anser vidare att regelbunden involvering av OEM-företag eller motsvarande tillverkare skulle kunna säkerställa att kritiska säkerhets- och miljöskyddsanordningar fortsätter att fungera effektivt och uppfylla säkerhetsnormerna.

| 6. | Europaparlamentet noterar kommissionens preliminära bedömning av EU:s tillämpliga miljöregelverk för hydraulisk sprickbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befogenheter i fråga om korrekt införlivande och tillämpning av viktiga EU-rättsakter på miljöområdet i alla medlemsstater, och att utan dröjsmål utfärda vägledning om fastställandet av både de utgångsvärden för vattenövervakning som behövs för en miljökonsekvensbedömning av prospektering och utvinning av skiffergas och de kriterier som ska användas för att bedöma inverkan av hydraulisk sprickbildning på grundvattenreservoarer i olika geologiska formationer, inklusive potentiella läckage och kumulativa effekter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar kommissionens preliminära bedömning av EU:s tillämpliga miljöregelverk för hydraulisk sprickbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befogenheter i fråga om korrekt införlivande och tillämpning av viktiga EU-rättsakter på miljöområdet i alla medlemsstater, och att utan dröjsmål utfärda vägledning om fastställandet av både de utgångsvärden för vattenövervakning som behövs för en miljökonsekvensbedömning av prospektering och utvinning av skiffergas och de kriterier som ska användas för att bedöma inverkan av hydraulisk sprickbildning på grundvattenreservoarer i olika geologiska formationer, inklusive potentiella läckage och kumulativa effekter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett EU-omfattande ramverk för riskstyrning vid prospektering efter eller utvinning av okonventionella fossila bränslen, för att se till att harmoniserade bestämmelser för skyddet av människors hälsa och miljön tillämpas i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett EU-omfattande ramverk för riskstyrning vid prospektering efter eller utvinning av okonventionella fossila bränslen, för att se till att harmoniserade bestämmelser för skyddet av människors hälsa och miljön tillämpas i alla medlemsstater.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna och de behöriga tillsynsmyndigheterna, införa kontinuerlig övervakning av utvecklingen på detta område och vidta nödvändiga åtgärder för att komplettera och utöka EU:s befintliga miljölagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna och de behöriga tillsynsmyndigheterna, införa kontinuerlig övervakning av utvecklingen på detta område och vidta nödvändiga åtgärder för att komplettera och utöka EU:s befintliga miljölagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att metan är en kraftig växthusgas, och att utsläppen av den måste redovisas fullt ut, enligt antingen direktiv 2003/87/EG om utsläppshandelssystemet eller beslut nr 406/2009/EG om insatsfördelning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att metan är en kraftig växthusgas, och att utsläppen av den måste redovisas fullt ut, enligt antingen direktiv 2003/87/EG om utsläppshandelssystemet eller beslut nr 406/2009/EG om insatsfördelning.

| 10. | Europaparlamentet betonar att en effektiv reglering av prospekteringen och utvinningen av okonventionella fossila bränslen – som fullt ut följer befintlig EU-lagstiftning – i slutänden beror på de berörda nationella myndigheternas vilja och resurser. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att det finns tillräckligt med mänskliga och tekniska resurser för övervakning, inspektion och verkställighet av tillåten verksamhet, och även för att erbjuda personalen hos de behöriga nationella myndigheterna lämplig utbildning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att en effektiv reglering av prospekteringen och utvinningen av okonventionella fossila bränslen – som fullt ut följer befintlig EU-lagstiftning – i slutänden beror på de berörda nationella myndigheternas vilja och resurser. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att det finns tillräckligt med mänskliga och tekniska resurser för övervakning, inspektion och verkställighet av tillåten verksamhet, och även för att erbjuda personalen hos de behöriga nationella myndigheterna lämplig utbildning.

| 11. | Europaparlamentet betonar de viktiga insatser som gjorts vid ansedda institut, framför allt Internationella energiorganet (IEA), för att utarbeta vägledning om bästa praxis för bestämmelser om okonventionell gas och hydraulisk sprickbildning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar de viktiga insatser som gjorts vid ansedda institut, framför allt Internationella energiorganet (IEA), för att utarbeta vägledning om bästa praxis för bestämmelser om okonventionell gas och hydraulisk sprickbildning.

| 12. | Europaparlamentet begär att det tas fram omfattande europeiska referensdokument för bästa tillgängliga teknik (BREF) för fracking på grundval av stark vetenskaplig ingenjörssed. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att det tas fram omfattande europeiska referensdokument för bästa tillgängliga teknik (BREF) för fracking på grundval av stark vetenskaplig ingenjörssed.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de nationella myndigheter som har gett tillstånd till utvinning av okonventionella fossila bränslen att se över befintliga statliga föreskrifter för brunnskonstruktion för konventionella fossila bränslen och att uppdatera bestämmelserna om de närmare detaljerna för utvinning av okonventionella fossila bränslen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de nationella myndigheter som har gett tillstånd till utvinning av okonventionella fossila bränslen att se över befintliga statliga föreskrifter för brunnskonstruktion för konventionella fossila bränslen och att uppdatera bestämmelserna om de närmare detaljerna för utvinning av okonventionella fossila bränslen.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att industrin bär huvudansvaret för att förebygga och effektivt gripa in vid olyckor. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ta med verksamhet som avser hydraulisk sprickbildning i bilaga III till miljöansvarsdirektivet och berörda myndigheter att kräva tillräckliga ekonomiska garantier av aktörerna för miljö- och skadeståndsansvar som täcker eventuella olyckor eller oavsiktliga negativa effekter som orsakas av deras verksamhet eller den verksamhet som de har lagt ut på entreprenad. Parlamentet anser att principen om att förorenaren betalar bör tillämpas I fall av miljöförorening. Parlamentet välkomnar industrins framsteg när det gäller att anta stränga miljö- och säkerhetsstandarder, Parlamentet betonar vikten av att övervaka industrins regelefterlevnad genom regelbundna inspektioner utförda av utbildade och oberoende specialister. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att industrin bär huvudansvaret för att förebygga och effektivt gripa in vid olyckor. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ta med verksamhet som avser hydraulisk sprickbildning i bilaga III till miljöansvarsdirektivet och berörda myndigheter att kräva tillräckliga ekonomiska garantier av aktörerna för miljö- och skadeståndsansvar som täcker eventuella olyckor eller oavsiktliga negativa effekter som orsakas av deras verksamhet eller den verksamhet som de har lagt ut på entreprenad. Parlamentet anser att principen om att förorenaren betalar bör tillämpas I fall av miljöförorening. Parlamentet välkomnar industrins framsteg när det gäller att anta stränga miljö- och säkerhetsstandarder, Parlamentet betonar vikten av att övervaka industrins regelefterlevnad genom regelbundna inspektioner utförda av utbildade och oberoende specialister.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar energiföretag som är aktiva på området för utvinning av okonventionella fossila bränslen att investera i forskning för att förbättra miljöprestandan hos teknik för okonventionella fossila bränslen. Parlamentet uppmanar EU-baserade företag och akademiska institutioner att utveckla relevanta samarbetsprogram för forskning och utveckling som leder till ökad insikt om säkerheten och riskerna vid prospektering efter och utvinning av okonventionella fossila bränslen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar energiföretag som är aktiva på området för utvinning av okonventionella fossila bränslen att investera i forskning för att förbättra miljöprestandan hos teknik för okonventionella fossila bränslen. Parlamentet uppmanar EU-baserade företag och akademiska institutioner att utveckla relevanta samarbetsprogram för forskning och utveckling som leder till ökad insikt om säkerheten och riskerna vid prospektering efter och utvinning av okonventionella fossila bränslen.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna i sin resolution av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, att påskynda genomförande av G20-avtalet om avskaffande av stöd till fossila bränslen. Parlamentet anser att prospektering efter och utvinning av fossila bränslekällor, inklusive okonventionella källor, inte ska subventioneras med offentliga medel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna i sin resolution av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050, att påskynda genomförande av G20-avtalet om avskaffande av stöd till fossila bränslen. Parlamentet anser att prospektering efter och utvinning av fossila bränslekällor, inklusive okonventionella källor, inte ska subventioneras med offentliga medel.

| 17. | Europaparlamentet anser att avtal om ömsesidig tystnadsplikt när det gäller skador på miljön och på människors och djurs hälsa, som har tillämpats mellan markägare i närheten av skiffergasbrunnar och skiffergasaktörer i Förenta staterna, inte skulle vara förenliga med EU:s och medlemsstaternas skyldigheter enligt Århuskonventionen, direktivet om tillgång till miljöinformation (2003/4/EG) och miljöansvarsdirektivet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att avtal om ömsesidig tystnadsplikt när det gäller skador på miljön och på människors och djurs hälsa, som har tillämpats mellan markägare i närheten av skiffergasbrunnar och skiffergasaktörer i Förenta staterna, inte skulle vara förenliga med EU:s och medlemsstaternas skyldigheter enligt Århuskonventionen, direktivet om tillgång till miljöinformation (2003/4/EG) och miljöansvarsdirektivet.

Miljöaspekter av hydraulisk sprickbildning

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar att prospektering och utvinning av skiffergas kan leda till leda till komplex och genomgripande växelverkan med den omgivande miljön, särskilt på grund av de metoder för hydraulisk sprickbildning som tillämpas, beståndsdelarna i sprickbildningsvätskan, brunnarnas djup och konstruktion och den landyta som påverkas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar att prospektering och utvinning av skiffergas kan leda till leda till komplex och genomgripande växelverkan med den omgivande miljön, särskilt på grund av de metoder för hydraulisk sprickbildning som tillämpas, beståndsdelarna i sprickbildningsvätskan, brunnarnas djup och konstruktion och den landyta som påverkas.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att den typ av berggrund som finns i varje enskild region avgör hur utvinningsverksamheten ska utformas och vilka metoder som ska användas. Parlamentet kräver obligatoriska utgångsvärden för grundvattenanalys och geologisk analys av geologin på djupa eller ytliga nivåer i ett möjligt skifferområde innan tillstånd beviljas, däribland rapporter om eventuell tidigare eller pågående gruvdrift i regionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att den typ av berggrund som finns i varje enskild region avgör hur utvinningsverksamheten ska utformas och vilka metoder som ska användas. Parlamentet kräver obligatoriska utgångsvärden för grundvattenanalys och geologisk analys av geologin på djupa eller ytliga nivåer i ett möjligt skifferområde innan tillstånd beviljas, däribland rapporter om eventuell tidigare eller pågående gruvdrift i regionen.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av vetenskapliga studier om inverkan av sprickbildningsrelaterad luft- och vattenförorening på människors hälsa på lång sikt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar behovet av vetenskapliga studier om inverkan av sprickbildningsrelaterad luft- och vattenförorening på människors hälsa på lång sikt.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att föreskrifterna om miljökonsekvensbedömningar av utvinningsverksamheter verkligen införlivas i de nationella lagstiftningarna. Parlamentet understryker samtidigt att varje sådan konsekvensbedömning bör genomföras i en öppen och transparent process. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att föreskrifterna om miljökonsekvensbedömningar av utvinningsverksamheter verkligen införlivas i de nationella lagstiftningarna. Parlamentet understryker samtidigt att varje sådan konsekvensbedömning bör genomföras i en öppen och transparent process.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att det vägledande meddelandet (Ref. Ares (2011)1339393) om tillämpning av direktiv 85/337/EEG på projekt som hör samman med prospektering och utvinning av okonventionella kolväten, som utfärdades av kommissionens generaldirektorat för miljö den 12 december 2011, bekräftar att rådets direktiv 85/337/EEG, ändrat och kodifierat av direktiv 2011/92/EU, om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (känt som miljökonsekvensbedömningsdirektivet eller MKB-direktivet) omfattar prospektering och utvinning av okonventionella kolväten. Parlamentet påminner vidare om att alla metoder för hydraulisk sprickbildning som tillämpas är en del av den totala prospekteringen och utvinningen av konventionella och okonventionella kolväten som omfattas av ovannämnda EU-miljöskyddslagstiftning och av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att det vägledande meddelandet (Ref. Ares (2011)1339393) om tillämpning av direktiv 85/337/EEG på projekt som hör samman med prospektering och utvinning av okonventionella kolväten, som utfärdades av kommissionens generaldirektorat för miljö den 12 december 2011, bekräftar att rådets direktiv 85/337/EEG, ändrat och kodifierat av direktiv 2011/92/EU, om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (känt som miljökonsekvensbedömningsdirektivet eller MKB-direktivet) omfattar prospektering och utvinning av okonventionella kolväten. Parlamentet påminner vidare om att alla metoder för hydraulisk sprickbildning som tillämpas är en del av den totala prospekteringen och utvinningen av konventionella och okonventionella kolväten som omfattas av ovannämnda EU-miljöskyddslagstiftning och av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att se till att bestämmelserna i direktivet om miljökonsekvensbedömningar på lämpligt sätt täcker de särskilda omständigheterna vid prospektering och utvinning av skiffergas, skifferolja och metan i kolbädd. Parlamentet insisterar på att de miljökonsekvensbedömningar som genomförs i förväg ska omfatta påverkan under hela livscykeln på luftkvalitet, markkvalitet, vattenkvalitet, geologisk stabilitet, markanvändning och bullerföroreningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att se till att bestämmelserna i direktivet om miljökonsekvensbedömningar på lämpligt sätt täcker de särskilda omständigheterna vid prospektering och utvinning av skiffergas, skifferolja och metan i kolbädd. Parlamentet insisterar på att de miljökonsekvensbedömningar som genomförs i förväg ska omfatta påverkan under hela livscykeln på luftkvalitet, markkvalitet, vattenkvalitet, geologisk stabilitet, markanvändning och bullerföroreningar.

| 24. | Europaparlamentet pekar på behovet av att inkludera projekt som inbegriper hydraulisk sprickbildning i bilaga I till direktivet om miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet pekar på behovet av att inkludera projekt som inbegriper hydraulisk sprickbildning i bilaga I till direktivet om miljökonsekvensbedömningar.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en risk för seismiska skalv vilket skiffergasutvinningen i nordvästra England vittnar om. Parlamentet stödjer rekommendationerna i den rapport som beställdes av den brittiska regeringen, om att aktörer ska vara tvungna att uppfylla vissa seismiska och mikroseismiska normer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att det finns en risk för seismiska skalv vilket skiffergasutvinningen i nordvästra England vittnar om. Parlamentet stödjer rekommendationerna i den rapport som beställdes av den brittiska regeringen, om att aktörer ska vara tvungna att uppfylla vissa seismiska och mikroseismiska normer.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att skiffergasens hållbarhet ännu inte är bevisad. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att grundligt bedöma växthusgasutsläppen under hela utvinnings- och produktionsprocessen för att bevisa dess miljöintegritet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att skiffergasens hållbarhet ännu inte är bevisad. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att grundligt bedöma växthusgasutsläppen under hela utvinnings- och produktionsprocessen för att bevisa dess miljöintegritet.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är lämpligt att när det gäller skadestånd införa omvänd bevisbörda för skiffergasaktörer när en sannolikhetsbedömning med hänsyn till störningens natur och negativa effekter, andra möjliga orsaker och eventuella övriga omständigheter tyder på att skiffergasverksamhet var orsak till miljöskadorna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är lämpligt att när det gäller skadestånd införa omvänd bevisbörda för skiffergasaktörer när en sannolikhetsbedömning med hänsyn till störningens natur och negativa effekter, andra möjliga orsaker och eventuella övriga omständigheter tyder på att skiffergasverksamhet var orsak till miljöskadorna.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att uttryckligen inkludera sprickbildningsvätskor som ”farligt avfall” i bilaga III till EU:s avfallsdirektiv (2008/98/EG). |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att uttryckligen inkludera sprickbildningsvätskor som ”farligt avfall” i bilaga III till EU:s avfallsdirektiv (2008/98/EG).

| 29. | Europaparlamentet uppmärksammar, med tanke på att vatten är en särskilt känslig resurs inom EU, att stora vattenvolymer behövs för hydraulisk sprickbildning. Parlamentet betonar behovet av att planer för vattenförsörjning som bygger på den lokala hydrologin med beaktande av de lokala vattenresurserna måste antas i förväg, liksom behoven hos andra lokala vattenanvändare och möjligheterna till avloppsvattenrening. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmärksammar, med tanke på att vatten är en särskilt känslig resurs inom EU, att stora vattenvolymer behövs för hydraulisk sprickbildning. Parlamentet betonar behovet av att planer för vattenförsörjning som bygger på den lokala hydrologin med beaktande av de lokala vattenresurserna måste antas i förväg, liksom behoven hos andra lokala vattenanvändare och möjligheterna till avloppsvattenrening.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gällande europeiska miljöstandarder uppfylls helt och hållet och att överträdelser beivras, särskilt avseende vattenförsörjningen till hydraulisk sprickbildning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att gällande europeiska miljöstandarder uppfylls helt och hållet och att överträdelser beivras, särskilt avseende vattenförsörjningen till hydraulisk sprickbildning.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att ramdirektivet för vatten innehåller krav på att medlemsstaterna ska genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga en försämring av statusen i alla grundvattenförekomster, inbegripet punktkällor som till exempel vid prospektering och utvinning av kolväten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att ramdirektivet för vatten innehåller krav på att medlemsstaterna ska genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga en försämring av statusen i alla grundvattenförekomster, inbegripet punktkällor som till exempel vid prospektering och utvinning av kolväten.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar industrin att i insynsvänligt samarbete med nationella tillsynsorgan, miljögrupper och -gemenskaper att vidta de åtgärder som krävs för att förebygga en försämring av statusen i alla relevanta grundvattenförekomster, för att upprätthålla den goda grundvattenstatusen så som den definieras i ramdirektivet för vatten och grundvattendirektivet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar industrin att i insynsvänligt samarbete med nationella tillsynsorgan, miljögrupper och -gemenskaper att vidta de åtgärder som krävs för att förebygga en försämring av statusen i alla relevanta grundvattenförekomster, för att upprätthålla den goda grundvattenstatusen så som den definieras i ramdirektivet för vatten och grundvattendirektivet.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att hydraulisk sprickbildning sker på ett djup klar under grundvattenförande lager. Parlamentet anser därför att om borrningsverksamhet passerar dricksvattenresurser, att den viktigaste frågan angående förorening av grundvattnet är brunnens intakthet när det gäller kvaliteten hos brunnarnas foderrör och cement, inklusive dess förmåga att tåla den injekterade vätskans höga tryck och de jordskalv som framkallas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att hydraulisk sprickbildning sker på ett djup klar under grundvattenförande lager. Parlamentet anser därför att om borrningsverksamhet passerar dricksvattenresurser, att den viktigaste frågan angående förorening av grundvattnet är brunnens intakthet när det gäller kvaliteten hos brunnarnas foderrör och cement, inklusive dess förmåga att tåla den injekterade vätskans höga tryck och de jordskalv som framkallas.

| 34. | Europaparlamentet kräver att hydraulisk sprickbildning förbjuds helt i områden som är speciellt känsliga och hotade, t.ex. i skyddade dricksvattenområden och i områden där kol bryts. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att hydraulisk sprickbildning förbjuds helt i områden som är speciellt känsliga och hotade, t.ex. i skyddade dricksvattenområden och i områden där kol bryts.

| 35. | Europaparlamentet betonar att effektiva förebyggande åtgärder förutsätter en kontinuerlig övervakning av att de högsta standarderna och förfarandena för konstruktion och underhåll av brunnar noga följs. Parlamentet anser att rapporter om färdigställande av brunnar bör inlämnas till behöriga myndigheter. Parlamentet betonar att såväl industrin som de behöriga myndigheterna under varje fas bör göra regelbundna kvalitetskontroller för att fastställa att foderrören och cementen är intakta samt ta referensprover av grundvattnet för att kontrollera drickvattnets kvalitet i nära samarbete med dricksvattenföretag. Parlamentet påpekar att detta kräver betydande mänskliga resurser och teknisk sakkunskap på alla nivåer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att effektiva förebyggande åtgärder förutsätter en kontinuerlig övervakning av att de högsta standarderna och förfarandena för konstruktion och underhåll av brunnar noga följs. Parlamentet anser att rapporter om färdigställande av brunnar bör inlämnas till behöriga myndigheter. Parlamentet betonar att såväl industrin som de behöriga myndigheterna under varje fas bör göra regelbundna kvalitetskontroller för att fastställa att foderrören och cementen är intakta samt ta referensprover av grundvattnet för att kontrollera drickvattnets kvalitet i nära samarbete med dricksvattenföretag. Parlamentet påpekar att detta kräver betydande mänskliga resurser och teknisk sakkunskap på alla nivåer.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål utfärda vägledning om fastställandet av både de utgångsvärden för vattenövervakning som behövs för en miljökonsekvensbedömning av prospektering och utvinning av skiffergas och de kriterier som ska användas för att bedöma inverkan av hydraulisk sprickbildning på grundvattenreservoarer i olika geologiska formationer, inklusive potentiella läckage och kumulativa effekter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål utfärda vägledning om fastställandet av både de utgångsvärden för vattenövervakning som behövs för en miljökonsekvensbedömning av prospektering och utvinning av skiffergas och de kriterier som ska användas för att bedöma inverkan av hydraulisk sprickbildning på grundvattenreservoarer i olika geologiska formationer, inklusive potentiella läckage och kumulativa effekter.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar att standardiserade beredskapsplaner utarbetas gemensamt av aktörerna, tillsynsmyndigheterna och larmtjänster och att specialiserade beredskapsteam inrättas. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar att standardiserade beredskapsplaner utarbetas gemensamt av aktörerna, tillsynsmyndigheterna och larmtjänster och att specialiserade beredskapsteam inrättas.

| 38. | Europaparlamentet anser att slutna vattenåtervinningssystem på plats, med användning av lagringstankar i stål, vore det miljövänligaste sättet att rena återflödesvattnet eftersom det skulle minimera vattenvolymerna, eventuellt ytläckage samt kostnaderna, trafiken och vägskadorna till följd av vattenrening och transporter. Parlamentet anser att denna typ av återvinning bör tillämpas så långt det är möjligt. Parlamentet förkastar injektering av återflödesvatten för bortskaffande i geologiska formationer i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet för vatten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att slutna vattenåtervinningssystem på plats, med användning av lagringstankar i stål, vore det miljövänligaste sättet att rena återflödesvattnet eftersom det skulle minimera vattenvolymerna, eventuellt ytläckage samt kostnaderna, trafiken och vägskadorna till följd av vattenrening och transporter. Parlamentet anser att denna typ av återvinning bör tillämpas så långt det är möjligt. Parlamentet förkastar injektering av återflödesvatten för bortskaffande i geologiska formationer i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet för vatten.

| 39. | Europaparlamentet kräver att aktörerna noga ska följa de befintliga standarderna för rening av avloppsvatten och de obligatoriska vattenförvaltningsplanerna, i samarbete med dricksvattenföretag och de behöriga myndigheterna. Parlamentet betonar emellertid att befintliga reningsverk är dåligt utrustade för att behandla hydrauliskt sprickbildningsvatten och kan komma att släppa ut förorenande ämnen i floder och vattendrag. Parlamentet anser därför att en fullständig utvärdering av alla relevanta vattenreningsverk i berörda medlemsstater bör genomföras av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver att aktörerna noga ska följa de befintliga standarderna för rening av avloppsvatten och de obligatoriska vattenförvaltningsplanerna, i samarbete med dricksvattenföretag och de behöriga myndigheterna. Parlamentet betonar emellertid att befintliga reningsverk är dåligt utrustade för att behandla hydrauliskt sprickbildningsvatten och kan komma att släppa ut förorenande ämnen i floder och vattendrag. Parlamentet anser därför att en fullständig utvärdering av alla relevanta vattenreningsverk i berörda medlemsstater bör genomföras av de behöriga myndigheterna.

| 40. | Europaparlamentet betonar att ett minsta säkerhetsavstånd bör upprätthållas mellan borrplattformar och vattenbrunnar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att ett minsta säkerhetsavstånd bör upprätthållas mellan borrplattformar och vattenbrunnar.

| 41. | Europaparlamentet anser att många av de rådande kontroverserna om okonventionella fossila bränslen delvis är ett resultat av att industrin från början vägrade att offentliggöra det kemiska innehållet i vätskor som används för hydraulisk sprickbildning. Parlamentet vidhåller att full insyn krävs, med en obligatorisk skyldighet för alla aktörer att fullt ut offentliggöra den kemiska sammansättningen och koncentration i sprickbildningsvätskan samt att fullt ut följa den befintliga EU-lagstiftningen enligt Reach-förordningen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att många av de rådande kontroverserna om okonventionella fossila bränslen delvis är ett resultat av att industrin från början vägrade att offentliggöra det kemiska innehållet i vätskor som används för hydraulisk sprickbildning. Parlamentet vidhåller att full insyn krävs, med en obligatorisk skyldighet för alla aktörer att fullt ut offentliggöra den kemiska sammansättningen och koncentration i sprickbildningsvätskan samt att fullt ut följa den befintliga EU-lagstiftningen enligt Reach-förordningen.

| 42. | Europaparlamentet anser att avtal om ömsesidig tystnadsplikt när det gäller skador på miljön och på människors och djurs hälsa, såsom de avtal som har gällt mellan markägare i närheten av skiffergasbrunnar och skiffergasaktörer i Förenta staterna, inte skulle vara förenliga med EU:s och medlemsstaternas skyldigheter enligt Århuskonventionen, direktivet om tillgång till miljöinformation (2003/4/EG) och miljöansvarsdirektivet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att avtal om ömsesidig tystnadsplikt när det gäller skador på miljön och på människors och djurs hälsa, såsom de avtal som har gällt mellan markägare i närheten av skiffergasbrunnar och skiffergasaktörer i Förenta staterna, inte skulle vara förenliga med EU:s och medlemsstaternas skyldigheter enligt Århuskonventionen, direktivet om tillgång till miljöinformation (2003/4/EG) och miljöansvarsdirektivet.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att borrning av flera horisontella brunnar från en borrplatta begränsar markanvändningen och ingreppen i landskapet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att borrning av flera horisontella brunnar från en borrplatta begränsar markanvändningen och ingreppen i landskapet.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att produktionsvolymerna från skiffergasbrunnar i Förenta staterna kännetecknas av en kraftig minskning efter de två första åren vilket leder till omfattande kontinuerlig borrning efter nya brunnar. Parlamentet noterar att lagringstankarna, kompressorstationerna och ledningsnätverksinfrastrukturen ytterligare ökar skiffergasutvinningens inverkan på markanvändningen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att produktionsvolymerna från skiffergasbrunnar i Förenta staterna kännetecknas av en kraftig minskning efter de två första åren vilket leder till omfattande kontinuerlig borrning efter nya brunnar. Parlamentet noterar att lagringstankarna, kompressorstationerna och ledningsnätverksinfrastrukturen ytterligare ökar skiffergasutvinningens inverkan på markanvändningen.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som beslutar att utveckla skiffergas eller andra okonventionella fossila bränslereserver att skicka in nationella planer till kommissionen, där man i detalj redogör för hur dessa reserver passar in i de nationella utsläppsminskningsmålen enligt EU:s beslut om insatsfördelning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som beslutar att utveckla skiffergas eller andra okonventionella fossila bränslereserver att skicka in nationella planer till kommissionen, där man i detalj redogör för hur dessa reserver passar in i de nationella utsläppsminskningsmålen enligt EU:s beslut om insatsfördelning.

| 46. | Europaparlamentet inser att ständiga tekniska förbättringar av hydraulisk sprickbildning och horisontell borrning kan bidra till att förbättra säkerheten vid utvinningen av okonventionella fossila bränslen och att begränsa eventuell miljöpåverkan. Parlamentet uppmuntrar industrin att fortsätta sina ansträngningar att göra tekniska framsteg och använda de bästa tekniska lösningarna i utvecklingen av okonventionella fossila bränsleresurser. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet inser att ständiga tekniska förbättringar av hydraulisk sprickbildning och horisontell borrning kan bidra till att förbättra säkerheten vid utvinningen av okonventionella fossila bränslen och att begränsa eventuell miljöpåverkan. Parlamentet uppmuntrar industrin att fortsätta sina ansträngningar att göra tekniska framsteg och använda de bästa tekniska lösningarna i utvecklingen av okonventionella fossila bränsleresurser.

| 47. | Europaparlamentet pekar på behovet av att man vid relevanta nationella geologiska undersökningar genomför seismisk referensövervakning i seismiskt utsatta områden där tillstånd beviljas för skiffergasutvinning för att fastställa seismiska förutsättningar vilket skulle göra det möjligt att bedöma möjligheten och den potentiella inverkan av eventuellt framkallade jordbävningar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet pekar på behovet av att man vid relevanta nationella geologiska undersökningar genomför seismisk referensövervakning i seismiskt utsatta områden där tillstånd beviljas för skiffergasutvinning för att fastställa seismiska förutsättningar vilket skulle göra det möjligt att bedöma möjligheten och den potentiella inverkan av eventuellt framkallade jordbävningar.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att en bra jämförelse mellan växthusgaspåverkan från skiffergasen under hela livscykeln jämfört med den från kol, är beroende av antagandet om en livstid i atmosfären på ett hundra år. Parlamentet anser att nödvändigheten att nå en topp för de globala utsläppen senast 2020 skulle göra en granskning över en kortare period, till exempel 20 år, mer lämplig. Parlamentet efterlyser ytterligare vetenskaplig forskning om flyktiga metanutsläpp för att förbättra redovisningen av sådana utsläpp i medlemsstaternas årliga inventeringar och mål enligt EU:s beslut om insatsfördelning. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påpekar att en bra jämförelse mellan växthusgaspåverkan från skiffergasen under hela livscykeln jämfört med den från kol, är beroende av antagandet om en livstid i atmosfären på ett hundra år. Parlamentet anser att nödvändigheten att nå en topp för de globala utsläppen senast 2020 skulle göra en granskning över en kortare period, till exempel 20 år, mer lämplig. Parlamentet efterlyser ytterligare vetenskaplig forskning om flyktiga metanutsläpp för att förbättra redovisningen av sådana utsläpp i medlemsstaternas årliga inventeringar och mål enligt EU:s beslut om insatsfördelning.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om användningen av en anordning för fullständig förbränning, dvs. obligatorisk ”grön förbränning” för alla skiffergasbrunnar i EU, för att begränsa fackling till fall när det råder särskild oro för säkerheten och helt förbjuda utluftning av skiffergasbrunnar, för att minska flyktiga metanutsläpp och flyktiga organiska föreningar förenade med skiffergas. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om användningen av en anordning för fullständig förbränning, dvs. obligatorisk ”grön förbränning” för alla skiffergasbrunnar i EU, för att begränsa fackling till fall när det råder särskild oro för säkerheten och helt förbjuda utluftning av skiffergasbrunnar, för att minska flyktiga metanutsläpp och flyktiga organiska föreningar förenade med skiffergas.

Allmänhetens deltagande och lokala förutsättningar

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att borrningsverksamhet kan leda till försämrade levnadsvillkor. Parlamentet kräver därför att man ska ta hänsyn till detta när nödvändiga tillstånd för prospektering och exploatering av olja och gas ges samt att alla nödvändiga åtgärder vidtas, särskilt av industrin, genom att införa bästa tillgängliga teknik, och av de offentliga myndigheterna, genom att tillämpa stränga bestämmelser, för att minimera de negativa konsekvenserna av sådan verksamhet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att borrningsverksamhet kan leda till försämrade levnadsvillkor. Parlamentet kräver därför att man ska ta hänsyn till detta när nödvändiga tillstånd för prospektering och exploatering av olja och gas ges samt att alla nödvändiga åtgärder vidtas, särskilt av industrin, genom att införa bästa tillgängliga teknik, och av de offentliga myndigheterna, genom att tillämpa stränga bestämmelser, för att minimera de negativa konsekvenserna av sådan verksamhet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar industrin att engagera lokala samhällen och diskutera gemensamma lösningar för att minimera effekten av skiffergasutveckling på trafik, vägkvalitet och buller där utvecklingsverksamhet genomförs. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar industrin att engagera lokala samhällen och diskutera gemensamma lösningar för att minimera effekten av skiffergasutveckling på trafik, vägkvalitet och buller där utvecklingsverksamhet genomförs.

| 52. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna informerar och involverar lokala myndigheter fullt ut, särskilt vad gäller granskningen av ansökningar om prospekterings- och exploateringstillstånd, och kräver i synnerhet full insyn i miljökonsekvensbedömningar, invånarnas hälsa och den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna informerar och involverar lokala myndigheter fullt ut, särskilt vad gäller granskningen av ansökningar om prospekterings- och exploateringstillstånd, och kräver i synnerhet full insyn i miljökonsekvensbedömningar, invånarnas hälsa och den lokala ekonomin.

| 53. | Europaparlamentet anser att allmänhetens deltagande bör garanteras genom tillräcklig information till allmänheten före varje prospekterings- och utvinningsfas. Parlamentet kräver större öppenhet om effekter, om använda kemikalier och metoder, samt större insyn i alla inspektions och kontrollåtgärder för att garantera allmänhetens förståelse och förtroende för regleringen av denna verksamhet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att allmänhetens deltagande bör garanteras genom tillräcklig information till allmänheten före varje prospekterings- och utvinningsfas. Parlamentet kräver större öppenhet om effekter, om använda kemikalier och metoder, samt större insyn i alla inspektions och kontrollåtgärder för att garantera allmänhetens förståelse och förtroende för regleringen av denna verksamhet.

| 54. | Europaparlamentet är medvetet om att det för att ta itu med alla frågor som rör okonventionella fossila bränslen krävs ett mycket bättre informationsutbyte mellan industri, tillsynsmyndigheter och allmänheten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är medvetet om att det för att ta itu med alla frågor som rör okonventionella fossila bränslen krävs ett mycket bättre informationsutbyte mellan industri, tillsynsmyndigheter och allmänheten.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar i detta hänseende anslagen i EU:s budget för 2012 för en sådan offentlig dialog och uppmuntrar medlemsstaterna att använda denna finansiering för att se till att medborgare som bor i områden där okonventionella fossila bränslen kan komma att utvinnas informeras bättre och effektivt kan delta i beslutsfattandet i sina egna lokala och nationella styrstrukturer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar i detta hänseende anslagen i EU:s budget för 2012 för en sådan offentlig dialog och uppmuntrar medlemsstaterna att använda denna finansiering för att se till att medborgare som bor i områden där okonventionella fossila bränslen kan komma att utvinnas informeras bättre och effektivt kan delta i beslutsfattandet i sina egna lokala och nationella styrstrukturer.

Internationella aspekter

| 56. | Europaparlamentet anser att användningen av skiffergas och andra fossila bränslen måste vara förenlig med artikel 2 i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som manar till ”stabilisering av växthusgaskoncentrationerna i atmosfären för att undvika farliga effekter på klimatsystemet”, och understryker att inlåsning av infrastruktur för fossila bränslen såsom skiffergas skulle kunna göra att detta internationella mål blir omöjligt att uppnå. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att användningen av skiffergas och andra fossila bränslen måste vara förenlig med artikel 2 i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som manar till ”stabilisering av växthusgaskoncentrationerna i atmosfären för att undvika farliga effekter på klimatsystemet”, och understryker att inlåsning av infrastruktur för fossila bränslen såsom skiffergas skulle kunna göra att detta internationella mål blir omöjligt att uppnå.

| 57. | Europaparlamentet menar att ökad prospektering och utvinning av skiffergas över hela världen kommer att leda till en stor ökning av flyktiga metanutsläpp och anser att den globala uppvärmningspotentialen för skiffergas inte har utvärderats. Parlamentet betonar därför att utvinning av icke-konventionella olje- och gasresurser skulle kunna hindra uppnåendet av FN:s millennieutvecklingsmål 7 som garanterar miljöhållbarhet och underminera de senaste internationella åtagandena på området för klimatförändringar som beskrivs i Köpenhamnsöverenskommelsen. Parlamentet noterar att klimatförändringarna redan påverkar fattiga länder mest. Parlamentet betonar dessutom att jämte de direkta effekterna på hälsan och miljön utgör icke-konventionell gas- och oljeutvinning framför allt ett allvarligt hot mot människors försörjning, särskilt i afrikanska länder där lokalsamhällen i stor utsträckning är beroende av naturresurser för jordbruk och fiske. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet menar att ökad prospektering och utvinning av skiffergas över hela världen kommer att leda till en stor ökning av flyktiga metanutsläpp och anser att den globala uppvärmningspotentialen för skiffergas inte har utvärderats. Parlamentet betonar därför att utvinning av icke-konventionella olje- och gasresurser skulle kunna hindra uppnåendet av FN:s millennieutvecklingsmål 7 som garanterar miljöhållbarhet och underminera de senaste internationella åtagandena på området för klimatförändringar som beskrivs i Köpenhamnsöverenskommelsen. Parlamentet noterar att klimatförändringarna redan påverkar fattiga länder mest. Parlamentet betonar dessutom att jämte de direkta effekterna på hälsan och miljön utgör icke-konventionell gas- och oljeutvinning framför allt ett allvarligt hot mot människors försörjning, särskilt i afrikanska länder där lokalsamhällen i stor utsträckning är beroende av naturresurser för jordbruk och fiske.

| 58. | Europaparlamentet vidhåller att man måste dra lärdom av situationen i USA när det gäller utvinningen av skiffergas. Parlamentet är särskilt bekymrat över att utvinningen av skiffergas kräver så stora mängder vatten, vilket kan göra det svårt att uppnå millennieutvecklingsmål 7 om tillgång till rent vatten och en trygg livsmedelsförsörjning, särskilt i fattiga länder som redan har drabbats av allvarlig vattenbrist. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet vidhåller att man måste dra lärdom av situationen i USA när det gäller utvinningen av skiffergas. Parlamentet är särskilt bekymrat över att utvinningen av skiffergas kräver så stora mängder vatten, vilket kan göra det svårt att uppnå millennieutvecklingsmål 7 om tillgång till rent vatten och en trygg livsmedelsförsörjning, särskilt i fattiga länder som redan har drabbats av allvarlig vattenbrist.

| 59. | Europaparlamentet understryker att markförvärv i olje- och gasutvinningssyfte är en viktig bidragande orsak till ”landgrabbing” i utvecklingsländerna, vilket kan utgöra ett allvarligt hot mot världens ursprungsbefolkningar, jordbrukare och fattiga när det gäller tillgång till vatten, bördig jord och livsmedel. Parlamentet noterar att sedan kollapsen av finansmarknaderna 2008 har de globala investeringarna i utvinningsindustrier från hedge- och pensionsfonder ökat markant, vilket uppmuntrar till ökad utvinning. Parlamentet understryker därför att alla EU:s ekonomiska enheter alltid bör agera på ett öppet sätt och i nära samråd med alla berörda myndigheter och lokalsamhällen när det gäller frågor rörande markarrende och/eller markförvärv. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att markförvärv i olje- och gasutvinningssyfte är en viktig bidragande orsak till ”landgrabbing” i utvecklingsländerna, vilket kan utgöra ett allvarligt hot mot världens ursprungsbefolkningar, jordbrukare och fattiga när det gäller tillgång till vatten, bördig jord och livsmedel. Parlamentet noterar att sedan kollapsen av finansmarknaderna 2008 har de globala investeringarna i utvinningsindustrier från hedge- och pensionsfonder ökat markant, vilket uppmuntrar till ökad utvinning. Parlamentet understryker därför att alla EU:s ekonomiska enheter alltid bör agera på ett öppet sätt och i nära samråd med alla berörda myndigheter och lokalsamhällen när det gäller frågor rörande markarrende och/eller markförvärv.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att eftersom det inte står klart huruvida regelverket enligt EU:s nuvarande lagstiftning utgör en tillräcklig garanti mot de miljö- och hälsorisker som orsakas av skiffergasutvinning, genomför kommissionen ett antal studier som förväntas bli färdiga senare i år. Parlamentet anser att den lärdom som kan dras från dessa studier om utvinning av skiffergas och tillhörande rekommendationer måste beaktas fullt ut av europeiska företag i utvecklingsländerna. Parlamentet är oroat över följderna av oljebolagens verksamhet på miljön, hälsan och utvecklingen i Afrika söder om Sahara, med tanke på den begränsade möjligheten att genomföra miljö- och hälsoskyddslagar och se till att de efterlevs i vissa länder i denna region. Parlamentet anser dessutom att europeiska företag bör leva upp till ansvarsfulla branschnormer överallt där de är verksamma. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att eftersom det inte står klart huruvida regelverket enligt EU:s nuvarande lagstiftning utgör en tillräcklig garanti mot de miljö- och hälsorisker som orsakas av skiffergasutvinning, genomför kommissionen ett antal studier som förväntas bli färdiga senare i år. Parlamentet anser att den lärdom som kan dras från dessa studier om utvinning av skiffergas och tillhörande rekommendationer måste beaktas fullt ut av europeiska företag i utvecklingsländerna. Parlamentet är oroat över följderna av oljebolagens verksamhet på miljön, hälsan och utvecklingen i Afrika söder om Sahara, med tanke på den begränsade möjligheten att genomföra miljö- och hälsoskyddslagar och se till att de efterlevs i vissa länder i denna region. Parlamentet anser dessutom att europeiska företag bör leva upp till ansvarsfulla branschnormer överallt där de är verksamma.

| 61. | Europaparlamentet hyser oro inför de investeringar som europeiska företag kan komma att göra i icke-konventionella olje- och gasresurser i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet hyser oro inför de investeringar som europeiska företag kan komma att göra i icke-konventionella olje- och gasresurser i utvecklingsländer.

| 62. | Europaparlamentet betonar att man måste ta hänsyn till EU:s åtagande att garantera en konsekvent politik för utveckling, enligt artikel 208 i EUF-fördraget. Parlamentet anser att eftersom EU är säte för företag som investerar i utvinningsverksamhet bör EU påverka dessa företags beteende och uppmuntra till mer hållbara metoder, bland annat genom att stärka normerna för företagsstyrning och de bestämmelser som gäller de banker och fonder som finansierar företagen, inbegripet genom respekt för ekvatorprinciperna, principerna om ansvarsfulla investeringar, Europeiska investeringsbankens regler och de regler som fastställts av Baselkommittén för banktillsyn. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att man måste ta hänsyn till EU:s åtagande att garantera en konsekvent politik för utveckling, enligt artikel 208 i EUF-fördraget. Parlamentet anser att eftersom EU är säte för företag som investerar i utvinningsverksamhet bör EU påverka dessa företags beteende och uppmuntra till mer hållbara metoder, bland annat genom att stärka normerna för företagsstyrning och de bestämmelser som gäller de banker och fonder som finansierar företagen, inbegripet genom respekt för ekvatorprinciperna, principerna om ansvarsfulla investeringar, Europeiska investeringsbankens regler och de regler som fastställts av Baselkommittén för banktillsyn.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att förutom att de måste följa bestämmelserna i de länder där de är verksamma omfattas internationella oljebolag också av jurisdiktionen i de länder där de är börsnoterade. Parlamentet anser att hemlandets lagstiftning bör vara ett effektivt verktyg för att skydda de mänskliga rättigheterna i situationer där det finns luckor i ansvarsskyldigheten och garantera verkställandet av dessa rättigheter, med Förenta staternas Alien Tort Claims Act (ATCA) som modell. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påminner om att förutom att de måste följa bestämmelserna i de länder där de är verksamma omfattas internationella oljebolag också av jurisdiktionen i de länder där de är börsnoterade. Parlamentet anser att hemlandets lagstiftning bör vara ett effektivt verktyg för att skydda de mänskliga rättigheterna i situationer där det finns luckor i ansvarsskyldigheten och garantera verkställandet av dessa rättigheter, med Förenta staternas Alien Tort Claims Act (ATCA) som modell.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att det finns många instrument som skulle kunna åtgärda de negativa sociala och miljömässiga effekterna av utvinningsindustrins verksamhet, såsom Global Reporting Initiative, FN:s Global Compact-initiativ och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet påpekar emellertid att frivilliga riktlinjer inte räcker för att lindra utvinningens negativa effekter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att det finns många instrument som skulle kunna åtgärda de negativa sociala och miljömässiga effekterna av utvinningsindustrins verksamhet, såsom Global Reporting Initiative, FN:s Global Compact-initiativ och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet påpekar emellertid att frivilliga riktlinjer inte räcker för att lindra utvinningens negativa effekter.

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s redovisningsdirektiv och direktivet om insyn för närvarande håller på att omarbetas, vilket erbjuder en möjlighet att förhindra skatteflykt och korruption inom utvinningsindustrin. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s redovisningsdirektiv och direktivet om insyn för närvarande håller på att omarbetas, vilket erbjuder en möjlighet att förhindra skatteflykt och korruption inom utvinningsindustrin.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hitta nya möjligheter att förbättra standarderna för transnationella företags ansvar när det gäller sociala och miljömässiga rättigheter och möjliga metoder för genomförande. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hitta nya möjligheter att förbättra standarderna för transnationella företags ansvar när det gäller sociala och miljömässiga rättigheter och möjliga metoder för genomförande.

| 67. | Europaparlamentet är bekymrat över att vissa företag som utvinner icke-konventionell olja och gas följer olika säkerhetsstandarder över hela världen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att kräva att företag som har sina huvudkontor i EU ska följa EU:s standarder i all sin verksamhet över hela världen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet är bekymrat över att vissa företag som utvinner icke-konventionell olja och gas följer olika säkerhetsstandarder över hela världen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att kräva att företag som har sina huvudkontor i EU ska följa EU:s standarder i all sin verksamhet över hela världen.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 3.

(2)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 9.

(3)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 15.

(4)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

(5)  EUT L 26, 28.1.2012, s. 1.

(6)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(7)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 17.

(8)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(9)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(10)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 32.

(11)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 12.

(12)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(13)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 136.

(14)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(15)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1

(16)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

(17)  EGT L 10, 14.1.1997, s. 13.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008 lot 1, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Industriella, energimässiga och andra aspekter på skiffergas och skifferolja

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om industriella, energimässiga och andra aspekter på skiffergas och skifferolja (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF), särskilt artikel 194, som fastslår att tillämpningen av dess bestämmelser på energiområdet för gemenskapsåtgärder bland annat inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i fördragen, inklusive framför allt artikel 192.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF), särskilt artikel 194, som fastslår att tillämpningen av dess bestämmelser på energiområdet för gemenskapsåtgärder bland annat inte påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i fördragen, inklusive framför allt artikel 192.2,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 september 2011 om att utarbeta en gemensam ståndpunkt inom EU inför Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling (Rio+20) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2011 om att utarbeta en gemensam ståndpunkt inom EU inför Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling (Rio+20) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG av den 30 maj 1994 om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv 2004/67/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv 2004/67/EG (4),

| — | med beaktande av den EU-lagstiftning på miljöområdet som är relevant för utvinningen av skiffergas, däribland: rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (9), Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (10), rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (11), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (13), Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (14), samt Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen senast 2020 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den EU-lagstiftning på miljöområdet som är relevant för utvinningen av skiffergas, däribland: rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (9), Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (10), rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (11), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (13), Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (14), samt Europaparlamentets och rådets beslut 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen senast 2020 (15),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 4 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 4 februari 2011,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 november 2011 om att stärka den externa dimensionen av EU:s energipolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 november 2011 om att stärka den externa dimensionen av EU:s energipolitik,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om färdplanen för energi 2050 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om färdplanen för energi 2050 (16),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG (17),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0284/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0284/2012), och av följande skäl:

| A. | Internationella energiorganet bedömer att den globala kondenseringskapaciteten kommer att öka från 380 miljarder kubikmeter 2011 till 540 miljarder kubikmeter 2020. |
| --- | --- |

A.

Internationella energiorganet bedömer att den globala kondenseringskapaciteten kommer att öka från 380 miljarder kubikmeter 2011 till 540 miljarder kubikmeter 2020.

| B. | Enligt EU-fördragen har medlemsstaterna rätt att bestämma sin egen energimix. |
| --- | --- |

B.

Enligt EU-fördragen har medlemsstaterna rätt att bestämma sin egen energimix.

| C. | Utvecklingen av skiffergas kan ha en betydande inverkan på naturgasmarknaden vad gäller dynamiken och priserna samt kraftproduktionen. |
| --- | --- |

C.

Utvecklingen av skiffergas kan ha en betydande inverkan på naturgasmarknaden vad gäller dynamiken och priserna samt kraftproduktionen.

| D. | Kemikalier som används för hydraulisk sprickbildning måste registreras av Europeiska kemikaliemyndigheten och de kan inte godkännas såvida det inte säkerställs att de inte orsakar miljöskador eller att sådana skador kan dämpas (enligt Reach-förordningen). |
| --- | --- |

D.

Kemikalier som används för hydraulisk sprickbildning måste registreras av Europeiska kemikaliemyndigheten och de kan inte godkännas såvida det inte säkerställs att de inte orsakar miljöskador eller att sådana skador kan dämpas (enligt Reach-förordningen).

| E. | Okonventionell gas i form av tät gas, skiffergas och metan i kolbädd står redan för mer än hälften av gasproduktionen i Förenta staterna, och skiffergas ökar mest. |
| --- | --- |

E.

Okonventionell gas i form av tät gas, skiffergas och metan i kolbädd står redan för mer än hälften av gasproduktionen i Förenta staterna, och skiffergas ökar mest.

| F. | Olja produceras redan av skifferolja i Estland och prospektering efter olja i skifferformationer har ägt rum i Parisbäckenet. |
| --- | --- |

F.

Olja produceras redan av skifferolja i Estland och prospektering efter olja i skifferformationer har ägt rum i Parisbäckenet.

Energiaspekter

Potentiella tillgångar

| 1. | Europaparlamentet noterar att det har gjorts flera olika uppskattningar av skiffergastillgångarna i Europa, bl.a. av amerikanska Energy Information Administration och av Internationella energiorganet, och att flera medlemsstater har sådana tillgångar. Parlamentet inser att, även om dessa uppskattningar till sin karaktär är mycket oprecisa, visar de att det finns potentiellt betydande inhemska energitillgångar, men att det inte är ekonomiskt lönsamt att utvinna alla. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har skifferoljetillgångar och att man ännu inte har utnyttjat andra källor av icke-konventionell olja i någon större omfattning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att det har gjorts flera olika uppskattningar av skiffergastillgångarna i Europa, bl.a. av amerikanska Energy Information Administration och av Internationella energiorganet, och att flera medlemsstater har sådana tillgångar. Parlamentet inser att, även om dessa uppskattningar till sin karaktär är mycket oprecisa, visar de att det finns potentiellt betydande inhemska energitillgångar, men att det inte är ekonomiskt lönsamt att utvinna alla. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har skifferoljetillgångar och att man ännu inte har utnyttjat andra källor av icke-konventionell olja i någon större omfattning.

| 2. | Europaparlamentet anser att beslutsfattarna bör ha tillgång till mer exakta, aktuella och heltäckande vetenskapliga uppgifter för att kunna göra väl underbyggda val, och håller därför med Europeiska rådet om att Europas potential för hållbar utvinning och användning av skiffergas- och skifferoljetillgångar, utan att riskera vattenförsörjningen och vattenkvaliteten, bör bedömas och kartläggas för att kunna öka försörjningstryggheten. Parlamentet välkomnar de bedömningar som har gjorts av medlemsstaterna och uppmuntrar dem att fortsätta detta arbete, och ber kommissionen att hjälpa till att bedöma potentialen av skiffergas- och skifferoljetillgångar i EU genom att samla in resultaten från medlemsstaternas bedömningar och tillgängliga resultat från prospekteringsprojekt, och genom att analysera och utvärdera de industriella, ekonomiska energirelaterade aspekterna samt miljö- och hälsoaspekterna av inhemsk skiffergasproduktion. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att beslutsfattarna bör ha tillgång till mer exakta, aktuella och heltäckande vetenskapliga uppgifter för att kunna göra väl underbyggda val, och håller därför med Europeiska rådet om att Europas potential för hållbar utvinning och användning av skiffergas- och skifferoljetillgångar, utan att riskera vattenförsörjningen och vattenkvaliteten, bör bedömas och kartläggas för att kunna öka försörjningstryggheten. Parlamentet välkomnar de bedömningar som har gjorts av medlemsstaterna och uppmuntrar dem att fortsätta detta arbete, och ber kommissionen att hjälpa till att bedöma potentialen av skiffergas- och skifferoljetillgångar i EU genom att samla in resultaten från medlemsstaternas bedömningar och tillgängliga resultat från prospekteringsprojekt, och genom att analysera och utvärdera de industriella, ekonomiska energirelaterade aspekterna samt miljö- och hälsoaspekterna av inhemsk skiffergasproduktion.

Energimarknader

| 3. | Europaparlamentet påpekar att uppsvinget för skiffergas i Förenta staterna redan har haft en klart positiv inverkan på naturgasmarknaden och på gas- och elpriserna, särskilt med tanke på att flytande naturgas som var avsedd för den amerikanska marknaden har kunnat säljas på andra håll. Parlamentet konstaterar att Förenta staternas spotpriser har fallit till en historiskt låg nivå, vilket därmed ökar prisskillnaden mellan Förenta staterna och ett Europa som är bundet av långa kontrakt, och påverkar ekonomin och näringslivets konkurrenskraft i Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att uppsvinget för skiffergas i Förenta staterna redan har haft en klart positiv inverkan på naturgasmarknaden och på gas- och elpriserna, särskilt med tanke på att flytande naturgas som var avsedd för den amerikanska marknaden har kunnat säljas på andra håll. Parlamentet konstaterar att Förenta staternas spotpriser har fallit till en historiskt låg nivå, vilket därmed ökar prisskillnaden mellan Förenta staterna och ett Europa som är bundet av långa kontrakt, och påverkar ekonomin och näringslivets konkurrenskraft i Europa.

| 4. | Europaparlamentet noterar att enligt amerikanska Energy Information Administration beräknar man att Förenta staternas inhemska produktion kommer att stå för 46 procent av gasförsörjningen före 2035. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att enligt amerikanska Energy Information Administration beräknar man att Förenta staternas inhemska produktion kommer att stå för 46 procent av gasförsörjningen före 2035.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att gaspriserna i Förenta staterna fortfarande sjunker, vilket är ännu en utmaning för EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att gaspriserna i Förenta staterna fortfarande sjunker, vilket är ännu en utmaning för EU:s konkurrenskraft.

| 6. | Europaparlamentet noterar att allteftersom gasmarknaden globaliseras och sammanlänkas kommer utvinningen av skiffergas att öka den globala konkurrensen mellan gasleverantörer och således fortsätta att i hög grad påverka priserna. Parlamentet påpekar att skiffergas kommer att bidra till att stärka kundernas ställning gentemot gasleverantörer och därför antagligen leda till lägre priser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att allteftersom gasmarknaden globaliseras och sammanlänkas kommer utvinningen av skiffergas att öka den globala konkurrensen mellan gasleverantörer och således fortsätta att i hög grad påverka priserna. Parlamentet påpekar att skiffergas kommer att bidra till att stärka kundernas ställning gentemot gasleverantörer och därför antagligen leda till lägre priser.

| 7. | Europaparlamentet noterar att betydande investeringar behövs för att inrätta den infrastruktur som krävs för borrning, lagring, transport och upparbetning av gas och frackingvätska, som helt och hållet måste täckas av industrin. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att betydande investeringar behövs för att inrätta den infrastruktur som krävs för borrning, lagring, transport och upparbetning av gas och frackingvätska, som helt och hållet måste täckas av industrin.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inför utvecklingen på gasmarknaden och ökningen av knutpunktsbaserad prissättning i Europa, ta upp de potentiella effekterna av den världsomfattande skiffergasutvinningen på LNG-marknaden och upphävandet av eventuella begränsningar för den globala LNG-handeln vid nästa sammanträde i Energirådet EU–Förenta staterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inför utvecklingen på gasmarknaden och ökningen av knutpunktsbaserad prissättning i Europa, ta upp de potentiella effekterna av den världsomfattande skiffergasutvinningen på LNG-marknaden och upphävandet av eventuella begränsningar för den globala LNG-handeln vid nästa sammanträde i Energirådet EU–Förenta staterna.

| 9. | Europaparlamentet betonar att subsidiaritetsprincipen för energimixlösningar gäller prospektering efter och/eller utvinning av skiffergas på EU-nivå. Parlamentet noterar emellertid att prospektering efter skiffergas kan ha en gränsöverskridande dimension, särskilt när borrning sker nära en landsgräns till en annan medlemsstat eller när den påverkar grundvattnet, luften eller jorden i mer än ett land. Parlamentet vill se att alla tekniska frågor och miljöfrågor i samband med prospektering efter skiffergas offentliggörs i sin helhet och att ett lämpligt samarbete inleds med alla intressenter före och under koncessionsavtal. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att subsidiaritetsprincipen för energimixlösningar gäller prospektering efter och/eller utvinning av skiffergas på EU-nivå. Parlamentet noterar emellertid att prospektering efter skiffergas kan ha en gränsöverskridande dimension, särskilt när borrning sker nära en landsgräns till en annan medlemsstat eller när den påverkar grundvattnet, luften eller jorden i mer än ett land. Parlamentet vill se att alla tekniska frågor och miljöfrågor i samband med prospektering efter skiffergas offentliggörs i sin helhet och att ett lämpligt samarbete inleds med alla intressenter före och under koncessionsavtal.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att konsumtionen av naturgas för närvarande ökar och att Europa kommer att fortsätta att tillhöra de regioner som har störst importbehov av gas. Parlamentet noterar att enligt Internationella energiorganet beräknas den inhemska gasproduktionen i Europa att sjunka och efterfrågan att öka, och att importen på så sätt drivs upp till omkring 450 kubikmeter 2035. Parlamentet erkänner därför den mycket viktiga roll som skiffergasproduktionen har i världen för att säkra energiförsörjningen och diversifieringen av energikällor och av försörjningen på medellång och lång sikt. Parlamentet är medvetet om att inhemsk produktion av skiffergas kan erbjuda en möjlighet för vissa medlemsstater att ytterligare diversifiera sina försörjningskällor för naturgas, med tanke på medlemsstaternas beroende av gasimport från tredjeländer. Parlamentet konstaterar att som ett resultat av den stigande produktionen av naturgas från skiffer i Förenta staterna är numera tillgången på flytande naturgas större i Europa, och med en kombination av en ökad inhemsk naturgasförsörjning och större tillgång på flytande naturgas ökar möjligheterna att diversifiera gasförsörjningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att konsumtionen av naturgas för närvarande ökar och att Europa kommer att fortsätta att tillhöra de regioner som har störst importbehov av gas. Parlamentet noterar att enligt Internationella energiorganet beräknas den inhemska gasproduktionen i Europa att sjunka och efterfrågan att öka, och att importen på så sätt drivs upp till omkring 450 kubikmeter 2035. Parlamentet erkänner därför den mycket viktiga roll som skiffergasproduktionen har i världen för att säkra energiförsörjningen och diversifieringen av energikällor och av försörjningen på medellång och lång sikt. Parlamentet är medvetet om att inhemsk produktion av skiffergas kan erbjuda en möjlighet för vissa medlemsstater att ytterligare diversifiera sina försörjningskällor för naturgas, med tanke på medlemsstaternas beroende av gasimport från tredjeländer. Parlamentet konstaterar att som ett resultat av den stigande produktionen av naturgas från skiffer i Förenta staterna är numera tillgången på flytande naturgas större i Europa, och med en kombination av en ökad inhemsk naturgasförsörjning och större tillgång på flytande naturgas ökar möjligheterna att diversifiera gasförsörjningen.

| 11. | Europaparlamentet betonar dock att det är nödvändigt att anta andra långsiktiga åtgärder och strategier, t.ex. kraftigt ökad användning av förnybara energikällor och förbättrad energieffektivitet och ökade energibesparingar, tillräckligt med infrastruktur och anläggningar för lagring, diversifiering av leverantörs- och transiteringsvägar och ingående av pålitliga partnerskap med leverantörs-, transiterings- och konsumentländer, på grundval av öppenhet, ömsesidigt förtroende och icke-diskriminering, i enlighet med principerna i energistadgan och EU:s tredje energipaket. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar dock att det är nödvändigt att anta andra långsiktiga åtgärder och strategier, t.ex. kraftigt ökad användning av förnybara energikällor och förbättrad energieffektivitet och ökade energibesparingar, tillräckligt med infrastruktur och anläggningar för lagring, diversifiering av leverantörs- och transiteringsvägar och ingående av pålitliga partnerskap med leverantörs-, transiterings- och konsumentländer, på grundval av öppenhet, ömsesidigt förtroende och icke-diskriminering, i enlighet med principerna i energistadgan och EU:s tredje energipaket.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt krav till kommissionen att före utgången av 2013 lägga fram en analys om framtiden för den globala gasmarknaden och EU:s gasmarknad, där en bedömning görs av effekterna av redan planerade gasinfrastrukturprojekt (exempelvis de projekt som utvecklats inom den södra korridoren), av nya terminaler för flytande naturgas, av skiffergasen på Förenta staternas gasmarknad (särskilt behoven av importerad flytande naturgas), och av hur en eventuell utveckling av skiffergas i EU kommer att påverka en framtida trygg gasförsörjning och gaspriserna. Parlamentet anser att analysen bör återge, och utgå från, hur långt man har kommit med utbyggnaden av infrastrukturen och EU:s koldioxidmål för 2020. Parlamentet betonar att alla berörda parter bör höras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar sitt krav till kommissionen att före utgången av 2013 lägga fram en analys om framtiden för den globala gasmarknaden och EU:s gasmarknad, där en bedömning görs av effekterna av redan planerade gasinfrastrukturprojekt (exempelvis de projekt som utvecklats inom den södra korridoren), av nya terminaler för flytande naturgas, av skiffergasen på Förenta staternas gasmarknad (särskilt behoven av importerad flytande naturgas), och av hur en eventuell utveckling av skiffergas i EU kommer att påverka en framtida trygg gasförsörjning och gaspriserna. Parlamentet anser att analysen bör återge, och utgå från, hur långt man har kommit med utbyggnaden av infrastrukturen och EU:s koldioxidmål för 2020. Parlamentet betonar att alla berörda parter bör höras.

| 13. | Europaparlamentet betonar att en fullt fungerande, sammanlänkad och integrerad inhemsk energimarknad i EU också är nödvändig, bl.a. med för att fullt ut kunna utnyttja eventuell skiffergasproduktion i EU, utan att det får negativa konsekvenser för miljön och samhällen i närheten av denna typ av verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sträva mot detta mål, särskilt genom att säkra en friktionsfri övergång till och tillämpning av kraven i EU:s tredje inre energimarknadspaket och energiinfrastrukturpaket i syfte att senast 2014 harmonisera de europeiska energimarknaderna och fullt ut liberalisera grossistmarknaderna för gas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att en fullt fungerande, sammanlänkad och integrerad inhemsk energimarknad i EU också är nödvändig, bl.a. med för att fullt ut kunna utnyttja eventuell skiffergasproduktion i EU, utan att det får negativa konsekvenser för miljön och samhällen i närheten av denna typ av verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sträva mot detta mål, särskilt genom att säkra en friktionsfri övergång till och tillämpning av kraven i EU:s tredje inre energimarknadspaket och energiinfrastrukturpaket i syfte att senast 2014 harmonisera de europeiska energimarknaderna och fullt ut liberalisera grossistmarknaderna för gas.

Övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp

| 14. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att gas kommer att bli viktig vid omvandlingen av energisystemen, vilket nämns i färdplanen för energi 2050, eftersom den utgör ett snabbt, tillfälligt och kostnadseffektivt sätt att minska beroendet av andra, smutsigare fossila bränslen innan man helt och hållet går över till en hållbar och koldioxidsnål kraftproduktion, och därigenom minskar utsläppen av växthusgaser, särskilt i de medlemsstater som för närvarande använder stora mängder kol i kraftproduktionen, om det i konsekvensbedömningarna fastställs att denna utvinning varken har någon negativ inverkan på miljön, och i synnerhet inte på grundvattennivåerna, eller på de närliggande samhällena. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att gas kommer att bli viktig vid omvandlingen av energisystemen, vilket nämns i färdplanen för energi 2050, eftersom den utgör ett snabbt, tillfälligt och kostnadseffektivt sätt att minska beroendet av andra, smutsigare fossila bränslen innan man helt och hållet går över till en hållbar och koldioxidsnål kraftproduktion, och därigenom minskar utsläppen av växthusgaser, särskilt i de medlemsstater som för närvarande använder stora mängder kol i kraftproduktionen, om det i konsekvensbedömningarna fastställs att denna utvinning varken har någon negativ inverkan på miljön, och i synnerhet inte på grundvattennivåerna, eller på de närliggande samhällena.

| 15. | Med tanke på avsaknaden av heltäckande europeiska uppgifter om koldioxidavtrycket för skiffergas, uppmanar Europaparlamentet kommissionens gemensamma forskningscentrum att snabbt slutföra sin fullständiga livscykelanalys av utsläppen av växthusgaser vid utvinning och produktion av skiffergas, för att garantera att man på rätt sätt tar hänsyn till dem i framtiden. |
| --- | --- |

15.

Med tanke på avsaknaden av heltäckande europeiska uppgifter om koldioxidavtrycket för skiffergas, uppmanar Europaparlamentet kommissionens gemensamma forskningscentrum att snabbt slutföra sin fullständiga livscykelanalys av utsläppen av växthusgaser vid utvinning och produktion av skiffergas, för att garantera att man på rätt sätt tar hänsyn till dem i framtiden.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar också att vissa former av förnybar energi, t.ex. vindkraft, är föränderliga och behöver stöd från eller balanseras av pålitlig och flexibel energiteknik. Parlamentet anser att naturgas, däribland skiffergas, kan vara en lösning bland flera andra lösningar, t.ex. ökad sammanlänkning, bättre styrsystem och kontroll via smarta nät på alla nätverksnivåer, energilagring och efterfrågestyrning. Parlamentet inser betydelsen av avskiljning och lagring av koldioxid för att långsiktigt säkra gasens hållbarhet som energikälla. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar också att vissa former av förnybar energi, t.ex. vindkraft, är föränderliga och behöver stöd från eller balanseras av pålitlig och flexibel energiteknik. Parlamentet anser att naturgas, däribland skiffergas, kan vara en lösning bland flera andra lösningar, t.ex. ökad sammanlänkning, bättre styrsystem och kontroll via smarta nät på alla nätverksnivåer, energilagring och efterfrågestyrning. Parlamentet inser betydelsen av avskiljning och lagring av koldioxid för att långsiktigt säkra gasens hållbarhet som energikälla.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de ekonomiska aspekterna av avskiljning och lagring av koldioxid för gas för att påskynda utvecklingen och utnyttjandet av denna teknik. Parlamentet uppmanar även kommissionen att undersöka den sannolika effekten av tekniken för avskiljning och lagring av koldioxid på en flexibel gaskraftproduktion och därmed på dess roll som stöd för förnybara energikällor. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de ekonomiska aspekterna av avskiljning och lagring av koldioxid för gas för att påskynda utvecklingen och utnyttjandet av denna teknik. Parlamentet uppmanar även kommissionen att undersöka den sannolika effekten av tekniken för avskiljning och lagring av koldioxid på en flexibel gaskraftproduktion och därmed på dess roll som stöd för förnybara energikällor.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i linje med EU:s färdplan för energi 2050, utvärdera de ekonomiska och miljömässiga effekterna av och möjligheterna med okonventionell gas i EU, med hänsyn till Förenta staternas erfarenhet och reglering på området, och samtidigt erkänna att omfattningen av användningen av okonventionell gas i EU i slutändan kommer att bestämmas av marknaden och de beslut som medlemsstaternas fattar inom ramen för EU:s långsiktiga klimat- och energipolitiska mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i linje med EU:s färdplan för energi 2050, utvärdera de ekonomiska och miljömässiga effekterna av och möjligheterna med okonventionell gas i EU, med hänsyn till Förenta staternas erfarenhet och reglering på området, och samtidigt erkänna att omfattningen av användningen av okonventionell gas i EU i slutändan kommer att bestämmas av marknaden och de beslut som medlemsstaternas fattar inom ramen för EU:s långsiktiga klimat- och energipolitiska mål.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna att göra en regional konsekvensbedömning av underjorden för att optimera resursfördelningen mellan geotermisk energi, skiffergas och andra underjordiska resurser och därmed maximera fördelarna för samhället. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna att göra en regional konsekvensbedömning av underjorden för att optimera resursfördelningen mellan geotermisk energi, skiffergas och andra underjordiska resurser och därmed maximera fördelarna för samhället.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be Europeiska miljöbyrån att förbereda en omfattande vetenskaplig miljöanalys av utvinningen av skiffergas och skifferolja och av den tillgängliga teknikens potentiella effekt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be Europeiska miljöbyrån att förbereda en omfattande vetenskaplig miljöanalys av utvinningen av skiffergas och skifferolja och av den tillgängliga teknikens potentiella effekt.

Industriella och ekonomiska aspekter av okonventionell olja och gas

Industriell miljö

| 21. | Europaparlamentet erinrar om att den dramatiska ökningen av skiffergasproduktion i Förenta staterna har stötts av en etablerad industri, däribland tillräckligt många riggar, nödvändig arbetskraft och en erfaren och välutrustad tjänsteindustri. Parlamentet är medvetet om att det i EU kommer att ta tid för den nödvändiga tjänstesektorn att bygga upp tillräcklig kapacitet och för företagen att förvärva den nödvändiga utrustningen och erfarenheten, och att detta också troligtvis kommer att bidra till högre kostnader på kort sikt. Parlamentet uppmuntrar samarbete mellan relevanta företag i EU och Förenta staterna, i syfte att tillämpa ”grön förbränning”, bästa tillgängliga teknik och miljövänliga industriprocesser samtidigt som man minskar kostnaderna. Parlamentet menar att förväntningarna om utvecklingstakten för skiffergasutvinningen i EU bör vara realistiska och att all potentiell kommersiell utvinning bör ske etappvis för att undvika ekonomiska cykler med uppsving och kriser, vilka leder till svåra negativa lokala följdverkningar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar om att den dramatiska ökningen av skiffergasproduktion i Förenta staterna har stötts av en etablerad industri, däribland tillräckligt många riggar, nödvändig arbetskraft och en erfaren och välutrustad tjänsteindustri. Parlamentet är medvetet om att det i EU kommer att ta tid för den nödvändiga tjänstesektorn att bygga upp tillräcklig kapacitet och för företagen att förvärva den nödvändiga utrustningen och erfarenheten, och att detta också troligtvis kommer att bidra till högre kostnader på kort sikt. Parlamentet uppmuntrar samarbete mellan relevanta företag i EU och Förenta staterna, i syfte att tillämpa ”grön förbränning”, bästa tillgängliga teknik och miljövänliga industriprocesser samtidigt som man minskar kostnaderna. Parlamentet menar att förväntningarna om utvecklingstakten för skiffergasutvinningen i EU bör vara realistiska och att all potentiell kommersiell utvinning bör ske etappvis för att undvika ekonomiska cykler med uppsving och kriser, vilka leder till svåra negativa lokala följdverkningar.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att ett stabilt regelverk är nödvändigt både för att skapa det rätta klimatet som låter gasföretag investerar i välbehövlig infrastruktur samt forskning och utveckling, och för att förhindra att marknaden snedvrids. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att ett stabilt regelverk är nödvändigt både för att skapa det rätta klimatet som låter gasföretag investerar i välbehövlig infrastruktur samt forskning och utveckling, och för att förhindra att marknaden snedvrids.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som är intresserade av att utveckla skiffergas att införa den nödvändiga kompetens som krävs i sina konventionella utbildningssystem i syfte att skapa en skicklig arbetskraft med den kompetens som krävs. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som är intresserade av att utveckla skiffergas att införa den nödvändiga kompetens som krävs i sina konventionella utbildningssystem i syfte att skapa en skicklig arbetskraft med den kompetens som krävs.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att prospekteringen efter skiffergas och skifferolja inte är något unikt för Europa och att det finns ett stort intresse för att utveckla nya olje- och gasresurser som ett sätt att förbättra konkurrenskraften på energiområdet och den ekonomiska konkurrenskraften i olika länder och regioner, bland annat i Asien, Nordamerika, Latinamerika, Afrika och Australien. Parlamentet understryker behovet av att inkludera skiffergas och skifferolja i bilateral EU-dialog och partnerskap med länder som redan håller på att utveckla okonventionella resurser eller är intresserade av deras utveckling och/eller användning, för att utbyta sakkunskap och bästa praxis. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att prospekteringen efter skiffergas och skifferolja inte är något unikt för Europa och att det finns ett stort intresse för att utveckla nya olje- och gasresurser som ett sätt att förbättra konkurrenskraften på energiområdet och den ekonomiska konkurrenskraften i olika länder och regioner, bland annat i Asien, Nordamerika, Latinamerika, Afrika och Australien. Parlamentet understryker behovet av att inkludera skiffergas och skifferolja i bilateral EU-dialog och partnerskap med länder som redan håller på att utveckla okonventionella resurser eller är intresserade av deras utveckling och/eller användning, för att utbyta sakkunskap och bästa praxis.

| 25. | Europaparlamentet betonar behovet av att vara öppen inför all ny, kommande teknik på området för energiforskning. Parlamentet efterlyser ytterligare forskning om och utvecklingsverksamhet som rör verktyg och teknik, däribland avskiljning och lagring av koldioxid, så att möjligheten till en mer hållbar och säker utvinning av okonventionell gas kan undersökas. Parlamentet konstaterar därför att teknik och innovation i gassektorn också har en annan roll att spela genom att bidra till EU:s kompetensbas och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar behovet av att vara öppen inför all ny, kommande teknik på området för energiforskning. Parlamentet efterlyser ytterligare forskning om och utvecklingsverksamhet som rör verktyg och teknik, däribland avskiljning och lagring av koldioxid, så att möjligheten till en mer hållbar och säker utvinning av okonventionell gas kan undersökas. Parlamentet konstaterar därför att teknik och innovation i gassektorn också har en annan roll att spela genom att bidra till EU:s kompetensbas och konkurrenskraft.

| 26. | Europaparlamentet noterar den tekniska utvecklingen i Österrike, där industrin har för avsikt att använda frackingvätskor som endast innehåller vatten, sand och majsmjöl. Parlamentet rekommenderar att andra medlemsstater och kommissionen granskar möjligheten att utvinna skiffergas utan att använda kemikalier, och efterlyser ytterligare forskning och utvecklingsverksamhet rörande sådan teknik och/eller praxis som dämpar den potentiella miljöpåverkan. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar den tekniska utvecklingen i Österrike, där industrin har för avsikt att använda frackingvätskor som endast innehåller vatten, sand och majsmjöl. Parlamentet rekommenderar att andra medlemsstater och kommissionen granskar möjligheten att utvinna skiffergas utan att använda kemikalier, och efterlyser ytterligare forskning och utvecklingsverksamhet rörande sådan teknik och/eller praxis som dämpar den potentiella miljöpåverkan.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram rekommendationer för att minska flyktiga metanutsläpp från alla skiffergasbrunnar i EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram rekommendationer för att minska flyktiga metanutsläpp från alla skiffergasbrunnar i EU.

Tillståndssystemet

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de inrättar ett stabilt regelsystem och garanterar de administrativa resurser och övervakningsresurser som krävs för en hållbar utveckling av all skiffergasrelaterad verksamhet, inklusive de som krävs enligt EU:s miljö- och klimatskyddslagar. Parlamentet erinrar om att i enlighet med subsidiaritetsprincipen har varje medlemsstat rätt att själv besluta om utvinningen av olja och skiffergas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de inrättar ett stabilt regelsystem och garanterar de administrativa resurser och övervakningsresurser som krävs för en hållbar utveckling av all skiffergasrelaterad verksamhet, inklusive de som krävs enligt EU:s miljö- och klimatskyddslagar. Parlamentet erinrar om att i enlighet med subsidiaritetsprincipen har varje medlemsstat rätt att själv besluta om utvinningen av olja och skiffergas.

| 29. | Europaparlamentet noterar att det rådande licensieringsförfarandet för skiffergasutvinning regleras genom den allmänna lagstiftningen om gruvdrift eller kolväte. Parlamentet konstaterar att enligt den slutliga rapporten av den 8 november 2011 om okonventionell gas i Europa som utarbetades åt kommissionen, och enligt den följenot av den 26 januari 2012 om EU:s miljöregelverk avseende skiffergasprojekt som utarbetades åt kommissionen, omfattar EU:s regelverk alla aspekter av tillstånd för skiffergas, tidig utvinning och produktion. Parlamentet noterar dock att storskalig utvinning av skiffergas kan kräva en omfattande anpassning av all befintlig och relevant EU-lagstiftning, inklusive Reach, för att täcka särdragen inom okonventionell utvinning av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar kommissionen och de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna att utan dröjsmål kontrollera och vid behov att förbättra regelverken i syfte att säkerställa deras lämplighet för skiffergas- och skifferoljeprojekt, särskilt när det gäller att förbereda för en möjlig framtida produktion i kommersiell skala i Europa, samt för att ta itu med miljörisker. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att det rådande licensieringsförfarandet för skiffergasutvinning regleras genom den allmänna lagstiftningen om gruvdrift eller kolväte. Parlamentet konstaterar att enligt den slutliga rapporten av den 8 november 2011 om okonventionell gas i Europa som utarbetades åt kommissionen, och enligt den följenot av den 26 januari 2012 om EU:s miljöregelverk avseende skiffergasprojekt som utarbetades åt kommissionen, omfattar EU:s regelverk alla aspekter av tillstånd för skiffergas, tidig utvinning och produktion. Parlamentet noterar dock att storskalig utvinning av skiffergas kan kräva en omfattande anpassning av all befintlig och relevant EU-lagstiftning, inklusive Reach, för att täcka särdragen inom okonventionell utvinning av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar kommissionen och de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna att utan dröjsmål kontrollera och vid behov att förbättra regelverken i syfte att säkerställa deras lämplighet för skiffergas- och skifferoljeprojekt, särskilt när det gäller att förbereda för en möjlig framtida produktion i kommersiell skala i Europa, samt för att ta itu med miljörisker.

| 30. | Europaparlamentet betonar betydelsen av transparens och att allmänheten deltar i samråd fullt ut, särskilt i samband med införandet av en ny strategi för gasutvinning. Parlamentet påpekar att det i vissa medlemsstater saknas offentliga samråd i samband med tillståndsfasen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera sin lagstiftning för att se om lämplig hänsyn tas till denna aspekt, inklusive den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Århuskonventionen och motsvarande bestämmelser i unionsrätten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar betydelsen av transparens och att allmänheten deltar i samråd fullt ut, särskilt i samband med införandet av en ny strategi för gasutvinning. Parlamentet påpekar att det i vissa medlemsstater saknas offentliga samråd i samband med tillståndsfasen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera sin lagstiftning för att se om lämplig hänsyn tas till denna aspekt, inklusive den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Århuskonventionen och motsvarande bestämmelser i unionsrätten.

| 31. | Europaparlamentet anser att medlemsstater som sätter igång med skiffergasprojekt bör anta en enda metod när det gäller tillstånd och licensiering samt granskning av i vilken utsträckning miljölagstiftningen uppfylls, inklusive obligatorisk miljökonsekvensbedömning, vilket i vissa medlemsstater är den vanliga praxisen för alla energiprojekt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att medlemsstater som sätter igång med skiffergasprojekt bör anta en enda metod när det gäller tillstånd och licensiering samt granskning av i vilken utsträckning miljölagstiftningen uppfylls, inklusive obligatorisk miljökonsekvensbedömning, vilket i vissa medlemsstater är den vanliga praxisen för alla energiprojekt.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att ändringarna av den lagstiftning som är nödvändig för licensieringen för utvinning av skiffergas omfattas av ett godkännande från de berörda lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att ändringarna av den lagstiftning som är nödvändig för licensieringen för utvinning av skiffergas omfattas av ett godkännande från de berörda lokala myndigheterna.

Den allmänna opinionen och bästa praxis

Allmänhetens inställning

| 33. | Europaparlamentet känner mycket väl till att allmänhetens inställning till skiffergasutvinning varierar mellan medlemsstaterna och att negativa attityder kan bero på bristande eller felaktig information. Parlamentet efterlyser mer och bättre information till allmänheten om skiffergasverksamhet som ska tillhandahållas på ett öppet och objektivt sätt, och stöder ett upprättande av portaler som ger tillgång till omfattande offentlig information om sådan verksamhet. Parlamentet uppmanar de företag som planerar för utvinning av skiffergas i EU att tillhandahålla fullständig information om sin verksamhet, att samråda med lokalbefolkningen och lokala myndigheter innan de påbörjar borrningen, och att offentliggöra samtliga kemikalier som de använder vid hydraulisk sprickbildning, inklusive de koncentrationer som används, efter bedömningen av skifferformationen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet känner mycket väl till att allmänhetens inställning till skiffergasutvinning varierar mellan medlemsstaterna och att negativa attityder kan bero på bristande eller felaktig information. Parlamentet efterlyser mer och bättre information till allmänheten om skiffergasverksamhet som ska tillhandahållas på ett öppet och objektivt sätt, och stöder ett upprättande av portaler som ger tillgång till omfattande offentlig information om sådan verksamhet. Parlamentet uppmanar de företag som planerar för utvinning av skiffergas i EU att tillhandahålla fullständig information om sin verksamhet, att samråda med lokalbefolkningen och lokala myndigheter innan de påbörjar borrningen, och att offentliggöra samtliga kemikalier som de använder vid hydraulisk sprickbildning, inklusive de koncentrationer som används, efter bedömningen av skifferformationen.

| 34. | Europaparlamentet anser att det bästa sättet för att få lokalbefolkningen att engagera sig på ett meningsfullt sätt och i god tid är genom en obligatorisk miljökonsekvensbedömning, stor öppenhet och offentliga samråd om förslagna skiffergasprojekt, oavsett projektets varaktighet och omfattning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det bästa sättet för att få lokalbefolkningen att engagera sig på ett meningsfullt sätt och i god tid är genom en obligatorisk miljökonsekvensbedömning, stor öppenhet och offentliga samråd om förslagna skiffergasprojekt, oavsett projektets varaktighet och omfattning.

| 35. | Europaparlamentet noterar att det är särskilt viktigt för skiffergasföretag i EU att verka för och skapa hållbara relationer med de lokala samhällena i alla stadier av verksamheten, med tanke på att befolkningstätheten i EU är högre än i Förenta staterna och att markägarna i EU inte äger underjordiska naturtillgångar och därmed inte gynnas direkt av utvinningen på samma sätt som i Förenta staterna. Parlamentet vill i detta sammanhang se att ramar fastställs som är konkurrenskraftiga för industrin, men samtidigt låter nationella och lokala samhällen dra nytta av skiffergasresurserna. Parlamentet uppmanar också skiffergasföretag att införa ansvarsfulla lokala arbetsmetoder, se till att lokalbefolkningen gynnas av skiffergasutvecklingen, garantera tillämpning av principen om att förorenaren betalar och stå för eventuella kostnader som direkta eller indirekta skador kan orsaka. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att det är särskilt viktigt för skiffergasföretag i EU att verka för och skapa hållbara relationer med de lokala samhällena i alla stadier av verksamheten, med tanke på att befolkningstätheten i EU är högre än i Förenta staterna och att markägarna i EU inte äger underjordiska naturtillgångar och därmed inte gynnas direkt av utvinningen på samma sätt som i Förenta staterna. Parlamentet vill i detta sammanhang se att ramar fastställs som är konkurrenskraftiga för industrin, men samtidigt låter nationella och lokala samhällen dra nytta av skiffergasresurserna. Parlamentet uppmanar också skiffergasföretag att införa ansvarsfulla lokala arbetsmetoder, se till att lokalbefolkningen gynnas av skiffergasutvecklingen, garantera tillämpning av principen om att förorenaren betalar och stå för eventuella kostnader som direkta eller indirekta skador kan orsaka.

| 36. | Europaparlamentet anser att man bör betona en öppen dialog med det civila samhället, under både förberedandefasen och uppföljningsfasen, grundad på det vetenskapliga material som finns tillgängligt, och kraftfullt ta itu med frågorna kring gasläckor och effekterna av utvinningen av skiffergas på grundvattnet, landskapet, jordbruket och turistnäringen. Parlamentet erinrar om att det i budgeten för 2012 finns ett anslag som är avsett för att finansiera pilotprojekt och annan stödverksamhet i syfte att främja en sådan dialog. Parlamentet menar att detta bör organiseras på ett neutralt sätt och i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet nationella myndigheter, lokala samhällen, allmänheten, företag och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att man bör betona en öppen dialog med det civila samhället, under både förberedandefasen och uppföljningsfasen, grundad på det vetenskapliga material som finns tillgängligt, och kraftfullt ta itu med frågorna kring gasläckor och effekterna av utvinningen av skiffergas på grundvattnet, landskapet, jordbruket och turistnäringen. Parlamentet erinrar om att det i budgeten för 2012 finns ett anslag som är avsett för att finansiera pilotprojekt och annan stödverksamhet i syfte att främja en sådan dialog. Parlamentet menar att detta bör organiseras på ett neutralt sätt och i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet nationella myndigheter, lokala samhällen, allmänheten, företag och icke-statliga organisationer.

| 37. | Europaparlamentet betonar betydelsen av en öppen företagsstyrning i olje- och gasföretag som bedriver skiffergas- och skifferoljeverksamhet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar betydelsen av en öppen företagsstyrning i olje- och gasföretag som bedriver skiffergas- och skifferoljeverksamhet.

Bästa praxis

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att tillämpa höga säkerhetsnormer, bästa tillgängliga teknik och bästa verksamhetsmetoder vid utvinning och produktion av skiffergas och att ständigt förbättra tekniken och metoderna samt reducera de negativa effekterna. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att garantera omfattande FoU-investeringar för industrin. Parlamentet välkomnar initiativen från Internationella energiorganet och sammanslutningar av olje- och gasproducenter som syftar till att definiera bästa praxis vid prospektering och produktion av skiffergas och skifferolja. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar vikten av att tillämpa höga säkerhetsnormer, bästa tillgängliga teknik och bästa verksamhetsmetoder vid utvinning och produktion av skiffergas och att ständigt förbättra tekniken och metoderna samt reducera de negativa effekterna. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att garantera omfattande FoU-investeringar för industrin. Parlamentet välkomnar initiativen från Internationella energiorganet och sammanslutningar av olje- och gasproducenter som syftar till att definiera bästa praxis vid prospektering och produktion av skiffergas och skifferolja.

| 39. | Europaparlamentet anser att oro över risken att skiffergasutvecklingen kan skada vattenförsörjningen genom läckage från brunnar kan bemötas genom att anta bästa praxis vid utveckling och konstruktion av brunnar, framför allt fodring, cementering och tryckstyrning, samt tryckprovning av cementerad fodring och toppmodern cementtätning för att konsolidera formisolering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att denna praxis följs vid skiffergasutveckling, bland annat med hjälp av inspektioner på plats. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att oro över risken att skiffergasutvecklingen kan skada vattenförsörjningen genom läckage från brunnar kan bemötas genom att anta bästa praxis vid utveckling och konstruktion av brunnar, framför allt fodring, cementering och tryckstyrning, samt tryckprovning av cementerad fodring och toppmodern cementtätning för att konsolidera formisolering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att denna praxis följs vid skiffergasutveckling, bland annat med hjälp av inspektioner på plats.

| 40. | Europaparlamentet betonar att operatörer och tjänsteindustrin, genom att utveckla bättre teknik och metoder grundade på en kraftfull lagstiftning, inte bara kommer att förbättra möjligheterna för att allmänheten ska godta skiffergasprojekt, utan att det även kommer att skapas affärsmöjligheter och tillfällen att förbättra exportmöjligheterna, med hänsyn till de världsomspännande miljöutmaningarna i samband med utvinning av okonventionell gas. Parlamentet rekommenderar därför medlemsstaterna att ta hänsyn till rekommendationerna i Internationella energiorganets omfattande referensdokument om bästa tillgängliga teknik för hydraulisk sprickbildning så snart som det blir tillgängligt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att operatörer och tjänsteindustrin, genom att utveckla bättre teknik och metoder grundade på en kraftfull lagstiftning, inte bara kommer att förbättra möjligheterna för att allmänheten ska godta skiffergasprojekt, utan att det även kommer att skapas affärsmöjligheter och tillfällen att förbättra exportmöjligheterna, med hänsyn till de världsomspännande miljöutmaningarna i samband med utvinning av okonventionell gas. Parlamentet rekommenderar därför medlemsstaterna att ta hänsyn till rekommendationerna i Internationella energiorganets omfattande referensdokument om bästa tillgängliga teknik för hydraulisk sprickbildning så snart som det blir tillgängligt.

| 41. | Europaparlamentet understryker behovet av högsta möjliga säkerhets- och miljönormer och av regelbundna inspektioner vid säkerhetskritiska stadier i samband med brunnskonstruktion och hydraulisk sprickbildning. Parlamentet betonar särskilt att operatörerna bör begränsa efterförbränningen och återvinna gas, omhänderta flyktiga utsläpp samt återanvända eller rena avloppsvatten. Parlamentet uppmanar EU att följa Förenta staternas miljönormer för fracking, vilka kräver att företag omhändertar metan och andra förorenande gasutsläpp, och som har införts av amerikanska naturvårdsverket (EPA). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker behovet av högsta möjliga säkerhets- och miljönormer och av regelbundna inspektioner vid säkerhetskritiska stadier i samband med brunnskonstruktion och hydraulisk sprickbildning. Parlamentet betonar särskilt att operatörerna bör begränsa efterförbränningen och återvinna gas, omhänderta flyktiga utsläpp samt återanvända eller rena avloppsvatten. Parlamentet uppmanar EU att följa Förenta staternas miljönormer för fracking, vilka kräver att företag omhändertar metan och andra förorenande gasutsläpp, och som har införts av amerikanska naturvårdsverket (EPA).

| 42. | Europaparlamentet uppmanar dessutom skiffergasföretagen att kontrollera vattenbrunnar för hushåll i närheten av deras brunnar före och under produktionen samt offentliggöra uppgifterna för allmänheten på ett tillgängligt, förståeligt och öppet sätt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar dessutom skiffergasföretagen att kontrollera vattenbrunnar för hushåll i närheten av deras brunnar före och under produktionen samt offentliggöra uppgifterna för allmänheten på ett tillgängligt, förståeligt och öppet sätt.

| 43. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att operatörer återvinner och återställer den använda marken och genomför övervakning i efterhand när de avslutar sin verksamhet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att operatörer återvinner och återställer den använda marken och genomför övervakning i efterhand när de avslutar sin verksamhet.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser ett utbyte av bästa metoder och information mellan EU-medlemsstaterna, men även mellan EU, Förenta staterna och Kanada. Parlamentet uppmuntrar särskilt till samarbete mellan europeiska och nordamerikanska städer och kommuner som har upptäckt skiffergas. Parlamentet betonar betydelsen av kunskapsöverföring om skiffergasutvinning från industrin till lokala samhällen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet efterlyser ett utbyte av bästa metoder och information mellan EU-medlemsstaterna, men även mellan EU, Förenta staterna och Kanada. Parlamentet uppmuntrar särskilt till samarbete mellan europeiska och nordamerikanska städer och kommuner som har upptäckt skiffergas. Parlamentet betonar betydelsen av kunskapsöverföring om skiffergasutvinning från industrin till lokala samhällen.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med kraft skiffergas- och skifferoljeindustrin att på ett enhetligt sätt tillämpa högsta miljö- och säkerhetsnormer oavsett var i världen företagen bedriver sin verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka mekanismer som skulle kunna användas för att se till att EU-baserade företag i sin internationella verksamhet uppfyller de högsta normerna. Parlamentet anser att företagens sociala ansvar också bör vara en viktig pådrivande kraft på detta område och att medlemsstaterna vid utfärdandet av tillstånd skulle kunna ta hänsyn till internationella incidenter där företagen varit delaktiga, under förutsättning att dessa incidenter åtföljs av grundlig granskning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar med kraft skiffergas- och skifferoljeindustrin att på ett enhetligt sätt tillämpa högsta miljö- och säkerhetsnormer oavsett var i världen företagen bedriver sin verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka mekanismer som skulle kunna användas för att se till att EU-baserade företag i sin internationella verksamhet uppfyller de högsta normerna. Parlamentet anser att företagens sociala ansvar också bör vara en viktig pådrivande kraft på detta område och att medlemsstaterna vid utfärdandet av tillstånd skulle kunna ta hänsyn till internationella incidenter där företagen varit delaktiga, under förutsättning att dessa incidenter åtföljs av grundlig granskning.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja och medfinansiera åtgärder som syftar till att upprätta oberoende forum med företrädare för industrin och forskningsvärlden med målet att skapa opinion och etablera god praxis när det gäller ren teknik för utvinning skiffergas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar vikten av att stödja och medfinansiera åtgärder som syftar till att upprätta oberoende forum med företrädare för industrin och forskningsvärlden med målet att skapa opinion och etablera god praxis när det gäller ren teknik för utvinning skiffergas.

| 47. | Europaparlamentet erinrar om att principen om att förorenaren betalar alltid ska tillämpas vid skiffergas- och skifferoljeverksamhet, framför allt vad gäller rening av avloppsvatten, och att företagen ska vara fullt ansvariga för alla direkta eller indirekta skador de eventuellt orsakar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av att lägga fram förslag för att framför allt inkluderarhydraulisk sprickbildning och annan verksamhet i samband med skiffergasutvinning i direktivet om miljöansvar, och tvinga skiffergasföretag att tillhandhålla obligatorisk ekonomisk säkerhet eller försäkringskrav i händelse av miljöskador kopplade till deras verksamhet för att skapa rättssäkerhet för den berörda befolkningen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet erinrar om att principen om att förorenaren betalar alltid ska tillämpas vid skiffergas- och skifferoljeverksamhet, framför allt vad gäller rening av avloppsvatten, och att företagen ska vara fullt ansvariga för alla direkta eller indirekta skador de eventuellt orsakar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av att lägga fram förslag för att framför allt inkluderarhydraulisk sprickbildning och annan verksamhet i samband med skiffergasutvinning i direktivet om miljöansvar, och tvinga skiffergasföretag att tillhandhålla obligatorisk ekonomisk säkerhet eller försäkringskrav i händelse av miljöskador kopplade till deras verksamhet för att skapa rättssäkerhet för den berörda befolkningen.

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 64.

(2)  P7_TA(2011)0430.

(3)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 3.

(4)  EUT L 295, 12.11.2010, s. 1.

(5)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

(6)  EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

(7)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 15.

(8)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(9)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(10)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1.

(11)  EGT L 10, 14.1.1997, s. 13.

(12)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(13)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 17.

(14)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(15)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Verksamheten i utskottet för framställningar 2011

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om verksamheten i utskottet för framställningar 2011 (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 24, 227, 228, 258 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24, 227, 228, 258 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 48 och 202.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och 202.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0240/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0240/2012), och av följande skäl:

| A. | Med förbehåll för protokoll 30 i fördraget blev Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande redan genom Lissabonfördragets ikraftträdande. Det fördraget fastställer också den rättsliga grunden för EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna samt det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

A.

Med förbehåll för protokoll 30 i fördraget blev Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande redan genom Lissabonfördragets ikraftträdande. Det fördraget fastställer också den rättsliga grunden för EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna samt det europeiska medborgarinitiativet.

| B. | Förordningen om det europeiska medborgarinitiativet (1) trädde i kraft den 1 april 2012 och parlamentet ansvarar för att anordna offentliga utfrågningar om framgångsrika initiativ som har fått mer än en miljon underskrifter från minst sju medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Förordningen om det europeiska medborgarinitiativet (1) trädde i kraft den 1 april 2012 och parlamentet ansvarar för att anordna offentliga utfrågningar om framgångsrika initiativ som har fått mer än en miljon underskrifter från minst sju medlemsstater.

| C. | Utskottet för framställningar är skyldigt att ständigt se över och, där så är möjligt, stärka sin roll, i synnerhet med hänsyn till utvecklingen av de demokratiska principerna såsom medborgarnas ökade deltagande i EU:s beslutsprocesser samt ökad insyn och ansvarsskyldighet. I sin ordinarie verksamhet samarbetar utskottet nära med medlemsstaterna, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och andra organ för att se till att unionslagstiftningen respekteras fullt ut i både ord och handling. |
| --- | --- |

C.

Utskottet för framställningar är skyldigt att ständigt se över och, där så är möjligt, stärka sin roll, i synnerhet med hänsyn till utvecklingen av de demokratiska principerna såsom medborgarnas ökade deltagande i EU:s beslutsprocesser samt ökad insyn och ansvarsskyldighet. I sin ordinarie verksamhet samarbetar utskottet nära med medlemsstaterna, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och andra organ för att se till att unionslagstiftningen respekteras fullt ut i både ord och handling.

| D. | Det är positivt att det inrättats en enda tjänst för de medborgare som söker information eller vill göra hänvändelser eller anmälningar via webbportalen ”Dina rättigheter i Europeiska unionen”. |
| --- | --- |

D.

Det är positivt att det inrättats en enda tjänst för de medborgare som söker information eller vill göra hänvändelser eller anmälningar via webbportalen ”Dina rättigheter i Europeiska unionen”.

| E. | EU-domstolens rättspraxis välkomnas vad gäller tolkningen av artikel 51 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, då den i ERT-målet betonar att medlemsstaternas institutioner är bundna av unionens grundläggande rättigheter, som äger företräde, även om de genom nationella åtgärder vill begränsa de grundläggande friheter som garanteras i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

E.

EU-domstolens rättspraxis välkomnas vad gäller tolkningen av artikel 51 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, då den i ERT-målet betonar att medlemsstaternas institutioner är bundna av unionens grundläggande rättigheter, som äger företräde, även om de genom nationella åtgärder vill begränsa de grundläggande friheter som garanteras i EUF-fördraget.

| F. | EU:s medborgare och invånare har berättigade förväntningar på att de frågor som de tar upp med utskottet för framställningar kan lösas utan onödigt dröjsmål inom Europeiska unionens rättsliga ramverk, som de anser ska skydda deras rättigheter som unionsmedborgare, i synnerhet deras miljö, hälsa, rörelsefrihet, värdighet samt grundläggande rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

F.

EU:s medborgare och invånare har berättigade förväntningar på att de frågor som de tar upp med utskottet för framställningar kan lösas utan onödigt dröjsmål inom Europeiska unionens rättsliga ramverk, som de anser ska skydda deras rättigheter som unionsmedborgare, i synnerhet deras miljö, hälsa, rörelsefrihet, värdighet samt grundläggande rättigheter och friheter.

| G. | EU- institutionerna måste tillhandahålla mer information och visa större öppenhet mot EU-medborgarna. |
| --- | --- |

G.

EU- institutionerna måste tillhandahålla mer information och visa större öppenhet mot EU-medborgarna.

| H. | Av 998 framställningar som förklarades tillåtliga översändes 649 till kommissionen för ytterligare utredning i enlighet med artiklarna 258 och 260 i fördraget, medan 416 framställningar förklarades otillåtliga. |
| --- | --- |

H.

Av 998 framställningar som förklarades tillåtliga översändes 649 till kommissionen för ytterligare utredning i enlighet med artiklarna 258 och 260 i fördraget, medan 416 framställningar förklarades otillåtliga.

| I. | Framställningsförfarandet kan betraktas som ett komplement till de övriga verktyg som EU-medborgarna har till sitt förfogande, till exempel möjligheten att inlämna klagomål till Europeiska ombudsmannen eller till Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

I.

Framställningsförfarandet kan betraktas som ett komplement till de övriga verktyg som EU-medborgarna har till sitt förfogande, till exempel möjligheten att inlämna klagomål till Europeiska ombudsmannen eller till Europeiska kommissionen.

| J. | Under 2011 fortsatte antalet otillåtliga framställningar att vara betydande, vilket återigen visar att parlamentet bör öka sina ansträngningar för att informera medborgarna om parlamentets begränsade verksamhetsområde i fråga om rätten att inge framställningar. Enskilda personer, lokala samhällen samt frivillig-, välgörenhets- och branschorganisationer har goda förutsättningar att bedöma ändamålsenligheten för de delar av EU-lagstiftningen som gäller för dem, och att informera medborgarna om eventuella kryphål som behöver analyseras för att säkerställa ett bättre och mer jämförbart genomförande av EU:s lagar i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Under 2011 fortsatte antalet otillåtliga framställningar att vara betydande, vilket återigen visar att parlamentet bör öka sina ansträngningar för att informera medborgarna om parlamentets begränsade verksamhetsområde i fråga om rätten att inge framställningar. Enskilda personer, lokala samhällen samt frivillig-, välgörenhets- och branschorganisationer har goda förutsättningar att bedöma ändamålsenligheten för de delar av EU-lagstiftningen som gäller för dem, och att informera medborgarna om eventuella kryphål som behöver analyseras för att säkerställa ett bättre och mer jämförbart genomförande av EU:s lagar i alla medlemsstater.

| K. | Den statistiska analysen i detta betänkande visar att tyska medborgare fortfarande inger flest framställningar (även om detta antal minskar proportionellt), och att spanska och italienska framställare hamnar på andra respektive tredje plats. |
| --- | --- |

K.

Den statistiska analysen i detta betänkande visar att tyska medborgare fortfarande inger flest framställningar (även om detta antal minskar proportionellt), och att spanska och italienska framställare hamnar på andra respektive tredje plats.

| L. | Tillämpningsområdet och arbetsmetoderna för den fördragsenliga rätt att inge framställningar som omfattar alla medborgare och bosatta i EU avviker från andra lösningar som är tillgängliga för medborgarna, till exempel möjligheten att skicka klagomål till kommissionen eller ombudsmannen, och medlemsstaterna väljer allt oftare, med krisen som ursäkt, att ignorera denna rättighet, som är en viktig fråga för unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

L.

Tillämpningsområdet och arbetsmetoderna för den fördragsenliga rätt att inge framställningar som omfattar alla medborgare och bosatta i EU avviker från andra lösningar som är tillgängliga för medborgarna, till exempel möjligheten att skicka klagomål till kommissionen eller ombudsmannen, och medlemsstaterna väljer allt oftare, med krisen som ursäkt, att ignorera denna rättighet, som är en viktig fråga för unionsmedborgarna.

| M. | Det som framför allt ger anledning till oro på miljöområdet är medlemsstaternas och deras regionala enheters dåliga och ofta missriktade tillämpning av MKB-direktivet (2) och ramdirektivet för avfall (3). Framställningar om påstådda överträdelser av fågel- och livsmiljödirektiven tar ofta upp allvarliga förluster av den biologiska mångfalden på grund av större planerade projekt inom Natura 2000-områden, och framställningar om vattenförvaltning har avslöjat allvarliga fall av föroreningar liksom problem med projektens eventuella inverkan på de marina resursernas hållbarhet och kvalitet. |
| --- | --- |

M.

Det som framför allt ger anledning till oro på miljöområdet är medlemsstaternas och deras regionala enheters dåliga och ofta missriktade tillämpning av MKB-direktivet (2) och ramdirektivet för avfall (3). Framställningar om påstådda överträdelser av fågel- och livsmiljödirektiven tar ofta upp allvarliga förluster av den biologiska mångfalden på grund av större planerade projekt inom Natura 2000-områden, och framställningar om vattenförvaltning har avslöjat allvarliga fall av föroreningar liksom problem med projektens eventuella inverkan på de marina resursernas hållbarhet och kvalitet.

| N. | MKB-direktivet genomgår för närvarande en översyn och betänkandet från utskottet för framställningar om avfallsfrågor belyser allvarliga brister i flera medlemsstater. Tillämpningen av detta direktiv är fortfarande otillräcklig, och detta problem kan inte lösas med hjälp av en översyn, utan det krävs mer effektiva kontrollåtgärder av kommissionen. |
| --- | --- |

N.

MKB-direktivet genomgår för närvarande en översyn och betänkandet från utskottet för framställningar om avfallsfrågor belyser allvarliga brister i flera medlemsstater. Tillämpningen av detta direktiv är fortfarande otillräcklig, och detta problem kan inte lösas med hjälp av en översyn, utan det krävs mer effektiva kontrollåtgärder av kommissionen.

| O. | EU:s medborgares och invånares rätt till legitimt förvärvad egendom fortsätter att vara en mycket viktig fråga för många tusen personer, vilket framgår av de framställningar som fortfarande inkommer om detta ämne, och om inte de behöriga myndigheterna tar fram en lösning på detta problem är det inte sannolikt att klarheten angående rättsläget och förtroendet för de gränsöverskridande bostadsmarknaderna återställs, vilket får allvarliga konsekvenser för möjligheterna till ekonomisk återhämtning. Särskilt under 2011 behandlades 70 framställningar om den spanska kustlagen (Ley de Costas), varav 51 framställningar var inlämnade av spanska medborgare eller grupper av spanska medborgare och de återstående 19 framställningarna var inlämnade av medborgare av annan nationalitet. |
| --- | --- |

O.

EU:s medborgares och invånares rätt till legitimt förvärvad egendom fortsätter att vara en mycket viktig fråga för många tusen personer, vilket framgår av de framställningar som fortfarande inkommer om detta ämne, och om inte de behöriga myndigheterna tar fram en lösning på detta problem är det inte sannolikt att klarheten angående rättsläget och förtroendet för de gränsöverskridande bostadsmarknaderna återställs, vilket får allvarliga konsekvenser för möjligheterna till ekonomisk återhämtning. Särskilt under 2011 behandlades 70 framställningar om den spanska kustlagen (Ley de Costas), varav 51 framställningar var inlämnade av spanska medborgare eller grupper av spanska medborgare och de återstående 19 framställningarna var inlämnade av medborgare av annan nationalitet.

| P. | I sitt senaste årliga betänkande visade utskottet för framställningar sin stora uppskattning för samarbetet med kommissionen och Europeiska ombudsmannen när det gäller behandlingen av framställningar och klagomål, och utskottet för framställningar har upprepade gånger begärt att hållas informerat av kommissionen om utvecklingen i pågående överträdelseförfaranden, vilket också är innehållet i flera av framställningarna. |
| --- | --- |

P.

I sitt senaste årliga betänkande visade utskottet för framställningar sin stora uppskattning för samarbetet med kommissionen och Europeiska ombudsmannen när det gäller behandlingen av framställningar och klagomål, och utskottet för framställningar har upprepade gånger begärt att hållas informerat av kommissionen om utvecklingen i pågående överträdelseförfaranden, vilket också är innehållet i flera av framställningarna.

| Q. | I många framställningar hävdas att EU-medel har missbrukats eller förskingrats eller att EU:s administration på andra sätt har fungerat dåligt och att det bland annat förekommit intressekonflikter inom inflytelserika organ. Det har även framförts krav på förändringar i EU:s politik. |
| --- | --- |

Q.

I många framställningar hävdas att EU-medel har missbrukats eller förskingrats eller att EU:s administration på andra sätt har fungerat dåligt och att det bland annat förekommit intressekonflikter inom inflytelserika organ. Det har även framförts krav på förändringar i EU:s politik.

| R. | De brister och problem som människor upplever på grund av den dåligt fungerande inre marknaden och som belyses av vissa framställningar bekräftas av kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2010 (4), i synnerhet vad avser fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar vars situation är fullständigt laglig, tillgång till socialförsäkringsförmåner, ömsesidigt erkännande av kvalifikationer, hinder för personer med funktionshinder, familjerättsliga problem, kollektiva utvisningar på grundval av etniskt eller nationellt ursprung (till exempel de som drabbar romer) samt även frågor om dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

R.

De brister och problem som människor upplever på grund av den dåligt fungerande inre marknaden och som belyses av vissa framställningar bekräftas av kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2010 (4), i synnerhet vad avser fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar vars situation är fullständigt laglig, tillgång till socialförsäkringsförmåner, ömsesidigt erkännande av kvalifikationer, hinder för personer med funktionshinder, familjerättsliga problem, kollektiva utvisningar på grundval av etniskt eller nationellt ursprung (till exempel de som drabbar romer) samt även frågor om dubbelbeskattning.

| S. | 2011 lämnades även ett betydande antal framställningar in av medborgare som påpekade vikten av att förhindra oåterkalleliga förluster av den biologiska mångfalden, med hänsyn till Natura 2000-områden, och att säkra skyddet av områden enligt livsmiljödirektivet. |
| --- | --- |

S.

2011 lämnades även ett betydande antal framställningar in av medborgare som påpekade vikten av att förhindra oåterkalleliga förluster av den biologiska mångfalden, med hänsyn till Natura 2000-områden, och att säkra skyddet av områden enligt livsmiljödirektivet.

| T. | EU:s tribunal biföll den 14 september 2011 i mål T-308/07 en framställares talan mot utskottets beslut att förklara hans framställning otillåtlig, och fastställde därigenom att parlamentet måste lämna goda skäl när den förklarar framställningar för otillåtliga. |
| --- | --- |

T.

EU:s tribunal biföll den 14 september 2011 i mål T-308/07 en framställares talan mot utskottets beslut att förklara hans framställning otillåtlig, och fastställde därigenom att parlamentet måste lämna goda skäl när den förklarar framställningar för otillåtliga.

| U. | Utskottets effektivitet är i stor utsträckning ett resultat av snabbt och noggrant arbete, men kan förbättras ytterligare, framför allt genom en optimering av handläggningstiderna för framställningar och ett systematiskt förfarande för deras bedömning. |
| --- | --- |

U.

Utskottets effektivitet är i stor utsträckning ett resultat av snabbt och noggrant arbete, men kan förbättras ytterligare, framför allt genom en optimering av handläggningstiderna för framställningar och ett systematiskt förfarande för deras bedömning.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att de framställningar som mottogs under 2011 fortsatte att fokusera på påstådda överträdelser av EU-lagstiftningen inom områdena miljö, rättsliga frågor och den inre marknaden, vilket visar i vad mån medborgarna anser att EU-lagstiftningen, så som den införlivats och genomförts av medlemsstaterna, verkligen levererar de förväntade resultaten och överensstämmer med EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att de framställningar som mottogs under 2011 fortsatte att fokusera på påstådda överträdelser av EU-lagstiftningen inom områdena miljö, rättsliga frågor och den inre marknaden, vilket visar i vad mån medborgarna anser att EU-lagstiftningen, så som den införlivats och genomförts av medlemsstaterna, verkligen levererar de förväntade resultaten och överensstämmer med EU:s lagstiftning.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar det ökande antalet framställningar och övriga inlagor från medborgare som söker hjälp i rättsliga och ekonomiska frågor som hamnar utanför EU:s verksamhetsområde i enlighet med artikel 227 i fördraget samt artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som exempelvis begäranden om att granska beräkningen av nationella pensioner och upphäva beslut från nationella domstolar, stödja förslag om att rita om EU:s gränser och tvinga en bank att bevilja ett personligt lån, etc. Parlamentet stöder helt de åtgärder som vidtagits av parlamentets ansvariga generaldirektorat för att försöka hantera dessa inlagor från medborgare samtidigt som man beaktar parlamentets skyldigheter när det gäller dess korrespondens med medborgarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar det ökande antalet framställningar och övriga inlagor från medborgare som söker hjälp i rättsliga och ekonomiska frågor som hamnar utanför EU:s verksamhetsområde i enlighet med artikel 227 i fördraget samt artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, som exempelvis begäranden om att granska beräkningen av nationella pensioner och upphäva beslut från nationella domstolar, stödja förslag om att rita om EU:s gränser och tvinga en bank att bevilja ett personligt lån, etc. Parlamentet stöder helt de åtgärder som vidtagits av parlamentets ansvariga generaldirektorat för att försöka hantera dessa inlagor från medborgare samtidigt som man beaktar parlamentets skyldigheter när det gäller dess korrespondens med medborgarna.

| 3. | Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar skulle kunna utöva sin roll och sitt ansvar på bästa möjliga sätt och att dess synlighet, effektivitet, ansvarsskyldighet och öppenhet skulle stärkas mest om det fick bättre möjligheter att i kammaren ta upp frågor som är viktiga för EU-medborgarna, och bättre möjligheter att kalla vittnen, genomföra utredningar och anordna utfrågningar på plats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att utskottet för framställningar skulle kunna utöva sin roll och sitt ansvar på bästa möjliga sätt och att dess synlighet, effektivitet, ansvarsskyldighet och öppenhet skulle stärkas mest om det fick bättre möjligheter att i kammaren ta upp frågor som är viktiga för EU-medborgarna, och bättre möjligheter att kalla vittnen, genomföra utredningar och anordna utfrågningar på plats.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att det, i fråga om de förfaranden för anordnande av offentliga utfrågningar om framgångsrika medborgarinitiativ som fastställs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011, har beslutat att utskottet för framställningar alltid ska vara associerat utskott tillsammans med det ansvariga utskottet med lagstiftningsbefogenhet i det berörda ämnet. Parlamentet betraktar detta som en bekräftelse på sin roll som det organ som har mest erfarenhet av direkta kontakter med medborgarna och som därmed kan garantera ett enhetligt förfarande för alla framgångsrika medborgarinitiativ. Talmanskonferensen uppmanas att godkänna ett tydliggörande av utskottets befogenheter i fråga om bilaga VII punkt XX i arbetsordningen. Samtidigt måste skillnaden mellan en framställning som lämnas in i enlighet med artikel 227 i EUF-fördraget och ett medborgarinitiativ förklaras klart och tydligt för medborgarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att det, i fråga om de förfaranden för anordnande av offentliga utfrågningar om framgångsrika medborgarinitiativ som fastställs i artikel 11 i förordning (EU) nr 211/2011, har beslutat att utskottet för framställningar alltid ska vara associerat utskott tillsammans med det ansvariga utskottet med lagstiftningsbefogenhet i det berörda ämnet. Parlamentet betraktar detta som en bekräftelse på sin roll som det organ som har mest erfarenhet av direkta kontakter med medborgarna och som därmed kan garantera ett enhetligt förfarande för alla framgångsrika medborgarinitiativ. Talmanskonferensen uppmanas att godkänna ett tydliggörande av utskottets befogenheter i fråga om bilaga VII punkt XX i arbetsordningen. Samtidigt måste skillnaden mellan en framställning som lämnas in i enlighet med artikel 227 i EUF-fördraget och ett medborgarinitiativ förklaras klart och tydligt för medborgarna.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar parlamentets beslut att utveckla en mycket mer praktisk och synlig framställningsportal på sin webbplats, vilket, inom ramen för artikel 227 i fördraget och artikel 202 i parlamentets arbetsordning samt artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, kommer att underlätta medborgarnas tillgång till framställningsförfarandet, förse dem med information och ge dem möjlighet att inge framställningar på ett mer användarvänligt sätt och att underteckna framställningarna elektroniskt. Parlamentet anser att denna portal också bör innehålla praktiska länkar till andra former av prövning som finns tillgängliga på EU-nivå och på nationell eller regional nivå, liksom en heltäckande översikt över befogenheterna för utskottet för framställningar, och samtidigt ange vissa ramar för offentliga förvaltningsorgans handläggning, såsom i Curia-portalen, den officiella portalen för EU-domstolens domar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar parlamentets beslut att utveckla en mycket mer praktisk och synlig framställningsportal på sin webbplats, vilket, inom ramen för artikel 227 i fördraget och artikel 202 i parlamentets arbetsordning samt artikel 51 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, kommer att underlätta medborgarnas tillgång till framställningsförfarandet, förse dem med information och ge dem möjlighet att inge framställningar på ett mer användarvänligt sätt och att underteckna framställningarna elektroniskt. Parlamentet anser att denna portal också bör innehålla praktiska länkar till andra former av prövning som finns tillgängliga på EU-nivå och på nationell eller regional nivå, liksom en heltäckande översikt över befogenheterna för utskottet för framställningar, och samtidigt ange vissa ramar för offentliga förvaltningsorgans handläggning, såsom i Curia-portalen, den officiella portalen för EU-domstolens domar.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar sin vilja att fortsätta främja och skydda medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter genom att använda sitt politiska inflytande i samband med sådana tillåtliga fall som kan tas upp i utskottet, i nära samarbete med kommissionen och behöriga myndigheter i unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet bekräftar sin vilja att fortsätta främja och skydda medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter genom att använda sitt politiska inflytande i samband med sådana tillåtliga fall som kan tas upp i utskottet, i nära samarbete med kommissionen och behöriga myndigheter i unionens medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar utskottet för framställningar att undersöka ERT-målets följder för framställningars tillförlitlighet och även utreda vilka faktiska hinder som finns för EU-medborgare som genom en begäran om förhandsavgörande från domstolen vill erhålla en pålitlig tolkning av nyckelfrågor om EU-rätten vid nationella domstolar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar utskottet för framställningar att undersöka ERT-målets följder för framställningars tillförlitlighet och även utreda vilka faktiska hinder som finns för EU-medborgare som genom en begäran om förhandsavgörande från domstolen vill erhålla en pålitlig tolkning av nyckelfrågor om EU-rätten vid nationella domstolar.

| 8. | Europaparlamentet anser det viktigt att förbättra samarbetet med medlemsstaternas parlament och regeringar grundat på ömsesidighet och att vid behov uppmuntra medlemsstaternas myndigheter att med fullständig insyn införliva och tillämpa EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser det viktigt att förbättra samarbetet med medlemsstaternas parlament och regeringar grundat på ömsesidighet och att vid behov uppmuntra medlemsstaternas myndigheter att med fullständig insyn införliva och tillämpa EU-lagstiftningen.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna, och uttrycker sitt missnöje med vissa medlemsstaters långsamhet när det gäller att tillämpa EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna, och uttrycker sitt missnöje med vissa medlemsstaters långsamhet när det gäller att tillämpa EU:s miljölagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet anser att framställningsförfarandet varken bör användas som instrument eller i politiska syften av medlemsstaterna, utan att det tvärtom bör vara objektivt och avspegla Europaparlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att framställningsförfarandet varken bör användas som instrument eller i politiska syften av medlemsstaterna, utan att det tvärtom bör vara objektivt och avspegla Europaparlamentets ståndpunkt.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet mellan utskottet för framställningar och Europeiska ombudsmannens avdelningar, och bekräftar på nytt sin vilja att stödja ombudsmannen när det gäller att kartlägga och vidta åtgärder mot administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det konstruktiva samarbetet mellan utskottet för framställningar och Europeiska ombudsmannens avdelningar, och bekräftar på nytt sin vilja att stödja ombudsmannen när det gäller att kartlägga och vidta åtgärder mot administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse utskottet för framställningar med detaljerade uppgifter och en statistisk analys av de klagomål från EU-medborgare som den utreder, inklusive de uppnådda resultaten och framställarens ursprung. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse utskottet för framställningar med detaljerade uppgifter och en statistisk analys av de klagomål från EU-medborgare som den utreder, inklusive de uppnådda resultaten och framställarens ursprung.

| 13. | Europaparlamentet anser, när det gäller överträdelseförfarandena enligt artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget, att kommissionen bör garantera att framställningar till parlamentet och klagomål till kommissionen tillmäts lika stor betydelse. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser, när det gäller överträdelseförfarandena enligt artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget, att kommissionen bör garantera att framställningar till parlamentet och klagomål till kommissionen tillmäts lika stor betydelse.

| 14. | Europaparlamentet anser att exaktare och skriftligt fastlagda förfaranderegler om utskottets interna förberedelser, genomförande och särskilt utvärdering av delegationsresor kan bidra till att göra arbetet i utskottet för framställningar effektivare och konsekventare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att exaktare och skriftligt fastlagda förfaranderegler om utskottets interna förberedelser, genomförande och särskilt utvärdering av delegationsresor kan bidra till att göra arbetet i utskottet för framställningar effektivare och konsekventare.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt med ett att ramdirektivet om avfall genomförs korrekt i alla medlemsstater. Därför ber parlamentet eftertryckligen de medlemsstater som har områden med avfallshanteringsproblem att agera snabbt och beslutsamt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt med ett att ramdirektivet om avfall genomförs korrekt i alla medlemsstater. Därför ber parlamentet eftertryckligen de medlemsstater som har områden med avfallshanteringsproblem att agera snabbt och beslutsamt.

| 16. | Europaparlamentet står fast vid sina många uppmaningar till medlemsstaterna om att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet om fri rörlighet 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att underlätta inresa och uppehåll utan diskriminering, även för samkönade par och deras barn, romer och andra minoritetsgrupper |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet står fast vid sina många uppmaningar till medlemsstaterna om att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet om fri rörlighet 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att underlätta inresa och uppehåll utan diskriminering, även för samkönade par och deras barn, romer och andra minoritetsgrupper

| 17. | Europaparlamentet stöder helhjärtat det underliggande målet för den spanska kustlagen, nämligen att skydda miljön på den spanska kusten från överexploatering, så att kusten bevaras för flora och fauna och för kommande generationer. Det är emellertid oroväckande att frågan om denna lag fortsätter att oroa framställare, i synnerhet från Spanien. Parlamentet stöder framställarnas ansträngningar för att lösa problem som rör lagen och dess tillämpning, och uppmärksammar i synnerhet det beslut som utskottet för framställningar fattat om att inrätta en arbetsgrupp som ska behandla frågan mer ingående. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder helhjärtat det underliggande målet för den spanska kustlagen, nämligen att skydda miljön på den spanska kusten från överexploatering, så att kusten bevaras för flora och fauna och för kommande generationer. Det är emellertid oroväckande att frågan om denna lag fortsätter att oroa framställare, i synnerhet från Spanien. Parlamentet stöder framställarnas ansträngningar för att lösa problem som rör lagen och dess tillämpning, och uppmärksammar i synnerhet det beslut som utskottet för framställningar fattat om att inrätta en arbetsgrupp som ska behandla frågan mer ingående.

| 18. | Europaparlamentet anser att man under de nuvarande ekonomiska förhållandena bör lösa det oklara rättsläge som omgärdar egendom som kan påverkas av den spanska kustlagen. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet från den spanska regeringen om att den avser att revidera kustlagen i syfte att harmonisera det framtida skyddet av den spanska kuststräckan och den ekonomiska tillväxten och på så sätt höja fastighetsägarnas rättssäkerhet. Den spanska regeringen uppmanas med emfas att säkra intressena för dem som har förvärvat egendom i god tro och för de samhällen som alltid har levt i harmoni med havet. Den uppmanas i synnerhet att ta itu med den specifika frågan om hur lagen ska tillämpas, så att man inte uppmuntrar beslut som är godtyckliga, retroaktiva eller asymmetriska, utan i stället säkrar ett korrekt förfarande, rätt till överklagan, korrekt ersättning och tillgång till information. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att man under de nuvarande ekonomiska förhållandena bör lösa det oklara rättsläge som omgärdar egendom som kan påverkas av den spanska kustlagen. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet från den spanska regeringen om att den avser att revidera kustlagen i syfte att harmonisera det framtida skyddet av den spanska kuststräckan och den ekonomiska tillväxten och på så sätt höja fastighetsägarnas rättssäkerhet. Den spanska regeringen uppmanas med emfas att säkra intressena för dem som har förvärvat egendom i god tro och för de samhällen som alltid har levt i harmoni med havet. Den uppmanas i synnerhet att ta itu med den specifika frågan om hur lagen ska tillämpas, så att man inte uppmuntrar beslut som är godtyckliga, retroaktiva eller asymmetriska, utan i stället säkrar ett korrekt förfarande, rätt till överklagan, korrekt ersättning och tillgång till information.

| 19. | Europaparlamentet påminner om sitt konstaterande (5) att spanska kustlagen på ett oproportionerligt sätt har påverkat enskilda egendomsägare samtidigt som lagen inte varit tillräckligt sträng mot dem som bär det verkliga ansvaret för förstörelsen av kustområdena och som i många fall har gjort sig skyldiga till överdriven stadsutveckling längs kusterna. Parlamentet uppmanar den spanska regeringen att se till att personer som gjort sig skyldiga till bedrägligt beteende som försatt en mängd EU-medborgare i en oacceptabel situation, där de förlorat eller riskerar att förlora sina hem, lagförs och tvingas betala för de skador de har orsakat. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om sitt konstaterande (5) att spanska kustlagen på ett oproportionerligt sätt har påverkat enskilda egendomsägare samtidigt som lagen inte varit tillräckligt sträng mot dem som bär det verkliga ansvaret för förstörelsen av kustområdena och som i många fall har gjort sig skyldiga till överdriven stadsutveckling längs kusterna. Parlamentet uppmanar den spanska regeringen att se till att personer som gjort sig skyldiga till bedrägligt beteende som försatt en mängd EU-medborgare i en oacceptabel situation, där de förlorat eller riskerar att förlora sina hem, lagförs och tvingas betala för de skador de har orsakat.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att miljökonsekvensbeskrivningsdirektivet förstärks genom att tillhandahålla tydligare ramar när det gäller oberoende expertstudier, gemensamma tröskelvärden inom EU, en längsta tidsram för förfarandet, inklusive effektiva offentliga samråd, krav på motiverade beslut, en obligatorisk utvärdering av lämpliga alternativ och ett system för kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att miljökonsekvensbeskrivningsdirektivet förstärks genom att tillhandahålla tydligare ramar när det gäller oberoende expertstudier, gemensamma tröskelvärden inom EU, en längsta tidsram för förfarandet, inklusive effektiva offentliga samråd, krav på motiverade beslut, en obligatorisk utvärdering av lämpliga alternativ och ett system för kvalitetskontroll.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna genomför och tillämpar livsmiljö- och fågeldirektiven samt att det sker ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna genomför och tillämpar livsmiljö- och fågeldirektiven samt att det sker ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier.

| 22. | Europaparlamentet påminner om det stora antalet framställare som vänder sig till utskottet för framställningar med individuella klagomål rörande tysk ungdoms- och familjepolitik i allmänhet och de tyska ungdomsmyndigheterna i synnerhet, och betonar utskottets vilja att konstruktivt bidra till att lösa klagomål mellan framställare och myndigheter, inom sina befogenheter och EU:s kompetens. Parlamentet påpekar att detta inte får innebära ingrepp i medlemsstaternas egna oberoende förvaltningsrutiner. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om det stora antalet framställare som vänder sig till utskottet för framställningar med individuella klagomål rörande tysk ungdoms- och familjepolitik i allmänhet och de tyska ungdomsmyndigheterna i synnerhet, och betonar utskottets vilja att konstruktivt bidra till att lösa klagomål mellan framställare och myndigheter, inom sina befogenheter och EU:s kompetens. Parlamentet påpekar att detta inte får innebära ingrepp i medlemsstaternas egna oberoende förvaltningsrutiner.

| 23. | Europaparlamentet är fast beslutet om att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare, öppnare och opartiskt samt tar hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar även tål rättslig prövning på förfarandenivå. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är fast beslutet om att utforma framställningsförfarandet så att det blir effektivare, öppnare och opartiskt samt tar hänsyn till PETI-ledamöternas rätt att medverka, så att behandlingen av framställningar även tål rättslig prövning på förfarandenivå.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av att garantera kontinuitet i handläggningen av framställningar vid nya valperioder och resulterande personalbyten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar behovet av att garantera kontinuitet i handläggningen av framställningar vid nya valperioder och resulterande personalbyten.

| 25. | Europaparlamentet ser inte ledamöternas medverkan i undersökningsuppdrag som endast en del av ledamöters rätt att medverka, utan som en skyldighet mot framställarna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ser inte ledamöternas medverkan i undersökningsuppdrag som endast en del av ledamöters rätt att medverka, utan som en skyldighet mot framställarna.

| 26. | Europaparlamentet kräver att man, i syfte att förbättra arbetet i utskottet, utarbetar ett förfarande för undersökningsuppdrag som dels garanterar alla ledamöter som deltar i undersökningsuppdraget deras rätt att återge fakta ur sitt eget perspektiv, dels garanterar alla ledamöter i utskottet möjligheten att medverka i beslutsprocessen för att komma fram till slutsatserna i utskottet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att man, i syfte att förbättra arbetet i utskottet, utarbetar ett förfarande för undersökningsuppdrag som dels garanterar alla ledamöter som deltar i undersökningsuppdraget deras rätt att återge fakta ur sitt eget perspektiv, dels garanterar alla ledamöter i utskottet möjligheten att medverka i beslutsprocessen för att komma fram till slutsatserna i utskottet.

| 27. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar – tillsammans med andra institutioner och organ, såsom undersökningsutskotten, det europeiska medborgarinitiativet och Europeiska ombudsmannen – fyller en oberoende och tydligt definierad funktion som kontaktpunkt för varje enskild medborgare. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar – tillsammans med andra institutioner och organ, såsom undersökningsutskotten, det europeiska medborgarinitiativet och Europeiska ombudsmannen – fyller en oberoende och tydligt definierad funktion som kontaktpunkt för varje enskild medborgare.

| 28. | Europaparlamentet begär att talmanskonferensen undersöker i vad mån verkställandet av dessa formella krav på framställningsförfarandet motiverar en ändring i arbetsordningen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet begär att talmanskonferensen undersöker i vad mån verkställandet av dessa formella krav på framställningsförfarandet motiverar en ändring i arbetsordningen.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar och parlament, nationella utskott för framställningar och ombudsmän eller motsvarande behöriga organ. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar och parlament, nationella utskott för framställningar och ombudsmän eller motsvarande behöriga organ.

---

(1)  Förordning (EU) nr 211/2011 (EUT L 65 11.3.2011, s. 1).

(2)  Direktiv 2011/92/EU om bedömning av vissa offentliga och privata miljöprojekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

(3)  Direktiv 2008/98/EG om avfall (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(4)  Rapport om EU-medborgarskapet 2010: Att undanröja hindren för EU-medborgarnas möjligheter att utöva sina rättigheter (COM(2010)0603).

(5)  Se resolutionen av den 26 mars 2009, skäl Q och punkt 17 (EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 189.)

---

Torsdagen den 22 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Konventionen om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av åtta tredjeländers anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2.2, 3.2, 4.2 j, 81.3, 216.1 och 218.6 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2.2, 3.2, 4.2 j, 81.3, 216.1 och 218.6 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av EU-domstolens rättspraxis, särskilt mål 22/70 (1) och C-467/98 (2) samt yttrande 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens rättspraxis, särskilt mål 22/70 (1) och C-467/98 (2) samt yttrande 1/03 (3),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av Gabons (4), Andorras (5), Seychellernas (6), Rysslands (7), Albaniens (8), Singapores (9), Marockos (10) och Armeniens (11) anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av Gabons (4), Andorras (5), Seychellernas (6), Rysslands (7), Albaniens (8), Singapores (9), Marockos (10) och Armeniens (11) anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn,

| — | med beaktande av att rådet ännu inte har bett om parlamentets godkännande av dessa beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att rådet ännu inte har bett om parlamentets godkännande av dessa beslut,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av åtta tredjeländers anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om medlemsstaternas förklaring om godtagande, i Europeiska unionens intresse, av åtta tredjeländers anslutning till 1980 års Haagkonvention om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn är mycket viktig eftersom man därigenom upprättar ett system som gör det möjligt för deltagande stater att samarbeta för att hitta en lösning på internationella bortföranden av barn genom att fastställa vilka domstolar som är behöriga och vilken lag som gäller vid beslut om var barnet bör bo. |
| --- | --- |

A.

Haagkonventionen av den 25 oktober 1980 om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn är mycket viktig eftersom man därigenom upprättar ett system som gör det möjligt för deltagande stater att samarbeta för att hitta en lösning på internationella bortföranden av barn genom att fastställa vilka domstolar som är behöriga och vilken lag som gäller vid beslut om var barnet bör bo.

| B. | Konventionen gör det därmed möjligt för bortförda barn att snabbt återföras till den stat där de har sin hemvist. |
| --- | --- |

B.

Konventionen gör det därmed möjligt för bortförda barn att snabbt återföras till den stat där de har sin hemvist.

| C. | Konventionen gäller endast mellan länder som har ratificerat eller anslutit sig till den. |
| --- | --- |

C.

Konventionen gäller endast mellan länder som har ratificerat eller anslutit sig till den.

| D. | Anslutningen av nya stater måste godtas av de stater som redan är parter för att konventionen ska gälla mellan dem. |
| --- | --- |

D.

Anslutningen av nya stater måste godtas av de stater som redan är parter för att konventionen ska gälla mellan dem.

| E. | Godtagandet av anslutningar är därför av yttersta vikt. |
| --- | --- |

E.

Godtagandet av anslutningar är därför av yttersta vikt.

| F. | Europeiska unionen har redan utövat sina interna befogenheter inom internationella bortföranden av barn, särskilt genom rådets förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (12), |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen har redan utövat sina interna befogenheter inom internationella bortföranden av barn, särskilt genom rådets förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (12),

| G. | EU har därefter förvärvat exklusiva externa befogenheter vid internationella bortföranden av barn. |
| --- | --- |

G.

EU har därefter förvärvat exklusiva externa befogenheter vid internationella bortföranden av barn.

| H. | Med hänsyn till att internationella organisationer inte får bli parter i konventionen bör EU ge medlemsstaterna befogenhet att agera i EU:s intresse när de godtar ovannämnda anslutningar. |
| --- | --- |

H.

Med hänsyn till att internationella organisationer inte får bli parter i konventionen bör EU ge medlemsstaterna befogenhet att agera i EU:s intresse när de godtar ovannämnda anslutningar.

| I. | Rådet bör därför så fort som möjligt vidta åtgärder för att anta de beslut som kommissionen föreslagit, bland annat genom omedelbart samråd med parlamentet. |
| --- | --- |

I.

Rådet bör därför så fort som möjligt vidta åtgärder för att anta de beslut som kommissionen föreslagit, bland annat genom omedelbart samråd med parlamentet.

| J. | Trots ärendets brådskande karaktär och det klara rättsläget har rådet beslutat att försena samrådet med parlamentet och antagandet av ovannämnda beslut och i stället ifrågasätta den rättsliga grunden för de besluten. |
| --- | --- |

J.

Trots ärendets brådskande karaktär och det klara rättsläget har rådet beslutat att försena samrådet med parlamentet och antagandet av ovannämnda beslut och i stället ifrågasätta den rättsliga grunden för de besluten.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet bör omedelbart inleda antagningsförfarandet för ovannämnda föreslagna beslut. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Rådet bör omedelbart inleda antagningsförfarandet för ovannämnda föreslagna beslut.

| b) | För att uppnå detta bör rådet samråda med parlamentet om de åtta föreslagna besluten. |
| --- | --- |

b)

För att uppnå detta bör rådet samråda med parlamentet om de åtta föreslagna besluten.

| c) | EU-medborgarna skulle gynnas av antagandet av dessa beslut, och rådet bör därför avstå från att på falska rättsliga grunder hindra EU från att fungera som det ska. |
| --- | --- |

c)

EU-medborgarna skulle gynnas av antagandet av dessa beslut, och rådet bör därför avstå från att på falska rättsliga grunder hindra EU från att fungera som det ska.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska unionens råd samt för kännedom till Europeiska kommissionen och den ständiga byrån för Haagkonferensen för internationell privaträtt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska unionens råd samt för kännedom till Europeiska kommissionen och den ständiga byrån för Haagkonferensen för internationell privaträtt.

---

(1)  Mål 22/70, kommissionen mot rådet (AETR), REG 1971, s. 263, punkt 16.

(2)  Mål C-467/98, kommissionen mot Danmark, REG 2002, s. I-9519, punkt 77.

(3)  Yttrande 1/03 om gemenskapens behörighet att ingå en ny Luganokonvention om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, REG 2006, s. I-1145, punkt 126.

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  EUT L 338, 23.12.2003, s. 1.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Internationella teleunionens kommande världskonferens om internationell telekommunikation (WCIT-2012), och en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för det internationella telereglementet

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om Internationella teleunionens kommande världskonferens om internationell telekommunikation (WCIT-2012), och en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet för det internationella telereglementet (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (1) om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 (1) om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 (2) om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 (2) om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen,

| — | med beaktande av kommissionens direktiv 2002/77/EG av den 16 september 2002 (3) om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens direktiv 2002/77/EG av den 16 september 2002 (3) om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om ett öppet internet och nätneutralitet i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om ett öppet internet och nätneutralitet i Europa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av 15 juni 2010 om förvaltning av Internet – framtida åtgärder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 15 juni 2010 om förvaltning av Internet – framtida åtgärder (5),

| — | med beaktande av resolution A/HRC/20/L13 från FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/HRC/20/L13 från FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om fastställande av EU:s ståndpunkt inför översynen av det internationella telereglementet vid världskonferensen om internationell telekommunikation eller i förberedande instanser (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om fastställande av EU:s ståndpunkt inför översynen av det internationella telereglementet vid världskonferensen om internationell telekommunikation eller i förberedande instanser (COM(2012)0430),

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det internationella telereglementet antogs vid WATTC (World Administrative Telegraphy and Telephone Conference) i Melbourne 1988 och har inte reviderats sedan dess. |
| --- | --- |

A.

Det internationella telereglementet antogs vid WATTC (World Administrative Telegraphy and Telephone Conference) i Melbourne 1988 och har inte reviderats sedan dess.

| B. | EU:s 27 medlemsstater har undertecknat det internationella telereglementet. |
| --- | --- |

B.

EU:s 27 medlemsstater har undertecknat det internationella telereglementet.

| C. | Internationella teleunionen (ITU) har kallat till ett möte i Dubai den 3–14 december 2012, den så kallade världskonferensen om internationell telekommunikation (WCIT), för att komma överens om en ny text till det internationella telereglementet. |
| --- | --- |

C.

Internationella teleunionen (ITU) har kallat till ett möte i Dubai den 3–14 december 2012, den så kallade världskonferensen om internationell telekommunikation (WCIT), för att komma överens om en ny text till det internationella telereglementet.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkerställa att alla ändringar av det internationella telereglementet är förenliga med EU:s regelverk och gynnar unionens mål och intressen i fråga om att främja internet som en verkligt offentlig plats, där det råder respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt yttrande- och mötesfriheten, och där den fria marknadens principer, nätneutralitet och företagande tryggas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkerställa att alla ändringar av det internationella telereglementet är förenliga med EU:s regelverk och gynnar unionens mål och intressen i fråga om att främja internet som en verkligt offentlig plats, där det råder respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt yttrande- och mötesfriheten, och där den fria marknadens principer, nätneutralitet och företagande tryggas.

| 2. | Europaparlamentet beklagar bristen på insyn och integrering i förhandlingarna inför WCIT-12, med tanke på att resultaten av detta möte avsevärt skulle kunna påverka allmänheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar bristen på insyn och integrering i förhandlingarna inför WCIT-12, med tanke på att resultaten av detta möte avsevärt skulle kunna påverka allmänheten.

| 3. | Europaparlamentet anser att varken teleunionen eller någon annan, enskild centraliserad internationell institution är ett lämpligt organ för att reglera vare sig förvaltningen av internet eller trafikflöden på internet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att varken teleunionen eller någon annan, enskild centraliserad internationell institution är ett lämpligt organ för att reglera vare sig förvaltningen av internet eller trafikflöden på internet.

| 4. | Europaparlamentet understryker att vissa av reformförslagen till det internationella telereglementet skulle kunna påverka internet, dess struktur, verksamhet, innehåll och säkerhet samt affärsförbindelser, internetförvaltningen och det fria informationsflödet på nätet på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att vissa av reformförslagen till det internationella telereglementet skulle kunna påverka internet, dess struktur, verksamhet, innehåll och säkerhet samt affärsförbindelser, internetförvaltningen och det fria informationsflödet på nätet på ett negativt sätt.

| 5. | Europaparlamentet anser att vissa av förslagen skulle leda till att teleunionen själv skulle kunna få makten över vissa aspekter av internet, vilket skulle kunna innebära slutet för den nuvarande nedifrån-och-upp-modellen där många olika intressenter deltar. Parlamentet oroas av att dessa förslag, om de antas, allvarligt skulle kunna påverka utvecklingen av internettjänster och slutanvändarnas tillgång till dessa samt den digitala ekonomin som helhet. Parlamentet anser att förvaltningen av internet och dithörande regleringsfrågor även fortsättningsvis bör fastställas på en övergripande nivå där många olika intressenter deltar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att vissa av förslagen skulle leda till att teleunionen själv skulle kunna få makten över vissa aspekter av internet, vilket skulle kunna innebära slutet för den nuvarande nedifrån-och-upp-modellen där många olika intressenter deltar. Parlamentet oroas av att dessa förslag, om de antas, allvarligt skulle kunna påverka utvecklingen av internettjänster och slutanvändarnas tillgång till dessa samt den digitala ekonomin som helhet. Parlamentet anser att förvaltningen av internet och dithörande regleringsfrågor även fortsättningsvis bör fastställas på en övergripande nivå där många olika intressenter deltar.

| 6. | Europaparlamentet finner det oroande att ett av dessa reformförslag är att det ska inrättas nya vinstmekanismer, vilket allvarligt skulle kunna hota internets öppna och konkurrensutsatta karaktär genom att pressa upp priserna, hämma innovationen och begränsa tillgången. Parlamentet påminner om att internet bör förbli fritt och öppet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet finner det oroande att ett av dessa reformförslag är att det ska inrättas nya vinstmekanismer, vilket allvarligt skulle kunna hota internets öppna och konkurrensutsatta karaktär genom att pressa upp priserna, hämma innovationen och begränsa tillgången. Parlamentet påminner om att internet bör förbli fritt och öppet.

| 7. | Europaparlamentet stöder alla förslag om att bibehålla det internationella telereglementets nuvarande tillämpningsområde och teleunionens nuvarande mandat och motsätter sig alla förslag om att utvidga tillämpningsområdet till att även omfatta områden som domännamnssystem, tilldelning av IP-adresser, dirigering av internetbaserad trafik och innehållsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder alla förslag om att bibehålla det internationella telereglementets nuvarande tillämpningsområde och teleunionens nuvarande mandat och motsätter sig alla förslag om att utvidga tillämpningsområdet till att även omfatta områden som domännamnssystem, tilldelning av IP-adresser, dirigering av internetbaserad trafik och innehållsrelaterade frågor.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att stoppa alla ändringar av det internationella telereglementet som skulle skada öppenheten på internet, nätneutraliteten, principen om uppkoppling mellan användare, skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och den deltagarstyrning som anförtrotts många olika aktörer såsom förvaltningar, överstatliga institutioner, frivilligorganisationer, stora och små företag, tekniksamhället samt internetanvändare och konsumenter i allmänhet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU-medlemsstaterna att stoppa alla ändringar av det internationella telereglementet som skulle skada öppenheten på internet, nätneutraliteten, principen om uppkoppling mellan användare, skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och den deltagarstyrning som anförtrotts många olika aktörer såsom förvaltningar, överstatliga institutioner, frivilligorganisationer, stora och små företag, tekniksamhället samt internetanvändare och konsumenter i allmänhet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna förhandlingarna kring översynen av det internationella telereglementet å EU:s vägnar, på basis av samråd med många olika intressenter, genom en strategi som främst bör syfta till att säkerställa och bevara öppenheten på internet och skydda internetanvändarnas rättigheter och friheter på nätet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna förhandlingarna kring översynen av det internationella telereglementet å EU:s vägnar, på basis av samråd med många olika intressenter, genom en strategi som främst bör syfta till att säkerställa och bevara öppenheten på internet och skydda internetanvändarnas rättigheter och friheter på nätet.

| 10. | Europaparlamentet påminner om vikten av att värna om ett kraftfullt internet som präglas av principen om att alla gör sitt bästa och där innovation och yttrandefrihet främjas, där konkurrenskraften tryggas och där en ny digital klyfta förhindras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om vikten av att värna om ett kraftfullt internet som präglas av principen om att alla gör sitt bästa och där innovation och yttrandefrihet främjas, där konkurrenskraften tryggas och där en ny digital klyfta förhindras.

| 11. | Europaparlamentet understryker att det i det internationella telereglementet bör fastställas att internationella teleunionens rekommendationer är icke-bindande dokument som främjar bästa praxis. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att det i det internationella telereglementet bör fastställas att internationella teleunionens rekommendationer är icke-bindande dokument som främjar bästa praxis.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 37.

(2)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 11.

(3)  EGT L 249, 17.9.2002, s. 21.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0511.

(5)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 33.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Klimatkonferensen i Doha (COP 18)

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om klimatförändringskonferensen i Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av resultaten från FN:s klimatförändringskonferens på Bali 2007 och handlingsplanen från Bali (beslut 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från FN:s klimatförändringskonferens på Bali 2007 och handlingsplanen från Bali (beslut 1/COP 13),

| — | med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 5) som hölls i Köpenhamn den 7–18 december 2009, samt Köpenhamnsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 5) som hölls i Köpenhamn den 7–18 december 2009, samt Köpenhamnsavtalet,

| — | med beaktande av den sextonde partskonferensen (COP 16) inom ramen för UNFCCC och den sjätte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 6), som hölls i Cancún i Mexiko den 29 november–10 december 2010, samt av Cancúnavtalen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sextonde partskonferensen (COP 16) inom ramen för UNFCCC och den sjätte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 6), som hölls i Cancún i Mexiko den 29 november–10 december 2010, samt av Cancúnavtalen,

| — | med beaktande av UNFCCC:s sjuttonde partskonferens (COP 17) och den sjunde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 7) som hölls i Durban i Sydafrika den 28 november–9 december 2011, särskilt besluten rörande Durbanplattformen för förstärkta insatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s sjuttonde partskonferens (COP 17) och den sjunde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 7) som hölls i Durban i Sydafrika den 28 november–9 december 2011, särskilt besluten rörande Durbanplattformen för förstärkta insatser,

| — | med beaktande av UNFCCC:s kommande adertonde partskonferens (COP 18) och den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 8) som ska hållas i Doha, Qatar den 26 november–8 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s kommande adertonde partskonferens (COP 18) och den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 8) som ska hållas i Doha, Qatar den 26 november–8 december 2012,

| — | med beaktande av EU:s klimatförändrings- och energipaket från december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s klimatförändrings- och energipaket från december 2008,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2009 om ”2050 Framtiden börjar i dag – rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2009 om ”2050 Framtiden börjar i dag – rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatfrågan” (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (3), av den 10 februari 2010 om resultatet av Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (4), av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16) (5), och av den 16 november 2011 om klimatförändringskonferensen i Durban (COP 17) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (3), av den 10 februari 2010 om resultatet av Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (4), av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16) (5), och av den 16 november 2011 om klimatförändringskonferensen i Durban (COP 17) (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 mars 2012 om uppföljningen av UNFCCC:s sjuttonde partskonferens (COP 17) och den sjunde sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 7) (i Durban, Sydafrika den 28 november–den 9 december 2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 mars 2012 om uppföljningen av UNFCCC:s sjuttonde partskonferens (COP 17) och den sjunde sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 7) (i Durban, Sydafrika den 28 november–den 9 december 2011),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 maj 2012 om snabbstartsfinansiering för klimat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 maj 2012 om snabbstartsfinansiering för klimat,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2011 om EU:s klimatdiplomati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2011 om EU:s klimatdiplomati,

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram i november 2011, med titeln ”Bridging the Emissions Gap”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram i november 2011, med titeln ”Bridging the Emissions Gap”,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (8), särskilt punkterna 22, 38, 75, 76 och 105, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (8), särskilt punkterna 22, 38, 75, 76 och 105,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställde millennieutvecklingsmålen för utrotande av fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställde millennieutvecklingsmålen för utrotande av fattigdomen,

| — | med beaktande av de utfästelser som gjordes vid G20-toppmötet i Pittsburgh den 24–25 september 2009 om att subventionerna till fossila bränslen gradvis skulle frångås på medellång sikt och att de fattigaste länderna skulle få målinriktat stöd för att kunna anpassa sig till klimatförändringarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de utfästelser som gjordes vid G20-toppmötet i Pittsburgh den 24–25 september 2009 om att subventionerna till fossila bränslen gradvis skulle frångås på medellång sikt och att de fattigaste länderna skulle få målinriktat stöd för att kunna anpassa sig till klimatförändringarna,

| — | med beaktande av den elfte partskonferensen (COP 11) om biologisk mångfald, som ska hållas i Hyderabad i Indien från och med den 8 till och med den 19 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den elfte partskonferensen (COP 11) om biologisk mångfald, som ska hållas i Hyderabad i Indien från och med den 8 till och med den 19 oktober 2012,

| — | med beaktande av de muntliga frågorna (O-000160/2012 – B7-0364/2012 och O-000161/2012 – B7-0365/2012 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet som lagts fram i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen och rådets och kommissionens uttalanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de muntliga frågorna (O-000160/2012 – B7-0364/2012 och O-000161/2012 – B7-0365/2012 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet som lagts fram i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen och rådets och kommissionens uttalanden,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Besluten rörande Durbanplattformen för förstärkta insatser (Durbanpaketet) erkänner att klimatförändringarna utgör ett akut och eventuellt oåterkalleligt hot mot samhället och planeten och måste sålunda åtgärdas på internationell nivå av alla parter. |
| --- | --- |

A.

Besluten rörande Durbanplattformen för förstärkta insatser (Durbanpaketet) erkänner att klimatförändringarna utgör ett akut och eventuellt oåterkalleligt hot mot samhället och planeten och måste sålunda åtgärdas på internationell nivå av alla parter.

| B. | I Durbanpaketet lades i princip grunden för ett omfattande, ambitiöst och internationellt rättsligt bindande avtal som omfattar alla parter och som ska nås före 2015 och tillämpas före 2020. |
| --- | --- |

B.

I Durbanpaketet lades i princip grunden för ett omfattande, ambitiöst och internationellt rättsligt bindande avtal som omfattar alla parter och som ska nås före 2015 och tillämpas före 2020.

| C. | Dohakonferensen (COP 18) måste bygga vidare på den dynamik som nåddes i Durban för att garantera att man fortsätter att utarbeta ett rättsligt bindandeglobalt avtal som ska vara klart före 2015. |
| --- | --- |

C.

Dohakonferensen (COP 18) måste bygga vidare på den dynamik som nåddes i Durban för att garantera att man fortsätter att utarbeta ett rättsligt bindandeglobalt avtal som ska vara klart före 2015.

| D. | Ett sådant rättsligt bindande globalt avtal måste vara förenligt med principen om ”gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapaciteter”, men måste erkänna behovet av att alla betydande utsläppare antar sådana ambitiösa och tillräckliga mål och motsvarande åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser som låter deras kapacitetsutveckling framgå. |
| --- | --- |

D.

Ett sådant rättsligt bindande globalt avtal måste vara förenligt med principen om ”gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapaciteter”, men måste erkänna behovet av att alla betydande utsläppare antar sådana ambitiösa och tillräckliga mål och motsvarande åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser som låter deras kapacitetsutveckling framgå.

| E. | Durbanpaketet tog inte tillräcklig hänsyn till vad som behöver göras för att begränsa klimatförändringarna fram till 2020. De nuvarande åtagandena och utfästelserna är inte tillräckliga för att vi ska kunna nå målet om att över hela världen begränsa den totala årliga ökningen av medeltemperaturen vid markytan till 2o C över läget före den industriella revolutionen (”tvågradersmålet”). Dessa frågor måste därför högprioriteras vid Dohakonferensen. |
| --- | --- |

E.

Durbanpaketet tog inte tillräcklig hänsyn till vad som behöver göras för att begränsa klimatförändringarna fram till 2020. De nuvarande åtagandena och utfästelserna är inte tillräckliga för att vi ska kunna nå målet om att över hela världen begränsa den totala årliga ökningen av medeltemperaturen vid markytan till 2o C över läget före den industriella revolutionen (”tvågradersmålet”). Dessa frågor måste därför högprioriteras vid Dohakonferensen.

| F. | Enligt vetenskapliga bevis som FN:s klimatpanel lagt fram, kan tvågradersmålet endast nås om de globala utsläppen når sitt högsta värde senast 2015 och om utsläppen minskas med åtminstone 50 procent jämfört med 1990 års nivåer senast 2050 och därefter fortsätter att minska. EU bör därför kräva konkreta åtgärder av alla stora utsläppsländer och ett effektivt genomförande av dessa före 2020. |
| --- | --- |

F.

Enligt vetenskapliga bevis som FN:s klimatpanel lagt fram, kan tvågradersmålet endast nås om de globala utsläppen når sitt högsta värde senast 2015 och om utsläppen minskas med åtminstone 50 procent jämfört med 1990 års nivåer senast 2050 och därefter fortsätter att minska. EU bör därför kräva konkreta åtgärder av alla stora utsläppsländer och ett effektivt genomförande av dessa före 2020.

| G. | Enligt färska vetenskapliga rön är klimatförändringarnas effekter snabbare och mer markanta än vad man tidigare trott, till exempel i Arktis. |
| --- | --- |

G.

Enligt färska vetenskapliga rön är klimatförändringarnas effekter snabbare och mer markanta än vad man tidigare trott, till exempel i Arktis.

| H. | Internationella energiorganet (IEA) förutspår att världens energiefterfrågan kommer att öka med en tredjedel mellan 2010 och 2035. Merparten av den ökande efterfrågan och utsläppen kommer att ske i tillväxtekonomierna. Slösaktig konsumtion av fossila bränslen stöds med subventioner till ett värde av 400 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

H.

Internationella energiorganet (IEA) förutspår att världens energiefterfrågan kommer att öka med en tredjedel mellan 2010 och 2035. Merparten av den ökande efterfrågan och utsläppen kommer att ske i tillväxtekonomierna. Slösaktig konsumtion av fossila bränslen stöds med subventioner till ett värde av 400 miljarder US-dollar.

| I. | Utfasning av fossila bränslen i energisektorn och industrin genom tillämpning av innovationer skulle vara fördelaktig för Europa som föregångare i den växande globala marknaden för energirelaterade varor och tjänster. |
| --- | --- |

I.

Utfasning av fossila bränslen i energisektorn och industrin genom tillämpning av innovationer skulle vara fördelaktig för Europa som föregångare i den växande globala marknaden för energirelaterade varor och tjänster.

| J. | Innovation världen över inom en hållbar energisektor (både på produktions- och användarnivå) skapar sysselsättning, stimulerar till ekonomisk tillväxt, ökar självförsörjningen med energi och bidrar till en renare värld där klimatförändringarna begränsas och tillräcklig energiförsörjning tryggas. |
| --- | --- |

J.

Innovation världen över inom en hållbar energisektor (både på produktions- och användarnivå) skapar sysselsättning, stimulerar till ekonomisk tillväxt, ökar självförsörjningen med energi och bidrar till en renare värld där klimatförändringarna begränsas och tillräcklig energiförsörjning tryggas.

| K. | Investeringar i energisektorn har mycket ofta en livstid på 30 år eller mer och planering av nya projekt och metoder tar lång tid, vilket accentuerar det brådskande behovet världen över av nya åtgärder inom energiområdet. |
| --- | --- |

K.

Investeringar i energisektorn har mycket ofta en livstid på 30 år eller mer och planering av nya projekt och metoder tar lång tid, vilket accentuerar det brådskande behovet världen över av nya åtgärder inom energiområdet.

| L. | Mer forskning behövs för användbara innovationer inom energi- och transportsystemen. |
| --- | --- |

L.

Mer forskning behövs för användbara innovationer inom energi- och transportsystemen.

| M. | EU bör vara en föregångare inom klimatskyddet för att visa att EU menar allvar med sitt arbete och för att utnyttja sina tekniska och ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

M.

EU bör vara en föregångare inom klimatskyddet för att visa att EU menar allvar med sitt arbete och för att utnyttja sina tekniska och ekonomiska möjligheter.

| N. | Om det inte uppnås en samsyn om vilka globala minskningsinsatser som rätteligen behövs på lång sikt kommer inget rättsligt bindande avtal att bli möjligt 2015. |
| --- | --- |

N.

Om det inte uppnås en samsyn om vilka globala minskningsinsatser som rätteligen behövs på lång sikt kommer inget rättsligt bindande avtal att bli möjligt 2015.

| O. | Vid COP 16 i Cancún (2010) utfäste sig de utvecklade länderna att fram till 2020 ställa 100 miljoner US-dollar till förfogande i form av ”ny och ytterligare finansiering” för att tillgodose de behov som klimatförändringarna förorsakar i utvecklingsländerna, men hittills finns det inte någon internationell definition av vad som verkligen menas med ”ny och ytterligare finansiering”. |
| --- | --- |

O.

Vid COP 16 i Cancún (2010) utfäste sig de utvecklade länderna att fram till 2020 ställa 100 miljoner US-dollar till förfogande i form av ”ny och ytterligare finansiering” för att tillgodose de behov som klimatförändringarna förorsakar i utvecklingsländerna, men hittills finns det inte någon internationell definition av vad som verkligen menas med ”ny och ytterligare finansiering”.

| P. | Efter 2012, det sista året för snabbstartfinansiering (30 miljarder US-dollar under tre år, enligt utfästelserna från Köpenhamn) vet ingen säkert hur mycket klimatfinansiering som kommer att ställas till förfogande. |
| --- | --- |

P.

Efter 2012, det sista året för snabbstartfinansiering (30 miljarder US-dollar under tre år, enligt utfästelserna från Köpenhamn) vet ingen säkert hur mycket klimatfinansiering som kommer att ställas till förfogande.

| Q. | Ungefär 20 procent av världens växthusgasutsläpp kommer från avskogningen och från andra former av markanvändning och förändrad markanvändning. Jord- och skogsbruket skapar ökade möjligheter att minska koldioxiden genom ökad kollagring, och minskar dessutom fattigdomen genom att ge lokalsamhällena flera inkomstkällor. |
| --- | --- |

Q.

Ungefär 20 procent av världens växthusgasutsläpp kommer från avskogningen och från andra former av markanvändning och förändrad markanvändning. Jord- och skogsbruket skapar ökade möjligheter att minska koldioxiden genom ökad kollagring, och minskar dessutom fattigdomen genom att ge lokalsamhällena flera inkomstkällor.

| R. | En förbättrad skogsförvaltning är en grundförutsättning för att avskogningen varaktigt ska kunna minskas. |
| --- | --- |

R.

En förbättrad skogsförvaltning är en grundförutsättning för att avskogningen varaktigt ska kunna minskas.

Durbanplattformen för förstärkta insatser

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att en ad hoc-grupp om Durbanplattformen för förstärkta insatser inrättats och noterar att beslut 1/CP 17 kräver att gruppen omedelbart inleder sitt arbete för att utarbeta ett protokoll, ett rättsinstrument eller ett överenskommet resultat med laga kraft enligt konventionen, som ska tillämpas på alla parter samt avsluta sitt arbete så tidigt som möjligt, men senast 2015. Parlamentet noterar ytterligare att dess arbete måste påverkas av klimatpanelens femte bedömningsrapport som ska vara klar 2014. Parlamentet välkomnar också att parterna arbetar med att öka ambitionsnivån före 2020. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att en ad hoc-grupp om Durbanplattformen för förstärkta insatser inrättats och noterar att beslut 1/CP 17 kräver att gruppen omedelbart inleder sitt arbete för att utarbeta ett protokoll, ett rättsinstrument eller ett överenskommet resultat med laga kraft enligt konventionen, som ska tillämpas på alla parter samt avsluta sitt arbete så tidigt som möjligt, men senast 2015. Parlamentet noterar ytterligare att dess arbete måste påverkas av klimatpanelens femte bedömningsrapport som ska vara klar 2014. Parlamentet välkomnar också att parterna arbetar med att öka ambitionsnivån före 2020.

| 2. | Europaparlamentet betonar att jämlikhet och gemensamt ansvar, som dock differentierats alltefter respektive kapacitet, måste vara centrala principer för Durbanplattformen för förstärkta insatser för att den ska kunna åstadkomma tillfredsställande resultat för klimatet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att jämlikhet och gemensamt ansvar, som dock differentierats alltefter respektive kapacitet, måste vara centrala principer för Durbanplattformen för förstärkta insatser för att den ska kunna åstadkomma tillfredsställande resultat för klimatet.

| 3. | Europaparlamentet noterar jämsides med detta att Durbanpaketet även kräver att ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete (LCA) ska nå överenskommet resultat fram till nästa Dohakonferens. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar jämsides med detta att Durbanpaketet även kräver att ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete (LCA) ska nå överenskommet resultat fram till nästa Dohakonferens.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det nya rättsliga instrumentet måste säkerställa begränsningsåtgärder i överensstämmelse med en global koldioxidbudget som är förenlig med att klimatförändringarna begränsas till 2o C jämfört med förindustriella nivåer, och säkerställa metoder för erforderliga klimatåtgärder i utvecklingsländer samt solid redovisning, övervakning och rapportering och en solid ordning för kontroll av genomförande och efterlevnad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att det nya rättsliga instrumentet måste säkerställa begränsningsåtgärder i överensstämmelse med en global koldioxidbudget som är förenlig med att klimatförändringarna begränsas till 2o C jämfört med förindustriella nivåer, och säkerställa metoder för erforderliga klimatåtgärder i utvecklingsländer samt solid redovisning, övervakning och rapportering och en solid ordning för kontroll av genomförande och efterlevnad.

| 5. | Europaparlamentet noterar därför med stor oro att somliga parter ridit spärr för de diskussioner som hölls i Bonn i maj 2012 men välkomnar de små, men igenkännliga stegen mot konvergens som uppnåddes under de informella extra sammanträdena i Bangkok i Thailand, den 30 augusti–5 september 2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar därför med stor oro att somliga parter ridit spärr för de diskussioner som hölls i Bonn i maj 2012 men välkomnar de små, men igenkännliga stegen mot konvergens som uppnåddes under de informella extra sammanträdena i Bangkok i Thailand, den 30 augusti–5 september 2012.

| 6. | Europaparlamentet kräver ökad tydlighet och överenskommelse om jämförbarhet för insatser och gemensam redovisning för industriländer som inte anslutit sig till Kyotoprotokollet innan ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen upplöses. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver ökad tydlighet och överenskommelse om jämförbarhet för insatser och gemensam redovisning för industriländer som inte anslutit sig till Kyotoprotokollet innan ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen upplöses.

| 7. | Europaparlamentet betonar att EU måste föregå med gott exempel genom att uppfylla sina åtaganden och genom att visa ambition både när det gäller begränsning och finansiering. Parlamentet anser därför att det är alla EU-institutioners ansvar att före Dohakonferensen engagera sig i intensiv klimatdiplomati och skapa internationella allianser för att garantera att de åtaganden som gjorts i Durbanpaketet respekteras och UNFCCC:s process effektivt inriktas mot ett nytt multilateralt system som ska fastslås före 2015. Det är viktigt att klargöra hur konventionens principer kommer att tillämpas efter 2020 så att alla parter kan göra åtaganden. Parlamentet anser att den nya marknadsbaserade mekanismen, som fastställdes vid COP 17, är särskilt viktig i detta avseende och det är önskvärt att ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen lyckas utarbeta tillvägagångssätt och förfaranden för mekanismen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att EU måste föregå med gott exempel genom att uppfylla sina åtaganden och genom att visa ambition både när det gäller begränsning och finansiering. Parlamentet anser därför att det är alla EU-institutioners ansvar att före Dohakonferensen engagera sig i intensiv klimatdiplomati och skapa internationella allianser för att garantera att de åtaganden som gjorts i Durbanpaketet respekteras och UNFCCC:s process effektivt inriktas mot ett nytt multilateralt system som ska fastslås före 2015. Det är viktigt att klargöra hur konventionens principer kommer att tillämpas efter 2020 så att alla parter kan göra åtaganden. Parlamentet anser att den nya marknadsbaserade mekanismen, som fastställdes vid COP 17, är särskilt viktig i detta avseende och det är önskvärt att ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen lyckas utarbeta tillvägagångssätt och förfaranden för mekanismen.

Kyotoprotokollet – andra åtagandeperioden

| 8. | Europaparlamentet konstaterar parternas beslut, som framgått av Durbanpaketet och omfattat sammanlagt omkring 15 procent av de globala utsläppen, tillsammans med att EU till följd av beslutet måste arbeta hårdare för att finna lösningar på gemensamma åtgärder för att alla huvudsakligen berörda parter såsom ett mellansteg ska komma överens om en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet, vilken ska ta sin början den 1 januari 2013 och bilda övergången till ett nytt, effektivare och mer omfattande rättsligt bindande internationellt system som ska vara bindande för alla parter och träda i kraft senast 2020. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar parternas beslut, som framgått av Durbanpaketet och omfattat sammanlagt omkring 15 procent av de globala utsläppen, tillsammans med att EU till följd av beslutet måste arbeta hårdare för att finna lösningar på gemensamma åtgärder för att alla huvudsakligen berörda parter såsom ett mellansteg ska komma överens om en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet, vilken ska ta sin början den 1 januari 2013 och bilda övergången till ett nytt, effektivare och mer omfattande rättsligt bindande internationellt system som ska vara bindande för alla parter och träda i kraft senast 2020.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Förenta staterna, Ryssland, Japan och Kanada inte har anslutit sig till en eventuell andra åtagandeperiod i Kyotoprotokollet och att det råder osäkerhet om Australiens och Nya Zeelands anslutning. Vidare saknas det fortfarande utsläppsminskningsmål för utvecklingsländer som Kina, Indien, Brasilien och Indonesien. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Förenta staterna, Ryssland, Japan och Kanada inte har anslutit sig till en eventuell andra åtagandeperiod i Kyotoprotokollet och att det råder osäkerhet om Australiens och Nya Zeelands anslutning. Vidare saknas det fortfarande utsläppsminskningsmål för utvecklingsländer som Kina, Indien, Brasilien och Indonesien.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar att nödvändiga ändringsförslag ska antas i Doha så att den andra åtagandeperioden i Kyotoprotokollet omedelbart kan börja tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar att nödvändiga ändringsförslag ska antas i Doha så att den andra åtagandeperioden i Kyotoprotokollet omedelbart kan börja tillämpas provisoriskt.

| 11. | Europaparlamentet noterar utfästelsen i beslut 1/CMP 7 i Durbanpaketet att slutdatumet för den andra åtagandeperioden ska fastställas vid Dohakonferensen, och stöder en åtagandeperiod på åtta år med slutdatumet den 31 december 2020. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar utfästelsen i beslut 1/CMP 7 i Durbanpaketet att slutdatumet för den andra åtagandeperioden ska fastställas vid Dohakonferensen, och stöder en åtagandeperiod på åtta år med slutdatumet den 31 december 2020.

| 12. | Europaparlamentet understryker att kvantifierade åtaganden inom den nuvarande Kyotoprotokollstrukturen om mål för kvantitativ begränsning eller minskning av utsläpp, som parterna skulle lägga fram före maj 2012, måste omvandlas till ändringsförslag till Kyotoprotokollet vid Dohakonferensen, i enlighet med beslut 1/CMP 7. Parlamentet uppmanar de parter i bilaga B som ännu inte gjort det att lägga fram sina kvantifierade åtaganden och välkomnar vad EU inledningsvis gjort i frågan. Parlamentet betonar att överföringen av tilldelade utsläppsenheter (AAU) till den andra åtagandeperioden skulle hota Kyotoprotokollets miljöintegritet. Om medlemsstater får överföra tilldelade utsläppsenheter, kommer Kyotoprotokollet inte att få någon verklig effekt på begränsningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att kvantifierade åtaganden inom den nuvarande Kyotoprotokollstrukturen om mål för kvantitativ begränsning eller minskning av utsläpp, som parterna skulle lägga fram före maj 2012, måste omvandlas till ändringsförslag till Kyotoprotokollet vid Dohakonferensen, i enlighet med beslut 1/CMP 7. Parlamentet uppmanar de parter i bilaga B som ännu inte gjort det att lägga fram sina kvantifierade åtaganden och välkomnar vad EU inledningsvis gjort i frågan. Parlamentet betonar att överföringen av tilldelade utsläppsenheter (AAU) till den andra åtagandeperioden skulle hota Kyotoprotokollets miljöintegritet. Om medlemsstater får överföra tilldelade utsläppsenheter, kommer Kyotoprotokollet inte att få någon verklig effekt på begränsningen av klimatförändringarna.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från grupp 77 och Kina att effektivt begränsa och minimera användningen av överskott. Parlamentet konstaterar att EU hittills inte har lagt fram något förslag om hur överskottet av tilldelade utsläppsenheter ska behandlas. Enligt Lissabonfördraget ska rådet besluta med kvalificerad majoritet både när det gäller övergripande åtgärder (artikel 16 i EUF-fördraget) och under förhandlingar och ingåendet av nya internationella avtal (artikel 218 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar förslaget från grupp 77 och Kina att effektivt begränsa och minimera användningen av överskott. Parlamentet konstaterar att EU hittills inte har lagt fram något förslag om hur överskottet av tilldelade utsläppsenheter ska behandlas. Enligt Lissabonfördraget ska rådet besluta med kvalificerad majoritet både när det gäller övergripande åtgärder (artikel 16 i EUF-fördraget) och under förhandlingar och ingåendet av nya internationella avtal (artikel 218 i EUF-fördraget).

| 14. | Europaparlamentet upprepar att mekanismen för ren utveckling måste reformeras för att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan, genom att stränga kvalitetskrav införs som garanterar att projekten håller hög nivå och omfattar pålitliga, kontrollerbara och verkliga ytterligare utsläppsminskningar, som även främjar en hållbar utveckling i utvecklingsländerna, och förhindrar en felaktig användning av mekanismen genom infrastrukturprojekt med höga koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att mekanismen för ren utveckling i framtiden ska begränsas till de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar att mekanismen för ren utveckling måste reformeras för att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan, genom att stränga kvalitetskrav införs som garanterar att projekten håller hög nivå och omfattar pålitliga, kontrollerbara och verkliga ytterligare utsläppsminskningar, som även främjar en hållbar utveckling i utvecklingsländerna, och förhindrar en felaktig användning av mekanismen genom infrastrukturprojekt med höga koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att mekanismen för ren utveckling i framtiden ska begränsas till de minst utvecklade länderna.

Klyftan mellan åtaganden och mål

| 15. | Europaparlamentet understryker att det är ytterst nödvändigt att samtliga parter först uppfyller sina åtaganden, men också höjer sina ambitionsnivåer mellan nu och 2020 för att nå tvågradersmålet. Parlamentet upprepar framför allt att det ofrånkomligen behövs framsteg för att ”gigatonklyftan” mellan vetenskapens rön och parternas aktuella utfästelser ska kunna överbryggas och att det likaså behövs mera långtgående bindande åtaganden och åtgärder för utsläppsminskning än vad som ingår i Köpenhamnsavtalet, utgående från principen om ”gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapaciteter”, vilket innebär att de fattigare länderna, med hjälp av ekonomiskt och tekniskt bistånd, men också kapacitetsuppbyggnadsåtgärder, bör ges möjlighet att direkt övergå till ett avancerat energisystem och ett ekonomiskt system med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar särskilt parterna att omgående vidta åtgärder med verkan senast 2015 för att minska utsläpp från den internationella luftfarten och sjöfarten liksom utsläpp i form av fluorkolväten, sot, metan och andra kortlivade klimatpåverkare, för att minska avståndet till tvågradersmålet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att det är ytterst nödvändigt att samtliga parter först uppfyller sina åtaganden, men också höjer sina ambitionsnivåer mellan nu och 2020 för att nå tvågradersmålet. Parlamentet upprepar framför allt att det ofrånkomligen behövs framsteg för att ”gigatonklyftan” mellan vetenskapens rön och parternas aktuella utfästelser ska kunna överbryggas och att det likaså behövs mera långtgående bindande åtaganden och åtgärder för utsläppsminskning än vad som ingår i Köpenhamnsavtalet, utgående från principen om ”gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapaciteter”, vilket innebär att de fattigare länderna, med hjälp av ekonomiskt och tekniskt bistånd, men också kapacitetsuppbyggnadsåtgärder, bör ges möjlighet att direkt övergå till ett avancerat energisystem och ett ekonomiskt system med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar särskilt parterna att omgående vidta åtgärder med verkan senast 2015 för att minska utsläpp från den internationella luftfarten och sjöfarten liksom utsläpp i form av fluorkolväten, sot, metan och andra kortlivade klimatpåverkare, för att minska avståndet till tvågradersmålet.

| 16. | Europaparlamentet kräver att man i Doha beslutar att kvantifiera hur stor den globala klyftan är och att kontinuerligt övervaka den för att kunna vidta de åtgärder som behövs för att överbrygga den. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att man i Doha beslutar att kvantifiera hur stor den globala klyftan är och att kontinuerligt övervaka den för att kunna vidta de åtgärder som behövs för att överbrygga den.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och det cypriotiska ordförandeskapet att finna allierade för att överbrygga den s.k. gigatonklyftan, dvs. skillnaden mellan de nuvarande ambitionsnivåerna och de som krävs för att hålla den globala uppvärmningen under 2o C. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och det cypriotiska ordförandeskapet att finna allierade för att överbrygga den s.k. gigatonklyftan, dvs. skillnaden mellan de nuvarande ambitionsnivåerna och de som krävs för att hålla den globala uppvärmningen under 2o C.

| 18. | Europaparlamentet anser att en effektiv utfasning av subventionerna för fossila bränslen avsevärt skulle bidra till att minska klyftan mellan åtaganden och mål. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att en effektiv utfasning av subventionerna för fossila bränslen avsevärt skulle bidra till att minska klyftan mellan åtaganden och mål.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om att enligt resultaten från den fjärde utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar måste industriländerna till 2020 minska sina nationella utsläpp med 25–40 procent jämfört med 1990 års nivåer samtidigt som utvecklingsländerna som grupp till 2020 bör uppnå en avvikelse som på ett väsentligt sätt – dvs. i storleksordningen 15–30 procent – understiger den nu förväntade takten på ökning av utsläppen. Parlamentet erinrar vidare om att de samlade globala utsläppen måste kulminera före 2020 och efterlyser en öppen diskussion om effektivare strategier för att minska klyftan mellan åtaganden och mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erinrar om att enligt resultaten från den fjärde utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar måste industriländerna till 2020 minska sina nationella utsläpp med 25–40 procent jämfört med 1990 års nivåer samtidigt som utvecklingsländerna som grupp till 2020 bör uppnå en avvikelse som på ett väsentligt sätt – dvs. i storleksordningen 15–30 procent – understiger den nu förväntade takten på ökning av utsläppen. Parlamentet erinrar vidare om att de samlade globala utsläppen måste kulminera före 2020 och efterlyser en öppen diskussion om effektivare strategier för att minska klyftan mellan åtaganden och mål.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det behövs en tillförlitlig vetenskaplig grund som fastställts av den mellanstatliga klimatpanelen (IPCC), som har reformerats i grunden vad gäller struktur och förfaranden, och framhåller i detta avseende vikten av slutsatserna i IPCC:s femte utvärderingsrapport som väntas 2014. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det behövs en tillförlitlig vetenskaplig grund som fastställts av den mellanstatliga klimatpanelen (IPCC), som har reformerats i grunden vad gäller struktur och förfaranden, och framhåller i detta avseende vikten av slutsatserna i IPCC:s femte utvärderingsrapport som väntas 2014.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om att det ligger i EU:s eget intresse att sikta på ett 30-procentigt klimatskyddsmål senast 2020, och på så sätt skapa hållbar tillväxt och ytterligare arbetstillfällen och minska beroendet av importerad energi. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar om att det ligger i EU:s eget intresse att sikta på ett 30-procentigt klimatskyddsmål senast 2020, och på så sätt skapa hållbar tillväxt och ytterligare arbetstillfällen och minska beroendet av importerad energi.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att införliva Cancúnavtalet i EU-lagstiftningen, enligt vilket parter som är industriländer ska utforma strategier för en utveckling mot låga koldioxidutsläpp. Det är viktigt att parter som är utvecklingsländer får ekonomiskt och tekniskt stöd så att de kan anta och genomföra planer för en utveckling i riktning mot låga koldioxidutsläpp. Planerna och strategierna bör ange huvuddragen för styrmedel och åtgärder som omfattar tidiga nationella insatser för att förhindra låsning av investeringar i koldioxidintensiv teknik och infrastruktur, energieffektivitet på kort och medellång sikt och mål för förnybar energi. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att införliva Cancúnavtalet i EU-lagstiftningen, enligt vilket parter som är industriländer ska utforma strategier för en utveckling mot låga koldioxidutsläpp. Det är viktigt att parter som är utvecklingsländer får ekonomiskt och tekniskt stöd så att de kan anta och genomföra planer för en utveckling i riktning mot låga koldioxidutsläpp. Planerna och strategierna bör ange huvuddragen för styrmedel och åtgärder som omfattar tidiga nationella insatser för att förhindra låsning av investeringar i koldioxidintensiv teknik och infrastruktur, energieffektivitet på kort och medellång sikt och mål för förnybar energi.

Klimatfinansiering

| 23. | Europaparlamentet understryker att det är oerhört viktigt att undvika att en finansieringslucka uppstår efter 2012 (då perioden för snabbstartsfinansiering upphör) och att man måste arbeta för att trygga klimatfinansieringen mellan 2013 och 2020 från olika källor. Parlamentet anser att konkreta finansieringsåtaganden under perioden 2013–2020 är av största betydelse för att påskynda omvandlingsprocesser och för att undvika låsningar till fossilt bränsle i många utvecklingsländer samt för att stödja utvecklingsländernas arbete med att begränsa verkningarna av klimatförändringarna och anpassa sig till dem. Parlamentet erinrar om att flertalet medlemsstater ännu inte gjort några åtaganden om klimatfinansiering efter - 2013. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det är oerhört viktigt att undvika att en finansieringslucka uppstår efter 2012 (då perioden för snabbstartsfinansiering upphör) och att man måste arbeta för att trygga klimatfinansieringen mellan 2013 och 2020 från olika källor. Parlamentet anser att konkreta finansieringsåtaganden under perioden 2013–2020 är av största betydelse för att påskynda omvandlingsprocesser och för att undvika låsningar till fossilt bränsle i många utvecklingsländer samt för att stödja utvecklingsländernas arbete med att begränsa verkningarna av klimatförändringarna och anpassa sig till dem. Parlamentet erinrar om att flertalet medlemsstater ännu inte gjort några åtaganden om klimatfinansiering efter - 2013.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar med oro att de utvecklade länderna visserligen åtagit sig att årligen ställa 100 US-dollar till förfogande för klimatfinansiering fram till 2020 men att det ännu inte finns någon internationellt överenskommen definition på vad ”ny och ytterligare” verkligen innebär. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar med oro att de utvecklade länderna visserligen åtagit sig att årligen ställa 100 US-dollar till förfogande för klimatfinansiering fram till 2020 men att det ännu inte finns någon internationellt överenskommen definition på vad ”ny och ytterligare” verkligen innebär.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att klimatanslagen måste mätas, verifieras och övervakas, jämsides med att det ses efter om de utgör ett komplement, samt att dessa begrepp kräver en internationellt överenskommen definition. Parlamentet uppmanar EU att utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt för att det offentliga utvecklingsbiståndet inte ska gå till annat än förverkligandet av nuvarande utvecklingspolitiska mål, utan faktiskt komplettera till dem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att klimatanslagen måste mätas, verifieras och övervakas, jämsides med att det ses efter om de utgör ett komplement, samt att dessa begrepp kräver en internationellt överenskommen definition. Parlamentet uppmanar EU att utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt för att det offentliga utvecklingsbiståndet inte ska gå till annat än förverkligandet av nuvarande utvecklingspolitiska mål, utan faktiskt komplettera till dem.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar det som gjorts inom ramen för arbetsprogrammet om långsiktig finansiering angående långsiktiga finansieringskällor och finansieringsbehov i utvecklingsländerna och ser fram emot medordförandenas rapport som ska diskuteras i Doha. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar det som gjorts inom ramen för arbetsprogrammet om långsiktig finansiering angående långsiktiga finansieringskällor och finansieringsbehov i utvecklingsländerna och ser fram emot medordförandenas rapport som ska diskuteras i Doha.

| 27. | Europaparlamentet anser att man vid finansieringen av klimatåtgärder i utvecklingsländer måste åtgärda de negativa effekterna av klimatförändringarna som redan är kännbara i dag, och bidra till att utveckla motståndskraft särskilt i de fattigaste och mest utsatta länderna, och till att minska klyftan mellan ambitioner och mål före 2020 och samtidigt bidra till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att man vid finansieringen av klimatåtgärder i utvecklingsländer måste åtgärda de negativa effekterna av klimatförändringarna som redan är kännbara i dag, och bidra till att utveckla motståndskraft särskilt i de fattigaste och mest utsatta länderna, och till att minska klyftan mellan ambitioner och mål före 2020 och samtidigt bidra till hållbar utveckling.

| 28. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att innovativa och extra finansieringskällor (skatt på internationella finansiella transaktioner och avgifter för internationell luft- och sjöfart) bör införas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att innovativa och extra finansieringskällor (skatt på internationella finansiella transaktioner och avgifter för internationell luft- och sjöfart) bör införas.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att denna finansiering är ny och kompletterande, och dessutom att främja innovativa finansieringskällor. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att denna finansiering är ny och kompletterande, och dessutom att främja innovativa finansieringskällor.

| 30. | Europaparlamentet betonar att det finns stora möjligheter till kostnadsbesparingar och minskade växthusgasutsläpp om man avskaffar subventioner för fossilt bränsle. Parlamentet kräver att man i Doha antar planer för utfasning av subventioner för fossilt bränsle, både i industriländer och utvecklingsländer, och att länderna som ingår i bilaga I ska prioriteras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att det finns stora möjligheter till kostnadsbesparingar och minskade växthusgasutsläpp om man avskaffar subventioner för fossilt bränsle. Parlamentet kräver att man i Doha antar planer för utfasning av subventioner för fossilt bränsle, både i industriländer och utvecklingsländer, och att länderna som ingår i bilaga I ska prioriteras.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en grön klimatfond och ser fram emot ett beslut om att fondens sekretariat ska ligga i Doha. Parlamentet noterar att det behövs ytterligare beslut vid Dohakonferensen för att denna fond ska kunna tas i bruk, såsom det överenskommits i Cancúnavtalen, och att besluten framför allt måste gälla fondens startkapital. Parlamentet erkänner att fonden är viktig för att de minst utvecklade länderna ska kunna begränsa verkningarna av klimatförändringarna och anpassa sig till dem, samt att det är ytterst viktigt med konkreta ekonomiska engagemang på detta område. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en grön klimatfond och ser fram emot ett beslut om att fondens sekretariat ska ligga i Doha. Parlamentet noterar att det behövs ytterligare beslut vid Dohakonferensen för att denna fond ska kunna tas i bruk, såsom det överenskommits i Cancúnavtalen, och att besluten framför allt måste gälla fondens startkapital. Parlamentet erkänner att fonden är viktig för att de minst utvecklade länderna ska kunna begränsa verkningarna av klimatförändringarna och anpassa sig till dem, samt att det är ytterst viktigt med konkreta ekonomiska engagemang på detta område.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det klart ska anges i Cancúnavtalen att de medel som ställs till utvecklingsländernas förfogande genom den gröna klimatfonden ska vara ”nya” och ”komplettera” nuvarande utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att det klart ska anges i Cancúnavtalen att de medel som ställs till utvecklingsländernas förfogande genom den gröna klimatfonden ska vara ”nya” och ”komplettera” nuvarande utvecklingsbistånd.

| 33. | Europaparlamentet erinrar om att de fattiga länderna bidragit minst till att halten av växthusgaser i atmosfären ökat, men att de är de mest utsatta för klimatförändringarnas inverkningar och har minsta anpassningskapaciteten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erinrar om att de fattiga länderna bidragit minst till att halten av växthusgaser i atmosfären ökat, men att de är de mest utsatta för klimatförändringarnas inverkningar och har minsta anpassningskapaciteten.

| 34. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att garantera en konsekvent politik och av att integrera miljön i utvecklingsprojekt för att få till stånd en effektiv europeisk strategi för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att garantera en konsekvent politik och av att integrera miljön i utvecklingsprojekt för att få till stånd en effektiv europeisk strategi för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja ingrepp till förmån till de fattiga i utvecklingsländerna så att de fattigaste människornas levnadsstandard ökar. Parlamentet yrkar framför allt på att EU ska se till att ekonomiska resurser ställs till förfogande endast för stöd till klimatvänlig utveckling, vilket innebär att EU:s direkta eller indirekta stöd till industrier inom området fossila bränslen (t.ex. i form av lån som garanteras av EIB, exportkreditorgan etc.) effektivt måste frångås, för att EU ska fullgöra de åtaganden som EU ingått vid G20-toppmötet 2009 i Pittsburgh. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja ingrepp till förmån till de fattiga i utvecklingsländerna så att de fattigaste människornas levnadsstandard ökar. Parlamentet yrkar framför allt på att EU ska se till att ekonomiska resurser ställs till förfogande endast för stöd till klimatvänlig utveckling, vilket innebär att EU:s direkta eller indirekta stöd till industrier inom området fossila bränslen (t.ex. i form av lån som garanteras av EIB, exportkreditorgan etc.) effektivt måste frångås, för att EU ska fullgöra de åtaganden som EU ingått vid G20-toppmötet 2009 i Pittsburgh.

| 36. | Europaparlamentet understryker att den pågående ekonomiska krisen inte får tas som förevändning att inte göra någonting eller för att vägra bevilja medel till anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet betonar att utvecklingen av en ekonomi med låga koldioxidutsläpp faktiskt är ett viktigt steg på vägen ut ur krisen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att den pågående ekonomiska krisen inte får tas som förevändning att inte göra någonting eller för att vägra bevilja medel till anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet betonar att utvecklingen av en ekonomi med låga koldioxidutsläpp faktiskt är ett viktigt steg på vägen ut ur krisen.

| 37. | Europaparlamentet kräver att industriländerna ska stödja utvecklingsländerna med att använda hållbar och effektiv teknik genom tillräckliga finansiella och tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver att industriländerna ska stödja utvecklingsländerna med att använda hållbar och effektiv teknik genom tillräckliga finansiella och tekniska åtgärder.

| 38. | Europaparlamentet anser att de ovannämnda åtgärderna förutsätter att utvecklingsländernas intressen och prioriteringar respekteras, lokal kunskap infogas i dem och såväl syd–syd-samarbetet som de små och medelstora jordbrukens roll förstärks, varvid hänsyn ska tas till naturen och balansen i miljön. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att de ovannämnda åtgärderna förutsätter att utvecklingsländernas intressen och prioriteringar respekteras, lokal kunskap infogas i dem och såväl syd–syd-samarbetet som de små och medelstora jordbrukens roll förstärks, varvid hänsyn ska tas till naturen och balansen i miljön.

| 39. | Europaparlamentet betonar att finansiella medel bör ställas till förfogande för klimatskyddsåtgärder som ett nytt och extra bidrag vid sidan av det utvecklingsbistånd som redan ges. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att finansiella medel bör ställas till förfogande för klimatskyddsåtgärder som ett nytt och extra bidrag vid sidan av det utvecklingsbistånd som redan ges.

| 40. | Europaparlamentet påminner EU och dess medlemsstater om att det offentliga utvecklingsbiståndet är en viktig form av finansiering av de centrala utvecklingsbehoven – såsom hälsovård och utbildning – och att det inte bör ändras om, så att det går till klimatfinansiering. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att garantera att det finns tillräckliga resurser för att millennieutvecklingsmålen ska nås, tillsammans med nya och kompletterande medel för begränsning av klimatförändringarna och anpassning till dem. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner EU och dess medlemsstater om att det offentliga utvecklingsbiståndet är en viktig form av finansiering av de centrala utvecklingsbehoven – såsom hälsovård och utbildning – och att det inte bör ändras om, så att det går till klimatfinansiering. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att garantera att det finns tillräckliga resurser för att millennieutvecklingsmålen ska nås, tillsammans med nya och kompletterande medel för begränsning av klimatförändringarna och anpassning till dem.

Markanvändning, förändring av markanvändning, skogsbruk (LULUCF)

| 41. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av beslut 2/CMP 7 vid Durbankonferensen som ett viktigt steg för att införa stabila redovisningsregler för LULUCF-sektorn. Parlamentet noterar att det i beslutet ingår ett tvåårigt arbetsprogram för att undersöka behovet av mer omfattande redovisning i syfte att garantera miljöintegritet för sektorns bidrag till utsläppsminskningarna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av beslut 2/CMP 7 vid Durbankonferensen som ett viktigt steg för att införa stabila redovisningsregler för LULUCF-sektorn. Parlamentet noterar att det i beslutet ingår ett tvåårigt arbetsprogram för att undersöka behovet av mer omfattande redovisning i syfte att garantera miljöintegritet för sektorns bidrag till utsläppsminskningarna.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att både den förändrade markanvändningen och jordbruket ansvarar för en avsevärd del av växthusgasutsläppen i utvecklingsländerna, och uppmanar EU att främja kombinerat jord- och skogsbruk eller ekologiskt jordbruk, särskilt i de minst utvecklade länderna, eftersom detta bidrar till att begränsa klimatförändringarna och minska fattigdomen genom att ge de lokala samhällena möjlighet till flera inkomstkällor. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att både den förändrade markanvändningen och jordbruket ansvarar för en avsevärd del av växthusgasutsläppen i utvecklingsländerna, och uppmanar EU att främja kombinerat jord- och skogsbruk eller ekologiskt jordbruk, särskilt i de minst utvecklade länderna, eftersom detta bidrar till att begränsa klimatförändringarna och minska fattigdomen genom att ge de lokala samhällena möjlighet till flera inkomstkällor.

| 43. | Europaparlamentet upprepar att produktionen av jordbruksbränslen från livsmedelsgrödor (såsom oljeväxtfrön, palmolja, sockerrör, sockerbetor och vete) eventuellt kan utmynna i en enorm efterfrågan på mark och bli till fara för människor som bor i fattiga länder och som för sin utkomst är beroende av tillgången till mark och naturresurser. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar att produktionen av jordbruksbränslen från livsmedelsgrödor (såsom oljeväxtfrön, palmolja, sockerrör, sockerbetor och vete) eventuellt kan utmynna i en enorm efterfrågan på mark och bli till fara för människor som bor i fattiga länder och som för sin utkomst är beroende av tillgången till mark och naturresurser.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att de ”hållbarhetskriterier” som gäller biodrivmedel och som förtecknats i direktivet om förnybar energi och i bränslekvalitetsdirektivet har en begränsad omfattning och inte räcker till för att begränsa de skadeverkningar som jordbruksbränslenas expansion för med sig framför allt genom indirekt ändring av markanvändningen. Parlamentet uppmanar EU att skärpa sina kriterier för biodrivmedlens hållbarhet och certifieringen av dem, för att de ska stå i konsekvens med unionens åtagande att bekämpa klimatförändringarna och med unionens enligt artikel 208 i Lissabonfördraget fördragsfästa skyldighet att föra en konsekvent utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar att de ”hållbarhetskriterier” som gäller biodrivmedel och som förtecknats i direktivet om förnybar energi och i bränslekvalitetsdirektivet har en begränsad omfattning och inte räcker till för att begränsa de skadeverkningar som jordbruksbränslenas expansion för med sig framför allt genom indirekt ändring av markanvändningen. Parlamentet uppmanar EU att skärpa sina kriterier för biodrivmedlens hållbarhet och certifieringen av dem, för att de ska stå i konsekvens med unionens åtagande att bekämpa klimatförändringarna och med unionens enligt artikel 208 i Lissabonfördraget fördragsfästa skyldighet att föra en konsekvent utvecklingspolitik.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att ökad användning av biomassa skulle kunna leda till intensivare skogsbruk och minskad kollagring i skogen, vilket skulle sätta EU:s mål att begränsa temperaturökningen till 2 oC på spel. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att inte acceptera andra jordbruksbränslen än sådana som påvisbart minskar växthusgasutsläppen, inte ger upphov till några frågor angående markanvändningen, inte utgör något hot mot en trygg livsmedelsförsörjning och inte heller några risker för konflikt med miljövården. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen i detta sammanhang att utveckla rättsligt bindande kriterier för biomassa, att ta med beräkningar av indirekt ändrad markanvändning i dagens hållbarhetskriterier för jordbruksbränslen och likaså ta med beräkningar av indirekt ändrad markanvändning och av koldioxidskulder i hållbarhetskriterierna för bioenergi. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att ökad användning av biomassa skulle kunna leda till intensivare skogsbruk och minskad kollagring i skogen, vilket skulle sätta EU:s mål att begränsa temperaturökningen till 2 oC på spel. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att inte acceptera andra jordbruksbränslen än sådana som påvisbart minskar växthusgasutsläppen, inte ger upphov till några frågor angående markanvändningen, inte utgör något hot mot en trygg livsmedelsförsörjning och inte heller några risker för konflikt med miljövården. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen i detta sammanhang att utveckla rättsligt bindande kriterier för biomassa, att ta med beräkningar av indirekt ändrad markanvändning i dagens hållbarhetskriterier för jordbruksbränslen och likaså ta med beräkningar av indirekt ändrad markanvändning och av koldioxidskulder i hållbarhetskriterierna för bioenergi.

Minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse (REDD+)

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att man i Durban fattat beslut om finansiering, kontroll och referensnivåer. Parlamentet anser att ytterligare framsteg måste göras i Doha, särskilt rörande teknisk bedömning av referensnivåer för skog. Parlamentet noterar ytterligare att REDD+ spelar en viktig roll när det gäller att minska klyftan mellan åtaganden och mål fram till 2020. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar att man i Durban fattat beslut om finansiering, kontroll och referensnivåer. Parlamentet anser att ytterligare framsteg måste göras i Doha, särskilt rörande teknisk bedömning av referensnivåer för skog. Parlamentet noterar ytterligare att REDD+ spelar en viktig roll när det gäller att minska klyftan mellan åtaganden och mål fram till 2020.

| 47. | Europaparlamentet betonar att utsläppsminskningen av typ REDD+ enligt UNFCCC kommer att vara offentligfinansierad, och parterna uppmanas att visa starkt politiskt engagemang för att utveckla innovativa finansieringslösningar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att utsläppsminskningen av typ REDD+ enligt UNFCCC kommer att vara offentligfinansierad, och parterna uppmanas att visa starkt politiskt engagemang för att utveckla innovativa finansieringslösningar.

| 48. | Europaparlamentet motsätter sig handel med kvoter avseende skogens kollager och införlivandet av REDD+ i marknaden för utsläppt kol, eftersom detta skulle leda till för många utsläppsrätter och fortsatt sänkt pris på koldioxid. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet motsätter sig handel med kvoter avseende skogens kollager och införlivandet av REDD+ i marknaden för utsläppt kol, eftersom detta skulle leda till för många utsläppsrätter och fortsatt sänkt pris på koldioxid.

| 49. | Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt genomförande av REDD+ förutsätter öppenhet och solida övervakningssystem. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt genomförande av REDD+ förutsätter öppenhet och solida övervakningssystem.

| 50. | Europaparlamentet erkänner att REDD+ är ett viktigt redskap för att man ska komma till rätta med skogsbrukets utsläpp och vidhåller att REDD+ inte får undergräva framsteg som gjorts inom skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt), särskilt när det gäller skogsförvaltning, förtydligande och erkännande av urminnes hävd som grundval för ägande. Parlamentet uppmanar EU att trycka på för att REDD+-projekten ska vara förbundna med starkare och mer ingående sociala garantier och garantier för projektstyrningen och för miljön, bland annat mekanismer som garanterar att de människor som lever i skogarna inte får sina rättigheter kränkta. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet erkänner att REDD+ är ett viktigt redskap för att man ska komma till rätta med skogsbrukets utsläpp och vidhåller att REDD+ inte får undergräva framsteg som gjorts inom skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt), särskilt när det gäller skogsförvaltning, förtydligande och erkännande av urminnes hävd som grundval för ägande. Parlamentet uppmanar EU att trycka på för att REDD+-projekten ska vara förbundna med starkare och mer ingående sociala garantier och garantier för projektstyrningen och för miljön, bland annat mekanismer som garanterar att de människor som lever i skogarna inte får sina rättigheter kränkta.

| 51. | Europaparlamentet anser att skogsskyddet kräver särskilt långfristig och stabil finansiering. Parlamentet framhäver att skogsförstörelsen åter skulle inledas om finansieringen underskrider en viss nivå. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att skogsskyddet kräver särskilt långfristig och stabil finansiering. Parlamentet framhäver att skogsförstörelsen åter skulle inledas om finansieringen underskrider en viss nivå.

Internationell luft- och sjöfart

| 52. | Europaparlamentet upprepar att det behövs internationella instrument med globala utsläppsminskningsmål för att minska den internationella luft- och sjöfartens klimateffekter. Parlamentet håller fortfarande fast vid att luftfarten ska tas med i EU:s utsläppshandelssystem. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet upprepar att det behövs internationella instrument med globala utsläppsminskningsmål för att minska den internationella luft- och sjöfartens klimateffekter. Parlamentet håller fortfarande fast vid att luftfarten ska tas med i EU:s utsläppshandelssystem.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda inkomsterna från utauktionering av utsläppsrätter inom luftfarten som bidrag till att öka klimatfinansieringen från 2013 i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda inkomsterna från utauktionering av utsläppsrätter inom luftfarten som bidrag till att öka klimatfinansieringen från 2013 i utvecklingsländer.

Klimatskydd – särskilt i ekonomiska kristider

| 54. | Europaparlamentet betonar att dagens ekonomiska kris tydligt visar att endast en hållbar ekonomi kan erbjuda välstånd på lång sikt och att klimatskyddet hör till grundpelarna i en hållbar ekonomi. Parlamentet framhåller att det aldrig har varit lika viktigt att klargöra skälen till politiska insatser på klimatskyddsområdet, alltså att fler ska få en hög levnadsstandard samtidigt som resurser och utvecklingsutrymme för framtida generationer också säkerställs. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att dagens ekonomiska kris tydligt visar att endast en hållbar ekonomi kan erbjuda välstånd på lång sikt och att klimatskyddet hör till grundpelarna i en hållbar ekonomi. Parlamentet framhåller att det aldrig har varit lika viktigt att klargöra skälen till politiska insatser på klimatskyddsområdet, alltså att fler ska få en hög levnadsstandard samtidigt som resurser och utvecklingsutrymme för framtida generationer också säkerställs.

| 55. | Europaparlamentet hävdar att utmaningen med klimatförändringar inte kan ses som en isolerad företeelse utan att den alltid måste bemötas som ett led i arbetet med hållbar utveckling, industripolitik och resurspolitik. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet hävdar att utmaningen med klimatförändringar inte kan ses som en isolerad företeelse utan att den alltid måste bemötas som ett led i arbetet med hållbar utveckling, industripolitik och resurspolitik.

Strukturreformer

| 56. | Europaparlamentet anser att en av anledningarna till Durbankonferensens framgång var att den lade en grund för att överbrygga den tidigare strikta uppdelningen i ”parter” och ”observatörer”, i ”industriländer” och ”utvecklingsländer” samt i ”länder som ingår i bilaga I” och ”länder som inte ingår i bilaga I” och uppmanar därför samtliga deltagare att sträva efter att ge framtida förhandlingar en ny, helhetsbaserad och mer inkluderande struktur. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att en av anledningarna till Durbankonferensens framgång var att den lade en grund för att överbrygga den tidigare strikta uppdelningen i ”parter” och ”observatörer”, i ”industriländer” och ”utvecklingsländer” samt i ”länder som ingår i bilaga I” och ”länder som inte ingår i bilaga I” och uppmanar därför samtliga deltagare att sträva efter att ge framtida förhandlingar en ny, helhetsbaserad och mer inkluderande struktur.

| 57. | Europaparlamentet anser att man genom det nuvarande åtagande- och revisionssystemet (”pledge and review”) inte kommer att få till stånd de grundläggande förändringar som krävs för att bekämpa klimatförändringar på lång sikt och uppmanar därför samtliga parter att också överväga andra tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att man genom det nuvarande åtagande- och revisionssystemet (”pledge and review”) inte kommer att få till stånd de grundläggande förändringar som krävs för att bekämpa klimatförändringar på lång sikt och uppmanar därför samtliga parter att också överväga andra tillvägagångssätt.

| 58. | Europaparlamentet betonar att det inte finns någon patentlösning på problemet med klimatförändringar och framhåller därför det stora antalet möjligheter att uppnå nödvändiga utsläppsminskningar och, ännu viktigare, nödvändiga medvetandeförändringar. Parlamentet välkomnar i detta avseende att många länder redan är i färd med att vidta ambitiösa begränsningsåtgärder och kräver att UNFCCC ska tillhandahålla en plattform för att öka insynen i vad som händer på fältet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att det inte finns någon patentlösning på problemet med klimatförändringar och framhåller därför det stora antalet möjligheter att uppnå nödvändiga utsläppsminskningar och, ännu viktigare, nödvändiga medvetandeförändringar. Parlamentet välkomnar i detta avseende att många länder redan är i färd med att vidta ambitiösa begränsningsåtgärder och kräver att UNFCCC ska tillhandahålla en plattform för att öka insynen i vad som händer på fältet.

Övergång till en hållbar ekonomi och industri

| 59. | Europaparlamentet uttrycker oro över de globala koldioxidutsläppen från förbränning av fossila bränslen som nådde rekordnivåer 2011 enligt uppgifter från IEA. Parlamentet erinrar om att den beräknade globala ökningen av energiförbrukning kommer att baseras på tillväxten för alla energikällor. Parlamentet anser därför att EU inte får svikta i sina ansträngningar att omvandla sin ekonomi till en hållbar ekonomi så att EU kan bygga vidare på sin konkurrensfördel i fråga om hållbar teknik och expertis. Parlamentet anser att EU bör främja den internationella spridningen av miljövänlig teknik, också på områdena förnybar energi, innovativ och effektiv teknik för fossila bränslen och särskilt energieffektiv teknik. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uttrycker oro över de globala koldioxidutsläppen från förbränning av fossila bränslen som nådde rekordnivåer 2011 enligt uppgifter från IEA. Parlamentet erinrar om att den beräknade globala ökningen av energiförbrukning kommer att baseras på tillväxten för alla energikällor. Parlamentet anser därför att EU inte får svikta i sina ansträngningar att omvandla sin ekonomi till en hållbar ekonomi så att EU kan bygga vidare på sin konkurrensfördel i fråga om hållbar teknik och expertis. Parlamentet anser att EU bör främja den internationella spridningen av miljövänlig teknik, också på områdena förnybar energi, innovativ och effektiv teknik för fossila bränslen och särskilt energieffektiv teknik.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser en närmare samordning mellan rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten för att EU ska kunna tala enstämmigt i internationella organisationer såsom IEA, Irena (Internationella byrån för förnybar energi), IPEEC (Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet) och IAEA, och därmed spela en aktivare och inflytelserikare roll, särskilt när det gäller att yrka på strategier för hållbar energi och energisäkerhet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet efterlyser en närmare samordning mellan rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten för att EU ska kunna tala enstämmigt i internationella organisationer såsom IEA, Irena (Internationella byrån för förnybar energi), IPEEC (Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet) och IAEA, och därmed spela en aktivare och inflytelserikare roll, särskilt när det gäller att yrka på strategier för hållbar energi och energisäkerhet.

| 61. | Europaparlamentet betonar att många länder är på väg mot en grönare ekonomi, av olika skäl som kan innefatta klimatskydd, både resursbrist och resurseffektivitet, trygg energiförsörjning, innovation och konkurrenskraft. Parlamentet noterar till exempel investeringsprogrammen för energiövergång i länder som Kina och Sydkorea och uppmanar kommissionen att analysera programmen och deras innebörd för EU:s konkurrenskraft i berörda sektorer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att många länder är på väg mot en grönare ekonomi, av olika skäl som kan innefatta klimatskydd, både resursbrist och resurseffektivitet, trygg energiförsörjning, innovation och konkurrenskraft. Parlamentet noterar till exempel investeringsprogrammen för energiövergång i länder som Kina och Sydkorea och uppmanar kommissionen att analysera programmen och deras innebörd för EU:s konkurrenskraft i berörda sektorer.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar dessa åtgärder och upprepar att internationellt samordnade åtgärder vore till nytta för hanteringen av frågorna om koldioxidläckage och konkurrenskraft inom de berörda sektorerna, och då framför allt inom energiintensiva sektorer. Parlamentet efterlyser ett avtal som garanterar likvärdiga verksamhetsvillkor på det internationella planet för koldioxidintensiva industrier. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar dessa åtgärder och upprepar att internationellt samordnade åtgärder vore till nytta för hanteringen av frågorna om koldioxidläckage och konkurrenskraft inom de berörda sektorerna, och då framför allt inom energiintensiva sektorer. Parlamentet efterlyser ett avtal som garanterar likvärdiga verksamhetsvillkor på det internationella planet för koldioxidintensiva industrier.

| 63. | Europaparlamentet uttrycker oro över att de s.k. importerade utsläppen ökar, eftersom utsläppen från importerade varor ökar snabbare än minskningen av utsläpp från produktion inom EU. Parlamentet är övertygat om att EU genom bättre övervakning av och ökad medvetenhet om hur de importerade utsläppen utvecklas kan uppmuntra industriella konkurrenter att ansluta sig till en strängare ordning för minskade koldioxidutsläpp, för att nå en större acceptans för sina produkter på EU-marknaden. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uttrycker oro över att de s.k. importerade utsläppen ökar, eftersom utsläppen från importerade varor ökar snabbare än minskningen av utsläpp från produktion inom EU. Parlamentet är övertygat om att EU genom bättre övervakning av och ökad medvetenhet om hur de importerade utsläppen utvecklas kan uppmuntra industriella konkurrenter att ansluta sig till en strängare ordning för minskade koldioxidutsläpp, för att nå en större acceptans för sina produkter på EU-marknaden.

| 64. | Europaparlamentet understryker att den finansiella krisen och budgetkrisen som påverkar EU inte får hämma vare sig EU:s och dess industriers eller konsumenternas och medlemsstaternas ambitionsnivå inför de internationella klimatförhandlingarna i Doha. EU får inte svikta i sina ansträngningar att omvandla sin ekonomi, t.ex. för att förhindra att arbetstillfällen och i synnerhet gröna arbetstillfällen försvinner. EU måste övertyga sina partner världen över, däribland Kina och Förenta staterna, om fördelarna med att ansluta sig till internationella avtal samt om att utsläpp kan minskas utan förlust av konkurrenskraft och arbetstillfällen, särskilt om detta görs med förenade krafter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker att den finansiella krisen och budgetkrisen som påverkar EU inte får hämma vare sig EU:s och dess industriers eller konsumenternas och medlemsstaternas ambitionsnivå inför de internationella klimatförhandlingarna i Doha. EU får inte svikta i sina ansträngningar att omvandla sin ekonomi, t.ex. för att förhindra att arbetstillfällen och i synnerhet gröna arbetstillfällen försvinner. EU måste övertyga sina partner världen över, däribland Kina och Förenta staterna, om fördelarna med att ansluta sig till internationella avtal samt om att utsläpp kan minskas utan förlust av konkurrenskraft och arbetstillfällen, särskilt om detta görs med förenade krafter.

| 65. | Europaparlamentet understryker behovet av att omgående ta fram och genomföra en helhetsbetonad råvaru- och resursstrategi som bland annat avser resurseffektivitet inom alla ekonomiska sektorer i både industri- och utvecklingsländer, för att ekonomin ska bli hållbar på lång sikt, och uppmanar EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel i detta hänseende. Parlamentet uppmanar också EU och dess medlemsstater att stödja utvecklingsländer på både nationell och lokal nivå genom att tillhandahålla sakkunskap om hållbar gruvdrift, ökad resurseffektivitet samt återanvändning och återvinning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker behovet av att omgående ta fram och genomföra en helhetsbetonad råvaru- och resursstrategi som bland annat avser resurseffektivitet inom alla ekonomiska sektorer i både industri- och utvecklingsländer, för att ekonomin ska bli hållbar på lång sikt, och uppmanar EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel i detta hänseende. Parlamentet uppmanar också EU och dess medlemsstater att stödja utvecklingsländer på både nationell och lokal nivå genom att tillhandahålla sakkunskap om hållbar gruvdrift, ökad resurseffektivitet samt återanvändning och återvinning.

| 66. | Europaparlamentet anser att sektorsvisa tillvägagångssätt, tillsammans med tak som omfattar hela ekonomin i industriländer, kan bidra till klimatåtgärder, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. Parlamentet betonar vikten av att i internationella förhandlingar anta sektorsvisa tillvägagångssätt för industriutsläpp, särskilt i tillväxtländer. Parlamentet hoppas att en sådan strategi även kommer att utgöra en del av den internationella ramen för klimatåtgärder efter 2012. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att sektorsvisa tillvägagångssätt, tillsammans med tak som omfattar hela ekonomin i industriländer, kan bidra till klimatåtgärder, konkurrenskraft och ekonomisk tillväxt. Parlamentet betonar vikten av att i internationella förhandlingar anta sektorsvisa tillvägagångssätt för industriutsläpp, särskilt i tillväxtländer. Parlamentet hoppas att en sådan strategi även kommer att utgöra en del av den internationella ramen för klimatåtgärder efter 2012.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att priset på olika energikällor i hög grad är utslagsgivande för marknadsaktörernas, däribland industrins och konsumenternas, beteende och noterar att den internationella politiska ramen inte möjliggör en fullständig internalisering av externa kostnader och således leder till att ohållbara förbrukningsmönster hela tiden fortgår. Parlamentet upprepar att en världsomfattande marknad för utsläppt kol vore en god grund för uppnåendet både av omfattande utsläppsminskningar och likvärdiga verksamhetsvillkor för industrin. Parlamentet uppmanar EU och dess partner att inom en snar framtid ta fram det effektivaste sättet att främja kopplingar mellan EU:s system för handel med utsläppsrätter och andra handelssystem, för att således åstadkomma en världsomfattande marknad för utsläppt kol, och säkerställa större mångfald bland minskningsalternativen, ökad marknadsstorlek och marknadslikviditet, öppenhet och insyn och i slutändan en effektivare fördelning av resurser till energisektorn och industrin. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att priset på olika energikällor i hög grad är utslagsgivande för marknadsaktörernas, däribland industrins och konsumenternas, beteende och noterar att den internationella politiska ramen inte möjliggör en fullständig internalisering av externa kostnader och således leder till att ohållbara förbrukningsmönster hela tiden fortgår. Parlamentet upprepar att en världsomfattande marknad för utsläppt kol vore en god grund för uppnåendet både av omfattande utsläppsminskningar och likvärdiga verksamhetsvillkor för industrin. Parlamentet uppmanar EU och dess partner att inom en snar framtid ta fram det effektivaste sättet att främja kopplingar mellan EU:s system för handel med utsläppsrätter och andra handelssystem, för att således åstadkomma en världsomfattande marknad för utsläppt kol, och säkerställa större mångfald bland minskningsalternativen, ökad marknadsstorlek och marknadslikviditet, öppenhet och insyn och i slutändan en effektivare fördelning av resurser till energisektorn och industrin.

Forskning och teknik

| 68. | Europaparlamentet beklagar att man vid toppmötet Rio+20 i Rio de Janeiro inte gjort några större framsteg med de centrala frågorna om framtiden i hållbarhetshänseende. Parlamentet beklagar djupt bristen på konkreta mål, mätbara verksamheter och åtaganden från världens ledares sida. Parlamentet noterar resultaten från mötet i Durban, däribland framstegen med Durbanplattformen, förlängningen av Kyotoprotokollet och inrättandet av en klimatfond som tilldelats 100 miljarder US-dollar och vidareutvecklingen av den tekniska styrelsen för spridning av teknik med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet beklagar att man vid toppmötet Rio+20 i Rio de Janeiro inte gjort några större framsteg med de centrala frågorna om framtiden i hållbarhetshänseende. Parlamentet beklagar djupt bristen på konkreta mål, mätbara verksamheter och åtaganden från världens ledares sida. Parlamentet noterar resultaten från mötet i Durban, däribland framstegen med Durbanplattformen, förlängningen av Kyotoprotokollet och inrättandet av en klimatfond som tilldelats 100 miljarder US-dollar och vidareutvecklingen av den tekniska styrelsen för spridning av teknik med låga koldioxidutsläpp.

| 69. | Europaparlamentet betonar att utveckling och spridning av banbrytande teknik är en förutsättning för att klimatförändringarna ska kunna motarbetas och för att EU:s partner runtom i världen samtidigt ska övertygas om att utsläpp kan minskas utan förluster av vare sig konkurrenskraft eller arbetstillfällen. Parlamentet efterlyser ett internationellt åtagande om ökade investeringar i forskning och utveckling inom banbrytande teknik i relevanta sektorer. Europa bör föregå med gott exempel genom att kraftigt öka anslagen till forskning om klimatvänlig och energieffektiv industri- och energiteknik och bör inom detta område också nära samarbeta med internationella partner, såsom Brik-länderna och Förenta staterna. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar att utveckling och spridning av banbrytande teknik är en förutsättning för att klimatförändringarna ska kunna motarbetas och för att EU:s partner runtom i världen samtidigt ska övertygas om att utsläpp kan minskas utan förluster av vare sig konkurrenskraft eller arbetstillfällen. Parlamentet efterlyser ett internationellt åtagande om ökade investeringar i forskning och utveckling inom banbrytande teknik i relevanta sektorer. Europa bör föregå med gott exempel genom att kraftigt öka anslagen till forskning om klimatvänlig och energieffektiv industri- och energiteknik och bör inom detta område också nära samarbeta med internationella partner, såsom Brik-länderna och Förenta staterna.

| 70. | Europaparlamentet anser att innovation är nyckeln till att hålla den globala uppvärmningen under 2o C och påpekar att det finns olika sätt att främja innovation i en marknadsbaserad ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de olika mekanismer som finns för att belöna företag som är föregångare på innovationsområdet, eftersom dessa mekanismer har olika möjligheter att främja innovation och överföring samt att sprida tekniken globalt. Parlamentet kräver erkännande av utvecklingsländernas rätt att dra full nytta av den flexibilitet som erbjuds av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet). |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att innovation är nyckeln till att hålla den globala uppvärmningen under 2o C och påpekar att det finns olika sätt att främja innovation i en marknadsbaserad ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de olika mekanismer som finns för att belöna företag som är föregångare på innovationsområdet, eftersom dessa mekanismer har olika möjligheter att främja innovation och överföring samt att sprida tekniken globalt. Parlamentet kräver erkännande av utvecklingsländernas rätt att dra full nytta av den flexibilitet som erbjuds av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet).

| 71. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att skapa ett närmare samarbete mellan Europa och de minst utvecklade länderna. EU bör stödja insatser för att de minst utvecklade länderna ska hitta partner och finansiering för investeringar i förnybar teknik och grön teknik och uppmanar kommissionen att komma med uppslag till gemensamma forskningsprogram och till hur EU ska kunna uppmuntra samarbete inom olika industrisektorer mellan industriländer och utvecklingsländer. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att skapa ett närmare samarbete mellan Europa och de minst utvecklade länderna. EU bör stödja insatser för att de minst utvecklade länderna ska hitta partner och finansiering för investeringar i förnybar teknik och grön teknik och uppmanar kommissionen att komma med uppslag till gemensamma forskningsprogram och till hur EU ska kunna uppmuntra samarbete inom olika industrisektorer mellan industriländer och utvecklingsländer.

Energi samt energi- och resurseffektivitet

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att en färsk analys från IEA visar att ökad effektivitet är den framkomligaste vägen till bättre energihushållning under kommande årtionden, och att klimatvänliga investeringar fram till 2050 ger trefaldig avkastning, men kräver betydande åtgärder och incitament från myndighetshåll. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar att en färsk analys från IEA visar att ökad effektivitet är den framkomligaste vägen till bättre energihushållning under kommande årtionden, och att klimatvänliga investeringar fram till 2050 ger trefaldig avkastning, men kräver betydande åtgärder och incitament från myndighetshåll.

| 73. | Europaparlamentet beklagar att det varken internationellt eller inom EU görs tillräckligt mycket för att ta till vara energisparpotentialen. Parlamentet betonar att energisparande bidrar till sysselsättningsskapande, ekonomiska besparingar, trygg energiförsörjning, konkurrenskraft och utsläppsminskningar. Parlamentet uppmanar EU att fästa större vikt vid energisparande i internationella förhandlingar, i samband med att tekniköverföring, utvecklingsplaner för utvecklingsländer eller ekonomiskt stöd diskuteras och framhåller att EU och dess medlemsstater måste uppfylla sina egna mål för att framstå som trovärdiga. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet beklagar att det varken internationellt eller inom EU görs tillräckligt mycket för att ta till vara energisparpotentialen. Parlamentet betonar att energisparande bidrar till sysselsättningsskapande, ekonomiska besparingar, trygg energiförsörjning, konkurrenskraft och utsläppsminskningar. Parlamentet uppmanar EU att fästa större vikt vid energisparande i internationella förhandlingar, i samband med att tekniköverföring, utvecklingsplaner för utvecklingsländer eller ekonomiskt stöd diskuteras och framhåller att EU och dess medlemsstater måste uppfylla sina egna mål för att framstå som trovärdiga.

| 74. | Europaparlamentet betonar att uppskattningsvis två miljarder människor världen över fortfarande saknar tillgång till hållbar energi till rimligt pris, och framhåller att energifattigdomen måste åtgärdas i överensstämmelse med de klimatpolitiska målen. Parlamentet konstaterar att det redan finns energiteknik för att tillgodose både behovet av globalt miljöskydd och av lokal utveckling. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att uppskattningsvis två miljarder människor världen över fortfarande saknar tillgång till hållbar energi till rimligt pris, och framhåller att energifattigdomen måste åtgärdas i överensstämmelse med de klimatpolitiska målen. Parlamentet konstaterar att det redan finns energiteknik för att tillgodose både behovet av globalt miljöskydd och av lokal utveckling.

| 75. | Europaparlamentet beklagar att UNFCCC och konventionen om biologisk mångfald inte är tillräckligt samordnade, vilket innebär att resurser slösas bort och att värdefulla och kompletterande politiska möjligheter inte utnyttjas. Parlamentet visar att det klart framgår av olika undersökningar, bland dem undersökningen TEEB (”The Economics of Ecosystems and Biodiversity”), att det ofta är billigare att bevara ekosystemtjänster genom att agera miljövänligt än att med hjälp av alternativ till infrastruktur och tekniska lösningar nödgas ersätta funktioner som gått förlorade, och uppmanar som en följd därav EU och medlemsstaterna att vid den kommande COP 11 i Hyderabad ge sina mål på klimatförändringarnas område en närmare anknytning till målen för skyddet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet beklagar att UNFCCC och konventionen om biologisk mångfald inte är tillräckligt samordnade, vilket innebär att resurser slösas bort och att värdefulla och kompletterande politiska möjligheter inte utnyttjas. Parlamentet visar att det klart framgår av olika undersökningar, bland dem undersökningen TEEB (”The Economics of Ecosystems and Biodiversity”), att det ofta är billigare att bevara ekosystemtjänster genom att agera miljövänligt än att med hjälp av alternativ till infrastruktur och tekniska lösningar nödgas ersätta funktioner som gått förlorade, och uppmanar som en följd därav EU och medlemsstaterna att vid den kommande COP 11 i Hyderabad ge sina mål på klimatförändringarnas område en närmare anknytning till målen för skyddet av den biologiska mångfalden.

| 76. | Europaparlamentet betonar att man överallt, men särskilt i utvecklingsländerna, måste göra den miljövänliga tekniken mer tillgänglig och förbättra överföringen av den, för att information om teknik lättare ska finnas att tillgå, för att tillförlitliga uppgifter om nuvarande patent och teknik ska tas fram och tillgängliggöras, för att man med hjälp av öppna och trygga mekanismer lättare och i större utsträckning ska kunna dela med sig av samt utbyta och sammanföra immateriella rättigheter och för att det ska gå att utveckla nya mekanismer som främjar forskning utan att göra innovationerna oåtkomliga. Parlamentet uppmanar därför EU och medlemsstaterna att åtgärda frågan om immateriella rättigheter för att snabbt och effektivt ta fram och sprida innovationer som behövs för att vi ska kunna gripa oss an klimatförändringarna och motverka dem. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att man överallt, men särskilt i utvecklingsländerna, måste göra den miljövänliga tekniken mer tillgänglig och förbättra överföringen av den, för att information om teknik lättare ska finnas att tillgå, för att tillförlitliga uppgifter om nuvarande patent och teknik ska tas fram och tillgängliggöras, för att man med hjälp av öppna och trygga mekanismer lättare och i större utsträckning ska kunna dela med sig av samt utbyta och sammanföra immateriella rättigheter och för att det ska gå att utveckla nya mekanismer som främjar forskning utan att göra innovationerna oåtkomliga. Parlamentet uppmanar därför EU och medlemsstaterna att åtgärda frågan om immateriella rättigheter för att snabbt och effektivt ta fram och sprida innovationer som behövs för att vi ska kunna gripa oss an klimatförändringarna och motverka dem.

Klimatdiplomati

| 77. | Europaparlamentet understryker att EU måste fortsätta att agera konstruktivt vid internationella klimatförhandlingar. EU:s klimatdiplomati måste utvecklas ytterligare av alla EU-institutioner före Doha, under Europeiska utrikestjänstens egid, för att EU ska få en tydligare klimatpolitisk profil, för att de internationella klimatförhandlingarna ska få ny kraft och för att partnerna runtom i världen, särskilt de stora utsläppsländerna, ska uppmuntras att införa bindande, jämförbara och effektiva utsläppsminskningsåtgärder och ändamålsenliga begränsningar av klimatförändringarna och anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker att EU måste fortsätta att agera konstruktivt vid internationella klimatförhandlingar. EU:s klimatdiplomati måste utvecklas ytterligare av alla EU-institutioner före Doha, under Europeiska utrikestjänstens egid, för att EU ska få en tydligare klimatpolitisk profil, för att de internationella klimatförhandlingarna ska få ny kraft och för att partnerna runtom i världen, särskilt de stora utsläppsländerna, ska uppmuntras att införa bindande, jämförbara och effektiva utsläppsminskningsåtgärder och ändamålsenliga begränsningar av klimatförändringarna och anpassningsåtgärder.

| 78. | Europaparlamentet beklagar att EU:s minskningsmål inte står i konsekvens vare sig med tvågradersmålet som EU antagit eller med en kostnadseffektiv utvecklingsgång i riktning mot målet om minskade växthusgasutsläpp fram till 2050. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet beklagar att EU:s minskningsmål inte står i konsekvens vare sig med tvågradersmålet som EU antagit eller med en kostnadseffektiv utvecklingsgång i riktning mot målet om minskade växthusgasutsläpp fram till 2050.

| 79. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av (subglobala) allianser med de mest progressiva länderna som ett sätt att ytterligare driva på förhandlingsprocessen och få de stora utsläppsländerna att anta ambitiösa och tillfredsställande mål om att minska växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av (subglobala) allianser med de mest progressiva länderna som ett sätt att ytterligare driva på förhandlingsprocessen och få de stora utsläppsländerna att anta ambitiösa och tillfredsställande mål om att minska växthusgasutsläpp.

| 80. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att EU, som är en betydande aktör, intar en gemensam förhandlingsposition vid Dohakonferensen och försöker nå ett internationellt avtal och förblir enigt i detta avseende. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att EU, som är en betydande aktör, intar en gemensam förhandlingsposition vid Dohakonferensen och försöker nå ett internationellt avtal och förblir enigt i detta avseende.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar parterna till insikt om att ett engagemang från lagstiftarhåll i förhandlingarna absolut behövs för att det mellanstatliga arbetet med att nå ett världsomfattande avtal 2015 ska lyckas, eftersom framsteg med parternas nationella klimatlagstiftning skapar de politiska förutsättningarna för de multilaterala förhandlingarna och kan bli till nytta för den övergripande ambitionsnivån vid dem. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar parterna till insikt om att ett engagemang från lagstiftarhåll i förhandlingarna absolut behövs för att det mellanstatliga arbetet med att nå ett världsomfattande avtal 2015 ska lyckas, eftersom framsteg med parternas nationella klimatlagstiftning skapar de politiska förutsättningarna för de multilaterala förhandlingarna och kan bli till nytta för den övergripande ambitionsnivån vid dem.

| 82. | Europaparlamentet betonar den viktiga ställning som de båda värdnationerna intar – Qatar, en av världens största olje- och naturgasproducenter som nu ser sina resurser minska, men fortfarande har världens största koldioxidutsläpp per capita, samt Sydkorea, föregångare i miljövänlig teknik och det första landet i Asien som infört lagstiftning om klimatförändringar, med åtgärder för utsläppstak och utsläppshandel. Parlamentet uppmuntrar båda länderna, som för närvarande inte ingår i bilaga I, att föregå med gott exempel och bidra till att bygga nya allianser. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar den viktiga ställning som de båda värdnationerna intar – Qatar, en av världens största olje- och naturgasproducenter som nu ser sina resurser minska, men fortfarande har världens största koldioxidutsläpp per capita, samt Sydkorea, föregångare i miljövänlig teknik och det första landet i Asien som infört lagstiftning om klimatförändringar, med åtgärder för utsläppstak och utsläppshandel. Parlamentet uppmuntrar båda länderna, som för närvarande inte ingår i bilaga I, att föregå med gott exempel och bidra till att bygga nya allianser.

| 83. | Europaparlamentet uttrycker oro över att den informella vanan att invänta konsensus bland alla rådsdelegationer försenar angelägna klimatåtgärder och uppmanar därför rådet att alltid besluta med kvalificerad majoritet i enlighet med fördragen, särskilt när det gäller övergripande åtgärder (artikel 16.3 i EU-fördraget) och ”under hela förfarandet” vid ingåendet av internationella avtal (artikel 218.8 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uttrycker oro över att den informella vanan att invänta konsensus bland alla rådsdelegationer försenar angelägna klimatåtgärder och uppmanar därför rådet att alltid besluta med kvalificerad majoritet i enlighet med fördragen, särskilt när det gäller övergripande åtgärder (artikel 16.3 i EU-fördraget) och ”under hela förfarandet” vid ingåendet av internationella avtal (artikel 218.8 i EUF-fördraget).

| 84. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har föreslagit en färdplan för ett koldioxidfritt Europa 2050, vilket är ett mycket ambitiöst men uppnåeligt mål. Ur detta perspektiv bekräftar parlamentet sitt åtagande att minska växthusgasutsläppen även utanför ett internationellt avtal. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet noterar att kommissionen har föreslagit en färdplan för ett koldioxidfritt Europa 2050, vilket är ett mycket ambitiöst men uppnåeligt mål. Ur detta perspektiv bekräftar parlamentet sitt åtagande att minska växthusgasutsläppen även utanför ett internationellt avtal.

| 85. | Europaparlamentet konstaterar att den globala uppvärmningen belyser alla länders ömsesidiga beroende. En internationell överenskommelse måste därför nås för att undvika en katastrofal förändring som skulle påverka mänskligheten dramatiskt. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet konstaterar att den globala uppvärmningen belyser alla länders ömsesidiga beroende. En internationell överenskommelse måste därför nås för att undvika en katastrofal förändring som skulle påverka mänskligheten dramatiskt.

Europaparlamentets delegation

| 86. | Europaparlamentet anser att EU:s delegation har en väsentlig roll att spela i klimatförändringsförhandlingarna och finner det därför oacceptabelt att parlamentets ledamöter inte kunnat närvara vid EU:s samordningsmöten vid de tidigare partskonferenserna. Parlamentet förväntar sig att åtminstone ordföranden för parlamentets delegation får närvara vid EU-samordningsmöten i Doha. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att EU:s delegation har en väsentlig roll att spela i klimatförändringsförhandlingarna och finner det därför oacceptabelt att parlamentets ledamöter inte kunnat närvara vid EU:s samordningsmöten vid de tidigare partskonferenserna. Parlamentet förväntar sig att åtminstone ordföranden för parlamentets delegation får närvara vid EU-samordningsmöten i Doha.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar att det ramavtal som ingicks mellan kommissionen och Europaparlamentet i november 2010 ålägger kommissionen att göra det lättare för ledamöter av parlamentet att delta som observatörer i unionens delegationer vid förhandlingar om multilaterala avtal. Parlamentet erinrar om att Lissabonfördraget (artikel 218 i EUF-fördraget) föreskriver att Europaparlamentet måste ge sitt godkännande till avtal mellan unionen och tredjeländer eller internationella organisationer. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet konstaterar att det ramavtal som ingicks mellan kommissionen och Europaparlamentet i november 2010 ålägger kommissionen att göra det lättare för ledamöter av parlamentet att delta som observatörer i unionens delegationer vid förhandlingar om multilaterala avtal. Parlamentet erinrar om att Lissabonfördraget (artikel 218 i EUF-fördraget) föreskriver att Europaparlamentet måste ge sitt godkännande till avtal mellan unionen och tredjeländer eller internationella organisationer.

o

o o

| 88. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter till konventionen som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter till konventionen som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  EUT L 8, 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

(3)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 1.

(4)  EUT C 341 E, 16.12.2010, s. 25.

(5)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 77.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0504.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0086.

(8)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 21 och 49, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 21 och 49,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (COM(2011)0838/4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (COM(2011)0838/4),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21–22 juni 1993, Europeiska rådets möte i Madrid den 15–16 december 1995, Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 och Europeiska rådets möte i Bryssel den 14–15 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21–22 juni 1993, Europeiska rådets möte i Madrid den 15–16 december 1995, Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 och Europeiska rådets möte i Bryssel den 14–15 december 2006,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2011 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2011 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av det förnyade samförståndet om utvidgning, som rådet antog 2006, och den konsoliderade utvidgningsstrategin, som kommissionen därefter genomförde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förnyade samförståndet om utvidgning, som rådet antog 2006, och den konsoliderade utvidgningsstrategin, som kommissionen därefter genomförde,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2009”Fem år med ett utvidgat EU – Ekonomiska framsteg och utmaningar” (COM(2009)0079/3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2009”Fem år med ett utvidgat EU – Ekonomiska framsteg och utmaningar” (COM(2009)0079/3),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om en strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006–2007 (1), av den 10 juli 2008 om kommissionens strategidokument (2) för utvidgningen från 2007 och av den 26 november 2009 om kommissionens 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet (3), samt kommissionens meddelande om en strategi för utvidgningen för 2009–2010, 2010–2011 och 2011–2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om en strategi för utvidgningsprocessen och de stora utmaningarna 2006–2007 (1), av den 10 juli 2008 om kommissionens strategidokument (2) för utvidgningen från 2007 och av den 26 november 2009 om kommissionens 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet (3), samt kommissionens meddelande om en strategi för utvidgningen för 2009–2010, 2010–2011 och 2011–2012,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna på västra Balkan, Island och Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna på västra Balkan, Island och Turkiet,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0274/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0274/2012), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 49 i EU-fördraget får varje europeisk stat som respekterar och håller fast vid åtagandet att främja värden såsom människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, ansöka om att bli medlem i unionen. Dessa värden är grunden för Europeiska unionen och styr unionens åtgärder på den internationella arenan. Värdena måste respekteras och upprätthållas av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 49 i EU-fördraget får varje europeisk stat som respekterar och håller fast vid åtagandet att främja värden såsom människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, ansöka om att bli medlem i unionen. Dessa värden är grunden för Europeiska unionen och styr unionens åtgärder på den internationella arenan. Värdena måste respekteras och upprätthållas av alla medlemsstater.

| B. | Utvidgningen fanns med på EU:s dagordning redan på 1960-talet. Sedan den första utvidgningen 1973 har EU vuxit gradvist och antalet medlemsstater har ökat från de sex stater som var med vid grundandet till de nuvarande 27 (snart 28) staterna. Ett antal andra länder strävar efter att bli medlemmar i EU som en garanti för en säker, demokratisk och välmående framtid. |
| --- | --- |

B.

Utvidgningen fanns med på EU:s dagordning redan på 1960-talet. Sedan den första utvidgningen 1973 har EU vuxit gradvist och antalet medlemsstater har ökat från de sex stater som var med vid grundandet till de nuvarande 27 (snart 28) staterna. Ett antal andra länder strävar efter att bli medlemmar i EU som en garanti för en säker, demokratisk och välmående framtid.

| C. | Integrationspolitiken har under det senaste decenniet visat att utvidgning främjar EU som helhet och ger EU en bättre möjlighet att ta itu med globala problem. |
| --- | --- |

C.

Integrationspolitiken har under det senaste decenniet visat att utvidgning främjar EU som helhet och ger EU en bättre möjlighet att ta itu med globala problem.

| D. | Utvidgningen har varit en framgångssaga för EU och Europa som helhet i och med att den hjälpt till att överbrygga splittringen efter kalla kriget genom att bidra till fred, stabilitet och välstånd över hela Europa samtidigt som den ökat konfliktförebyggandet, stimulerat reformer och befäst friheten, demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, rättstatsprincipen, utvecklingen av marknadsekonomierna samt en socialt och ekologiskt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

D.

Utvidgningen har varit en framgångssaga för EU och Europa som helhet i och med att den hjälpt till att överbrygga splittringen efter kalla kriget genom att bidra till fred, stabilitet och välstånd över hela Europa samtidigt som den ökat konfliktförebyggandet, stimulerat reformer och befäst friheten, demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, rättstatsprincipen, utvecklingen av marknadsekonomierna samt en socialt och ekologiskt hållbar utveckling.

| E. | Nästan tjugo år efter Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993, då man bekräftade möjligheterna till medlemskap för länderna i Central- och Östeuropa och fastställde anslutningskriterierna, är tiden mogen för en översyn de relaterade fastställda förfarandena och utvidgningspolitiken som helhet, utan att det påverkar de pågående förhandlingarna. |
| --- | --- |

E.

Nästan tjugo år efter Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993, då man bekräftade möjligheterna till medlemskap för länderna i Central- och Östeuropa och fastställde anslutningskriterierna, är tiden mogen för en översyn de relaterade fastställda förfarandena och utvidgningspolitiken som helhet, utan att det påverkar de pågående förhandlingarna.

| F. | Köpenhamnskriterierna har klarat tidens test och står fortsättningsvis i centrum för EU:s utvidgningspolitik. Den konsoliderade utvidgningsstrategin och den uppmärksamhet som börjat riktas mot rättsliga och inrikes frågor, rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna förväntas vara verkningsfulla och effektiva. |
| --- | --- |

F.

Köpenhamnskriterierna har klarat tidens test och står fortsättningsvis i centrum för EU:s utvidgningspolitik. Den konsoliderade utvidgningsstrategin och den uppmärksamhet som börjat riktas mot rättsliga och inrikes frågor, rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna förväntas vara verkningsfulla och effektiva.

| G. | Genom sina årliga resolutioner om kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna bidrar Europaparlamentet till att förbättra öppenheten och ansvarsutkrävandet i samband med utvidgningsprocessen genom att uttrycka de europeiska medborgarnas åsikter. Efter Lissabonfördragets ikraftträdande har parlamentets roll utvidgats tack vare att dess befogenhet som medlagstiftare har erkänts, bland annat avseende instrumentet för stöd inför anslutningen. |
| --- | --- |

G.

Genom sina årliga resolutioner om kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna bidrar Europaparlamentet till att förbättra öppenheten och ansvarsutkrävandet i samband med utvidgningsprocessen genom att uttrycka de europeiska medborgarnas åsikter. Efter Lissabonfördragets ikraftträdande har parlamentets roll utvidgats tack vare att dess befogenhet som medlagstiftare har erkänts, bland annat avseende instrumentet för stöd inför anslutningen.

| H. | Utsikten till anslutning har en betydande förnyande inverkan på det politiska, socioekonomiska och kulturella landskapet i de länder som önskar bli medlemmar och fungerar som ett kraftfullt incitament för att fullfölja de nödvändiga politiska, ekonomiska och lagstiftningsmässiga reformerna samt stärka fred, stabilitet, försoning och goda grannförbindelser. Tack vare denna förmåga till förändring är utvidgningen kärnan i EU:s ”mjuka inflytande” och ett viktigt inslag i unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

H.

Utsikten till anslutning har en betydande förnyande inverkan på det politiska, socioekonomiska och kulturella landskapet i de länder som önskar bli medlemmar och fungerar som ett kraftfullt incitament för att fullfölja de nödvändiga politiska, ekonomiska och lagstiftningsmässiga reformerna samt stärka fred, stabilitet, försoning och goda grannförbindelser. Tack vare denna förmåga till förändring är utvidgningen kärnan i EU:s ”mjuka inflytande” och ett viktigt inslag i unionens yttre åtgärder.

| I. | Engagemang, villkorlighet och trovärdighet har funnits i anslutningsprocessens kärna. |
| --- | --- |

I.

Engagemang, villkorlighet och trovärdighet har funnits i anslutningsprocessens kärna.

| J. | Det är av yttersta vikt att medlemsstaterna fortsätter att fullt ut respektera och upprätthålla anslutningskriterierna och de grundläggande rättigheterna för att stärka trovärdigheten och följdriktigheten i utvidgningsprocessen och för att undvika alla former av diskriminering gentemot potentiella nya medlemmar. |
| --- | --- |

J.

Det är av yttersta vikt att medlemsstaterna fortsätter att fullt ut respektera och upprätthålla anslutningskriterierna och de grundläggande rättigheterna för att stärka trovärdigheten och följdriktigheten i utvidgningsprocessen och för att undvika alla former av diskriminering gentemot potentiella nya medlemmar.

| K. | Ett åtagande för politiska, ekonomiska och lagstiftningsmässiga reformer ligger först och främst i kandidatländernas och de potentiella kandidatländernas samt deras invånares intresse. |
| --- | --- |

K.

Ett åtagande för politiska, ekonomiska och lagstiftningsmässiga reformer ligger först och främst i kandidatländernas och de potentiella kandidatländernas samt deras invånares intresse.

| L. | Varje land som vill bli medlem i EU måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier. Takten på framstegen i anslutningsprocessen bör bestämmas av omfattningen på det faktiska genomförandet och överensstämmelsen med EU:s anslutningskriterier samt uppfyllandet av prioriteringarna inom det europeiska partnerskapet, partnerskapet för anslutning och förhandlingsramen. Graden av överensstämmelse med medlemskapskraven bör bedömas på ett så rättvist och öppet sätt som möjligt. |
| --- | --- |

L.

Varje land som vill bli medlem i EU måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier. Takten på framstegen i anslutningsprocessen bör bestämmas av omfattningen på det faktiska genomförandet och överensstämmelsen med EU:s anslutningskriterier samt uppfyllandet av prioriteringarna inom det europeiska partnerskapet, partnerskapet för anslutning och förhandlingsramen. Graden av överensstämmelse med medlemskapskraven bör bedömas på ett så rättvist och öppet sätt som möjligt.

| M. | Utvidgningsprocessen har en betydande inverkan även på själva EU, eftersom den utgör en möjlighet att bättre definiera unionens identitet, mål, värden och politik. Processen är också ett lämpligt tillfälle att bättre informera medborgarna om detta. |
| --- | --- |

M.

Utvidgningsprocessen har en betydande inverkan även på själva EU, eftersom den utgör en möjlighet att bättre definiera unionens identitet, mål, värden och politik. Processen är också ett lämpligt tillfälle att bättre informera medborgarna om detta.

| N. | I överensstämmelse med det förnyade samförståndet om utvidgning från 2006 bör denna process grunda sig på konsolidering, villkorlighet och kommunikation, i kombination med EU:s kapacitet att integrera nya medlemmar. EU:s integrationskapacitet är en väsentlig faktor och utgör en förutsättning för utvidgningspolitikens och den övergripande integrationsprocessens hållbarhet. Denna faktor har varit ett positivt incitament till institutionell fördjupning, vilket framgår av de fortsatta fördragsomarbetningar som gjorts jämsides med de olika utvidgningsvågorna, då unionens funktioner och verksamheter har utökats. |
| --- | --- |

N.

I överensstämmelse med det förnyade samförståndet om utvidgning från 2006 bör denna process grunda sig på konsolidering, villkorlighet och kommunikation, i kombination med EU:s kapacitet att integrera nya medlemmar. EU:s integrationskapacitet är en väsentlig faktor och utgör en förutsättning för utvidgningspolitikens och den övergripande integrationsprocessens hållbarhet. Denna faktor har varit ett positivt incitament till institutionell fördjupning, vilket framgår av de fortsatta fördragsomarbetningar som gjorts jämsides med de olika utvidgningsvågorna, då unionens funktioner och verksamheter har utökats.

| O. | En verklig försoning mellan olika nationer och folk, fredlig konfliktlösning och upprättande av goda grannförbindelser mellan europeiska länder är viktigt för hållbar fred och stabilitet och bidrar på ett väsentligt sätt till en genuin europeisk integrationsprocess och är därför av avgörande betydelse för utvidgningsprocessen. Ett antal kandidatländer och potentiella kandidatländer har fortfarande olösta problem med sina grannländer, och alla berörda parter bör därför tydligt arbeta för att lösa bilaterala spänningar. Dessa problem bör lösas före anslutningen. |
| --- | --- |

O.

En verklig försoning mellan olika nationer och folk, fredlig konfliktlösning och upprättande av goda grannförbindelser mellan europeiska länder är viktigt för hållbar fred och stabilitet och bidrar på ett väsentligt sätt till en genuin europeisk integrationsprocess och är därför av avgörande betydelse för utvidgningsprocessen. Ett antal kandidatländer och potentiella kandidatländer har fortfarande olösta problem med sina grannländer, och alla berörda parter bör därför tydligt arbeta för att lösa bilaterala spänningar. Dessa problem bör lösas före anslutningen.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för utvidgningsprocessen och framhåller att utvidgningen måste fortsätta att vara en trovärdig politisk strategi som understöds av allmänheten både i EU och i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. Parlamentet betonar därför betydelsen av att EU, kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna uppfyller alla sina skyldigheter, respekterar alla åtaganden och inrättar de villkor som krävs för att garantera framgången för framtida utvidgningar, bland annat genom att bistå de berörda länderna i deras ansträngningar att uppfylla EU:s anslutningskriterier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för utvidgningsprocessen och framhåller att utvidgningen måste fortsätta att vara en trovärdig politisk strategi som understöds av allmänheten både i EU och i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. Parlamentet betonar därför betydelsen av att EU, kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna uppfyller alla sina skyldigheter, respekterar alla åtaganden och inrättar de villkor som krävs för att garantera framgången för framtida utvidgningar, bland annat genom att bistå de berörda länderna i deras ansträngningar att uppfylla EU:s anslutningskriterier.

| 2. | Europaparlamentet erkänner fördelarna med utvidgnings- och anslutningsprocessen både för medborgarna i EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer samt för de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner fördelarna med utvidgnings- och anslutningsprocessen både för medborgarna i EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer samt för de europeiska medborgarna.

| 3. | Europaparlamentet anser att Köpenhamnskriterierna fortfarande utgör en fundamental grund och att de bör förbli kärnan i utvidgningspolitiken. Parlamentet betonar att ett fullständigt och strikt uppfyllande av dessa kriterier är nödvändigt och att vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt de sociala konsekvenserna för kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna, liksom att unionens integrationskapacitet måste beaktas fullt ut. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att Köpenhamnskriterierna fortfarande utgör en fundamental grund och att de bör förbli kärnan i utvidgningspolitiken. Parlamentet betonar att ett fullständigt och strikt uppfyllande av dessa kriterier är nödvändigt och att vederbörlig uppmärksamhet bör ägnas åt de sociala konsekvenserna för kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna, liksom att unionens integrationskapacitet måste beaktas fullt ut.

| 4. | Europaparlamentet anser att principen om integrationskapacitet innehåller fyra element:






  i) | anslutande stater bör bidra till och inte försämra unionens förmåga att upprätthålla framstegstakten i uppnåendet av de politiska målen, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att principen om integrationskapacitet innehåller fyra element:

i)

anslutande stater bör bidra till och inte försämra unionens förmåga att upprätthålla framstegstakten i uppnåendet av de politiska målen,

| ii) | unionens institutionella ram bör kunna tillhandahålla en effektiv och ändamålsenlig styrning, |
| --- | --- |

ii)

unionens institutionella ram bör kunna tillhandahålla en effektiv och ändamålsenlig styrning,

| iii) | unionens finansiella resurser bör vara tillräckliga för att hantera utmaningarna i fråga om ekonomisk och social sammanhållning och unionens gemensamma politik, |
| --- | --- |

iii)

unionens finansiella resurser bör vara tillräckliga för att hantera utmaningarna i fråga om ekonomisk och social sammanhållning och unionens gemensamma politik,

| iv) | det bör finnas en övergripande kommunikationsstrategi för att informera allmänheten om följderna av utvidgningen. |
| --- | --- |

iv)

det bör finnas en övergripande kommunikationsstrategi för att informera allmänheten om följderna av utvidgningen.

| 5. | Europaparlamentet betonar dock att unionen ansvarar för att förbättra sin integrationskapacitet i processen för att bedöma legitima europeiska ansökningar från kandidatländer, potentiella kandidatländer eller potentiella ansökningsländer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar dock att unionen ansvarar för att förbättra sin integrationskapacitet i processen för att bedöma legitima europeiska ansökningar från kandidatländer, potentiella kandidatländer eller potentiella ansökningsländer.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att EU fortsätter att vara attraktivt också tack vare dess unika kombination av en ekonomisk dynamik och en social modell, och parlamentet beklagar att denna sociala dimension i hög utsträckning har förbisetts i utvidgningsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga, särskilt inom ramen för kapitel 19 (socialpolitik och sysselsättning), i syfte att främja positiv social förändring i de framtida EU-medlemsstaterna och ta vederbörlig hänsyn till social rättvisa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att EU fortsätter att vara attraktivt också tack vare dess unika kombination av en ekonomisk dynamik och en social modell, och parlamentet beklagar att denna sociala dimension i hög utsträckning har förbisetts i utvidgningsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna fråga, särskilt inom ramen för kapitel 19 (socialpolitik och sysselsättning), i syfte att främja positiv social förändring i de framtida EU-medlemsstaterna och ta vederbörlig hänsyn till social rättvisa.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att regelverket på det sociala området inbegriper minimistandarder inom områden som arbetsrätt, lika behandling av kvinnor och män, hälsa och säkerhet på arbetet samt anti-diskriminering, och att EU-fördragen bekräftar åtagandet att följa europeiska sociala stadgan från 1961 och gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter från 1989, samtidigt som EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna också innehåller ett antal grundläggande sociala rättigheter. Parlamentet betonar att underlåtenhet att leva upp till EU:s gemensamma grundläggande sociala normer utgör ett slags social dumpning som skadar de europeiska företagen och arbetstagarna och effektivt skulle hindra ett kandidatland från att delta i den inre marknaden. Parlamentet framhåller att arbetsmarknadens parter och särskilt fackliga organisationer behöver riktat EU-stöd för att kunna stärka sin kapacitet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att regelverket på det sociala området inbegriper minimistandarder inom områden som arbetsrätt, lika behandling av kvinnor och män, hälsa och säkerhet på arbetet samt anti-diskriminering, och att EU-fördragen bekräftar åtagandet att följa europeiska sociala stadgan från 1961 och gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter från 1989, samtidigt som EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna också innehåller ett antal grundläggande sociala rättigheter. Parlamentet betonar att underlåtenhet att leva upp till EU:s gemensamma grundläggande sociala normer utgör ett slags social dumpning som skadar de europeiska företagen och arbetstagarna och effektivt skulle hindra ett kandidatland från att delta i den inre marknaden. Parlamentet framhåller att arbetsmarknadens parter och särskilt fackliga organisationer behöver riktat EU-stöd för att kunna stärka sin kapacitet.

| 8. | Europaparlamentet anser att uppsättningen anslutningskriterier bör omsättas i tydliga, specifika och mätbara mål i instrumentet för stöd inför anslutningen för att tydligt visa kopplingen mellan unionsfinansierad politik i utvidgningsländerna och framsteg när det gäller att uppfylla de allmänna anslutningskriterierna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att uppsättningen anslutningskriterier bör omsättas i tydliga, specifika och mätbara mål i instrumentet för stöd inför anslutningen för att tydligt visa kopplingen mellan unionsfinansierad politik i utvidgningsländerna och framsteg när det gäller att uppfylla de allmänna anslutningskriterierna.

| 9. | Europaparlamentet erkänner behovet av att anslutningsländernas ekonomier utvecklas i samma riktning som medlemsstaternas ekonomier för att underlätta anpassning. Parlamentet uppmuntrar således anslutningsländerna att formulera möjliga och landspecifika mål för vart och ett av huvudmålen i EU 2020 för en smart och hållbar ekonomi för alla. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erkänner behovet av att anslutningsländernas ekonomier utvecklas i samma riktning som medlemsstaternas ekonomier för att underlätta anpassning. Parlamentet uppmuntrar således anslutningsländerna att formulera möjliga och landspecifika mål för vart och ett av huvudmålen i EU 2020 för en smart och hållbar ekonomi för alla.

| 10. | Europaparlamentet poängterar vikten av Madridkriterierna (såsom de definierades vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995), som betonade kandidatländers förmåga att införliva EU:s regler och förfaranden. Parlamentet anser att principen om sträng villkorlighet förutsätter att ett kandidatlands och/eller ett potentiellt kandidatlands framsteg i att anpassa och genomföra reformerna ska bedömas på ett effektivt sätt på grundval av en tydlig uppsättning kriterier under varje etapp i processen, och att länder som vill bli medlemmar i EU bör kunna gå vidare från ett steg till nästa enbart om samtliga villkor har uppfyllts i varje etapp. Parlamentet framhåller att för att utvidgningsstrategins trovärdighet och effektivitet ska stärkas måste även medlemsstaterna respektera och uppfylla Köpenhamnskriterierna till fullo, i syfte att undvika att högre normer utkrävs av ansökarländerna än de normer som tillämpas i vissa medlemsstater. Parlamentet betonar vikten av att fastställa de olika etapperna på ett tydligare sätt, med öppna och rättvisa riktmärken genom hela processen som ska omsätta de allmänna medlemskapskriterierna i konkreta steg mot anslutning och mäta om de nödvändiga kraven har uppfyllts samt undvika att fastställa eller utfästa ett anslutningsdatum om förhandlingarna inte är avslutade. Parlamentet betonar att det också bör vara klart att ett riktmärke ska vara bestående när det en gång uppnåtts, och att återfall bör framkalla en lämplig reaktion från dem som fastställt riktmärkena. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet poängterar vikten av Madridkriterierna (såsom de definierades vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995), som betonade kandidatländers förmåga att införliva EU:s regler och förfaranden. Parlamentet anser att principen om sträng villkorlighet förutsätter att ett kandidatlands och/eller ett potentiellt kandidatlands framsteg i att anpassa och genomföra reformerna ska bedömas på ett effektivt sätt på grundval av en tydlig uppsättning kriterier under varje etapp i processen, och att länder som vill bli medlemmar i EU bör kunna gå vidare från ett steg till nästa enbart om samtliga villkor har uppfyllts i varje etapp. Parlamentet framhåller att för att utvidgningsstrategins trovärdighet och effektivitet ska stärkas måste även medlemsstaterna respektera och uppfylla Köpenhamnskriterierna till fullo, i syfte att undvika att högre normer utkrävs av ansökarländerna än de normer som tillämpas i vissa medlemsstater. Parlamentet betonar vikten av att fastställa de olika etapperna på ett tydligare sätt, med öppna och rättvisa riktmärken genom hela processen som ska omsätta de allmänna medlemskapskriterierna i konkreta steg mot anslutning och mäta om de nödvändiga kraven har uppfyllts samt undvika att fastställa eller utfästa ett anslutningsdatum om förhandlingarna inte är avslutade. Parlamentet betonar att det också bör vara klart att ett riktmärke ska vara bestående när det en gång uppnåtts, och att återfall bör framkalla en lämplig reaktion från dem som fastställt riktmärkena.

| 11. | Europaparlamentet betonar att målet med anslutningsprocessen är fullt EU-medlemskap. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att målet med anslutningsprocessen är fullt EU-medlemskap.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidmakthålla och ytterligare skärpa sin övervakning av framstegen i anslutningsprocessen, samt sitt stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer för att se till att de är välförberedda, vilket både de och EU kommer att dra nytta av. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidmakthålla och ytterligare skärpa sin övervakning av framstegen i anslutningsprocessen, samt sitt stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer för att se till att de är välförberedda, vilket både de och EU kommer att dra nytta av.

| 13. | Europaparlamentet anser att man, för att utvidgningsprocessens trovärdighet ska kunna vidmakthållas, bör utvärdera EU:s integrationskapacitet i ett tidigt skede och att kapaciteten bör återspeglas i kommissionens yttrande över varje potentiellt kandidatland, där man skisserar de viktigaste farhågorna i detta avseende och möjligheterna att ta itu med dem. Parlamentet anser att en omfattande konsekvensbedömning bör följa därefter, och i detta sammanhang understryker parlamentet att en framgångsrik utvidgningsprocess förutsätter att EU bibehåller sin kapacitet att agera, gå vidare och fatta beslut på ett demokratiskt och effektivt sätt, har tillgång till de finansiella resurser som krävs för att stödja ekonomisk och social sammanhållning samt förmår fullfölja sina politiska mål. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att man, för att utvidgningsprocessens trovärdighet ska kunna vidmakthållas, bör utvärdera EU:s integrationskapacitet i ett tidigt skede och att kapaciteten bör återspeglas i kommissionens yttrande över varje potentiellt kandidatland, där man skisserar de viktigaste farhågorna i detta avseende och möjligheterna att ta itu med dem. Parlamentet anser att en omfattande konsekvensbedömning bör följa därefter, och i detta sammanhang understryker parlamentet att en framgångsrik utvidgningsprocess förutsätter att EU bibehåller sin kapacitet att agera, gå vidare och fatta beslut på ett demokratiskt och effektivt sätt, har tillgång till de finansiella resurser som krävs för att stödja ekonomisk och social sammanhållning samt förmår fullfölja sina politiska mål.

Utvidgningspolitik

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den nya förhandlingsstrategin för framtida förhandlingsramar, i vilken man prioriterar frågor med anknytning till rättsliga och grundläggande rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet instämmer i att dessa frågor bör tas upp på ett tidigt stadium av anslutningsprocessen och att kapitlen 23 och 24 som regel bör tas upp till behandling på grundval av handlingsplaner, eftersom de förutsätter att trovärdiga resultat har uppnåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om framsteg på dessa områden och vill att EU-delegationernas månatliga lägesrapporter inför anslutningen på begäran ska vara tillgängliga för utrikesutskottets ledamöter. Parlamentet konstaterar emellertid att fokuseringen på dessa områden inte bör förhindra insatserna och framstegen på de andra områden som skisseras i de enskilda utvidgningsagendorna för kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den nya förhandlingsstrategin för framtida förhandlingsramar, i vilken man prioriterar frågor med anknytning till rättsliga och grundläggande rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet instämmer i att dessa frågor bör tas upp på ett tidigt stadium av anslutningsprocessen och att kapitlen 23 och 24 som regel bör tas upp till behandling på grundval av handlingsplaner, eftersom de förutsätter att trovärdiga resultat har uppnåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om framsteg på dessa områden och vill att EU-delegationernas månatliga lägesrapporter inför anslutningen på begäran ska vara tillgängliga för utrikesutskottets ledamöter. Parlamentet konstaterar emellertid att fokuseringen på dessa områden inte bör förhindra insatserna och framstegen på de andra områden som skisseras i de enskilda utvidgningsagendorna för kandidatländer och potentiella kandidatländer.

| 15. | Europaparlamentet anser det viktigt att man ger lämplig prioritet inom utvidgningspolitiken åt uppbyggnaden av ett effektivt, oberoende och opartiskt rättssystem samt ett öppet och demokratiskt politiskt system som kan stärka rättstatsprincipen. Parlamentet betonar samtidigt vikten av alla former av yttrandefrihet och behovet av att man garanterar mediernas frihet i lagstiftningen och i praktiken samt effektivt bekämpar korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser det viktigt att man ger lämplig prioritet inom utvidgningspolitiken åt uppbyggnaden av ett effektivt, oberoende och opartiskt rättssystem samt ett öppet och demokratiskt politiskt system som kan stärka rättstatsprincipen. Parlamentet betonar samtidigt vikten av alla former av yttrandefrihet och behovet av att man garanterar mediernas frihet i lagstiftningen och i praktiken samt effektivt bekämpar korruption och organiserad brottslighet.

| 16. | Europaparlamentet betonar att visumliberaliseringen är ett bra exempel på att EU genom villkor kombinerar politiska och tekniska kriterier med ett önskvärt mål och påtagliga fördelar. Parlamentet välkomnar och stöder därför kommissionens och de berörda ländernas insatser på detta område. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att visumliberaliseringen är ett bra exempel på att EU genom villkor kombinerar politiska och tekniska kriterier med ett önskvärt mål och påtagliga fördelar. Parlamentet välkomnar och stöder därför kommissionens och de berörda ländernas insatser på detta område.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla det administrativa förfarandet och att minska den administrativa bördan för instrumentet för stöd inför anslutningen i syfte att göra det mer tillgängligt och stärka deltagandet bland mindre och icke-centraliserade civilorganisationer, fackliga organisationer och andra stödmottagare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla det administrativa förfarandet och att minska den administrativa bördan för instrumentet för stöd inför anslutningen i syfte att göra det mer tillgängligt och stärka deltagandet bland mindre och icke-centraliserade civilorganisationer, fackliga organisationer och andra stödmottagare.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar det civila samhället, icke-statliga aktörer och arbetsmarknadens parter från både kandidatländerna och medlemsstaterna att delta i högre grad i anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föra en kontinuerlig dialog med dem och uppmanar kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna att säkerställa sitt engagemang på alla stadier. Parlamentet betonar att det civila samhället kan fungera som en viktig motor för tillnärmning till EU, skapa ett folkligt tryck på makthavarna att genomföra den europeiska agendan, förbättra insynen i processen och stärka allmänhetens stöd för anslutningen. Parlamentet betonar betydelsen av tillräckligt finansiellt stöd, bland annat via finansieringsmekanismen för det civila samhället, särskilt för att stärka det civila samhällets kapacitet att övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen. Parlamentet betonar även vikten av samarbete mellan europeiska civilsamhälleliga organisationer och deras motparter i kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar det civila samhället, icke-statliga aktörer och arbetsmarknadens parter från både kandidatländerna och medlemsstaterna att delta i högre grad i anslutningsprocessen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föra en kontinuerlig dialog med dem och uppmanar kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna att säkerställa sitt engagemang på alla stadier. Parlamentet betonar att det civila samhället kan fungera som en viktig motor för tillnärmning till EU, skapa ett folkligt tryck på makthavarna att genomföra den europeiska agendan, förbättra insynen i processen och stärka allmänhetens stöd för anslutningen. Parlamentet betonar betydelsen av tillräckligt finansiellt stöd, bland annat via finansieringsmekanismen för det civila samhället, särskilt för att stärka det civila samhällets kapacitet att övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen. Parlamentet betonar även vikten av samarbete mellan europeiska civilsamhälleliga organisationer och deras motparter i kandidatländer och potentiella kandidatländer.

| 19. | Europaparlamentet betonar starkt behovet av att stärka administrativ kapacitet och mänskliga resurser för att dessa ska kunna överföra, genomföra och stärka regelverket. Parlamentet anser att processerna inom ramen för utvidgning inte enbart bör vara rent ”tekniska” och betonar behovet av att anpassa granskningsprocessen mer till verkligheten på ort och ställe. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att engagera icke-statliga organisationer, fackliga organisationer och större intressenter, när så är lämpligt, i denna process. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar starkt behovet av att stärka administrativ kapacitet och mänskliga resurser för att dessa ska kunna överföra, genomföra och stärka regelverket. Parlamentet anser att processerna inom ramen för utvidgning inte enbart bör vara rent ”tekniska” och betonar behovet av att anpassa granskningsprocessen mer till verkligheten på ort och ställe. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att engagera icke-statliga organisationer, fackliga organisationer och större intressenter, när så är lämpligt, i denna process.

| 20. | Som ett erkännande av den viktiga roll som social dialog spelar i EU:s beslutsfattande vill parlamentet att alltmer tonvikt läggs vid att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet och den sociala dialogens roll inom utvidgningsprocessen. Dessutom vill parlamentet att större uppmärksamhet fästs vid att utveckla genomförandemekanismer, t.ex. arbetsinspektioner för att skydda arbetstagare och säkra respekt för deras sociala rättigheter samt hälso- och säkerhetsstandarder och vid att bekämpa utnyttjandet av i synnerhet svart arbetskraft. |
| --- | --- |

20.

Som ett erkännande av den viktiga roll som social dialog spelar i EU:s beslutsfattande vill parlamentet att alltmer tonvikt läggs vid att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet och den sociala dialogens roll inom utvidgningsprocessen. Dessutom vill parlamentet att större uppmärksamhet fästs vid att utveckla genomförandemekanismer, t.ex. arbetsinspektioner för att skydda arbetstagare och säkra respekt för deras sociala rättigheter samt hälso- och säkerhetsstandarder och vid att bekämpa utnyttjandet av i synnerhet svart arbetskraft.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser större engagemang från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) i utvidgningsprocessen. Parlamentet understryker sin roll i att förmedla god praxis till kandidatländer och potentiella kandidatländer, samt i att få det civila samhället att ställa sig bakom syftet med europeisk integrering i EU. Parlamentet stöder att dialogen mellan civilsamhälleliga organisationer i EU och utvidgningsländerna stärks ytterligare och uppmuntrar till närmare samarbete mellan EESK, kommissionen och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser större engagemang från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) i utvidgningsprocessen. Parlamentet understryker sin roll i att förmedla god praxis till kandidatländer och potentiella kandidatländer, samt i att få det civila samhället att ställa sig bakom syftet med europeisk integrering i EU. Parlamentet stöder att dialogen mellan civilsamhälleliga organisationer i EU och utvidgningsländerna stärks ytterligare och uppmuntrar till närmare samarbete mellan EESK, kommissionen och Europaparlamentet.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att det är en stor utmaning för de flesta utvidgningsländer att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning och betonar behovet av att främja smart och hållbar tillväxt för alla i linje med Europa 2020-strategin. Parlamentet efterlyser stärkt stöd till små och medelstora företag, med tanke på att de är avgörande för socioekonomisk utveckling i alla utvidgningsländer, och uppmanar med kraft kommissionen att insistera på prioriterade reformer som skapar en gynnsam lagstiftning för små och medelstora företag som är innovativa och har stor potential. Parlamentet betonar samtidigt behovet av fortsatt uppmärksamhet på frågor som rör en växande informell sektor, hög arbetslöshet och integrering av de mest sårbara samhällsdeltagarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att det är en stor utmaning för de flesta utvidgningsländer att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning och betonar behovet av att främja smart och hållbar tillväxt för alla i linje med Europa 2020-strategin. Parlamentet efterlyser stärkt stöd till små och medelstora företag, med tanke på att de är avgörande för socioekonomisk utveckling i alla utvidgningsländer, och uppmanar med kraft kommissionen att insistera på prioriterade reformer som skapar en gynnsam lagstiftning för små och medelstora företag som är innovativa och har stor potential. Parlamentet betonar samtidigt behovet av fortsatt uppmärksamhet på frågor som rör en växande informell sektor, hög arbetslöshet och integrering av de mest sårbara samhällsdeltagarna.

| 23. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att ett klimat med tolerans och ömsesidig respekt, goda grannförbindelser samt regionalt och gränsöverskridande samarbete behöver främjas, som en förutsättning för stabilitet och som ett medel för att främja en genuin och bestående försoning. Parlamentet anser att lagföring av krigsförbrytelser, fredlig samexistens mellan samhällen med olika etniska, kulturella och religiösa inslag, skydd av minoriteter och respekt för mänskliga rättigheter samt flyktingars och fördrivna personers återintegrering och återvändande fortsättningsvis måste utgöra hörnstenar för EU:s anslutningsprocess i regioner med en konfliktfylld nutidshistoria. I detta avseende uppmuntrar parlamentet kandidatländer och potentiella kandidatländer som ännu inte har ratificerat ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter att göra detta. I sådana fall anser parlamentet att främjandet av inlärning och undervisning om varandras historia, språk och kulturarv under och efter anslutningsprocessen skulle underlätta ömsesidig förståelse och bidra till historisk försoning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att ett klimat med tolerans och ömsesidig respekt, goda grannförbindelser samt regionalt och gränsöverskridande samarbete behöver främjas, som en förutsättning för stabilitet och som ett medel för att främja en genuin och bestående försoning. Parlamentet anser att lagföring av krigsförbrytelser, fredlig samexistens mellan samhällen med olika etniska, kulturella och religiösa inslag, skydd av minoriteter och respekt för mänskliga rättigheter samt flyktingars och fördrivna personers återintegrering och återvändande fortsättningsvis måste utgöra hörnstenar för EU:s anslutningsprocess i regioner med en konfliktfylld nutidshistoria. I detta avseende uppmuntrar parlamentet kandidatländer och potentiella kandidatländer som ännu inte har ratificerat ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter att göra detta. I sådana fall anser parlamentet att främjandet av inlärning och undervisning om varandras historia, språk och kulturarv under och efter anslutningsprocessen skulle underlätta ömsesidig förståelse och bidra till historisk försoning.

| 24. | Europaparlamentet anser att jämställdhet mellan kvinnor och män och antidiskriminering bör prioriteras ytterligare inom utvidgningspolitiken. Parlamentet betonar att jämställdhet är en grundläggande rättighet, ett centralt värde i EU och en nyckelprincip för unionens externa åtgärder samtidigt som den innebär en stor potential för att nå Europa 2020-målen genom att bidra till tillväxt och full sysselsättning. Därför uppmuntrar parlamentet kvinnors deltagande i anslutningsprocessen och betonar vikten av att integrera jämställdhetspolitiken. Parlamentet betonar att diskriminering på varje tänkbar grund är förbjuden och att EU:s utvärdering bör inbegripa HBT-personers rättigheter samt integrering av minoriteter i det politiska, sociala och ekonomiska livet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att jämställdhet mellan kvinnor och män och antidiskriminering bör prioriteras ytterligare inom utvidgningspolitiken. Parlamentet betonar att jämställdhet är en grundläggande rättighet, ett centralt värde i EU och en nyckelprincip för unionens externa åtgärder samtidigt som den innebär en stor potential för att nå Europa 2020-målen genom att bidra till tillväxt och full sysselsättning. Därför uppmuntrar parlamentet kvinnors deltagande i anslutningsprocessen och betonar vikten av att integrera jämställdhetspolitiken. Parlamentet betonar att diskriminering på varje tänkbar grund är förbjuden och att EU:s utvärdering bör inbegripa HBT-personers rättigheter samt integrering av minoriteter i det politiska, sociala och ekonomiska livet.

| 25. | Parlamentet uppmanar kommissionen att engagera utvidgningsländerna i sina initiativ som syftar till social inkludering, t.ex. EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer, för att bättre mobilisera instrumentet för stöd inför anslutningen för detta ändamål, samt att uppmana utvidgningsländerna att uppfylla dessa mål genom mekanismen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Parlamentet uppmanar vidare utvidgningsländerna att aktivt delta i årtiondet för romernas integrering, garantera deras grundläggande rättigheter, förbättra deras sociala och ekonomiska ställning samt se till att de får tillgång till bostäder. |
| --- | --- |

25.

Parlamentet uppmanar kommissionen att engagera utvidgningsländerna i sina initiativ som syftar till social inkludering, t.ex. EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer, för att bättre mobilisera instrumentet för stöd inför anslutningen för detta ändamål, samt att uppmana utvidgningsländerna att uppfylla dessa mål genom mekanismen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Parlamentet uppmanar vidare utvidgningsländerna att aktivt delta i årtiondet för romernas integrering, garantera deras grundläggande rättigheter, förbättra deras sociala och ekonomiska ställning samt se till att de får tillgång till bostäder.

| 26. | Europaparlamentet anser att alla anslutande stater bör lösa sina största bilaterala problem och tvister med grannländerna, särskilt avseende territoriella frågor, innan de kan ansluta sig till unionen. Parlamentet rekommenderar med kraft att dessa frågor bör bemötas så snart som möjligt i anslutningsprocessen, i en konstruktiv och grannskapsvänlig anda och helst innan anslutningsförhandlingar inleds, för att dessa inte ska påverkas negativt. I detta sammanhang anser parlamentet att hänsyn måste tas till EU:s övergripande intressen och värden samt skyldigheten att fullt ut uppfylla regelverket och att respektera de principer utifrån vilka unionen grundades. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att alla anslutande stater bör lösa sina största bilaterala problem och tvister med grannländerna, särskilt avseende territoriella frågor, innan de kan ansluta sig till unionen. Parlamentet rekommenderar med kraft att dessa frågor bör bemötas så snart som möjligt i anslutningsprocessen, i en konstruktiv och grannskapsvänlig anda och helst innan anslutningsförhandlingar inleds, för att dessa inte ska påverkas negativt. I detta sammanhang anser parlamentet att hänsyn måste tas till EU:s övergripande intressen och värden samt skyldigheten att fullt ut uppfylla regelverket och att respektera de principer utifrån vilka unionen grundades.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja ansträngningarna för att lösa olösta konflikter, inbegripet gränstvister, före anslutningen. I överensstämmelse med folkrätten, bestämmelserna i FN-stadgan och relevanta resolutioner från FN samt Helsingforsöverenskommelsen uppmuntrar parlamentet alla parter som är inblandade i tvister, vilkas fortsättning sannolikt kan stå i vägen för införlivandet av regelverket eller hota bevarandet av internationell fred och säkerhet, att engagera sig på ett konstruktivt sätt i fredlig tvistlösning och att, om en bilateral överenskommelse inte kan uppnås, hänskjuta frågan till Internationella domstolen, delta i ett bindande skiljedomsförfarande som de själva väljer eller på annat sätt arbeta konstruktivt inom ramen för ett intensivt medlingsuppdrag. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att i enlighet med EU-fördragen börja utveckla en skiljedomsmekanism för att lösa bilaterala och multilaterala tvister. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja ansträngningarna för att lösa olösta konflikter, inbegripet gränstvister, före anslutningen. I överensstämmelse med folkrätten, bestämmelserna i FN-stadgan och relevanta resolutioner från FN samt Helsingforsöverenskommelsen uppmuntrar parlamentet alla parter som är inblandade i tvister, vilkas fortsättning sannolikt kan stå i vägen för införlivandet av regelverket eller hota bevarandet av internationell fred och säkerhet, att engagera sig på ett konstruktivt sätt i fredlig tvistlösning och att, om en bilateral överenskommelse inte kan uppnås, hänskjuta frågan till Internationella domstolen, delta i ett bindande skiljedomsförfarande som de själva väljer eller på annat sätt arbeta konstruktivt inom ramen för ett intensivt medlingsuppdrag. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att i enlighet med EU-fördragen börja utveckla en skiljedomsmekanism för att lösa bilaterala och multilaterala tvister.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom den positiva agendan avseende Turkiet, högnivådialogen om anslutning med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och den strukturerade dialogen om rättsstaten med Kosovo (4). Parlamentet välkomnar målet att skapa ny dynamik i reformprocessen samtidigt som det betonar att dessa initiativ inte på något sätt får ersätta de formella förhandlingsförfarandena utan måste överensstämma helt och fullt med förhandlingsramen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom den positiva agendan avseende Turkiet, högnivådialogen om anslutning med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och den strukturerade dialogen om rättsstaten med Kosovo (4). Parlamentet välkomnar målet att skapa ny dynamik i reformprocessen samtidigt som det betonar att dessa initiativ inte på något sätt får ersätta de formella förhandlingsförfarandena utan måste överensstämma helt och fullt med förhandlingsramen.

| 29. | Europaparlamentet betonar att kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna måste göra framsteg inom områdena demokrati, mänskliga rättigheter och försoningsprocesser, och att detta är områden som alltid bör prioriteras i utvidgningsprocessen och återspeglas i de finansiella instrumenten. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av finansiellt bistånd som tar hänsyn till behovet av restaurering av kulturarvet i konfliktområden, mot bakgrund av dess betydelse för att skapa förtroende och samhörighet mellan olika etniska och religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna måste göra framsteg inom områdena demokrati, mänskliga rättigheter och försoningsprocesser, och att detta är områden som alltid bör prioriteras i utvidgningsprocessen och återspeglas i de finansiella instrumenten. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av finansiellt bistånd som tar hänsyn till behovet av restaurering av kulturarvet i konfliktområden, mot bakgrund av dess betydelse för att skapa förtroende och samhörighet mellan olika etniska och religiösa minoriteter.

| 30. | Europaparlamentet betonar att EU:s utvidgningspolitik är ett moderniserings-, demokratiserings- och stabiliseringsinstrument som även syftar till att stärka EU både internt och som global aktör. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra omfattande konsekvensbedömningar närhelst den överväger nya ansökningar om EU-medlemskap och även när den rekommenderar att anslutningsförhandlingar ska inledas eller, om situationen ändras helt, avslutas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att EU:s utvidgningspolitik är ett moderniserings-, demokratiserings- och stabiliseringsinstrument som även syftar till att stärka EU både internt och som global aktör. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra omfattande konsekvensbedömningar närhelst den överväger nya ansökningar om EU-medlemskap och även när den rekommenderar att anslutningsförhandlingar ska inledas eller, om situationen ändras helt, avslutas.

| 31. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att förbättra anslutningsprocessens kvalitet genom att göra den mer meritbaserad, riktmärkesstyrd och öppen. Parlamentet anser att detta kommer att göra processen rättvisare och mer objektivt mätbar, varigenom dess trovärdighet stärks ytterligare. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att lägesrapporterna bör vara tydligare i sina bedömningar. Parlamentet betonar att riktmärkena inte bör införa ytterligare villkor för kandidatländer och potentiella kandidatländer, utan att de bör leda till en övergång från de allmänna medlemskapskriterierna och målen för EU:s instrument för stöd inför anslutningen till konkreta steg och resultat på vägen mot anslutning, i fullständig överensstämmelse med förhandlingsramen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att förbättra anslutningsprocessens kvalitet genom att göra den mer meritbaserad, riktmärkesstyrd och öppen. Parlamentet anser att detta kommer att göra processen rättvisare och mer objektivt mätbar, varigenom dess trovärdighet stärks ytterligare. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att lägesrapporterna bör vara tydligare i sina bedömningar. Parlamentet betonar att riktmärkena inte bör införa ytterligare villkor för kandidatländer och potentiella kandidatländer, utan att de bör leda till en övergång från de allmänna medlemskapskriterierna och målen för EU:s instrument för stöd inför anslutningen till konkreta steg och resultat på vägen mot anslutning, i fullständig överensstämmelse med förhandlingsramen.

| 32. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att bekämpa korruption och organiserad brottslighet för att anslutningsprocessen ska bli framgångsrik. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en ny strategi i denna fråga genom att uppmärksamma myndigheterna i kandidatländerna på enskilda fall av systematisk korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta nära med Gruppen av stater mot korruption (Greco) och med antikorruptionsorgan i berörda länder. Parlamentet betonar att den nya strategin skulle vara mycket positiv för kandidatländernas medborgares syn på unionen och skulle kunna underlätta korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att bekämpa korruption och organiserad brottslighet för att anslutningsprocessen ska bli framgångsrik. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en ny strategi i denna fråga genom att uppmärksamma myndigheterna i kandidatländerna på enskilda fall av systematisk korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta nära med Gruppen av stater mot korruption (Greco) och med antikorruptionsorgan i berörda länder. Parlamentet betonar att den nya strategin skulle vara mycket positiv för kandidatländernas medborgares syn på unionen och skulle kunna underlätta korruptionsbekämpning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin planering inte minska den totala finansieringen i reala termer till de enskilda mottagarna. Parlamentet konstaterar att beräkningen bör göras med hänsyn till följande: a) Förhållandet mellan det sammanlagda planerade föranslutningsstödet och varje lands BNP bör inte minska i relativa termer, även om nämnaren (BNP) för varje mottagarland i reala termer uppvisar en kumulativ ökning under perioden 2007–2013. b) Antalet länder med tillgång till finansiering från det kommande instrumentet kommer sannolikt att minska i samband med Kroatiens anslutning, vilket kan komma att förändra den komparativa omfördelningen inom finansieringspotten. c) Med de föreslagna ändringarna av det nya instrumentet för att ta bort differentieringen mellan länder på grundval av deras status som kandidatland kommer fler länder att få tillgång till finansiering inom politikområden som är inriktade på socioekonomisk utveckling, en finansiering som tidigare inte varit tillgänglig för länder utan status som kandidatland. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang att inget mottagarland bör undantas från tillräcklig och rättvis tillgång till finansiering på grund av begränsade EU-medel, särskilt inte inom politikområdet för institutionsuppbyggnad. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin planering inte minska den totala finansieringen i reala termer till de enskilda mottagarna. Parlamentet konstaterar att beräkningen bör göras med hänsyn till följande: a) Förhållandet mellan det sammanlagda planerade föranslutningsstödet och varje lands BNP bör inte minska i relativa termer, även om nämnaren (BNP) för varje mottagarland i reala termer uppvisar en kumulativ ökning under perioden 2007–2013. b) Antalet länder med tillgång till finansiering från det kommande instrumentet kommer sannolikt att minska i samband med Kroatiens anslutning, vilket kan komma att förändra den komparativa omfördelningen inom finansieringspotten. c) Med de föreslagna ändringarna av det nya instrumentet för att ta bort differentieringen mellan länder på grundval av deras status som kandidatland kommer fler länder att få tillgång till finansiering inom politikområden som är inriktade på socioekonomisk utveckling, en finansiering som tidigare inte varit tillgänglig för länder utan status som kandidatland. Parlamentet rekommenderar i detta sammanhang att inget mottagarland bör undantas från tillräcklig och rättvis tillgång till finansiering på grund av begränsade EU-medel, särskilt inte inom politikområdet för institutionsuppbyggnad.

| 34. | Europaparlamentet påminner om behovet av att EU-utvidgningen åtföljs av en samordnad och mer effektiv och öppen kommunikationspolitik som omfattar alla EU-institutioner, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt företrädarna för det civila samhället, i syfte att inleda en öppen och uppriktig diskussion om konsekvenserna av utvidgningen, däribland om allmänhetens syn på saken både i EU:s medlemsstater och i kandidatländerna. Parlamentet betonar att en sådan kommunikationspolitik bör tillämpas även i kandidatländerna, i samarbete med alla aktörer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om behovet av att EU-utvidgningen åtföljs av en samordnad och mer effektiv och öppen kommunikationspolitik som omfattar alla EU-institutioner, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt företrädarna för det civila samhället, i syfte att inleda en öppen och uppriktig diskussion om konsekvenserna av utvidgningen, däribland om allmänhetens syn på saken både i EU:s medlemsstater och i kandidatländerna. Parlamentet betonar att en sådan kommunikationspolitik bör tillämpas även i kandidatländerna, i samarbete med alla aktörer.

| 35. | För att man ska kunna uppmuntra EU-medborgarnas stöd för en fortsatt utvidgning och engagemanget för fortsatta reformer bland medborgarna i kandidatländerna anser Europaparlamentet att det är synnerligen viktigt med tillgång till tydlig och omfattande information om de politiska, socioekonomiska och kulturella vinsterna av utvidgningen. Parlamentet anser att det i synnerhet är väsentligt att förklara för allmänheten hur utvidgningen har fört med sig nya investerings- och exportmöjligheter och hur den kan bidra till uppnåendet av EU:s mål i fråga om att främja konfliktförebyggande och fredlig konfliktlösning, hantera den ekonomiska krisen, skapa nya jobb, underlätta den fria rörligheten för arbetstagare, skydda miljön samt öka tryggheten och säkerheten samtidigt som man påskyndar reformagendan, underlättar tillgången till finansiella resurser och följaktligen förbättrar levnadsförhållandena i utvidgningsländerna till gagn för alla europeiska medborgare samt minskar social och ekonomisk obalans. Parlamentet betonar behovet av att inrikta sig på alla samhällssektorer genom att bland annat främja införandet, på gymnasienivå eller motsvarande nivå, av ett särskilt inslag i kursplanerna som avser Europeiska unionens bakgrund, mål och funktion samt utvidgningsprocesser. Parlamentet betonar även behovet av att man inriktar sig på centrala opinionsbildare såsom journalister, civilsamhällets företrädare, socioekonomiska aktörer och fackliga organisationer. Parlamentet anser att liknande insatser i kandidatländer och potentiella kandidatländer bör uppmuntras och stödjas. |
| --- | --- |

35.

För att man ska kunna uppmuntra EU-medborgarnas stöd för en fortsatt utvidgning och engagemanget för fortsatta reformer bland medborgarna i kandidatländerna anser Europaparlamentet att det är synnerligen viktigt med tillgång till tydlig och omfattande information om de politiska, socioekonomiska och kulturella vinsterna av utvidgningen. Parlamentet anser att det i synnerhet är väsentligt att förklara för allmänheten hur utvidgningen har fört med sig nya investerings- och exportmöjligheter och hur den kan bidra till uppnåendet av EU:s mål i fråga om att främja konfliktförebyggande och fredlig konfliktlösning, hantera den ekonomiska krisen, skapa nya jobb, underlätta den fria rörligheten för arbetstagare, skydda miljön samt öka tryggheten och säkerheten samtidigt som man påskyndar reformagendan, underlättar tillgången till finansiella resurser och följaktligen förbättrar levnadsförhållandena i utvidgningsländerna till gagn för alla europeiska medborgare samt minskar social och ekonomisk obalans. Parlamentet betonar behovet av att inrikta sig på alla samhällssektorer genom att bland annat främja införandet, på gymnasienivå eller motsvarande nivå, av ett särskilt inslag i kursplanerna som avser Europeiska unionens bakgrund, mål och funktion samt utvidgningsprocesser. Parlamentet betonar även behovet av att man inriktar sig på centrala opinionsbildare såsom journalister, civilsamhällets företrädare, socioekonomiska aktörer och fackliga organisationer. Parlamentet anser att liknande insatser i kandidatländer och potentiella kandidatländer bör uppmuntras och stödjas.

Utsikter och EU:s strategiska intressen

| 36. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU kan uppnå stora strategiska fördelar genom utvidgningspolitiken. Parlamentet betonar att EU-medlemskapet medför stabilitet i en snabbt föränderlig internationell omgivning och att ett medlemskap i unionen fortsättningsvis erbjuder utsikter för social utveckling och välstånd. Enligt parlamentet är utvidgningen ett långsiktigt strategiskt intresse för EU som inte nödvändigtvis kan bedömas ur ett kortsiktigt balansräkningsperspektiv. Parlamentet anser att det är viktigt att dess hållbara och varaktiga värde som en återspegling av EU:s mjuka men likväl väsentliga inflytande beaktas på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU kan uppnå stora strategiska fördelar genom utvidgningspolitiken. Parlamentet betonar att EU-medlemskapet medför stabilitet i en snabbt föränderlig internationell omgivning och att ett medlemskap i unionen fortsättningsvis erbjuder utsikter för social utveckling och välstånd. Enligt parlamentet är utvidgningen ett långsiktigt strategiskt intresse för EU som inte nödvändigtvis kan bedömas ur ett kortsiktigt balansräkningsperspektiv. Parlamentet anser att det är viktigt att dess hållbara och varaktiga värde som en återspegling av EU:s mjuka men likväl väsentliga inflytande beaktas på vederbörligt sätt.

| 37. | Europaparlamentet vidmakthåller sitt fulla engagemang inför utvidgningsutsikterna och uppmanar medlemsstaterna att upprätthålla takten i utvidgningsprocessen. Parlamentet betonar sin övertygelse om att det genom Lissabonfördraget kommer att bli möjligt för EU att både fullfölja sin utvidgningsagenda och bibehålla impulserna till djupare integrering. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet vidmakthåller sitt fulla engagemang inför utvidgningsutsikterna och uppmanar medlemsstaterna att upprätthålla takten i utvidgningsprocessen. Parlamentet betonar sin övertygelse om att det genom Lissabonfördraget kommer att bli möjligt för EU att både fullfölja sin utvidgningsagenda och bibehålla impulserna till djupare integrering.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att processen inte är avslutad i och med att regelverket har införlivats, och betonar vikten av ett effektivt genomförande och långsiktig efterlevnad både av regelverket och av Köpenhamnskriterierna. För att anslutningsvillkorens trovärdighet ska kunna bevaras anser parlamentet att EU:s medlemsstater också bör bedömas utifrån deras fortsatta efterlevnad av EU:s grundläggande värden och uppfyllandet av deras åtaganden vad avser de demokratiska institutionernas funktion och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett detaljerat förslag om en övervakningsmekanism på grundval av bestämmelserna i artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att processen inte är avslutad i och med att regelverket har införlivats, och betonar vikten av ett effektivt genomförande och långsiktig efterlevnad både av regelverket och av Köpenhamnskriterierna. För att anslutningsvillkorens trovärdighet ska kunna bevaras anser parlamentet att EU:s medlemsstater också bör bedömas utifrån deras fortsatta efterlevnad av EU:s grundläggande värden och uppfyllandet av deras åtaganden vad avser de demokratiska institutionernas funktion och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett detaljerat förslag om en övervakningsmekanism på grundval av bestämmelserna i artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att en rationell, framtidsinriktad utvidgningspolitik skulle kunna vara ett värdefullt strategiskt verktyg för EU:s och regionens ekonomiska utveckling. Politiken bör syfta till att skapa budgetsynergier och utökad samordning mellan de olika åtgärder och typer av stöd som erbjuds av EU, medlemsstaterna och internationella finansinstitut samt med befintliga instrument, särskilt instrumentet för stöd inför anslutningen, genom att undvika eventuell överlappning, dubbelarbete och finansieringsluckor, särskilt med hänsyn till det kärva budgetläget. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att en rationell, framtidsinriktad utvidgningspolitik skulle kunna vara ett värdefullt strategiskt verktyg för EU:s och regionens ekonomiska utveckling. Politiken bör syfta till att skapa budgetsynergier och utökad samordning mellan de olika åtgärder och typer av stöd som erbjuds av EU, medlemsstaterna och internationella finansinstitut samt med befintliga instrument, särskilt instrumentet för stöd inför anslutningen, genom att undvika eventuell överlappning, dubbelarbete och finansieringsluckor, särskilt med hänsyn till det kärva budgetläget.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att den globala finanskrisen och svårigheterna i euroområdet har tydliggjort att de nationella ekonomierna är beroende av varandra både inom EU och utanför EU:s gränser. Parlamentet betonar därför vikten av att ytterligare konsolidera den ekonomiska och finansiella stabiliteten och främja tillväxt, även i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. Under dessa svåra omständigheter betonar parlamentet behovet av att tillhandahålla lämpligt och bättre riktat finansiellt föranslutningsstöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Parlamentet noterar kommissionens förslag om ett nytt föranslutningsinstrument, inklusive ökat finansiellt stöd för budgetramen för 2014–2020. I detta avseende betonar parlamentet behovet av förenklade och påskyndade förfaranden samt stärkt administrativ kapacitet i mottagarländerna för att säkerställa ett omfattande deltagande i EU:s program och höja upptagningskapaciteten. Parlamentet påpekar att Europaparlamentet kommer att lägga fram en omfattande ståndpunkt om föranslutningsinstrumentet i samband med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet framhåller att nationell finanspolitisk stabilitet och ökad fokusering på ekonomisk styrning inom EU har stor betydelse, och rekommenderar att frågan om sunda offentliga finanser tas upp på vederbörligt sätt i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att den globala finanskrisen och svårigheterna i euroområdet har tydliggjort att de nationella ekonomierna är beroende av varandra både inom EU och utanför EU:s gränser. Parlamentet betonar därför vikten av att ytterligare konsolidera den ekonomiska och finansiella stabiliteten och främja tillväxt, även i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna. Under dessa svåra omständigheter betonar parlamentet behovet av att tillhandahålla lämpligt och bättre riktat finansiellt föranslutningsstöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Parlamentet noterar kommissionens förslag om ett nytt föranslutningsinstrument, inklusive ökat finansiellt stöd för budgetramen för 2014–2020. I detta avseende betonar parlamentet behovet av förenklade och påskyndade förfaranden samt stärkt administrativ kapacitet i mottagarländerna för att säkerställa ett omfattande deltagande i EU:s program och höja upptagningskapaciteten. Parlamentet påpekar att Europaparlamentet kommer att lägga fram en omfattande ståndpunkt om föranslutningsinstrumentet i samband med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet framhåller att nationell finanspolitisk stabilitet och ökad fokusering på ekonomisk styrning inom EU har stor betydelse, och rekommenderar att frågan om sunda offentliga finanser tas upp på vederbörligt sätt i anslutningsprocessen.

| 41. | Europaparlamentet betonar att målen i Europa 2020-strategin bygger på allmänna principer som har varit starka drivkrafter för ekonomiskt välstånd. Parlamentet rekommenderar därför att framsteg i fråga om flaggskeppsinitiativen ska tas med i dialogen inför anslutningen och främjas med hjälp av ytterligare finansiering. Parlamentet anser att man bör fästa särskild vikt vid en tillväxtmodell som inriktas på låga koldioxidutsläpp och att denna bör tillämpas aktivt under utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att målen i Europa 2020-strategin bygger på allmänna principer som har varit starka drivkrafter för ekonomiskt välstånd. Parlamentet rekommenderar därför att framsteg i fråga om flaggskeppsinitiativen ska tas med i dialogen inför anslutningen och främjas med hjälp av ytterligare finansiering. Parlamentet anser att man bör fästa särskild vikt vid en tillväxtmodell som inriktas på låga koldioxidutsläpp och att denna bör tillämpas aktivt under utvidgningsprocessen.

| 42. | Europaparlamentet anser att det bör föras en fortlöpande dialog mellan givarna och vid behov inrättas lämpliga strukturer för samordning och förvaltning av stöd. I detta sammanhang efterlyser parlamentet en närmare undersökning av användningen av innovativa finansiella instrument som kräver samordningsstrukturer, till exempel investeringsramen för västra Balkan, som kompletterar föranslutningsinstrumentets administrativa struktur och har som mål att attrahera, sammanslå och kanalisera stöd för prioriterade områden. Parlamentet framhåller den finansiella och politiska hävstångspotentialen i att finansiera projekt genom att använda en kombination av medel – från EU, medlemsstaterna eller internationella finansinstitut – på ett sätt som garanterar både strikt överensstämmelse med bästa praxis för finansiell förvaltning och samordning mellan huvudaktörerna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det bör föras en fortlöpande dialog mellan givarna och vid behov inrättas lämpliga strukturer för samordning och förvaltning av stöd. I detta sammanhang efterlyser parlamentet en närmare undersökning av användningen av innovativa finansiella instrument som kräver samordningsstrukturer, till exempel investeringsramen för västra Balkan, som kompletterar föranslutningsinstrumentets administrativa struktur och har som mål att attrahera, sammanslå och kanalisera stöd för prioriterade områden. Parlamentet framhåller den finansiella och politiska hävstångspotentialen i att finansiera projekt genom att använda en kombination av medel – från EU, medlemsstaterna eller internationella finansinstitut – på ett sätt som garanterar både strikt överensstämmelse med bästa praxis för finansiell förvaltning och samordning mellan huvudaktörerna.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt i Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Kosovo, Kroatien, Montenegro, Serbien och Turkiet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt i Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Kosovo, Kroatien, Montenegro, Serbien och Turkiet.

---

(1)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

(2)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 60.

(3)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 47.

(4)  Denna beteckning ska inte påverka ståndpunkter om Kosovos status och är i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Situationen i Gaza

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen i Gaza (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 19 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 19 november 2012,

| — | med beaktande av pressuttalandena från FN:s generalsekreterare Ban Ki Moon av den 18 och 19 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressuttalandena från FN:s generalsekreterare Ban Ki Moon av den 18 och 19 november 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern av den 14 maj 2012, 18 juli och 23 maj 2011 och 8 december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern av den 14 maj 2012, 18 juli och 23 maj 2011 och 8 december 2009,

| — | med beaktande av uttalandena från unionens höga representant Catherine Ashton av den 12 november 2012 om den senaste upptrappningen av våldet mellan Gaza och Israel och av den 16 november 2012 om ytterligare upptrappning av våldet i Israel och Gaza, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från unionens höga representant Catherine Ashton av den 12 november 2012 om den senaste upptrappningen av våldet mellan Gaza och Israel och av den 16 november 2012 om ytterligare upptrappning av våldet i Israel och Gaza,

| — | med beaktande av avtalet om eldupphör av den 21 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om eldupphör av den 21 november 2012,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av interimsavtalet om Västbanken och Gazaremsan av den 18 september 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsavtalet om Västbanken och Gazaremsan av den 18 september 1995,

| — | med beaktande av Osloavtalen (förklaringen om principerna för provisoriska självstyrelseförfaranden) av den 13 september 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Osloavtalen (förklaringen om principerna för provisoriska självstyrelseförfaranden) av den 13 september 1993,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den pågående konflikten leder till förluster av människoliv och oacceptabelt lidande för båda parternas civilbefolkning. |
| --- | --- |

A.

Den pågående konflikten leder till förluster av människoliv och oacceptabelt lidande för båda parternas civilbefolkning.

| B. | Egyptens utrikesminister Mohamed Kamil Amr och USA:s utrikesminister Hillary Clinton presenterade ett avtal om eldupphör vid en presskonferens i Kairo den 21 november 2012. Enligt detta avtal, ska Israel upphöra med all fientlig verksamhet i Gazaremsan, på land, till sjöss och i luftrummet inklusive attacker riktade mot enskilda medan samtliga palestinska grupper ska upphöra med all fientlig verksamhet från Gazaremsan mot Israel, inklusive raketattacker och attacker längs gränsen. |
| --- | --- |

B.

Egyptens utrikesminister Mohamed Kamil Amr och USA:s utrikesminister Hillary Clinton presenterade ett avtal om eldupphör vid en presskonferens i Kairo den 21 november 2012. Enligt detta avtal, ska Israel upphöra med all fientlig verksamhet i Gazaremsan, på land, till sjöss och i luftrummet inklusive attacker riktade mot enskilda medan samtliga palestinska grupper ska upphöra med all fientlig verksamhet från Gazaremsan mot Israel, inklusive raketattacker och attacker längs gränsen.

| C. | Parlamentet har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för en tvåstatslösning med Staten Israel och en oberoende, demokratisk och livskraftig palestinsk stat som lever sida vid sida i fred och säkerhet, samt begärt att det skapas villkor för att direkta fredssamtal ska kunna återupptas mellan parterna. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet har upprepade gånger uttryckt sitt stöd för en tvåstatslösning med Staten Israel och en oberoende, demokratisk och livskraftig palestinsk stat som lever sida vid sida i fred och säkerhet, samt begärt att det skapas villkor för att direkta fredssamtal ska kunna återupptas mellan parterna.

| D. | Blockaden och den humanitära krisen i Gazaremsan fortsätter trots ett stort antal uppmaningar från det internationella samfundet om ett öppnande av gränsövergångarna för flödet av humanitärt bistånd, kommersiella varor och personer till och från Gaza, något som också upprepades i rådets slutsatser av den 14 maj 2012. |
| --- | --- |

D.

Blockaden och den humanitära krisen i Gazaremsan fortsätter trots ett stort antal uppmaningar från det internationella samfundet om ett öppnande av gränsövergångarna för flödet av humanitärt bistånd, kommersiella varor och personer till och från Gaza, något som också upprepades i rådets slutsatser av den 14 maj 2012.

| E. | Parlamentet har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt starka engagemang för Staten Israels säkerhet. I sina slutsatser av den 14 maj 2012 upprepade rådet också EU:s och medlemsstaternas starka engagemang för Israels säkerhet och fördömde å det starkaste avsiktligt våld mot civila, bland annat raketanfall från Gazaremsan, samt efterlyste effektiva förebyggande åtgärder mot vapensmugglingen till Gaza. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt starka engagemang för Staten Israels säkerhet. I sina slutsatser av den 14 maj 2012 upprepade rådet också EU:s och medlemsstaternas starka engagemang för Israels säkerhet och fördömde å det starkaste avsiktligt våld mot civila, bland annat raketanfall från Gazaremsan, samt efterlyste effektiva förebyggande åtgärder mot vapensmugglingen till Gaza.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över situationen i Gaza och Israel och anser det djupt beklagligt att så många civila dödats, däribland kvinnor och barn. Parlamentet välkomnar det avtal om eldupphör som presenterades i Kairo och efterlyser en fullständig tillämpning av detta. Parlamentet framhåller att samtliga attacker omedelbart måste upphöra eftersom de orsakar oskyldiga civila orättfärdigt lidande, och vill snarast möjligt se en nedtrappning och ett slut på fientligheterna. Parlamentet uppskattar Egyptens och andra aktörers medlingsinsatser för att få till stånd en hållbar vapenvila, och välkomnar FN:s generalsekreterares besök i regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över situationen i Gaza och Israel och anser det djupt beklagligt att så många civila dödats, däribland kvinnor och barn. Parlamentet välkomnar det avtal om eldupphör som presenterades i Kairo och efterlyser en fullständig tillämpning av detta. Parlamentet framhåller att samtliga attacker omedelbart måste upphöra eftersom de orsakar oskyldiga civila orättfärdigt lidande, och vill snarast möjligt se en nedtrappning och ett slut på fientligheterna. Parlamentet uppskattar Egyptens och andra aktörers medlingsinsatser för att få till stånd en hållbar vapenvila, och välkomnar FN:s generalsekreterares besök i regionen.

| 2. | Europaparlamentet fördömer kraftigt raketattackerna mot Israel från Gazaremsan, och kräver att Hamas och andra väpnade grupper i Gaza omedelbart upphör med dessa. Parlamentet framhåller att Israel har rätt att skydda sin befolkning mot sådana attacker, men påpekar samtidigt att Israel måste agera proportionerligt när man gör detta och garantera skyddet av civilbefolkningen i alla lägen. Parlamentet framhåller att alla parter måste respektera internationell humanitär rätt och att det inte finns något som kan rättfärdiga avsiktliga attacker mot oskyldiga civila. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer kraftigt raketattackerna mot Israel från Gazaremsan, och kräver att Hamas och andra väpnade grupper i Gaza omedelbart upphör med dessa. Parlamentet framhåller att Israel har rätt att skydda sin befolkning mot sådana attacker, men påpekar samtidigt att Israel måste agera proportionerligt när man gör detta och garantera skyddet av civilbefolkningen i alla lägen. Parlamentet framhåller att alla parter måste respektera internationell humanitär rätt och att det inte finns något som kan rättfärdiga avsiktliga attacker mot oskyldiga civila.

| 3. | Europaparlamentet fördömer terroristattacken mot en buss med civilpersoner i Tel Aviv den 21 november 2012. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer terroristattacken mot en buss med civilpersoner i Tel Aviv den 21 november 2012.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt starka stöd för en tvåstatslösning baserad på 1967 års gränser, med Jerusalem som huvudstad för båda staterna och med Staten Israel och en oberoende, demokratisk och livskraftig palestinsk stat som lever sida vid sida i fred och säkerhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt starka stöd för en tvåstatslösning baserad på 1967 års gränser, med Jerusalem som huvudstad för båda staterna och med Staten Israel och en oberoende, demokratisk och livskraftig palestinsk stat som lever sida vid sida i fred och säkerhet.

| 5. | Europaparlamentet betonar än en gång att en rättvis och varaktig fred mellan Israel och Palestina endast kan åstadkommas med fredliga medel där man tar avstånd från våld. Parlamentet begär åter att det skapas villkor för att direkta fredssamtal ska kunna återupptas mellan de båda parterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar än en gång att en rättvis och varaktig fred mellan Israel och Palestina endast kan åstadkommas med fredliga medel där man tar avstånd från våld. Parlamentet begär åter att det skapas villkor för att direkta fredssamtal ska kunna återupptas mellan de båda parterna.

| 6. | Europaparlamentet stöder i detta sammanhang Palestinas ansökan om observatörsstatus i FN och anser att detta är ett viktigt steg för att göra Palestinas krav synligare, starkare och effektivare. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att nå en överenskommelse som går i denna riktning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder i detta sammanhang Palestinas ansökan om observatörsstatus i FN och anser att detta är ett viktigt steg för att göra Palestinas krav synligare, starkare och effektivare. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att nå en överenskommelse som går i denna riktning.

| 7. | Europaparlamentet riktar en stark uppmaning till EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv roll i arbetet med att få till stånd en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet stöder den höga representanten i hennes ansträngningar att skapa trovärdiga utsikter för ett återupptagande av fredsprocessen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet riktar en stark uppmaning till EU och dess medlemsstater att spela en mer aktiv roll i arbetet med att få till stånd en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. Parlamentet stöder den höga representanten i hennes ansträngningar att skapa trovärdiga utsikter för ett återupptagande av fredsprocessen.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att blockaden av Gazaremsan ska hävas, på villkor att det finns en effektiv kontrollmekanism som ska förhindra vapensmuggling till Gaza som ett erkännande av Israels legitima säkerhetsbehov. Parlamentet efterlyser även åtgärder som möjliggör återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning i Gaza. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att blockaden av Gazaremsan ska hävas, på villkor att det finns en effektiv kontrollmekanism som ska förhindra vapensmuggling till Gaza som ett erkännande av Israels legitima säkerhetsbehov. Parlamentet efterlyser även åtgärder som möjliggör återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning i Gaza.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalförsamlings ordförande, regeringarna och parlamenten i FN:s säkerhetsråds medlemsstater, Mellanösternkvartettens sändebud, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, FN:s generalförsamlings ordförande, regeringarna och parlamenten i FN:s säkerhetsråds medlemsstater, Mellanösternkvartettens sändebud, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets årsrapport till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och framför allt den del som rör den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) (12562/2011 – C7-/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets årsrapport till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och framför allt den del som rör den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) (12562/2011 – C7-/2012),

| — | med beaktande av rapporten av den 23 juli 2012 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till rådet om GSFP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 23 juli 2012 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till rådet om GSFP,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 juli 2012 om GSFP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 juli 2012 om GSFP,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 om GSFP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 1 december 2011 om GSFP,

| — | med beaktande av resursinitiativet i Gent vid det informella mötet med EU:s försvarsministrar i september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resursinitiativet i Gent vid det informella mötet med EU:s försvarsministrar i september 2010,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 24 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 24 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av punkt 43 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 43 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

| — | med beaktande av avdelning V i EU-fördraget och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i EU-fördraget och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, antagen av rådet den 9 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, antagen av rådet den 9 december 2003,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin med rubriken ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och rapporten om dess genomförande med titeln ”Att skapa säkerhet i en värld i förändring”, som antogs av Europeiska rådet den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin med rubriken ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och rapporten om dess genomförande med titeln ”Att skapa säkerhet i en värld i förändring”, som antogs av Europeiska rådet den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om konsekvenserna av den ekonomiska krisen på försvarssektorn i EU:s medlemsstater (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om konsekvenserna av den ekonomiska krisen på försvarssektorn i EU:s medlemsstater (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 oktober 2012 om situationen i Mali, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 oktober 2012 om situationen i Mali,

| — | med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0357/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0357/2012), och av följande skäl:

| A. | Den geostrategiska bakgrunden för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genomgår en radikal förändring, särskilt till följd av omstörtningarna i Mellanöstern och Nordafrika (inklusive revolutioner, konflikter och/eller regimförändringar i Libyen, Tunisien, Egypten och Syrien), uppkomsten av nya aktörer med regionala eller rent av globala ambitioner på den internationella arenan och den nya inriktningen för USA:s försvarspolitiska prioriteringar mot Asien och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

A.

Den geostrategiska bakgrunden för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genomgår en radikal förändring, särskilt till följd av omstörtningarna i Mellanöstern och Nordafrika (inklusive revolutioner, konflikter och/eller regimförändringar i Libyen, Tunisien, Egypten och Syrien), uppkomsten av nya aktörer med regionala eller rent av globala ambitioner på den internationella arenan och den nya inriktningen för USA:s försvarspolitiska prioriteringar mot Asien och Stillahavsområdet.

| B. | Hoten och utmaningarna mot den globala säkerheten blir samtidigt allt fler på grund av de osäkra förhållanden som uppstått till följd av det förhållningssätt som tillämpats av stater och icke-statliga aktörer (till exempel terrororganisationer) som deltar i program som på ett farligt sätt bidrar till spridningen av massförstörelsevapen (däribland kärnvapen), eskaleringen av lokala kriser i EU:s närområde med allvarliga regionala konsekvenser (exempelvis den pågående konflikten i Syrien), den osäkra övergångsprocessen i arabländerna och dess säkerhetsdimension (exempelvis i Libyen och på Sinaihalvön), utvecklingen i det pakistansk-afghanska området mot bakgrund av det annonserade tillbakadragandet av Natos militära styrkor samt de ökade terrorhoten i Afrika, särskilt i Sahel, på Afrikas horn och i Nigeria. |
| --- | --- |

B.

Hoten och utmaningarna mot den globala säkerheten blir samtidigt allt fler på grund av de osäkra förhållanden som uppstått till följd av det förhållningssätt som tillämpats av stater och icke-statliga aktörer (till exempel terrororganisationer) som deltar i program som på ett farligt sätt bidrar till spridningen av massförstörelsevapen (däribland kärnvapen), eskaleringen av lokala kriser i EU:s närområde med allvarliga regionala konsekvenser (exempelvis den pågående konflikten i Syrien), den osäkra övergångsprocessen i arabländerna och dess säkerhetsdimension (exempelvis i Libyen och på Sinaihalvön), utvecklingen i det pakistansk-afghanska området mot bakgrund av det annonserade tillbakadragandet av Natos militära styrkor samt de ökade terrorhoten i Afrika, särskilt i Sahel, på Afrikas horn och i Nigeria.

| C. | Klimatförändringarna anses allmänt vara en stor drivkraft och en ökande faktor bakom hoten mot global säkerhet, fred och stabilitet. |
| --- | --- |

C.

Klimatförändringarna anses allmänt vara en stor drivkraft och en ökande faktor bakom hoten mot global säkerhet, fred och stabilitet.

| D. | EU måste bemöta dessa hot och utmaningar genom att tala med en röst, så att konsekvens tryggas, agera i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och använda alla medel och instrument som står till buds för att säkerställa fred och säkerhet för sina medborgare. |
| --- | --- |

D.

EU måste bemöta dessa hot och utmaningar genom att tala med en röst, så att konsekvens tryggas, agera i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och använda alla medel och instrument som står till buds för att säkerställa fred och säkerhet för sina medborgare.

| E. | GSFP – som ingår i Gusp, vars mål anges i artikel 21 i EU-fördraget – ger unionen en operativ kapacitet som bygger på civila och militära medel. |
| --- | --- |

E.

GSFP – som ingår i Gusp, vars mål anges i artikel 21 i EU-fördraget – ger unionen en operativ kapacitet som bygger på civila och militära medel.

| F. | GSFP måste i högre grad bidra till freden och stabiliteten i världen genom sina uppdrag och operationer inom ramen för EU:s övergripande strategi för ett land eller en region, även genom multilateralt samarbete inom och med internationella organisationer – särskilt FN – och regionala organisationer, i överensstämmelse med FN-stadgan. |
| --- | --- |

F.

GSFP måste i högre grad bidra till freden och stabiliteten i världen genom sina uppdrag och operationer inom ramen för EU:s övergripande strategi för ett land eller en region, även genom multilateralt samarbete inom och med internationella organisationer – särskilt FN – och regionala organisationer, i överensstämmelse med FN-stadgan.

| G. | Nedrustning och icke-spridning ingår i GSFP, vilket måste betonas i EU:s politiska dialog med tredjeländer och internationella institutioner. Dessa aspekter utgör också en skyldighet för EU:s medlemsstater enligt internationella konventioner och avtal. Ett sådant åtagande är helt och hållet i linje med GSFP:s mål om civil och militär kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

G.

Nedrustning och icke-spridning ingår i GSFP, vilket måste betonas i EU:s politiska dialog med tredjeländer och internationella institutioner. Dessa aspekter utgör också en skyldighet för EU:s medlemsstater enligt internationella konventioner och avtal. Ett sådant åtagande är helt och hållet i linje med GSFP:s mål om civil och militär kapacitetsuppbyggnad.

| H. | Genom Lissabonfördraget infördes omfattande innovationer som kräver att GSFP stärks, men som ännu är långt ifrån att utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

H.

Genom Lissabonfördraget infördes omfattande innovationer som kräver att GSFP stärks, men som ännu är långt ifrån att utnyttjas till fullo.

| I. | Sedan 2003 har EU lanserat 19 civila uppdrag och 7 militära insatser inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, sedermera GSFP, och 11 civila och 3 militära insatser är i nuläget på gång. |
| --- | --- |

I.

Sedan 2003 har EU lanserat 19 civila uppdrag och 7 militära insatser inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, sedermera GSFP, och 11 civila och 3 militära insatser är i nuläget på gång.

En strategisk ram för GSFP

En ny strategisk ram

| 1. | Europaparlamentet betonar att EU bör vara en global politisk aktör på den internationella arenan i syfte att främja internationell fred och säkerhet, skydda sina intressen i världen och garantera sina medborgares säkerhet. Parlamentet anser att EU bör kunna ta sitt ansvar vid internationella hot, kriser och konflikter, framför allt i sitt närområde. Parlamentet understryker i detta sammanhang att EU måste föra en konsekvent politik och snabbare och effektivare ta sitt ansvar i dessa fall. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att EU bör vara en global politisk aktör på den internationella arenan i syfte att främja internationell fred och säkerhet, skydda sina intressen i världen och garantera sina medborgares säkerhet. Parlamentet anser att EU bör kunna ta sitt ansvar vid internationella hot, kriser och konflikter, framför allt i sitt närområde. Parlamentet understryker i detta sammanhang att EU måste föra en konsekvent politik och snabbare och effektivare ta sitt ansvar i dessa fall.

| 2. | Europaparlamentet betonar i detta avseende att EU måste befästa sin strategiska autonomi genom en stark och effektiv utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik som gör att unionen kan agera på egen hand om det blir nödvändigt. Denna strategiska autonomi kommer att förbli en illusion utan en trovärdig civil och militär kapacitet. Parlamentet påminner om att denna strategiska autonomi bygger på respekt för befintliga allianser, särskilt med avseende på Nato, och på bevarandet av starka transatlantiska förbindelser, så som betonas i artikel 42 i EU-fördraget, samt på ett vederbörligt iakttagande och stärkande av en genuin multilateralism som ledstjärna för EU:s internationella krishanteringsinsatser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar i detta avseende att EU måste befästa sin strategiska autonomi genom en stark och effektiv utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik som gör att unionen kan agera på egen hand om det blir nödvändigt. Denna strategiska autonomi kommer att förbli en illusion utan en trovärdig civil och militär kapacitet. Parlamentet påminner om att denna strategiska autonomi bygger på respekt för befintliga allianser, särskilt med avseende på Nato, och på bevarandet av starka transatlantiska förbindelser, så som betonas i artikel 42 i EU-fördraget, samt på ett vederbörligt iakttagande och stärkande av en genuin multilateralism som ledstjärna för EU:s internationella krishanteringsinsatser.

| 3. | Europaparlamentet oroas över att EU kan stå inför en strategisk tillbakagång, inte bara på grund av de minskade försvarsbudgetarna till följd av den finansiella och ekonomiska krisen i Europa och i världen, utan också på grund av den relativa och smygande marginaliseringen av EU:s instrument och kapacitet för hantering av kriser, i synnerhet på det militära området. Parlamentet konstaterar också att vissa medlemsstaters bristande engagemang i denna fråga har negativa effekter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet oroas över att EU kan stå inför en strategisk tillbakagång, inte bara på grund av de minskade försvarsbudgetarna till följd av den finansiella och ekonomiska krisen i Europa och i världen, utan också på grund av den relativa och smygande marginaliseringen av EU:s instrument och kapacitet för hantering av kriser, i synnerhet på det militära området. Parlamentet konstaterar också att vissa medlemsstaters bristande engagemang i denna fråga har negativa effekter.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU har en viktig roll att spela för att skapa säkerhet för sina medlemsstater och medborgare. EU bör sträva efter att stärka sin egen och sina grannländers säkerhet och inte överlåta detta ansvar på andra. Parlamentet insisterar på att EU måste kunna bidra på ett meningsfullt sätt till internationella fredsbevarande insatser runtom i världen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU har en viktig roll att spela för att skapa säkerhet för sina medlemsstater och medborgare. EU bör sträva efter att stärka sin egen och sina grannländers säkerhet och inte överlåta detta ansvar på andra. Parlamentet insisterar på att EU måste kunna bidra på ett meningsfullt sätt till internationella fredsbevarande insatser runtom i världen.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska säkerhetsstrategin, som utarbetades 2003 och sågs över 2008, trots sina alltjämt giltiga konstateranden och analyser börjar bli inaktuell och inte längre räcker för att göra det möjligt att förstå dagens värld. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att den europeiska säkerhetsstrategin, som utarbetades 2003 och sågs över 2008, trots sina alltjämt giltiga konstateranden och analyser börjar bli inaktuell och inte längre räcker för att göra det möjligt att förstå dagens värld.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför ännu en gång Europeiska rådet att ge vice ordföranden/den höga representanten i uppdrag att lägga fram en vitbok om EU:s säkerhet och försvar som definierar EU:s strategiska intressen mot bakgrund av föränderliga hot, i ljuset av medlemsstaternas säkerhetskapacitet, EU-institutionernas förmåga att agera ändamålsenligt i säkerhets- och försvarspolitiska frågor samt EU:s partnerskap, i synnerhet med sina grannar och med Nato, och som beaktar de föränderliga hoten och utvecklingen av EU:s förbindelser med sina allierade och partner, liksom med tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar därför ännu en gång Europeiska rådet att ge vice ordföranden/den höga representanten i uppdrag att lägga fram en vitbok om EU:s säkerhet och försvar som definierar EU:s strategiska intressen mot bakgrund av föränderliga hot, i ljuset av medlemsstaternas säkerhetskapacitet, EU-institutionernas förmåga att agera ändamålsenligt i säkerhets- och försvarspolitiska frågor samt EU:s partnerskap, i synnerhet med sina grannar och med Nato, och som beaktar de föränderliga hoten och utvecklingen av EU:s förbindelser med sina allierade och partner, liksom med tillväxtekonomier.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av en sådan strategisk ram, som ger vägledning för EU:s yttre åtgärder och formulerar tydliga prioriteringar för unionens säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av en sådan strategisk ram, som ger vägledning för EU:s yttre åtgärder och formulerar tydliga prioriteringar för unionens säkerhetspolitik.

| 8. | Europaparlamentet anser att vitboken bör bygga både på de principer som infördes genom de europeiska säkerhetsstrategierna från 2003 och 2008 och på de nya säkerhetsbegrepp som har börjat användas under senare år, till exempel ”skyldigheten att skydda”, ”människors säkerhet” och ”effektiv multilateralism”. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att vitboken bör bygga både på de principer som infördes genom de europeiska säkerhetsstrategierna från 2003 och 2008 och på de nya säkerhetsbegrepp som har börjat användas under senare år, till exempel ”skyldigheten att skydda”, ”människors säkerhet” och ”effektiv multilateralism”.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av en teknisk översyn, inom Europeiska försvarsbyrån och i samarbete med Nato, av EU-medlemsstaternas militära styrkor och svagheter. Vitboken kommer att utgöra grunden för EU:s framtida strategi och ge vägledning för den medellångsiktiga och långsiktiga strategiska programplaneringen av både den civila och militära kapacitet som ska utvecklas och förvärvas med hänseende på GSFP. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av en teknisk översyn, inom Europeiska försvarsbyrån och i samarbete med Nato, av EU-medlemsstaternas militära styrkor och svagheter. Vitboken kommer att utgöra grunden för EU:s framtida strategi och ge vägledning för den medellångsiktiga och långsiktiga strategiska programplaneringen av både den civila och militära kapacitet som ska utvecklas och förvärvas med hänseende på GSFP.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 23 juli 2012 om GSFP och tillkännagivandet av ett möte om försvarsfrågor som Europeiska rådet ska hålla någon gång under 2013. Medlemsstaterna och Europeiska rådets ordförande uppmanas att se till att Europaparlamentet involveras i förberedelserna inför det rådsmötet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 23 juli 2012 om GSFP och tillkännagivandet av ett möte om försvarsfrågor som Europeiska rådet ska hålla någon gång under 2013. Medlemsstaterna och Europeiska rådets ordförande uppmanas att se till att Europaparlamentet involveras i förberedelserna inför det rådsmötet.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar rapporten från vice ordföranden/den höga representanten om de viktigaste principerna och valen för GSFP, som delvis avser säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet betonar dock att ambitionsnivån för GSFP:s framtid måste höjas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av vice ordföranden/den höga representanten utnyttja detta verktyg – som stadgas av Lissabonfördraget – till dess fulla potential i en situation där många kriser fortfarande pågår, även i EU:s direkta närområde, och där USA:s ändrade fokus blir alltmer uppenbart. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar rapporten från vice ordföranden/den höga representanten om de viktigaste principerna och valen för GSFP, som delvis avser säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet betonar dock att ambitionsnivån för GSFP:s framtid måste höjas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att med stöd av vice ordföranden/den höga representanten utnyttja detta verktyg – som stadgas av Lissabonfördraget – till dess fulla potential i en situation där många kriser fortfarande pågår, även i EU:s direkta närområde, och där USA:s ändrade fokus blir alltmer uppenbart.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar bidraget från Weimarinitiativet, som Spanien och Italien ställt sig bakom, till att stimulera agendan för GSFP, tillsammans med den drivkraft som detta initiativ skapat på de tre nyckelområdena institutioner, insatser och kapacitet. Parlamentet uppmanar dessa länder att leva upp till sitt åtagande om att behålla en ambitiös vision för GSFP, och ser deras agerande som ett föredöme som bör följas av alla övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar bidraget från Weimarinitiativet, som Spanien och Italien ställt sig bakom, till att stimulera agendan för GSFP, tillsammans med den drivkraft som detta initiativ skapat på de tre nyckelområdena institutioner, insatser och kapacitet. Parlamentet uppmanar dessa länder att leva upp till sitt åtagande om att behålla en ambitiös vision för GSFP, och ser deras agerande som ett föredöme som bör följas av alla övriga medlemsstater.

GSFP i centrum för en övergripande strategi

| 13. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 23 juli 2012 om GSFP och tillkännagivandet om att kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten ska lägga fram ett gemensamt meddelande om den övergripande strategin. Parlamentet påminner både kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att involvera Europaparlamentet i detta arbete. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 23 juli 2012 om GSFP och tillkännagivandet om att kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten ska lägga fram ett gemensamt meddelande om den övergripande strategin. Parlamentet påminner både kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att involvera Europaparlamentet i detta arbete.

| 14. | Europaparlamentet betonar att EU:s styrka jämfört med andra organisationer ligger i dess unika potential att mobilisera alla tillgängliga politiska, ekonomiska, utvecklingsinriktade och humanitära instrument till stöd för unionens civila och militära krishantering, uppdrag och insatser, under en enda politisk myndighet – vice ordföranden/den höga representanten – och att denna övergripande strategi ger EU en unik och brett erkänd flexibilitet och effektivitet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att EU:s styrka jämfört med andra organisationer ligger i dess unika potential att mobilisera alla tillgängliga politiska, ekonomiska, utvecklingsinriktade och humanitära instrument till stöd för unionens civila och militära krishantering, uppdrag och insatser, under en enda politisk myndighet – vice ordföranden/den höga representanten – och att denna övergripande strategi ger EU en unik och brett erkänd flexibilitet och effektivitet.

| 15. | Europaparlamentet anser dock att genomförandet av den övergripande strategin måste garantera att EU bemöter specifika risker med lämpliga civila och/eller militära medel. Parlamentet insisterar på att den övergripande strategin bör förlita sig lika mycket på GSFP som den gör på andra instrument för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser dock att genomförandet av den övergripande strategin måste garantera att EU bemöter specifika risker med lämpliga civila och/eller militära medel. Parlamentet insisterar på att den övergripande strategin bör förlita sig lika mycket på GSFP som den gör på andra instrument för yttre åtgärder.

| 16. | Europaparlamentet betonar att GSFP i och med dessa insatser är EU:s viktigaste krishanteringsverktyg, eftersom den ger unionens åtgärder en politisk trovärdighet och synlighet och samtidigt tillåter en politisk kontroll. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att GSFP i och med dessa insatser är EU:s viktigaste krishanteringsverktyg, eftersom den ger unionens åtgärder en politisk trovärdighet och synlighet och samtidigt tillåter en politisk kontroll.

Genomförandet av Lissabonfördraget

| 17. | Europaparlamentet erinrar om att det genom Lissabonfördraget infördes ett antal betydande nya inslag i GSFP som dock ännu inte har börjat tillämpas. I detta sammanhang beklagar parlamentet att vice ordföranden/den höga representanten inte har beaktat de resolutioner som parlamentet utfärdat tidigare och som efterlyser ett aktivare och enhetligare genomförande av de nyheter som infördes genom Lissabonfördraget:






  — | Rådet kan nu ge en grupp av stater ansvar för ett uppdrag för att bevara unionens värden och främja dess intressen. |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet erinrar om att det genom Lissabonfördraget infördes ett antal betydande nya inslag i GSFP som dock ännu inte har börjat tillämpas. I detta sammanhang beklagar parlamentet att vice ordföranden/den höga representanten inte har beaktat de resolutioner som parlamentet utfärdat tidigare och som efterlyser ett aktivare och enhetligare genomförande av de nyheter som infördes genom Lissabonfördraget:

—

Rådet kan nu ge en grupp av stater ansvar för ett uppdrag för att bevara unionens värden och främja dess intressen.

| — | Ett permanent, strukturerat samarbete kan etableras mellan medlemsstater som uppfyller högre krav på militär kapacitet och som har gjort mer bindande åtaganden på området med tanke på de mest krävande uppdragen. |
| --- | --- |

—

Ett permanent, strukturerat samarbete kan etableras mellan medlemsstater som uppfyller högre krav på militär kapacitet och som har gjort mer bindande åtaganden på området med tanke på de mest krävande uppdragen.

| — | En klausul om ömsesidigt försvar och en klausul om solidaritet infördes genom fördraget. |
| --- | --- |

—

En klausul om ömsesidigt försvar och en klausul om solidaritet infördes genom fördraget.

| — | Europeiska försvarsbyrån anförtros viktiga uppgifter när det gäller att utveckla medlemsstaternas militära kapacitet, däribland att stärka försvarssektorns industriella och teknologiska bas, formulera en EU-politik för kapacitet och försvarsmateriel samt genomföra det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

—

Europeiska försvarsbyrån anförtros viktiga uppgifter när det gäller att utveckla medlemsstaternas militära kapacitet, däribland att stärka försvarssektorns industriella och teknologiska bas, formulera en EU-politik för kapacitet och försvarsmateriel samt genomföra det permanenta strukturerade samarbetet.

| — | En startfond bör inrättas för förberedande verksamhet inför uppdrag som inte belastar unionsbudgeten. |
| --- | --- |

—

En startfond bör inrättas för förberedande verksamhet inför uppdrag som inte belastar unionsbudgeten.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att tillhandahålla den nödvändiga drivkraften för att utveckla Lissabonfördragets potential, så att EU får tillgång till alla tänkbara åtgärder på den internationella arenan inom ramen för den övergripande strategin, oavsett om det är genom sin ”mjuka makt” eller genom mer kraftfulla åtgärder där så är nödvändigt, och alltid i överensstämmelse med FN-stadgan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att tillhandahålla den nödvändiga drivkraften för att utveckla Lissabonfördragets potential, så att EU får tillgång till alla tänkbara åtgärder på den internationella arenan inom ramen för den övergripande strategin, oavsett om det är genom sin ”mjuka makt” eller genom mer kraftfulla åtgärder där så är nödvändigt, och alltid i överensstämmelse med FN-stadgan.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt samarbeta med vice ordföranden/den höga representanten och rådet för att anta Lissabonfördragets bestämmelser om GSFP som en del av sina nationella försvarsstrategier. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt samarbeta med vice ordföranden/den höga representanten och rådet för att anta Lissabonfördragets bestämmelser om GSFP som en del av sina nationella försvarsstrategier.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den förlängning av uppdragen som får göras inom ramen för GSFP till skillnad från de föregående ”Petersberguppdragen”, så som föreskrivs i artikel 43 i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar dock att denna ambition ännu inte återspeglas i de beslut som fattats efter att Europeiska utrikestjänsten inrättats. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar den förlängning av uppdragen som får göras inom ramen för GSFP till skillnad från de föregående ”Petersberguppdragen”, så som föreskrivs i artikel 43 i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar dock att denna ambition ännu inte återspeglas i de beslut som fattats efter att Europeiska utrikestjänsten inrättats.

Civila och militära insatser

| 21. | Europaparlamentet betonar att GSFP så långt bidragit till krishantering, fredsbevarande åtgärder och en stärkt internationell säkerhet. Parlamentet insisterar på att GSFP nu måste möjliggöra ingripanden i alla typer av kriser, även i sammanhang med högintensiva konflikter i det egna närområdet, och vara tillräckligt långtgående för att få en verklig inverkan i det berörda området. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att GSFP så långt bidragit till krishantering, fredsbevarande åtgärder och en stärkt internationell säkerhet. Parlamentet insisterar på att GSFP nu måste möjliggöra ingripanden i alla typer av kriser, även i sammanhang med högintensiva konflikter i det egna närområdet, och vara tillräckligt långtgående för att få en verklig inverkan i det berörda området.

| 22. | Europaparlamentet noterar att 14 insatser för närvarande pågår, 11 civila och 3 militära. Parlamentet välkomnar inledandet av tre nya civila insatser under sommaren 2012, på Afrikas horn (Eucap Nestor), i Nigeria (Eucap Sahel-Niger) och i Sydsudan (Euavsec Sydsudan), liksom planeringen av ett civilt uppdrag till stöd för gränskontroller i Libyen samt ett utbildningsuppdrag i Mali. Parlamentet anser att dessa uppdrag utgör ett första tecken på att agendan för GSFP håller på att väckas till nytt liv. Parlamentet understryker vikten av en förbättrad ram för att ta lärdom av uppdrag och insatser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att 14 insatser för närvarande pågår, 11 civila och 3 militära. Parlamentet välkomnar inledandet av tre nya civila insatser under sommaren 2012, på Afrikas horn (Eucap Nestor), i Nigeria (Eucap Sahel-Niger) och i Sydsudan (Euavsec Sydsudan), liksom planeringen av ett civilt uppdrag till stöd för gränskontroller i Libyen samt ett utbildningsuppdrag i Mali. Parlamentet anser att dessa uppdrag utgör ett första tecken på att agendan för GSFP håller på att väckas till nytt liv. Parlamentet understryker vikten av en förbättrad ram för att ta lärdom av uppdrag och insatser.

| 23. | Europaparlamentet beklagar dock att EU inte till fullo utnyttjar de militära verktygen inom GSFP, trots att ett antal kriser skulle ha kunnat motivera ett EU-ingripande, bland annat i Libyen och Mali. Parlamentet betonar att man bör överväga bistånd till en reform av säkerhetssektorn i de länder som genomgått den arabiska våren, särskilt i Nordafrika och i Sahelregionen. I detta sammanhang vill parlamentet se en intensifiering av den pågående planeringen för möjliga militära insatser, och efterlyser samtidigt en omvärdering av pågående uppdrag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar dock att EU inte till fullo utnyttjar de militära verktygen inom GSFP, trots att ett antal kriser skulle ha kunnat motivera ett EU-ingripande, bland annat i Libyen och Mali. Parlamentet betonar att man bör överväga bistånd till en reform av säkerhetssektorn i de länder som genomgått den arabiska våren, särskilt i Nordafrika och i Sahelregionen. I detta sammanhang vill parlamentet se en intensifiering av den pågående planeringen för möjliga militära insatser, och efterlyser samtidigt en omvärdering av pågående uppdrag.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå från ord till handling och genom befintliga resurser, protokoll och avtal ställa sin kapacitet till förfogande för GSFP, exempelvis i form av stridsgrupper eller gemensamma snabbinsatsstyrkor. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå från ord till handling och genom befintliga resurser, protokoll och avtal ställa sin kapacitet till förfogande för GSFP, exempelvis i form av stridsgrupper eller gemensamma snabbinsatsstyrkor.

Västra Balkan

| 25. | Europaparlamentet erinrar om och välkomnar den politiska, strategiska och symboliska vikten av EU:s engagemang på västra Balkan, som har bidragit till fred och säkerhet i regionen. Parlamentet påpekar dock att regionen fortfarande står inför ett antal utmaningar som utgör ett trovärdighetstest för EU. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att omvärdera EU:s bidrag till säkerheten på västra Balkan, med särskilt fokus på stärkandet av rättsstaten, skyddet av minoriteters rättigheter och kampen mot organiserad brottslighet och korruption. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om och välkomnar den politiska, strategiska och symboliska vikten av EU:s engagemang på västra Balkan, som har bidragit till fred och säkerhet i regionen. Parlamentet påpekar dock att regionen fortfarande står inför ett antal utmaningar som utgör ett trovärdighetstest för EU. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att omvärdera EU:s bidrag till säkerheten på västra Balkan, med särskilt fokus på stärkandet av rättsstaten, skyddet av minoriteters rättigheter och kampen mot organiserad brottslighet och korruption.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av det första civila EUPM-uppdraget i Bosnien och Hercegovina, som avslutades den 30 juni 2012 och som jämte insatsen Eufor Althea har bidragit till dialogen mellan landets olika entiteter och till ett befästande av rättsstaten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av det första civila EUPM-uppdraget i Bosnien och Hercegovina, som avslutades den 30 juni 2012 och som jämte insatsen Eufor Althea har bidragit till dialogen mellan landets olika entiteter och till ett befästande av rättsstaten.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att personalstyrkan i Eufor Althea-insatsen i Bosnien och Hercegovina, som inleddes 2004, stadigt har minskat. Parlamentet stöder därför en avslutning av detta uppdrag och förespråkar en ny typ av EU-stöd till kapacitetsuppbyggnad och utbildning för de väpnade styrkorna i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att personalstyrkan i Eufor Althea-insatsen i Bosnien och Hercegovina, som inleddes 2004, stadigt har minskat. Parlamentet stöder därför en avslutning av detta uppdrag och förespråkar en ny typ av EU-stöd till kapacitetsuppbyggnad och utbildning för de väpnade styrkorna i Bosnien och Hercegovina.

| 28. | Europaparlamentet stöder den roll som spelas av uppdraget Eulex Kosovo, som verkar i en besvärlig politisk miljö, och ser positiv på att mandatet har förlängts med ytterligare två år, fram till den 14 juni 2014. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder den roll som spelas av uppdraget Eulex Kosovo, som verkar i en besvärlig politisk miljö, och ser positiv på att mandatet har förlängts med ytterligare två år, fram till den 14 juni 2014.

| 29. | Europaparlamentet framhåller uppdragets positiva betydelse när det gäller att hjälpa Kosovo att bekämpa organiserad brottslighet på alla nivåer samt att skapa en rättsstat och inrätta rätts-, polis- och tullväsenden som är fria från all politisk inblandning, i enlighet med internationell och europeisk bästa praxis och standard. Parlamentet konstaterar att uppdraget omstrukturerats och minskat i omfattning, och ser detta som tydliga tecken på de framsteg som hittills har gjorts. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller uppdragets positiva betydelse när det gäller att hjälpa Kosovo att bekämpa organiserad brottslighet på alla nivåer samt att skapa en rättsstat och inrätta rätts-, polis- och tullväsenden som är fria från all politisk inblandning, i enlighet med internationell och europeisk bästa praxis och standard. Parlamentet konstaterar att uppdraget omstrukturerats och minskat i omfattning, och ser detta som tydliga tecken på de framsteg som hittills har gjorts.

| 30. | Europaparlamentet framhåller dock att mycket återstår att göra om Eulex ska kunna åstadkomma sina uppgifter fullt ut och vinna Kosovos befolknings fulla förtroende, särskilt den serbiska folkgruppen. Parlamentet uppmanar Eulex Kosovo att stärka sin verksamhet i norra Kosovo och att mer grundligt delta i utredningar och lagföring av korruptionsfall på hög nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller dock att mycket återstår att göra om Eulex ska kunna åstadkomma sina uppgifter fullt ut och vinna Kosovos befolknings fulla förtroende, särskilt den serbiska folkgruppen. Parlamentet uppmanar Eulex Kosovo att stärka sin verksamhet i norra Kosovo och att mer grundligt delta i utredningar och lagföring av korruptionsfall på hög nivå.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar Eulex särskilda utredningsgrupp att fortsätta att med största omsorg och noggrannhet utreda de frågor som väckts av Europarådets rapport om sanningshalten i anklagelserna om olaglig organhandel. Parlamentet uppmanar Eulex att med fullt stöd av de bidragande länderna genomföra ett vittnesskyddsprogram – omfattande exempelvis åtgärder för flyttning av vittnen – så att en rigorös domstolsprövning kan slå fast de faktiska omständigheterna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar Eulex särskilda utredningsgrupp att fortsätta att med största omsorg och noggrannhet utreda de frågor som väckts av Europarådets rapport om sanningshalten i anklagelserna om olaglig organhandel. Parlamentet uppmanar Eulex att med fullt stöd av de bidragande länderna genomföra ett vittnesskyddsprogram – omfattande exempelvis åtgärder för flyttning av vittnen – så att en rigorös domstolsprövning kan slå fast de faktiska omständigheterna.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att Kfor-styrkans närvaro fortfarande är oumbärlig för att garantera säkerheten i Kosovo och att många frågetecken kvarstår kring effektiviteten och framtiden för samordningen mellan Natos militära uppdrag och EU:s civila uppdrag. Parlamentet uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera om utvecklingen för Eulex Kosovo-uppdraget, vars mandat förlängts till den 14 juni 2014, vilket välkomnas, samt om de uppnådda resultaten och förbindelserna med Natos militära styrkor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att Kfor-styrkans närvaro fortfarande är oumbärlig för att garantera säkerheten i Kosovo och att många frågetecken kvarstår kring effektiviteten och framtiden för samordningen mellan Natos militära uppdrag och EU:s civila uppdrag. Parlamentet uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera om utvecklingen för Eulex Kosovo-uppdraget, vars mandat förlängts till den 14 juni 2014, vilket välkomnas, samt om de uppnådda resultaten och förbindelserna med Natos militära styrkor.

Afrikas horn

| 33. | Europaparlamentet välkomnar EU:s nya strategi för Afrikas horn, som genomför den övergripande strategin för bekämpning av sjöröveri och dess orsaker, liksom EU:s ledande roll för säkerhetsfrågorna i regionen, som stärker EU:s synlighet och trovärdighet i fråga om krishantering. Parlamentet ser positivt på att rådet i maj 2012 satte igång verksamheten vid EU:s operationscentrum till stöd för GSFP-uppdrag på Afrikas horn. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar EU:s nya strategi för Afrikas horn, som genomför den övergripande strategin för bekämpning av sjöröveri och dess orsaker, liksom EU:s ledande roll för säkerhetsfrågorna i regionen, som stärker EU:s synlighet och trovärdighet i fråga om krishantering. Parlamentet ser positivt på att rådet i maj 2012 satte igång verksamheten vid EU:s operationscentrum till stöd för GSFP-uppdrag på Afrikas horn.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att tre insatser (Eunavfor Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor) för närvarande pågår till nytta för regionen, och betonar behovet att fortsätta att samordna EU:s ingripanden med det internationella samfundets ansträngningar, först och främst Afrikanska unionen (AU), för att åstadkomma en fungerande och demokratisk stat i Somalia. Parlamentet anser att EU:s operationscentrum leder till en bättre samordning av strategin för Afrikas horn. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att tre insatser (Eunavfor Atalanta, EUTM Somalia och Eucap Nestor) för närvarande pågår till nytta för regionen, och betonar behovet att fortsätta att samordna EU:s ingripanden med det internationella samfundets ansträngningar, först och främst Afrikanska unionen (AU), för att åstadkomma en fungerande och demokratisk stat i Somalia. Parlamentet anser att EU:s operationscentrum leder till en bättre samordning av strategin för Afrikas horn.

| 35. | Mot bakgrund av den politiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i Somalia rekommenderar Europaparlamentet medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att i samråd med Somalias legitima myndigheter, AU, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och USA titta på möjligheten att inleda en reformprocess för säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

35.

Mot bakgrund av den politiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i Somalia rekommenderar Europaparlamentet medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att i samråd med Somalias legitima myndigheter, AU, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad) och USA titta på möjligheten att inleda en reformprocess för säkerhetssektorn.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av uppdraget Eucap Nestor, och vädjar till Tanzania att godta uppdraget, som syftar till att bygga upp marin försvarskapacitet i Djibouti, Kenya och Seychellerna och stödja rättsstaten i Somalia (till att börja med i Puntland och Somaliland) genom en utveckling av en ansvarig kustpolisstyrka och ett rättsväsen som till fullo respekterar rättsstatliga principer, öppenhet och insyn samt de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av uppdraget Eucap Nestor, och vädjar till Tanzania att godta uppdraget, som syftar till att bygga upp marin försvarskapacitet i Djibouti, Kenya och Seychellerna och stödja rättsstaten i Somalia (till att börja med i Puntland och Somaliland) genom en utveckling av en ansvarig kustpolisstyrka och ett rättsväsen som till fullo respekterar rättsstatliga principer, öppenhet och insyn samt de mänskliga rättigheterna.

| 37. | Europaparlamentet begär att Eucap Nestor-uppdraget samordnas med andra initiativ som rör sjöfartsskydd, till exempel Marsic och Mase, vilka finansieras genom stabilitetsinstrumentet respektive Europeiska utvecklingsfonden. Parlamentet rekommenderar att Eucap Nestor utvidgas till andra länder så snart de uppfyller de nödvändiga kraven. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att Eucap Nestor-uppdraget samordnas med andra initiativ som rör sjöfartsskydd, till exempel Marsic och Mase, vilka finansieras genom stabilitetsinstrumentet respektive Europeiska utvecklingsfonden. Parlamentet rekommenderar att Eucap Nestor utvidgas till andra länder så snart de uppfyller de nödvändiga kraven.

| 38. | Europaparlamentet hyllar det vitala bidrag som insatsen Eunavfor Atalanta lämnat för att bekämpa sjöröveriet i Adenviken och i västra Indiska oceanen, liksom insatsens humanitära bidrag till sjösäkerhet genom att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg och andra sårbara fartyg. Parlamentet godkänner förlängningen av dess mandat till december 2014. Parlamentet godkänner också utvidgningen av detta uppdrags verksamhetsområde till Somalias kustområden samt territorialvatten och inre farvatten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga medel för denna insats, såväl till havs som i luften, och uppmanar handelsfartyg att fortsätta att tillämpa god sjöfartssed för att minska risken för angrepp. Parlamentet välkomnar Nederländernas bidrag till Atalanta-insatsen i form av en skyddsgrupp på däck som ska garantera säkerheten för hjälpkonvojer, och uppmanar de övriga medlemsstaterna att bidra på liknande sätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet hyllar det vitala bidrag som insatsen Eunavfor Atalanta lämnat för att bekämpa sjöröveriet i Adenviken och i västra Indiska oceanen, liksom insatsens humanitära bidrag till sjösäkerhet genom att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg och andra sårbara fartyg. Parlamentet godkänner förlängningen av dess mandat till december 2014. Parlamentet godkänner också utvidgningen av detta uppdrags verksamhetsområde till Somalias kustområden samt territorialvatten och inre farvatten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga medel för denna insats, såväl till havs som i luften, och uppmanar handelsfartyg att fortsätta att tillämpa god sjöfartssed för att minska risken för angrepp. Parlamentet välkomnar Nederländernas bidrag till Atalanta-insatsen i form av en skyddsgrupp på däck som ska garantera säkerheten för hjälpkonvojer, och uppmanar de övriga medlemsstaterna att bidra på liknande sätt.

| 39. | Europaparlamentet slår fast att sjöröveri kan likställas med organiserad brottslighet och att det, för handelsfrihetens skull och för skyddet av en viktig sjöfartsled, är viktigt att strypa sjöröveriets ekonomiska lönsamhet och tackla de grundläggande orsakerna till sjöröveri genom ett långsiktigt engagemang som främjar goda styrelseformer och legitima möjligheter för befolkningen att bli ekonomiskt självförsörjande. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera spårbarheten för de finansiella flöden som skapas av denna verksamhet och att underlätta informationsutbytet mellan Eunavfor Atalanta och Europol. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet slår fast att sjöröveri kan likställas med organiserad brottslighet och att det, för handelsfrihetens skull och för skyddet av en viktig sjöfartsled, är viktigt att strypa sjöröveriets ekonomiska lönsamhet och tackla de grundläggande orsakerna till sjöröveri genom ett långsiktigt engagemang som främjar goda styrelseformer och legitima möjligheter för befolkningen att bli ekonomiskt självförsörjande. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera spårbarheten för de finansiella flöden som skapas av denna verksamhet och att underlätta informationsutbytet mellan Eunavfor Atalanta och Europol.

| 40. | Europaparlamentet framhåller den positiva roll som spelas av uppdraget EUTM Somalia, i nära samarbete med Uganda, AU och USA, genom utbildningen av över 3  000 somaliska rekryter, varav omkring 2  500 redan har återintegrerats i de somaliska säkerhetsstyrkorna, samtidigt som rättsstaten främjas. Parlamentet anser att uppdraget i synnerhet har bidragit till att förbättra situationen i och omkring Mogadishu genom att stärka Somalias och Amisoms säkerhetsstyrkor. Parlamentet kräver att uppdragets arbete koncentreras på att upprätta ansvarstagande och insynsvänliga lednings- och kontrollstrukturer och en budgetram som möjliggör regelbundna löneutbetalningar, liksom på att minimera antalet avhopp bland utbildade soldater. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller den positiva roll som spelas av uppdraget EUTM Somalia, i nära samarbete med Uganda, AU och USA, genom utbildningen av över 3  000 somaliska rekryter, varav omkring 2  500 redan har återintegrerats i de somaliska säkerhetsstyrkorna, samtidigt som rättsstaten främjas. Parlamentet anser att uppdraget i synnerhet har bidragit till att förbättra situationen i och omkring Mogadishu genom att stärka Somalias och Amisoms säkerhetsstyrkor. Parlamentet kräver att uppdragets arbete koncentreras på att upprätta ansvarstagande och insynsvänliga lednings- och kontrollstrukturer och en budgetram som möjliggör regelbundna löneutbetalningar, liksom på att minimera antalet avhopp bland utbildade soldater.

| 41. | Europaparlamentet godkänner förlängningen av mandatet för EUTM Somalia till december 2012 och betoningen på de somaliska nationella säkerhetsstyrkornas lednings- och kontrollkapacitet, specialiserade kapacitet och kapacitet att sköta sin egen utbildning, med avsikten att överföra ansvaret för utbildningen till lokala aktörer. Parlamentet konstaterar att EU kommer att få fortsätta med utbildningsinsatserna efter 2012, och uppmanar i detta hänseende Europeiska utrikestjänsten att undersöka möjligheten att, så snart säkerhetssituationen i Somalia tillåter det, överföra hela eller delar av utbildningen till de delar av landet som kontrolleras av myndigheterna, med hänsyn till förbättringen av säkerhetssituationen. Parlamentet rekommenderar att EUTM Somalia tillåts delta närmare i processen för att rekrytera och integrera personal som fått denna militära utbildning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet godkänner förlängningen av mandatet för EUTM Somalia till december 2012 och betoningen på de somaliska nationella säkerhetsstyrkornas lednings- och kontrollkapacitet, specialiserade kapacitet och kapacitet att sköta sin egen utbildning, med avsikten att överföra ansvaret för utbildningen till lokala aktörer. Parlamentet konstaterar att EU kommer att få fortsätta med utbildningsinsatserna efter 2012, och uppmanar i detta hänseende Europeiska utrikestjänsten att undersöka möjligheten att, så snart säkerhetssituationen i Somalia tillåter det, överföra hela eller delar av utbildningen till de delar av landet som kontrolleras av myndigheterna, med hänsyn till förbättringen av säkerhetssituationen. Parlamentet rekommenderar att EUTM Somalia tillåts delta närmare i processen för att rekrytera och integrera personal som fått denna militära utbildning.

| 42. | Europaparlamentet betonar att modellen med EUTM-insatsen, som med hjälp av relativt blygsamma ekonomiska, materiella och mänskliga resurser har gett EU en viktig regional roll i Östafrika, skulle kunna användas även i andra områden, särskilt Sahel. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att modellen med EUTM-insatsen, som med hjälp av relativt blygsamma ekonomiska, materiella och mänskliga resurser har gett EU en viktig regional roll i Östafrika, skulle kunna användas även i andra områden, särskilt Sahel.

Sahel

| 43. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över framväxten av ett instabilt område i Sahel som utmärks av ömsesidigt förstärkande brottslighet, särskilt olaglig handel med droger, vapen och människor, och väpnade angrepp av radikala terroristgrupper som hotar den territoriella integriteten för staterna i regionen och vars aktivitet skulle kunna leda till uppkomsten av ett varaktigt laglöst område på en del av Malis territorium som sprids till grannländerna, vilket skulle öka hotet mot europeiska intressen och europeiska medborgare i området, vilka redan har fallit offer för mord och bortföranden. Parlamentet understryker därför behovet att stödja en stabil regering i Mali för att förhindra att landet upplöses och motverka de omfattande spridningseffekter detta skulle kunna få i form av en utbredning av brottslighet och konflikter. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över framväxten av ett instabilt område i Sahel som utmärks av ömsesidigt förstärkande brottslighet, särskilt olaglig handel med droger, vapen och människor, och väpnade angrepp av radikala terroristgrupper som hotar den territoriella integriteten för staterna i regionen och vars aktivitet skulle kunna leda till uppkomsten av ett varaktigt laglöst område på en del av Malis territorium som sprids till grannländerna, vilket skulle öka hotet mot europeiska intressen och europeiska medborgare i området, vilka redan har fallit offer för mord och bortföranden. Parlamentet understryker därför behovet att stödja en stabil regering i Mali för att förhindra att landet upplöses och motverka de omfattande spridningseffekter detta skulle kunna få i form av en utbredning av brottslighet och konflikter.

| 44. | Europaparlamentet betonar det säkerhetshot som denna situation utgör för Europa som helhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang vice ordföranden/den höga representanten och rådet att snabbt och fullständigt genomföra EU-strategin för Sahel, som antogs i mars 2011, och att vidta lämpliga säkerhetsåtgärder, vid behov med hjälp av GSFP-uppdrag, för att hjälpa staterna i regionen att stärka sin kapacitet att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och terroristgrupper. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar det säkerhetshot som denna situation utgör för Europa som helhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang vice ordföranden/den höga representanten och rådet att snabbt och fullständigt genomföra EU-strategin för Sahel, som antogs i mars 2011, och att vidta lämpliga säkerhetsåtgärder, vid behov med hjälp av GSFP-uppdrag, för att hjälpa staterna i regionen att stärka sin kapacitet att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och terroristgrupper.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar lanserandet av uppdraget Eucap Sahel-Niger, som är specifikt avsett att hjälpa Niger att hantera dessa säkerhetsutmaningar. Parlamentet konstaterar att detta uppdrag i sin helhet ingår i den globala strategin för Sahel, men beklagar att det berör endast ett land, trots andra länder i regionen, framför allt Mali, har ett akut och trängande behov att bygga upp sin kapacitet och bemöta hoten mot sin territoriella integritet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar lanserandet av uppdraget Eucap Sahel-Niger, som är specifikt avsett att hjälpa Niger att hantera dessa säkerhetsutmaningar. Parlamentet konstaterar att detta uppdrag i sin helhet ingår i den globala strategin för Sahel, men beklagar att det berör endast ett land, trots andra länder i regionen, framför allt Mali, har ett akut och trängande behov att bygga upp sin kapacitet och bemöta hoten mot sin territoriella integritet.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds enhälliga antagande den 12 oktober 2012 av resolution 2071 om Mali. Parlamentet konstaterar att denna resolution direkt uppmanar regionala och internationella organisationer, däribland EU, att tillhandahålla samordnat bistånd, expertkunskaper, utbildning samt stöd för kapacitetsuppbyggnad till Malis väpnade styrkor och säkerhetsstyrkor, i syfte att återställa statens auktoritet i Mali. Parlamentet vill att FN:s säkerhetsråd antar ännu en resolution som formellt ger tillstånd att sätta in ett nytt uppdrag i Afrika, vilket inleds med stöd av det internationella samfundet enligt samma modell som det stöd som gavs åt Amisom i Somalia. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds enhälliga antagande den 12 oktober 2012 av resolution 2071 om Mali. Parlamentet konstaterar att denna resolution direkt uppmanar regionala och internationella organisationer, däribland EU, att tillhandahålla samordnat bistånd, expertkunskaper, utbildning samt stöd för kapacitetsuppbyggnad till Malis väpnade styrkor och säkerhetsstyrkor, i syfte att återställa statens auktoritet i Mali. Parlamentet vill att FN:s säkerhetsråd antar ännu en resolution som formellt ger tillstånd att sätta in ett nytt uppdrag i Afrika, vilket inleds med stöd av det internationella samfundet enligt samma modell som det stöd som gavs åt Amisom i Somalia.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 15 oktober 2012 om situationen i Mali, där man begär att arbetet snarast möjligt fortsätter med att planera en eventuell GSFP-insats, i synnerhet genom att utveckla ett krishanteringskoncept rörande en omorganisation och utbildning av Malis försvar. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 15 oktober 2012 om situationen i Mali, där man begär att arbetet snarast möjligt fortsätter med att planera en eventuell GSFP-insats, i synnerhet genom att utveckla ett krishanteringskoncept rörande en omorganisation och utbildning av Malis försvar.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades av stats- och regeringscheferna i Ecowas den 11 november 2012 om att ställa till förfogande en stabiliseringsstyrka på åtminstone 3  200 man med ett interventionsmandat för ett år. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades av stats- och regeringscheferna i Ecowas den 11 november 2012 om att ställa till förfogande en stabiliseringsstyrka på åtminstone 3  200 man med ett interventionsmandat för ett år.

| 49. | Europaparlamentet begär att planeringen fortsätter för en insats som tillsammans med Ecowas stöder en omstrukturering av de maliska väpnade styrkorna, i syfte att göra landets säkerhetsstyrkor mer effektiva och tillåta det att återta kontrollen över sitt territorium. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att planeringen fortsätter för en insats som tillsammans med Ecowas stöder en omstrukturering av de maliska väpnade styrkorna, i syfte att göra landets säkerhetsstyrkor mer effektiva och tillåta det att återta kontrollen över sitt territorium.

Libyen

| 50. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas humanitära bistånd och civilskyddsverksamhet i det förflutna, till stöd för FN-organ i Libyen och i grannländerna. Parlamentet anser dock att den libyska krisen skulle ha kunnat utgöra ett lämpligt tillfälle för EU att demonstrera sin förmåga att agera på ett mer sammanhållet sätt, även militärt om så krävs, i full överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolutioner, i en omfattande kris som utspelar sig i EU:s omedelbara närområde och som direkt påverkar stabiliteten i detta. Det är beklagligt att avsaknaden av en gemensam politisk vilja bland medlemsstaterna och en ideologiskt motiverad motvillighet mot att EU använder sin egen kapacitet ledde till att EU fick spela en biroll. Parlamentet noterar ovilligheten hos vissa av medlemmarna i FN:s säkerhetsråd att ge EU tillåtelse att inleda sin humanitära militära insats i Libyen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas humanitära bistånd och civilskyddsverksamhet i det förflutna, till stöd för FN-organ i Libyen och i grannländerna. Parlamentet anser dock att den libyska krisen skulle ha kunnat utgöra ett lämpligt tillfälle för EU att demonstrera sin förmåga att agera på ett mer sammanhållet sätt, även militärt om så krävs, i full överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolutioner, i en omfattande kris som utspelar sig i EU:s omedelbara närområde och som direkt påverkar stabiliteten i detta. Det är beklagligt att avsaknaden av en gemensam politisk vilja bland medlemsstaterna och en ideologiskt motiverad motvillighet mot att EU använder sin egen kapacitet ledde till att EU fick spela en biroll. Parlamentet noterar ovilligheten hos vissa av medlemmarna i FN:s säkerhetsråd att ge EU tillåtelse att inleda sin humanitära militära insats i Libyen.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att dra lärdom av den libyska krisen, både med avseende på EU:s beslutsprocess och Natos militära ingripanden, i fråga om kapacitet men också – och framför allt – i fråga om den politiska konsekvensen och solidariteten mellan medlemsstaterna samt relationen mellan EU och dess GSFP å ena sidan och Nato å andra sidan. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att dra lärdom av den libyska krisen, både med avseende på EU:s beslutsprocess och Natos militära ingripanden, i fråga om kapacitet men också – och framför allt – i fråga om den politiska konsekvensen och solidariteten mellan medlemsstaterna samt relationen mellan EU och dess GSFP å ena sidan och Nato å andra sidan.

| 52. | Europaparlamentet anser att EU har en viktig roll att spela i processen för en institutionell övergång i Libyen, framför allt när det gäller demobilisering och integration av medlemmarna i de revolutionära brigaderna, omorganisationen av de väpnade styrkorna och hjälp med kontrollen av gränserna på land och till havs. Det är beklagligt att EU:s bidrag till säkerhetssektorn låter vänta på sig och att svårigheterna med att planera och genomföra detta bidrag öppnar dörren för bilaterala initiativ med tveksam synlighet och enhetlighet. Parlamentet stöder ett påskyndande av planeringen för ett civilt uppdrag för att bistå vid gränskontrollerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att EU har en viktig roll att spela i processen för en institutionell övergång i Libyen, framför allt när det gäller demobilisering och integration av medlemmarna i de revolutionära brigaderna, omorganisationen av de väpnade styrkorna och hjälp med kontrollen av gränserna på land och till havs. Det är beklagligt att EU:s bidrag till säkerhetssektorn låter vänta på sig och att svårigheterna med att planera och genomföra detta bidrag öppnar dörren för bilaterala initiativ med tveksam synlighet och enhetlighet. Parlamentet stöder ett påskyndande av planeringen för ett civilt uppdrag för att bistå vid gränskontrollerna.

Sydsudan

| 53. | Europaparlamentet noterar lanseringen av uppdraget Euavsec Sydsudan som är avsett att stärka säkerheten vid flygplatsen i Juba. Parlamentet ställer sig dock frågande till om ett GSFP-uppdrag för att garantera säkerheten vid denna flygplats är rätt väg att gå, eftersom kommissionen skulle ha kunnat genomföra ett sådant uppdrag med hjälp av stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar lanseringen av uppdraget Euavsec Sydsudan som är avsett att stärka säkerheten vid flygplatsen i Juba. Parlamentet ställer sig dock frågande till om ett GSFP-uppdrag för att garantera säkerheten vid denna flygplats är rätt väg att gå, eftersom kommissionen skulle ha kunnat genomföra ett sådant uppdrag med hjälp av stabilitetsinstrumentet.

Demokratiska republiken Kongo

| 54. | Europaparlamentet betonar Demokratiska republiken Kongos betydelse för freden och stabiliteten i Afrika och stöder Monuscos insatser för att skydda civilbefolkningen i de östra delarna av landet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar Demokratiska republiken Kongos betydelse för freden och stabiliteten i Afrika och stöder Monuscos insatser för att skydda civilbefolkningen i de östra delarna av landet.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser inom ramen för de två uppdragen Eusec DR Kongo och Eupol DR Kongo för att befästa rättsstaten i landet. Parlamentet noterar dock att de båda uppdragen är för små med tanke på omfattningen av deras respektive uppgifter, och att ett aktivt samarbete med de kongolesiska myndigheterna är nödvändigt för att uppnå konkreta resultat. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser inom ramen för de två uppdragen Eusec DR Kongo och Eupol DR Kongo för att befästa rättsstaten i landet. Parlamentet noterar dock att de båda uppdragen är för små med tanke på omfattningen av deras respektive uppgifter, och att ett aktivt samarbete med de kongolesiska myndigheterna är nödvändigt för att uppnå konkreta resultat.

Afghanistan

| 56. | Europaparlamentet välkomnar uppdraget Eupol Afghanistan, som syftar till att införa en civil polisstyrka och ett rättssystem för att göra det möjligt för det afghanska folket att ta huvudansvaret för dessa områden i arbetet med att återuppbygga den afghanska staten. Parlamentet betonar att detta uppdrag, som ska pågå fram till den 31 maj 2013 och eventuellt förlängas till den 31 december 2014, är en del av det internationella samfundets globala ansträngningar för att tillåta det afghanska folket att ta sitt öde i egna händer efter att Natos trupper dras tillbaka 2014. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att inleda djupgående samtal, även med Europaparlamentet, om utvecklingen av EU:s övergripande insatser och om Eupol-uppdraget, särskilt med avseende på Afghanistan efter 2014. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar uppdraget Eupol Afghanistan, som syftar till att införa en civil polisstyrka och ett rättssystem för att göra det möjligt för det afghanska folket att ta huvudansvaret för dessa områden i arbetet med att återuppbygga den afghanska staten. Parlamentet betonar att detta uppdrag, som ska pågå fram till den 31 maj 2013 och eventuellt förlängas till den 31 december 2014, är en del av det internationella samfundets globala ansträngningar för att tillåta det afghanska folket att ta sitt öde i egna händer efter att Natos trupper dras tillbaka 2014. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att inleda djupgående samtal, även med Europaparlamentet, om utvecklingen av EU:s övergripande insatser och om Eupol-uppdraget, särskilt med avseende på Afghanistan efter 2014.

De palestinska territorierna

| 57. | Europaparlamentet anser att polisuppdraget för de palestinska territorierna, Eupol Copps, vars syfte är att hjälpa den palestinska myndigheten att bygga upp institutionerna i en framtida palestinsk stat på området för brottsbekämpning och straffrätt, under palestinsk ledning och i enlighet med bästa internationella standard, är en framgång. Parlamentet konstaterar att detta uppdrag är en del av EU:s ansträngningar för att få till stånd en palestinsk stat i fredlig samexistens med Israel. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att polisuppdraget för de palestinska territorierna, Eupol Copps, vars syfte är att hjälpa den palestinska myndigheten att bygga upp institutionerna i en framtida palestinsk stat på området för brottsbekämpning och straffrätt, under palestinsk ledning och i enlighet med bästa internationella standard, är en framgång. Parlamentet konstaterar att detta uppdrag är en del av EU:s ansträngningar för att få till stånd en palestinsk stat i fredlig samexistens med Israel.

| 58. | Europaparlamentet beklagar djupt att insatserna inom uppdraget EU BAM Rafah har avbrutits sedan Hamas tog kontrollen över Gazaremsan och att personalstyrkan har minskats, samtidigt som parlamentet betonar att uppdragets fortsatta närvaro i regionen visar på EU:s vilja att bidra till alla åtgärder som kan underlätta dialogen mellan israeler och palestinier. Det är beklagligt att den israeliska regeringen inte har tillåtit chefen för uppdraget Eupol Copps att samtidigt vara chef för uppdraget EU BAM Rafah och att högkvarteret för detta uppdrag ligger i Tel Aviv och inte i östra Jerusalem. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet beklagar djupt att insatserna inom uppdraget EU BAM Rafah har avbrutits sedan Hamas tog kontrollen över Gazaremsan och att personalstyrkan har minskats, samtidigt som parlamentet betonar att uppdragets fortsatta närvaro i regionen visar på EU:s vilja att bidra till alla åtgärder som kan underlätta dialogen mellan israeler och palestinier. Det är beklagligt att den israeliska regeringen inte har tillåtit chefen för uppdraget Eupol Copps att samtidigt vara chef för uppdraget EU BAM Rafah och att högkvarteret för detta uppdrag ligger i Tel Aviv och inte i östra Jerusalem.

Georgien

| 59. | Europaparlamentet betonar den positiva roll som observationsuppdraget EUMM Georgien spelar, framför allt som stöd till dialogen och för att återinföra förtroendeskapande åtgärder mellan parterna, men beklagar att detta uppdrag ännu inte fått tillstånd att besöka de ockuperade territorierna i Abchazien och Sydossetien, där Ryssland av Europaparlamentet, Nato, Europarådet och vissa medlemsstater har förklarats vara en ockupationsstyrka. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar den positiva roll som observationsuppdraget EUMM Georgien spelar, framför allt som stöd till dialogen och för att återinföra förtroendeskapande åtgärder mellan parterna, men beklagar att detta uppdrag ännu inte fått tillstånd att besöka de ockuperade territorierna i Abchazien och Sydossetien, där Ryssland av Europaparlamentet, Nato, Europarådet och vissa medlemsstater har förklarats vara en ockupationsstyrka.

Irak

| 60. | Europaparlamentet noterar att uppdraget Eujust Lex-Irak, vars mandat har förlängts till den 31 december 2013, är EU:s första integrerade ”rättsstatsuppdrag” avsett att bidra till inrättandet av ett professionellt straffrättsligt system i Irak som bygger på rättssäkerhet. Parlamentet konstaterar dock att en stabil situation ännu är långt borta i Irak, vilket framgår tydligt av de regelbundna angreppen i landet, och att situationen förvärras av den stora osäkerheten i regionen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar att uppdraget Eujust Lex-Irak, vars mandat har förlängts till den 31 december 2013, är EU:s första integrerade ”rättsstatsuppdrag” avsett att bidra till inrättandet av ett professionellt straffrättsligt system i Irak som bygger på rättssäkerhet. Parlamentet konstaterar dock att en stabil situation ännu är långt borta i Irak, vilket framgår tydligt av de regelbundna angreppen i landet, och att situationen förvärras av den stora osäkerheten i regionen.

Tidigare erfarenheter

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att lära av erfarenheterna från uppdrag och insatser som utförts inom ramen för GSFP, och berömmer det arbetet som utförts i denna riktning av Europeiska utrikestjänstens direktorat för krishantering och planering och av EU:s militära stab. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera om resultatet av detta arbete till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att lära av erfarenheterna från uppdrag och insatser som utförts inom ramen för GSFP, och berömmer det arbetet som utförts i denna riktning av Europeiska utrikestjänstens direktorat för krishantering och planering och av EU:s militära stab. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att regelbundet rapportera om resultatet av detta arbete till Europaparlamentet.

| 62. | Europaparlamentet anser att de erfarenheter som gjorts i samband med civila uppdrag och insatser är särskilt viktiga. Parlamentet påpekar att EU har uträttat ett omfattande arbete på detta område med goda resultat. Det mervärde som EU:s civila insatser har genererat bör beaktas när uppgifterna ska samordnas mellan EU och dess partner och allierade i samband med internationell krishantering. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att de erfarenheter som gjorts i samband med civila uppdrag och insatser är särskilt viktiga. Parlamentet påpekar att EU har uträttat ett omfattande arbete på detta område med goda resultat. Det mervärde som EU:s civila insatser har genererat bör beaktas när uppgifterna ska samordnas mellan EU och dess partner och allierade i samband med internationell krishantering.

Kapacitet och strukturer för genomförandet av insatser

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s militära insatser fortfarande alltför ofta brottas med problem att få styrkebidrag och att trovärdigheten för GSFP äventyras om en trovärdig kapacitet uteblir. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att aktivt tillhandahålla personal och utrustning av kvalitet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s militära insatser fortfarande alltför ofta brottas med problem att få styrkebidrag och att trovärdigheten för GSFP äventyras om en trovärdig kapacitet uteblir. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att aktivt tillhandahålla personal och utrustning av kvalitet.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänstens strukturer för krishantering är underbemannade, både på den civila och den militära sidan, vilket inverkar negativt på utrikestjänstens reaktionsförmåga och bidrar till en viss marginalisering av GSFP. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att snarast möjligt åtgärda denna situation. Parlamentet betonar att det måste finnas en direkt koppling mellan vice ordföranden/den höga representanten och krishanteringsstrukturerna inom GSFP. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska utrikestjänstens strukturer för krishantering är underbemannade, både på den civila och den militära sidan, vilket inverkar negativt på utrikestjänstens reaktionsförmåga och bidrar till en viss marginalisering av GSFP. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att snarast möjligt åtgärda denna situation. Parlamentet betonar att det måste finnas en direkt koppling mellan vice ordföranden/den höga representanten och krishanteringsstrukturerna inom GSFP.

Civil personal och kapacitet

| 65. | Europaparlamentet framhåller medlemsstaternas svårigheter att tillhandahålla kvalificerad och utbildad personal i tillräcklig omfattning för de civila GSFP-uppdragen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att undersöka olika sätt att hjälpa medlemsstaterna att öka antalet poliser, domare och högt specialiserad personal inom offentlig förvaltning som kan användas inom civila GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet framhåller medlemsstaternas svårigheter att tillhandahålla kvalificerad och utbildad personal i tillräcklig omfattning för de civila GSFP-uppdragen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att undersöka olika sätt att hjälpa medlemsstaterna att öka antalet poliser, domare och högt specialiserad personal inom offentlig förvaltning som kan användas inom civila GSFP-uppdrag.

| 66. | Europaparlamentet noterar förlängningen av det civila kapacitetsmålet för 2010 efter detta datum och välkomnar antagandet av ett flerårigt program för utveckling av civil kapacitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt de berörda ministerierna, att vidta åtgärder för att genomföra detta program. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet noterar förlängningen av det civila kapacitetsmålet för 2010 efter detta datum och välkomnar antagandet av ett flerårigt program för utveckling av civil kapacitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, särskilt de berörda ministerierna, att vidta åtgärder för att genomföra detta program.

| 67. | Europaparlamentet understryker behovet att man – vid sidan av de kapaciteter som nämnts i samband med det civila kapacitetsmålet som avser polis, domare och högt specialiserad förvaltningspersonal – utarbetar bättre riktlinjer och kapacitet för medling för att på så sätt tillhandahålla lämpliga resurser för medling i god tid och på ett samordnat sätt. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker behovet att man – vid sidan av de kapaciteter som nämnts i samband med det civila kapacitetsmålet som avser polis, domare och högt specialiserad förvaltningspersonal – utarbetar bättre riktlinjer och kapacitet för medling för att på så sätt tillhandahålla lämpliga resurser för medling i god tid och på ett samordnat sätt.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar med oro att arbetet med att utse, samordna och utplacera civil personal för GSFP-uppdrag i vissa medlemsstater fortfarande blir lidande av att skiljaktiga nationella rutiner och kriterier tillämpas. Parlamentet efterlyser mer samordning mellan medlemsstaterna och en kartläggning av bästa praxis på området. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet konstaterar med oro att arbetet med att utse, samordna och utplacera civil personal för GSFP-uppdrag i vissa medlemsstater fortfarande blir lidande av att skiljaktiga nationella rutiner och kriterier tillämpas. Parlamentet efterlyser mer samordning mellan medlemsstaterna och en kartläggning av bästa praxis på området.

| 69. | Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna har lämnat parlamentets tidigare resolutioner, som innehöll krav på tillräcklig och kompetent civil personal och omfattande kapacitet, utan beaktande. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om rådets slutsatser av den 21 mars 2011 om prioriteringarna avseende GSFP:s civila kapacitet och anser att de fortfarande är lika relevanta, nämligen att






  — | locka ett tillräckligt antal kvalificerade och utbildade personer, |
| --- | --- | --- |

69.

Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna har lämnat parlamentets tidigare resolutioner, som innehöll krav på tillräcklig och kompetent civil personal och omfattande kapacitet, utan beaktande. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om rådets slutsatser av den 21 mars 2011 om prioriteringarna avseende GSFP:s civila kapacitet och anser att de fortfarande är lika relevanta, nämligen att

—

locka ett tillräckligt antal kvalificerade och utbildade personer,

| — | utveckla adekvata verktyg för uppdragen, inbegripet en färdigutvecklad goalkeeper, flexiblare förberedande åtgärder, bättre mekanismer för att utrusta civila uppdrag (inbegripet inrättande av en lösning på det permanenta lagret), |
| --- | --- |

—

utveckla adekvata verktyg för uppdragen, inbegripet en färdigutvecklad goalkeeper, flexiblare förberedande åtgärder, bättre mekanismer för att utrusta civila uppdrag (inbegripet inrättande av en lösning på det permanenta lagret),

| — | fortsätta genomförandet av den förberedande verksamheten för civila uppdrag i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

fortsätta genomförandet av den förberedande verksamheten för civila uppdrag i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i EU-fördraget,

| — | förstärka konsekvensbedömningen och tillämpningen av tillvaratagna erfarenheter, och att |
| --- | --- |

—

förstärka konsekvensbedömningen och tillämpningen av tillvaratagna erfarenheter, och att

| — | förstärka samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

—

förstärka samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer.

Militär personal och kapacitet

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att EU för närvarande brottas med betydande ekonomiska begränsningar och att medlemsstaterna, av såväl ekonomiska och budgetmässiga som politiska skäl, med eller utan koppling till krisen i euroområdet, befinner sig i en fas med minskande eller i bästa fall bibehållna försvarsbudgetar. Parlamentet framhåller att dessa åtgärder kan påverka den militära kapaciteten i negativ riktning och därmed även EU:s förmåga att verkligen ta på sig sitt ansvar för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att EU för närvarande brottas med betydande ekonomiska begränsningar och att medlemsstaterna, av såväl ekonomiska och budgetmässiga som politiska skäl, med eller utan koppling till krisen i euroområdet, befinner sig i en fas med minskande eller i bästa fall bibehållna försvarsbudgetar. Parlamentet framhåller att dessa åtgärder kan påverka den militära kapaciteten i negativ riktning och därmed även EU:s förmåga att verkligen ta på sig sitt ansvar för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten.

| 71. | Europaparlamentet uppmärksammar den tilltagande militära kapaciteten och vapenkapaciteten i Asien och särskilt i Kina, och efterlyser en bredare dialog med regionen, med betoning på säkerhets- och försvarsfrågor. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmärksammar den tilltagande militära kapaciteten och vapenkapaciteten i Asien och särskilt i Kina, och efterlyser en bredare dialog med regionen, med betoning på säkerhets- och försvarsfrågor.

| 72. | Europaparlamentet betonar att ökningen av externa insatser under de senaste åren, såväl i Irak och Afghanistan som i Afrika, däribland Libyen, har medfört – och fortfarande medför – en betydande ekonomisk börda för de deltagande staterna i dessa insatser. Parlamentet konstaterar att dessa kostnader får direkta konsekvenser för utmattning och förtida nedslitning av utrustningen, men även för staternas villighet att delta i GSFP-insatser, med tanke på budget- och kapacitetsbegränsningarna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att ökningen av externa insatser under de senaste åren, såväl i Irak och Afghanistan som i Afrika, däribland Libyen, har medfört – och fortfarande medför – en betydande ekonomisk börda för de deltagande staterna i dessa insatser. Parlamentet konstaterar att dessa kostnader får direkta konsekvenser för utmattning och förtida nedslitning av utrustningen, men även för staternas villighet att delta i GSFP-insatser, med tanke på budget- och kapacitetsbegränsningarna.

| 73. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas sammanlagda försvarsbudgetar i absoluta tal står sig bra i jämförelse med utgifterna för de viktigaste framväxande stormakterna och att problemet alltså är politiskt snarare än budgetrelaterat, från definitionen av en europeisk industriell och teknisk bas till gemensamt utnyttjande av viss operativ kapacitet. Parlamentet påpekar att EU-omfattande konsortier, gemensamma initiativ och förslag om sammanslagningar av europeiska företag skulle kunna bidra till att utveckla en europeisk försvarsindustri. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas sammanlagda försvarsbudgetar i absoluta tal står sig bra i jämförelse med utgifterna för de viktigaste framväxande stormakterna och att problemet alltså är politiskt snarare än budgetrelaterat, från definitionen av en europeisk industriell och teknisk bas till gemensamt utnyttjande av viss operativ kapacitet. Parlamentet påpekar att EU-omfattande konsortier, gemensamma initiativ och förslag om sammanslagningar av europeiska företag skulle kunna bidra till att utveckla en europeisk försvarsindustri.

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att de militära insatserna i Libyen, som inleddes av Frankrike och Storbritannien med stöd av USA och senare togs över av Nato, har belyst vissa EU-länders förmåga att ingripa i allvarliga konflikter, men också deras svårigheter att genomföra sådana insatser under en längre tid, främst på grund av bristen på grundläggande kapacitet, exempelvis för lufttankning, underrättelseverksamhet eller precisionsstyrda vapen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet konstaterar att de militära insatserna i Libyen, som inleddes av Frankrike och Storbritannien med stöd av USA och senare togs över av Nato, har belyst vissa EU-länders förmåga att ingripa i allvarliga konflikter, men också deras svårigheter att genomföra sådana insatser under en längre tid, främst på grund av bristen på grundläggande kapacitet, exempelvis för lufttankning, underrättelseverksamhet eller precisionsstyrda vapen.

| 75. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 14 december 2011 om konsekvenserna av finanskrisen för försvarssektorn i EU:s medlemsstater, och betonar att dess rekommendationer är relevanta för att utveckla medlemsstaternas militära kapacitet i en anda av sammanslagning och gemensamt utnyttjande av resurser. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 14 december 2011 om konsekvenserna av finanskrisen för försvarssektorn i EU:s medlemsstater, och betonar att dess rekommendationer är relevanta för att utveckla medlemsstaternas militära kapacitet i en anda av sammanslagning och gemensamt utnyttjande av resurser.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar bilaterala avtal såsom det fransk-brittiska fördraget om militärt samarbete och uppmanar övriga medlemsstater att överväga sådana bilaterala eller multilaterala avtal om militärt samarbete och militär integrering, eftersom detta är ett viktigt kostnadsbesparande verktyg som kan förhindra dubbelarbete och tjäna till att bygga upp GSFP och EU:s framtida säkerhetsintegrering från grunden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar bilaterala avtal såsom det fransk-brittiska fördraget om militärt samarbete och uppmanar övriga medlemsstater att överväga sådana bilaterala eller multilaterala avtal om militärt samarbete och militär integrering, eftersom detta är ett viktigt kostnadsbesparande verktyg som kan förhindra dubbelarbete och tjäna till att bygga upp GSFP och EU:s framtida säkerhetsintegrering från grunden.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar de första framstegen för EU-initiativet till ”sammanslagning och gemensamt utnyttjande” och berömmer Europeiska försvarsbyråns arbete, som har fastställt elva prioriterade åtgärdsområden. Parlamentet betonar framför allt framstegen på de fyra områdena lufttankning, övervakning till havs, medicinskt stöd och utbildning. Detta initiativ bör dock förses med en strategisk ram. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar de första framstegen för EU-initiativet till ”sammanslagning och gemensamt utnyttjande” och berömmer Europeiska försvarsbyråns arbete, som har fastställt elva prioriterade åtgärdsområden. Parlamentet betonar framför allt framstegen på de fyra områdena lufttankning, övervakning till havs, medicinskt stöd och utbildning. Detta initiativ bör dock förses med en strategisk ram.

| 78. | Europaparlamentet beklagar att initiativet till sammanslagning och gemensamt utnyttjande ännu inte har täppt till någon av de luckor som identifierades i samband med kapacitetsmålet för 2010. Parlamentet noterar medlemsstaternas motvilja att axla bördan och ta ledningen för ett av de 300 föreslagna projekt för sammanslagning och gemensamt nyttjade som lades fram av EU:s militära stab i april 2011. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet beklagar att initiativet till sammanslagning och gemensamt utnyttjande ännu inte har täppt till någon av de luckor som identifierades i samband med kapacitetsmålet för 2010. Parlamentet noterar medlemsstaternas motvilja att axla bördan och ta ledningen för ett av de 300 föreslagna projekt för sammanslagning och gemensamt nyttjade som lades fram av EU:s militära stab i april 2011.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att före Europeiska rådets möte om försvarsfrågor, planerat till nästa år, göra en kartläggning av befintlig EU-kapacitet och se till att initiativet blir hållbart i längden, i syfte att sätta igång en planeringsprocess för ett europeiskt försvar. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att före Europeiska rådets möte om försvarsfrågor, planerat till nästa år, göra en kartläggning av befintlig EU-kapacitet och se till att initiativet blir hållbart i längden, i syfte att sätta igång en planeringsprocess för ett europeiskt försvar.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska försvarsbyråns förslag om att ta fram en frivillig uppförandekod för sammanslagning och gemensamt utnyttjande, i syfte att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna kring förvärv, användning och delad ledning av militär kapacitet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska försvarsbyråns förslag om att ta fram en frivillig uppförandekod för sammanslagning och gemensamt utnyttjande, i syfte att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna kring förvärv, användning och delad ledning av militär kapacitet.

| 81. | Europaparlamentet stöder i synnerhet projektet för lufttankning, som också har ett inslag av förvärv. I detta sammanhang uttrycker dock parlamentet sin besvikelse över de begränsade resultat som detta projekt förväntas ge, då det endast innebär att befintlig kapacitet förnyas i stället för att ny kapacitet skapas. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna bevarar detta initiativs EU-karaktär, och anser att Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) skulle vara lämplig för att hantera den del som avser förvärv. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet stöder i synnerhet projektet för lufttankning, som också har ett inslag av förvärv. I detta sammanhang uttrycker dock parlamentet sin besvikelse över de begränsade resultat som detta projekt förväntas ge, då det endast innebär att befintlig kapacitet förnyas i stället för att ny kapacitet skapas. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna bevarar detta initiativs EU-karaktär, och anser att Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) skulle vara lämplig för att hantera den del som avser förvärv.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som ingicks den 27 juli 2012 mellan Europeiska försvarsbyrån och Occar och som kommer att göra det möjligt att institutionalisera relationen mellan de båda organisationerna, upprätta ett mer integrerat samarbete kring programmen för utveckling av militär kapacitet samt utbyta sekretessbelagda uppgifter. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som ingicks den 27 juli 2012 mellan Europeiska försvarsbyrån och Occar och som kommer att göra det möjligt att institutionalisera relationen mellan de båda organisationerna, upprätta ett mer integrerat samarbete kring programmen för utveckling av militär kapacitet samt utbyta sekretessbelagda uppgifter.

| 83. | Europaparlamentet påminner om att kriget i Libyen även har belyst bristen på fjärrstyrda spaningsplan i EU:s väpnade styrkor, och konstaterar att det i Europa för närvarande finns två konkurrerande projekt för medelhögflygande luftfartyg med lång flygtid (MALE). Parlamentet noterar även det fransk-brittiska samarbetet kring obemannade stridsflygplan, som skulle vinna på att inte vara exklusivt utan öppet för andra EU-partner. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påminner om att kriget i Libyen även har belyst bristen på fjärrstyrda spaningsplan i EU:s väpnade styrkor, och konstaterar att det i Europa för närvarande finns två konkurrerande projekt för medelhögflygande luftfartyg med lång flygtid (MALE). Parlamentet noterar även det fransk-brittiska samarbetet kring obemannade stridsflygplan, som skulle vinna på att inte vara exklusivt utan öppet för andra EU-partner.

| 84. | Europaparlamentet anser att inrättandet av det europeiska kommandot för flygtransporter är ett konkret och lyckat exempel på sammanslagning och gemensamt nyttjande, och betonar att inrättandet av en flotta med A400M inom denna struktur avsevärt skulle stärka EU:s och dess medlemsstaters mobiliseringskapacitet. Parlamentet uppmanar alla deltagande stater att överföra alla tillgängliga transportmedel till det europeiska kommandot för flygtransporter, och uppmanar de medlemsstater som inte deltar att gå med i kommandot. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att inrättandet av det europeiska kommandot för flygtransporter är ett konkret och lyckat exempel på sammanslagning och gemensamt nyttjande, och betonar att inrättandet av en flotta med A400M inom denna struktur avsevärt skulle stärka EU:s och dess medlemsstaters mobiliseringskapacitet. Parlamentet uppmanar alla deltagande stater att överföra alla tillgängliga transportmedel till det europeiska kommandot för flygtransporter, och uppmanar de medlemsstater som inte deltar att gå med i kommandot.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet, medlemsstaterna och Europeiska försvarsbyrån att överväga innovativa lösningar för att öka EU:s mobiliseringskapacitet, som en del av en dubbel strategi: ett offentlig-privat partnerskap på området för flygtransporter, med utgångspunkt i en liten flotta med A400M, som skulle göra det möjligt att transportera såväl humanitärt bistånd vid katastrofer som utrustning och personal vid uppdrag och insatser inom ramen för GSFP. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet, medlemsstaterna och Europeiska försvarsbyrån att överväga innovativa lösningar för att öka EU:s mobiliseringskapacitet, som en del av en dubbel strategi: ett offentlig-privat partnerskap på området för flygtransporter, med utgångspunkt i en liten flotta med A400M, som skulle göra det möjligt att transportera såväl humanitärt bistånd vid katastrofer som utrustning och personal vid uppdrag och insatser inom ramen för GSFP.

| 86. | Europaparlamentet insisterar på att en uppbyggnad av EU-kapacitet också bör leda till ett befästande av det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att välja europeiska alternativ och om relevansen av en rättsakt om att ”köpa europeiskt”. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet insisterar på att en uppbyggnad av EU-kapacitet också bör leda till ett befästande av det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att välja europeiska alternativ och om relevansen av en rättsakt om att ”köpa europeiskt”.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar att finans- och budgetkrisen i EU och dess medlemsstater kommer att leda till förluster av sakkunskap om inte ett större bi- eller multilateralt program lanseras på EU-nivå, och att krisen också kan leda till att en högt specialiserad industristruktur försvinner. Parlamentet betonar att medelstora europeiska företag i försvarsindustrin också har påverkats av den ekonomiska och finansiella krisen och att de kan bidra till ekonomin och skapa arbetstillfällen i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet konstaterar att finans- och budgetkrisen i EU och dess medlemsstater kommer att leda till förluster av sakkunskap om inte ett större bi- eller multilateralt program lanseras på EU-nivå, och att krisen också kan leda till att en högt specialiserad industristruktur försvinner. Parlamentet betonar att medelstora europeiska företag i försvarsindustrin också har påverkats av den ekonomiska och finansiella krisen och att de kan bidra till ekonomin och skapa arbetstillfällen i vissa medlemsstater.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag inom ramen för Horisont 2020 om framtida EU-finansierad civil-militär forskning och upphandling för GSFP-uppdrag. Parlamentet konstaterar med oro att anslagen för forskning och teknik minskar, vilket på lång sikt kommer att påverka EU:s förmåga att behålla en trovärdig försvarskapacitet som bygger på hela spektrumet av vapen och militär utrustning. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras åtagande att öka de anslag som öronmärks för försvarsrelaterad forskning och teknik till åtminstone 2 procent av försvarsbudgeten, och erinrar om att investeringar i forskning och försvarsteknik har gett betydande resultat i fråga om civila användningsområden. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag inom ramen för Horisont 2020 om framtida EU-finansierad civil-militär forskning och upphandling för GSFP-uppdrag. Parlamentet konstaterar med oro att anslagen för forskning och teknik minskar, vilket på lång sikt kommer att påverka EU:s förmåga att behålla en trovärdig försvarskapacitet som bygger på hela spektrumet av vapen och militär utrustning. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras åtagande att öka de anslag som öronmärks för försvarsrelaterad forskning och teknik till åtminstone 2 procent av försvarsbudgeten, och erinrar om att investeringar i forskning och försvarsteknik har gett betydande resultat i fråga om civila användningsområden.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar de senaste initiativen och projekten som rör it-försvar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra ett ännu närmare samarbete med Europeiska försvarsbyrån om utveckling av försvarskapacitet, bland annat när det gäller it, särskilt med tanke på förtroendeskapande och sammanslagning och gemensamt nyttjande. Parlamentet ser positivt på att it-försvar kommer att vara en av Europeiskas försvarsbyrån prioriterade frågor på området för försvarsrelaterad forskning och teknik. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar de senaste initiativen och projekten som rör it-försvar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra ett ännu närmare samarbete med Europeiska försvarsbyrån om utveckling av försvarskapacitet, bland annat när det gäller it, särskilt med tanke på förtroendeskapande och sammanslagning och gemensamt nyttjande. Parlamentet ser positivt på att it-försvar kommer att vara en av Europeiskas försvarsbyrån prioriterade frågor på området för försvarsrelaterad forskning och teknik.

| 90. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska försvarsbyråns insatser för att bevara det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, liksom initiativet av kommissionsledamöterna Michel Barnier och Antonio Tajani för att inom kommissionen inrätta en arbetsgrupp med ansvar för att bevara och utveckla detta strategiska verktyg, som syftar till att garantera EU:s och dess medlemsstaters oberoende på försvarsområdet. Parlamentet ber kommissionen att hålla parlamentet informerat om det pågående arbetet i arbetsgruppen, och uppmanar kommissionen att i framtiden involvera parlamentet. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska försvarsbyråns insatser för att bevara det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, liksom initiativet av kommissionsledamöterna Michel Barnier och Antonio Tajani för att inom kommissionen inrätta en arbetsgrupp med ansvar för att bevara och utveckla detta strategiska verktyg, som syftar till att garantera EU:s och dess medlemsstaters oberoende på försvarsområdet. Parlamentet ber kommissionen att hålla parlamentet informerat om det pågående arbetet i arbetsgruppen, och uppmanar kommissionen att i framtiden involvera parlamentet.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktivet om offentlig försvarsupphandling (2009/81/EG (6)) för att uppnå bättre driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och motverka fragmenteringen av marknaden, som ofta gynnar tredjeländer. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktivet om offentlig försvarsupphandling (2009/81/EG (6)) för att uppnå bättre driftskompatibilitet mellan olika typer av utrustning och motverka fragmenteringen av marknaden, som ofta gynnar tredjeländer.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens industripolitiska meddelande av den 10 oktober 2012 med titeln ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning”, där man erkänner att försvarssektorn handikappas av ett starkt nationellt tänkande och flaggar för en övergripande strategi till stöd för försvarsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens industripolitiska meddelande av den 10 oktober 2012 med titeln ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning”, där man erkänner att försvarssektorn handikappas av ett starkt nationellt tänkande och flaggar för en övergripande strategi till stöd för försvarsindustrins konkurrenskraft.

| 93. | Europaparlamentet betonar betydelsen av Europeiska försvarsbyråns kapacitetsutvecklingsplan och uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera denna plan i sin nationella planering och att visa större intresse för att delta i Europeiska försvarsbyråns projekt. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet betonar betydelsen av Europeiska försvarsbyråns kapacitetsutvecklingsplan och uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera denna plan i sin nationella planering och att visa större intresse för att delta i Europeiska försvarsbyråns projekt.

| 94. | Europaparlamentet anser att rådet och medlemsstaterna ytterligare bör stödja den EU-kapacitet som kan möjliggöra besparingar genom sammanslagning, framför allt Europeiska försvarsbyrån, EU:s satellitcentrum och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet anser att rådet och medlemsstaterna ytterligare bör stödja den EU-kapacitet som kan möjliggöra besparingar genom sammanslagning, framför allt Europeiska försvarsbyrån, EU:s satellitcentrum och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att ge Europeiska försvarsbyrån tillräckliga medel och kvalificerad personal så att den kan utföra alla sina uppgifter enligt Lissabonfördraget. Parlamentet betonar att detta bör beaktas inom ramen för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att ge Europeiska försvarsbyrån tillräckliga medel och kvalificerad personal så att den kan utföra alla sina uppgifter enligt Lissabonfördraget. Parlamentet betonar att detta bör beaktas inom ramen för nästa fleråriga budgetram.

En rymdpolitik till stöd för GSFP

| 96. | Europaparlamentet betonar att ett EU som vill vara oberoende i fråga om beslutsfattande och operationer måste ha tillräckliga satellitresurser för rymdbaserad bildframställning, underrättelseinsamling, kommunikation och rymdövervakning. Parlamentet anser att ytterligare sammanslagning och gemensamt nyttjande skulle kunna tillämpas på dessa områden, antingen på bilateral grund eller tillsammans med EU:s satellitcentrum med avseende på programmen Helios, Cosmo Skymed och SAR-Lupe. Parlamentet hoppas att Musis-programmet, som ska ersätta den nuvarande generationen av observationssatelliter, kommer att bli en förebild för samarbete både europeiska länder emellan och med Europeiska utrikestjänsten och EU:s politiska och militära organ. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar att ett EU som vill vara oberoende i fråga om beslutsfattande och operationer måste ha tillräckliga satellitresurser för rymdbaserad bildframställning, underrättelseinsamling, kommunikation och rymdövervakning. Parlamentet anser att ytterligare sammanslagning och gemensamt nyttjande skulle kunna tillämpas på dessa områden, antingen på bilateral grund eller tillsammans med EU:s satellitcentrum med avseende på programmen Helios, Cosmo Skymed och SAR-Lupe. Parlamentet hoppas att Musis-programmet, som ska ersätta den nuvarande generationen av observationssatelliter, kommer att bli en förebild för samarbete både europeiska länder emellan och med Europeiska utrikestjänsten och EU:s politiska och militära organ.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att utforska möjligheten till ett ekonomiskt bidrag från EU i framtida rymdprogram för satellitbilder, för att göra det möjligt för EU:s politiska och militära organ och Europeiska utrikestjänsten att, på begäran och utifrån sina egna behov, av satelliterna ”beställa” och få tillgång till satellitbilder över krisdrabbade regioner eller regioner där ett GSFP-uppdrag ska inledas. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att utforska möjligheten till ett ekonomiskt bidrag från EU i framtida rymdprogram för satellitbilder, för att göra det möjligt för EU:s politiska och militära organ och Europeiska utrikestjänsten att, på begäran och utifrån sina egna behov, av satelliterna ”beställa” och få tillgång till satellitbilder över krisdrabbade regioner eller regioner där ett GSFP-uppdrag ska inledas.

| 98. | Europaparlamentet upprepar behovet av EU-finansiering till projektet för global övervakning för miljö och säkerhet, som liksom Galileo-programmet bör bli en central struktur för EU. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet upprepar behovet av EU-finansiering till projektet för global övervakning för miljö och säkerhet, som liksom Galileo-programmet bör bli en central struktur för EU.

Stärkt snabbinsatsförmåga

| 99. | Europaparlamentet konstaterar att ingen av de taktiska insatsstyrkorna hittills använts, trots ändringarna av Athena-mekanismen, parlamentets tidigare resolutioner och riktlinjerna för användning av EU:s insatsstyrkor, så som begärdes i exempelvis Weimar-skrivelsen, fastän de skulle kunna fungera som en första insatsstyrka i väntan på avlösning av andra styrkor som är bättre utrustade för långsiktig utplacering. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet konstaterar att ingen av de taktiska insatsstyrkorna hittills använts, trots ändringarna av Athena-mekanismen, parlamentets tidigare resolutioner och riktlinjerna för användning av EU:s insatsstyrkor, så som begärdes i exempelvis Weimar-skrivelsen, fastän de skulle kunna fungera som en första insatsstyrka i väntan på avlösning av andra styrkor som är bättre utrustade för långsiktig utplacering.

| 100. | Europaparlamentet anser att denna situation undergräver trovärdigheten för de taktiska insatsstyrkorna som instrument och för GSFP i stort, eftersom de hade kunnat användas redan tidigare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att vara aktiva och uppfylla sina åtaganden i fråga om detta instrument, med tanke på att det uteblivna utnyttjandet av de taktiska insatsstyrkorna – trots flera tillfällen att ta dem i bruk – blivit en belastning mot bakgrund av de stora ekonomiska och mänskliga resurser som investerats i dem. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet anser att denna situation undergräver trovärdigheten för de taktiska insatsstyrkorna som instrument och för GSFP i stort, eftersom de hade kunnat användas redan tidigare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att vara aktiva och uppfylla sina åtaganden i fråga om detta instrument, med tanke på att det uteblivna utnyttjandet av de taktiska insatsstyrkorna – trots flera tillfällen att ta dem i bruk – blivit en belastning mot bakgrund av de stora ekonomiska och mänskliga resurser som investerats i dem.

| 101. | Europaparlamentet påminner om att Athena-mekanismen bör justeras ytterligare så att andelen gemensamma kostnader ökas, för att på så sätt skapa en jämlikare fördelning av bördorna för militära insatser och undanröja de hinder som avhåller medlemsstaterna från att inta en ledande roll i GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet påminner om att Athena-mekanismen bör justeras ytterligare så att andelen gemensamma kostnader ökas, för att på så sätt skapa en jämlikare fördelning av bördorna för militära insatser och undanröja de hinder som avhåller medlemsstaterna från att inta en ledande roll i GSFP-uppdrag.

| 102. | Europaparlamentet stöder processen för en översyn av krishanteringsförfarandena, som bör fullföljas före årsskiftet och främja en snabbare utplacering av civila och militära GSFP-insatser. Parlamentet anser att krishanteringsförfarandena även fortsättningsvis bör förbehållas GSFP-insatserna och inte omfatta andra instrument, eftersom detta skulle riskera att betunga förfarandena. Parlamentet stöder även en översyn av finansieringsförfarandena i syfte att göra tilldelningen av medel flexiblare och snabbare. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet stöder processen för en översyn av krishanteringsförfarandena, som bör fullföljas före årsskiftet och främja en snabbare utplacering av civila och militära GSFP-insatser. Parlamentet anser att krishanteringsförfarandena även fortsättningsvis bör förbehållas GSFP-insatserna och inte omfatta andra instrument, eftersom detta skulle riskera att betunga förfarandena. Parlamentet stöder även en översyn av finansieringsförfarandena i syfte att göra tilldelningen av medel flexiblare och snabbare.

Strukturer och planering

| 103. | Europaparlamentet anser att den roll som EU:s operationscentrum anförtrotts för att samordna uppdragen på Afrikas horn är ett första steg mot inrättandet av en EU-kapacitet för planering och ledning av insatser med tillräckliga personalstyrkor och kommunikations- och kontrollhjälpmedel. Parlamentet beklagar dock att centrumet varken är permanent eller en medelpunkt för planeringen och genomförandet av civila uppdrag och militära insatser. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet anser att den roll som EU:s operationscentrum anförtrotts för att samordna uppdragen på Afrikas horn är ett första steg mot inrättandet av en EU-kapacitet för planering och ledning av insatser med tillräckliga personalstyrkor och kommunikations- och kontrollhjälpmedel. Parlamentet beklagar dock att centrumet varken är permanent eller en medelpunkt för planeringen och genomförandet av civila uppdrag och militära insatser.

| 104. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om inrättandet av ett EU-högkvarter för operativ planering och ledning av civila uppdrag och militära insatser inom Europeiska utrikestjänsten, om nödvändigt genom ett permanent, strukturerat samarbete. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om inrättandet av ett EU-högkvarter för operativ planering och ledning av civila uppdrag och militära insatser inom Europeiska utrikestjänsten, om nödvändigt genom ett permanent, strukturerat samarbete.

| 105. | Europaparlamentet noterar den villighet som uttrycks av rådet i dess slutsatser från december 2011 om att stärka kapaciteten för planering framåt. Parlamentet stöder utvidgningen av befogenheterna för EU:s militära stab i detta avseende, och anser att EU:s operationscentrum också skulle kunna bistå den militära staben i denna uppgift. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet noterar den villighet som uttrycks av rådet i dess slutsatser från december 2011 om att stärka kapaciteten för planering framåt. Parlamentet stöder utvidgningen av befogenheterna för EU:s militära stab i detta avseende, och anser att EU:s operationscentrum också skulle kunna bistå den militära staben i denna uppgift.

| 106. | Europaparlamentet noterar med intresse uppdelningen av lägescentralen i två nya enheter, ”situationsrummet” och underrättelseanalyscentrumet (Intcen), och välkomnar det faktum att det senare måste utökas om medlemsstaterna vill utveckla Gusp och GSFP. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet noterar med intresse uppdelningen av lägescentralen i två nya enheter, ”situationsrummet” och underrättelseanalyscentrumet (Intcen), och välkomnar det faktum att det senare måste utökas om medlemsstaterna vill utveckla Gusp och GSFP.

| 107. | Europaparlamentet förespråkar att tillfälliga eller permanenta tjänster för säkerhetsexperter bör inrättas vid de EU-delegationer som är viktigast för GSFP i syfte att bättre förmedla säkerhetsfrågorna. Man bör överväga den förebyggande roll som dessa experttjänster kan få i säkerhetsfrågor och i systemen för tidig varning. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet förespråkar att tillfälliga eller permanenta tjänster för säkerhetsexperter bör inrättas vid de EU-delegationer som är viktigast för GSFP i syfte att bättre förmedla säkerhetsfrågorna. Man bör överväga den förebyggande roll som dessa experttjänster kan få i säkerhetsfrågor och i systemen för tidig varning.

Partnerskap

EU/Nato

| 108. | Europaparlamentet konstaterar att EU och Nato, som förenas av ett strategiskt partnerskap vilket bekräftades på nytt vid toppmötet i Chicago, båda är aktiva i ett antal insatsområden som exempelvis Kosovo, Afghanistan och kampen mot sjöröveri i Adenviken och Indiska oceanen. Parlamentet erinrar i detta hänseende om vikten av ett gott samarbete mellan EU och Nato. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet konstaterar att EU och Nato, som förenas av ett strategiskt partnerskap vilket bekräftades på nytt vid toppmötet i Chicago, båda är aktiva i ett antal insatsområden som exempelvis Kosovo, Afghanistan och kampen mot sjöröveri i Adenviken och Indiska oceanen. Parlamentet erinrar i detta hänseende om vikten av ett gott samarbete mellan EU och Nato.

| 109. | Europaparlamentet menar att en uppbyggnad av EU:s civila och militära kapacitet också gynnar Nato och skulle bidra till synergieffekter mellan de båda organisationerna. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet menar att en uppbyggnad av EU:s civila och militära kapacitet också gynnar Nato och skulle bidra till synergieffekter mellan de båda organisationerna.

| 110. | Europaparlamentet betonar att blockeringen i och med tvisten mellan Turkiet och Cypern inte har hindrat EU och Nato från att föra en politisk dialog via lämpliga kanaler, samarbeta genom kontakter mellan personalen och samordna sin verksamhet. Parlamentet vill dock att denna tvist får en lösning så att samarbete mellan de båda organisationerna kan förbättras. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet betonar att blockeringen i och med tvisten mellan Turkiet och Cypern inte har hindrat EU och Nato från att föra en politisk dialog via lämpliga kanaler, samarbeta genom kontakter mellan personalen och samordna sin verksamhet. Parlamentet vill dock att denna tvist får en lösning så att samarbete mellan de båda organisationerna kan förbättras.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan EU och Nato på området för militär kapacitet, framför allt för att undvika all överlappning mellan initiativet för sammanslagning och gemensamt nyttjande av EU:s kapacitet och Natos initiativ Smart Defense. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan EU och Nato på området för militär kapacitet, framför allt för att undvika all överlappning mellan initiativet för sammanslagning och gemensamt nyttjande av EU:s kapacitet och Natos initiativ Smart Defense.

| 112. | Europaparlamentet understryker vikten av praktiskt samarbete på området för it-säkerhet och it-försvar på grundval av den befintliga komplementariteten inom utveckling av försvarskapacitet, och betonar behovet av närmare samarbete i detta avseende, särskilt när det gäller planering, teknik, utbildning och utrustning. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet understryker vikten av praktiskt samarbete på området för it-säkerhet och it-försvar på grundval av den befintliga komplementariteten inom utveckling av försvarskapacitet, och betonar behovet av närmare samarbete i detta avseende, särskilt när det gäller planering, teknik, utbildning och utrustning.

| 113. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över utvecklingen av civila strukturer för krishantering inom Nato, och konstaterar att detta på ett onödigt sätt överlappar den redan befintliga och väl utvecklade EU-kapaciteten. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över utvecklingen av civila strukturer för krishantering inom Nato, och konstaterar att detta på ett onödigt sätt överlappar den redan befintliga och väl utvecklade EU-kapaciteten.

EU/AU

| 114. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan EU och AU i syfte att bevara freden och stabiliteten på den afrikanska kontinenten. Parlamentet konstaterar att EU bidrar till inrättandet av en freds- och säkerhetsstruktur i Afrika, och stöder i detta syfte fredsansträngningarna från AU och regionala afrikanska organisationer, exempelvis Ecowas, för att bekämpa instabilitet, osäkerhet och terrorhot från Afrikas horn till Sahel. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan EU och AU i syfte att bevara freden och stabiliteten på den afrikanska kontinenten. Parlamentet konstaterar att EU bidrar till inrättandet av en freds- och säkerhetsstruktur i Afrika, och stöder i detta syfte fredsansträngningarna från AU och regionala afrikanska organisationer, exempelvis Ecowas, för att bekämpa instabilitet, osäkerhet och terrorhot från Afrikas horn till Sahel.

| 115. | Europaparlamentet erinrar om att EU fortfarande är den främsta bidragsgivaren till Amisoms budget, och betonar behovet av en strategisk vision för detta uppdrags framtid. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet erinrar om att EU fortfarande är den främsta bidragsgivaren till Amisoms budget, och betonar behovet av en strategisk vision för detta uppdrags framtid.

EU/FN

| 116. | Europaparlamentet välkomnar det goda samarbete som har utvecklats mellan Europeiska utrikestjänsten och FN:s avdelning för fredsbevarande insatser. Parlamentet konstaterar att EU med sina taktiska insatsstyrkor skulle kunna tillhandahålla en första insatsstyrka för akuta fredsbevarande insatser i väntan på avlösning av en FN-styrka. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet välkomnar det goda samarbete som har utvecklats mellan Europeiska utrikestjänsten och FN:s avdelning för fredsbevarande insatser. Parlamentet konstaterar att EU med sina taktiska insatsstyrkor skulle kunna tillhandahålla en första insatsstyrka för akuta fredsbevarande insatser i väntan på avlösning av en FN-styrka.

EU/OSSE

| 117. | Europaparlamentet understryker betydelsen av samarbetet mellan EU och OSSE i regioner av gemensamt intresse och om frågor som konfliktförebyggande, krishantering och återuppbyggnad efter konflikter samt främjande och stärkande av rättsstaten. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att detta samarbete har utökats och fördjupats under de senaste åren, men efterlyser bättre samordning och fler synergier när det gäller att hantera kriser och konflikter, undvika dubbelarbete och utveckla kostnadseffektiva strategier. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet understryker betydelsen av samarbetet mellan EU och OSSE i regioner av gemensamt intresse och om frågor som konfliktförebyggande, krishantering och återuppbyggnad efter konflikter samt främjande och stärkande av rättsstaten. Parlamentet uttrycker sin tillfredsställelse med att detta samarbete har utökats och fördjupats under de senaste åren, men efterlyser bättre samordning och fler synergier när det gäller att hantera kriser och konflikter, undvika dubbelarbete och utveckla kostnadseffektiva strategier.

EU/tredjeländer

| 118. | Europaparlamentet understryker att det är fortsatt viktigt med starka transatlantiska band, och välkomnar samarbetet mellan EU och USA i fråga om krishanteringsinsatser, bland annat EUTM Somalia, Eunavfor Atalanta, Eulex Kosovo och Eupol Afghanistan. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet understryker att det är fortsatt viktigt med starka transatlantiska band, och välkomnar samarbetet mellan EU och USA i fråga om krishanteringsinsatser, bland annat EUTM Somalia, Eunavfor Atalanta, Eulex Kosovo och Eupol Afghanistan.

| 119. | Europaparlamentet välkomnar de ramavtal som EU hittills undertecknat med ett dussintal tredjeländer för att dessa ska kunna delta i civila och militära insatser inom ramen för GSFP. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet välkomnar de ramavtal som EU hittills undertecknat med ett dussintal tredjeländer för att dessa ska kunna delta i civila och militära insatser inom ramen för GSFP.

o

o o

| 120. | Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Natos generalsekreterare, ordföranden för Natos parlamentariska församling, FN:s generalsekreterare, OSSE:s tjänstgörande ordförande samt ordföranden för OSSE:s parlamentariska församling. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Natos generalsekreterare, ordföranden för Natos parlamentariska församling, FN:s generalsekreterare, OSSE:s tjänstgörande ordförande samt ordföranden för OSSE:s parlamentariska församling.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

(3)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0228.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0574.

(6)  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa aspekter

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 222 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 24 och 42.2 i EU-fördraget, artiklarna 122 och 196 i EUF-fördraget och förklaring 37 om artikel 222 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24 och 42.2 i EU-fördraget, artiklarna 122 och 196 i EUF-fördraget och förklaring 37 om artikel 222 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av FN:s stadga, särskilt bestämmelserna i kapitel VII och artikel 51, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s stadga, särskilt bestämmelserna i kapitel VII och artikel 51,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och av rapporten om dess genomförande, som Europeiska rådet godkände den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och av rapporten om dess genomförande, som Europeiska rådet godkände den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen, som godkändes av Europeiska rådet den 25–26 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen, som godkändes av Europeiska rådet den 25–26 mars 2010,

| — | med beaktande av EU:s strategi för kampen mot terrorism, som antogs av Europeiska rådet den 15–16 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för kampen mot terrorism, som antogs av Europeiska rådet den 15–16 december 2005,

| — | med beaktande av artiklarna 4 och 5 i Nordatlantiska fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4 och 5 i Nordatlantiska fördraget,

| — | med beaktande av det strategiska konceptet för Nato-medlemmarnas försvar och säkerhet, vilket antogs vid Natos toppmöte i Lissabon den 19–20 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska konceptet för Nato-medlemmarnas försvar och säkerhet, vilket antogs vid Natos toppmöte i Lissabon den 19–20 november 2010,

| — | med beaktande av beslutet att upplösa Västeuropeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet att upplösa Västeuropeiska unionen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009 om en gemenskapsram för förebyggande av katastrofer i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009 om en gemenskapsram för förebyggande av katastrofer i EU,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 oktober 2010”Förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll” (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 oktober 2010”Förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll” (COM(2010)0600),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2010”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2010”EU:s strategi för den inre säkerheten i praktiken: Fem steg mot ett säkrare Europa” (COM(2010)0673),

| — | med beaktande av konceptdokumentet om arrangemangen för politisk krissamordning på EU-nivå, som godkändes av Coreper den 30 maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konceptdokumentet om arrangemangen för politisk krissamordning på EU-nivå, som godkändes av Coreper den 30 maj 2012 (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (2), den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (3), den 27 september 2011 om förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll (4) och den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (2), den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (3), den 27 september 2011 om förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll (4) och den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (5),

| — | med beaktande av EU:s CBRN-handlingsplan från 2009 (6) och resolutionen av den 14 december 2010 om ökad kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär säkerhet i Europeiska unionen – en CBRN-handlingsplan för EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s CBRN-handlingsplan från 2009 (6) och resolutionen av den 14 december 2010 om ökad kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär säkerhet i Europeiska unionen – en CBRN-handlingsplan för EU (7),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0356/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0356/2012), och av följande skäl:

| A. | EU-medlemsstaternas säkerhet är odelbar, och alla unionsmedborgare bör ha samma garantier på säkerhetsområdet och samma nivå av skydd mot både traditionella och icke-konventionella hot. Försvaret av fred, säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och frihet i EU, vilket är en nödvändig förutsättning för våra folks välbefinnande, måste förbli ett centralt mål och ansvarsområde för unionens medlemsstater och för unionen. |
| --- | --- |

A.

EU-medlemsstaternas säkerhet är odelbar, och alla unionsmedborgare bör ha samma garantier på säkerhetsområdet och samma nivå av skydd mot både traditionella och icke-konventionella hot. Försvaret av fred, säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och frihet i EU, vilket är en nödvändig förutsättning för våra folks välbefinnande, måste förbli ett centralt mål och ansvarsområde för unionens medlemsstater och för unionen.

| B. | De aktuella säkerhetshoten är sammansatta av ett antal komplexa och föränderliga faror, såsom internationell terrorism, spridning av massförstörelsevapen, stater i upplösning, frysta och ändlösa konflikter, organiserad brottslighet, it-hot, brist på energikällor, miljöförsämring och de risker detta medför, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, pandemier och många fler. |
| --- | --- |

B.

De aktuella säkerhetshoten är sammansatta av ett antal komplexa och föränderliga faror, såsom internationell terrorism, spridning av massförstörelsevapen, stater i upplösning, frysta och ändlösa konflikter, organiserad brottslighet, it-hot, brist på energikällor, miljöförsämring och de risker detta medför, naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan, pandemier och många fler.

| C. | EU bekänner sig till en internationell ordning grundad på faktisk multilateralism som utgår från folkrätten. Detta är ett uttryck för en övertygelse bland européer om att inget land kan möta nya hot på egen hand. |
| --- | --- |

C.

EU bekänner sig till en internationell ordning grundad på faktisk multilateralism som utgår från folkrätten. Detta är ett uttryck för en övertygelse bland européer om att inget land kan möta nya hot på egen hand.

| D. | Säkerhet och bekämpning av internationell terrorism är prioriterade frågor för EU, och det krävs gemensamma insatser och en gemensam strategi som stöds av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Säkerhet och bekämpning av internationell terrorism är prioriterade frågor för EU, och det krävs gemensamma insatser och en gemensam strategi som stöds av samtliga medlemsstater.

| E. | Under de senaste årtiondena har antalet naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan – framför allt klimatrelaterade katastrofer – samt katastrofernas omfattning ökat, och en ytterligare ökning förväntas i och med de förvärrade klimatförändringarna. |
| --- | --- |

E.

Under de senaste årtiondena har antalet naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan – framför allt klimatrelaterade katastrofer – samt katastrofernas omfattning ökat, och en ytterligare ökning förväntas i och med de förvärrade klimatförändringarna.

| F. | En gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik som syftar till ett gemensamt försvar skulle stärka den europeiska identiteten och EU:s strategiska autonomi. Mot bakgrund av de strukturella geostrategiska förändringarna finns det samtidigt ett akut behov – accentuerat av den globala ekonomiska krisen – av ett starkare och effektivare europeiskt försvar när det gäller att befästa de transatlantiska förbindelserna, i synnerhet under denna tid då Förenta staterna genomgår en strategisk ompositionering med avseende på förbindelserna med Asien och Stillahavsområdet. |
| --- | --- |

F.

En gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik som syftar till ett gemensamt försvar skulle stärka den europeiska identiteten och EU:s strategiska autonomi. Mot bakgrund av de strukturella geostrategiska förändringarna finns det samtidigt ett akut behov – accentuerat av den globala ekonomiska krisen – av ett starkare och effektivare europeiskt försvar när det gäller att befästa de transatlantiska förbindelserna, i synnerhet under denna tid då Förenta staterna genomgår en strategisk ompositionering med avseende på förbindelserna med Asien och Stillahavsområdet.

| G. | De 21 EU-medlemsstater som även är medlemmar i Nato får samråda med varandra när deras territoriella integritet, politiska oberoende eller säkerhet hotas, och de har i vilket fall som helst förbundit sig att ingå i ett kollektivt försvar i händelse av ett väpnat angrepp. |
| --- | --- |

G.

De 21 EU-medlemsstater som även är medlemmar i Nato får samråda med varandra när deras territoriella integritet, politiska oberoende eller säkerhet hotas, och de har i vilket fall som helst förbundit sig att ingå i ett kollektivt försvar i händelse av ett väpnat angrepp.

| H. | Även om medlemsstaterna fortfarande bär huvudansvaret för krishanteringen på sina territorier är allvarliga och komplexa säkerhetshot – från väpnade angrepp och terrorism till naturkatastrofer, CBRN-katastrofer och it-angrepp – allt oftare av gränsöverskridande slag, och de kan lätt bli övermäktiga för de enskilda medlemsstaternas kapaciteter. Det är därför mycket viktigt att sörja för bindande solidaritet mellan medlemsstaterna samt samordnade insatser som svar på sådana hot. |
| --- | --- |

H.

Även om medlemsstaterna fortfarande bär huvudansvaret för krishanteringen på sina territorier är allvarliga och komplexa säkerhetshot – från väpnade angrepp och terrorism till naturkatastrofer, CBRN-katastrofer och it-angrepp – allt oftare av gränsöverskridande slag, och de kan lätt bli övermäktiga för de enskilda medlemsstaternas kapaciteter. Det är därför mycket viktigt att sörja för bindande solidaritet mellan medlemsstaterna samt samordnade insatser som svar på sådana hot.

| I. | Genom Lissabonfördraget introducerades artikel 42.7 i EU-fördraget (”klausul om ömsesidigt försvar” eller ”klausul om ömsesidigt bistånd” (8)) och artikel 222 i EUF-fördraget (”solidaritetsklausul”) för att möjliggöra en hantering av sådana problem, men nästan tre år efter Lissabonfördraget ikraftträdande finns det fortfarande inga genomförandebestämmelser för att förverkliga dessa klausuler. |
| --- | --- |

I.

Genom Lissabonfördraget introducerades artikel 42.7 i EU-fördraget (”klausul om ömsesidigt försvar” eller ”klausul om ömsesidigt bistånd” (8)) och artikel 222 i EUF-fördraget (”solidaritetsklausul”) för att möjliggöra en hantering av sådana problem, men nästan tre år efter Lissabonfördraget ikraftträdande finns det fortfarande inga genomförandebestämmelser för att förverkliga dessa klausuler.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att till fullo utnyttja alla relevanta fördragsbestämmelsers potential, i synnerhet klausulen om ömsesidigt försvar och solidaritetsklausulen, för att ge alla unionsmedborgare samma säkerhetsgarantier mot både traditionella och icke-konventionella hot, baserat på såväl principerna om säkerhetens odelbarhet och ömsesidig solidaritet mellan medlemsstaterna som behovet av ökad kostnadseffektivitet och en rättvis fördelning av bördorna och delning av kostnaderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att till fullo utnyttja alla relevanta fördragsbestämmelsers potential, i synnerhet klausulen om ömsesidigt försvar och solidaritetsklausulen, för att ge alla unionsmedborgare samma säkerhetsgarantier mot både traditionella och icke-konventionella hot, baserat på såväl principerna om säkerhetens odelbarhet och ömsesidig solidaritet mellan medlemsstaterna som behovet av ökad kostnadseffektivitet och en rättvis fördelning av bördorna och delning av kostnaderna.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna och unionen måste utveckla en politik som bygger på förebyggande åtgärder, beredskap och reaktionsförmåga vad gäller alla större säkerhetshot, framför allt de hot som fastställs i den europeiska säkerhetsstrategin, strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen och de regelbundna rapporterna till rådet från EU:s samordnare för kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna och unionen måste utveckla en politik som bygger på förebyggande åtgärder, beredskap och reaktionsförmåga vad gäller alla större säkerhetshot, framför allt de hot som fastställs i den europeiska säkerhetsstrategin, strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen och de regelbundna rapporterna till rådet från EU:s samordnare för kampen mot terrorism.

| 3. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och unionen regelbundet måste utföra gemensamma hot- och riskbedömningar på grundval av gemensamma analyser av gemensam underrättelseinformation och i detta sammanhang dra full nytta av befintliga strukturer inom EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och unionen regelbundet måste utföra gemensamma hot- och riskbedömningar på grundval av gemensamma analyser av gemensam underrättelseinformation och i detta sammanhang dra full nytta av befintliga strukturer inom EU.

| 4. | Europaparlamentet noterar Natos nya strategiska koncept, som förutom att bevara Natos roll som en militär allians syftar till att utöka alliansens kapacitet att fungera som en politisk och säkerhetsrelaterad gemenskap som ska arbeta i partnerskap med EU. Parlamentet noterar hur Natos mål och målen i artikel 43 i EU-fördraget kompletterar varandra. Parlamentet varnar därför för kostsamt dubbelarbete i de två organisationerna och för systematiskt resursslöseri samt efterlyser med kraft ett betydligt närmare och regelbundnare politiskt samarbete mellan EU:s höga representant och Natos generalsekreterare vid riskbedömning, resursförvaltning, policyplanering och genomförande av både civila och militära insatser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar Natos nya strategiska koncept, som förutom att bevara Natos roll som en militär allians syftar till att utöka alliansens kapacitet att fungera som en politisk och säkerhetsrelaterad gemenskap som ska arbeta i partnerskap med EU. Parlamentet noterar hur Natos mål och målen i artikel 43 i EU-fördraget kompletterar varandra. Parlamentet varnar därför för kostsamt dubbelarbete i de två organisationerna och för systematiskt resursslöseri samt efterlyser med kraft ett betydligt närmare och regelbundnare politiskt samarbete mellan EU:s höga representant och Natos generalsekreterare vid riskbedömning, resursförvaltning, policyplanering och genomförande av både civila och militära insatser.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar visserligen att skyddet av den territoriella integriteten och medborgarna utgör kärnan i försvarspolitiken, men uppmanar ändå eftertryckligen rådet att göra som Nato, som även planerar för att det oundvikligen kommer att uppstå lägen då det för att förhindra yttre hot krävs insatser till stöd för de allierades säkerhetsintressen och stridsplanering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar visserligen att skyddet av den territoriella integriteten och medborgarna utgör kärnan i försvarspolitiken, men uppmanar ändå eftertryckligen rådet att göra som Nato, som även planerar för att det oundvikligen kommer att uppstå lägen då det för att förhindra yttre hot krävs insatser till stöd för de allierades säkerhetsintressen och stridsplanering.

| 6. | Europaparlamentet framhåller på nytt att det är tillåtet för EU respektive dess medlemsstater att använda våld endast om det kan motiveras rättsligt på grundval av FN:s stadga. Parlamentet understryker i detta sammanhang den självklara rätten till individuellt eller kollektivt självförsvar. Parlamentet ger på nytt uttryck för sitt åtagande att respektera Osloriktlinjerna om användning av utländska militära och civila försvarsresurser vid katastrofinsatser. Förebyggande av konflikter, angrepp och katastrofer är att föredra framför att tvingas hantera konsekvenserna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller på nytt att det är tillåtet för EU respektive dess medlemsstater att använda våld endast om det kan motiveras rättsligt på grundval av FN:s stadga. Parlamentet understryker i detta sammanhang den självklara rätten till individuellt eller kollektivt självförsvar. Parlamentet ger på nytt uttryck för sitt åtagande att respektera Osloriktlinjerna om användning av utländska militära och civila försvarsresurser vid katastrofinsatser. Förebyggande av konflikter, angrepp och katastrofer är att föredra framför att tvingas hantera konsekvenserna.

| 7. | Europaparlamentet framhåller de många olika instrument som finns att tillgå för unionen och medlemsstaterna när det gäller att bemöta exceptionella händelser i en anda av solidaritet. Parlamentet erinrar om att artikel 122 i EUF-fördraget kan utgöra rättslig grund för ekonomiskt krisbistånd och att artikel 196 i EUF-fördraget kan utgöra rättslig grund för civilskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller de många olika instrument som finns att tillgå för unionen och medlemsstaterna när det gäller att bemöta exceptionella händelser i en anda av solidaritet. Parlamentet erinrar om att artikel 122 i EUF-fördraget kan utgöra rättslig grund för ekonomiskt krisbistånd och att artikel 196 i EUF-fördraget kan utgöra rättslig grund för civilskyddsåtgärder.

| 8. | Europaparlamentet påminner om åtagandet om att systematiskt utveckla en ömsesidig politisk solidaritet inom utrikes- och säkerhetspolitiken i enlighet med artikel 24 i EU-fördraget. Parlamentet noterar de möjligheter som Lissabonfördraget skapar till ett fördjupat samarbete inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet tilldelandet av särskilda uppgifter och uppdrag till kluster av stater, samt tanken om att upprätta ett permanent strukturerat samarbete i militära frågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om åtagandet om att systematiskt utveckla en ömsesidig politisk solidaritet inom utrikes- och säkerhetspolitiken i enlighet med artikel 24 i EU-fördraget. Parlamentet noterar de möjligheter som Lissabonfördraget skapar till ett fördjupat samarbete inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet tilldelandet av särskilda uppgifter och uppdrag till kluster av stater, samt tanken om att upprätta ett permanent strukturerat samarbete i militära frågor.

| 9. | Europaparlamentet betonar att syftet med klausulerna om ömsesidigt bistånd och solidaritet inte är att ersätta något av dessa instrument utan i stället komplettera dem mot bakgrund av situationer med extraordinära hot eller skador, särskilt när de avhjälpande åtgärderna kommer att behöva inbegripa politisk högnivåsamordning och militära insatser, i överensstämmelse med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att syftet med klausulerna om ömsesidigt bistånd och solidaritet inte är att ersätta något av dessa instrument utan i stället komplettera dem mot bakgrund av situationer med extraordinära hot eller skador, särskilt när de avhjälpande åtgärderna kommer att behöva inbegripa politisk högnivåsamordning och militära insatser, i överensstämmelse med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den höga representanten att före utgången av 2012 lägga fram sitt gemensamma utkast till rådsbeslut med bestämmelser för genomförandet av solidaritetsklausulen i enlighet med bestämmelserna i artikel 222.3 i EUF-fördraget, inklusive ett klargörande med avseende på de olika aktörernas roller och behörighet. Parlamentet uppmanar kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och den ständiga kommittén för inre säkerhet att av konsekvenshänsyn lägga fram ett gemensamt yttrande om genomförandet av solidaritetsklausulen, med beaktande av de politiska och operativa dimensionerna av båda klausulerna, inbegripet sambandskontakter med Nato. Parlamentet konstaterar att rådet bör agera med kvalificerad majoritet i fråga om icke-militära aspekter av ömsesidigt stöd och bistånd. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att hålla parlamentet fullständigt informerat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och den höga representanten att före utgången av 2012 lägga fram sitt gemensamma utkast till rådsbeslut med bestämmelser för genomförandet av solidaritetsklausulen i enlighet med bestämmelserna i artikel 222.3 i EUF-fördraget, inklusive ett klargörande med avseende på de olika aktörernas roller och behörighet. Parlamentet uppmanar kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik och den ständiga kommittén för inre säkerhet att av konsekvenshänsyn lägga fram ett gemensamt yttrande om genomförandet av solidaritetsklausulen, med beaktande av de politiska och operativa dimensionerna av båda klausulerna, inbegripet sambandskontakter med Nato. Parlamentet konstaterar att rådet bör agera med kvalificerad majoritet i fråga om icke-militära aspekter av ömsesidigt stöd och bistånd. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att hålla parlamentet fullständigt informerat.

Klausulen om ömsesidigt försvar

Tillämpningsområde

| 11. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras entydiga skyldighet att ge stöd och bistånd med alla till buds stående medel om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium. Även om storskaliga angrepp mot en medlemsstat framstår som osannolika inom en överskådlig framtid måste såväl det traditionella territorialförsvaret som försvaret mot nya hot förbli prioriterade punkter på dagordningen. Parlamentet påminner också om att det anges i fördraget att åtaganden och samarbete som rör ömsesidigt försvar måste vara förenliga med de åtaganden som har gjorts inom Nato, vilka för de stater som är medlemmar av denna försvarsallians förblir grunden för deras kollektiva försvar och forumet för dess genomförande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras entydiga skyldighet att ge stöd och bistånd med alla till buds stående medel om en medlemsstat skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium. Även om storskaliga angrepp mot en medlemsstat framstår som osannolika inom en överskådlig framtid måste såväl det traditionella territorialförsvaret som försvaret mot nya hot förbli prioriterade punkter på dagordningen. Parlamentet påminner också om att det anges i fördraget att åtaganden och samarbete som rör ömsesidigt försvar måste vara förenliga med de åtaganden som har gjorts inom Nato, vilka för de stater som är medlemmar av denna försvarsallians förblir grunden för deras kollektiva försvar och forumet för dess genomförande.

| 12. | Europaparlamentet påpekar samtidigt att det är lika viktigt att förbereda sig för situationer som inbegriper EU-medlemsstater som inte är Nato-medlemmar eller EU-medlemsstaters territorier utanför Natos områden, och som därmed inte omfattas av Washingtonfördraget, eller situationer där man inom Nato inte enats om kollektiva åtgärder. I detta sammanhang betonar parlamentet även att man behöver kunna utnyttja Natos resurser i enlighet med Berlin Plus-avtalet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar samtidigt att det är lika viktigt att förbereda sig för situationer som inbegriper EU-medlemsstater som inte är Nato-medlemmar eller EU-medlemsstaters territorier utanför Natos områden, och som därmed inte omfattas av Washingtonfördraget, eller situationer där man inom Nato inte enats om kollektiva åtgärder. I detta sammanhang betonar parlamentet även att man behöver kunna utnyttja Natos resurser i enlighet med Berlin Plus-avtalet.

| 13. | Europaparlamentet anser att även icke väpnade angrepp, till exempel it-angrepp mot kritisk infrastruktur, som inleds i syfte att orsaka stor skada och massiva störningar i en medlemsstat och som fastställs komma utifrån skulle kunna omfattas av klausulen i fall där medlemsstatens säkerhet i betydande grad hotas av följderna, varvid proportionalitetsprincipen måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att även icke väpnade angrepp, till exempel it-angrepp mot kritisk infrastruktur, som inleds i syfte att orsaka stor skada och massiva störningar i en medlemsstat och som fastställs komma utifrån skulle kunna omfattas av klausulen i fall där medlemsstatens säkerhet i betydande grad hotas av följderna, varvid proportionalitetsprincipen måste respekteras fullt ut.

Kapacitet

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet för de europeiska länderna att ha en trovärdig militär kapacitet. Medlemsstaterna uppmuntras att intensifiera sina insatser när det gäller att utveckla kapacitet för militärt samarbete, framför allt genom EU:s och Natos kompletterande initiativ för sammanslagning och gemensamt utnyttjande respektive smart försvar, vilka utgör mycket viktiga komponenter framöver i tider av ansträngda försvarsbudgetar. På så sätt främjas europeiska och regionala synergieffekter i stället för kortsiktiga nationella strategier. I detta sammanhang upprepar parlamentet sin uppmaning att de nationella försvarsministerierna fullt ut bör utnyttja och beakta Europeiska försvarsbyråns arbete, och uppmuntrar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta diskussionerna i syfte att upprätta det permanenta strukturerade samarbete som föreskrivs i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet för de europeiska länderna att ha en trovärdig militär kapacitet. Medlemsstaterna uppmuntras att intensifiera sina insatser när det gäller att utveckla kapacitet för militärt samarbete, framför allt genom EU:s och Natos kompletterande initiativ för sammanslagning och gemensamt utnyttjande respektive smart försvar, vilka utgör mycket viktiga komponenter framöver i tider av ansträngda försvarsbudgetar. På så sätt främjas europeiska och regionala synergieffekter i stället för kortsiktiga nationella strategier. I detta sammanhang upprepar parlamentet sin uppmaning att de nationella försvarsministerierna fullt ut bör utnyttja och beakta Europeiska försvarsbyråns arbete, och uppmuntrar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta diskussionerna i syfte att upprätta det permanenta strukturerade samarbete som föreskrivs i Lissabonfördraget.

| 15. | Europaparlamentet anser att såväl Nato som Europeiska unionen för att befästa sitt samarbete bör koncentrera sig på att förstärka sin grundläggande kapacitet, förbättra interoperabiliteten och samordna doktriner, planering, teknik, utrustning och utbildningsmetoder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att såväl Nato som Europeiska unionen för att befästa sitt samarbete bör koncentrera sig på att förstärka sin grundläggande kapacitet, förbättra interoperabiliteten och samordna doktriner, planering, teknik, utrustning och utbildningsmetoder.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser på nytt en systematisk harmonisering av de militära kraven och en harmoniserad försvarsplanering och förvärvsprocess på EU-nivå, i enlighet med unionens ambitionsnivå och under samordning med Natos försvarsplaneringsprocess. Med beaktande av de ökade säkerhetsgarantier som klausulen om ömsesidigt försvar medför uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att överväga multinationellt samarbete i fråga om kapacitetsutveckling och, om lämpligt, specialisering som bärande principer i sin försvarsplanering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser på nytt en systematisk harmonisering av de militära kraven och en harmoniserad försvarsplanering och förvärvsprocess på EU-nivå, i enlighet med unionens ambitionsnivå och under samordning med Natos försvarsplaneringsprocess. Med beaktande av de ökade säkerhetsgarantier som klausulen om ömsesidigt försvar medför uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att överväga multinationellt samarbete i fråga om kapacitetsutveckling och, om lämpligt, specialisering som bärande principer i sin försvarsplanering.

Strukturer och förfaranden

| 17. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att föreslå praktiska arrangemang och riktlinjer för att säkerställa effektiva svarsåtgärder om en medlemsstat åberopar klausulen om ömsesidigt försvar, samt en analys av EU-institutionernas roll i fall där ovannämnda klausul åberopas. Parlamentet anser att skyldigheten att ge stöd och bistånd och därigenom uttrycka politisk solidaritet medlemsstaterna emellan bör borga för ett snabbt beslut i rådet till stöd för den medlemsstat som angripits. Parlamentet anser att samråd i enlighet med kravet i artikel 32 i EU-fördraget skulle tjäna detta syfte, utan att det påverkar varje medlemsstats rätt att under tiden sörja för sitt eget försvar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att föreslå praktiska arrangemang och riktlinjer för att säkerställa effektiva svarsåtgärder om en medlemsstat åberopar klausulen om ömsesidigt försvar, samt en analys av EU-institutionernas roll i fall där ovannämnda klausul åberopas. Parlamentet anser att skyldigheten att ge stöd och bistånd och därigenom uttrycka politisk solidaritet medlemsstaterna emellan bör borga för ett snabbt beslut i rådet till stöd för den medlemsstat som angripits. Parlamentet anser att samråd i enlighet med kravet i artikel 32 i EU-fördraget skulle tjäna detta syfte, utan att det påverkar varje medlemsstats rätt att under tiden sörja för sitt eget försvar.

| 18. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt att om lämpligt använda befintliga krishanteringsstrukturer på EU-nivå om kollektiva åtgärder vidtas för att försvara en medlemsstat som angripits, och i synnerhet att möjligheten att aktivera ett operativt högkvarter för EU bör övervägas. Parlamentet betonar att ett fullt utvecklat, ständigt, operativt högkvarter för EU behövs för att säkerställa en adekvat beredskapsnivå och ändamålsenligt snabba svarsåtgärder, och uppmanar på nytt medlemsstaterna att inrätta en sådan ständig kapacitet baserat på EU:s operationscentrum, som nyligen aktiverats. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt att om lämpligt använda befintliga krishanteringsstrukturer på EU-nivå om kollektiva åtgärder vidtas för att försvara en medlemsstat som angripits, och i synnerhet att möjligheten att aktivera ett operativt högkvarter för EU bör övervägas. Parlamentet betonar att ett fullt utvecklat, ständigt, operativt högkvarter för EU behövs för att säkerställa en adekvat beredskapsnivå och ändamålsenligt snabba svarsåtgärder, och uppmanar på nytt medlemsstaterna att inrätta en sådan ständig kapacitet baserat på EU:s operationscentrum, som nyligen aktiverats.

Solidaritetsklausulen

Tillämpningsområde

| 19. | Europaparlamentet påminner om att unionen och medlemsstaterna, om en medlemsstat utsätts för en terroristattack eller drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor, är skyldiga att handla gemensamt i en anda av solidaritet och bistå medlemsstaten i fråga på begäran av dess politiska myndigheter, samt om att unionen i sådana fall ska mobilisera alla instrument som står till dess förfogande, även de militära resurser som medlemsstaterna tillhandahåller. Parlamentet påminner också om unionens skyldighet att mobilisera alla instrument som står till dess förfogande för att förhindra terroristhot inom EU och skydda de demokratiska institutionerna och civilbefolkningen från en eventuell terroristattack. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att unionen och medlemsstaterna, om en medlemsstat utsätts för en terroristattack eller drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor, är skyldiga att handla gemensamt i en anda av solidaritet och bistå medlemsstaten i fråga på begäran av dess politiska myndigheter, samt om att unionen i sådana fall ska mobilisera alla instrument som står till dess förfogande, även de militära resurser som medlemsstaterna tillhandahåller. Parlamentet påminner också om unionens skyldighet att mobilisera alla instrument som står till dess förfogande för att förhindra terroristhot inom EU och skydda de demokratiska institutionerna och civilbefolkningen från en eventuell terroristattack.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en adekvat balans mellan flexibilitet och konsekvens när det gäller de typer av attacker och katastrofer för vilka klausulen kan aktiveras, i syfte att se till att inga betydande hot, såsom it-angrepp, pandemier eller bristfällig energiförsörjning, förbises. Parlamentet konstaterar att solidaritetsklausulen även skulle kunna omfatta allvarliga händelser som inträffar utanför unionen men som har en direkt och betydande inverkan på en medlemsstat. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en adekvat balans mellan flexibilitet och konsekvens när det gäller de typer av attacker och katastrofer för vilka klausulen kan aktiveras, i syfte att se till att inga betydande hot, såsom it-angrepp, pandemier eller bristfällig energiförsörjning, förbises. Parlamentet konstaterar att solidaritetsklausulen även skulle kunna omfatta allvarliga händelser som inträffar utanför unionen men som har en direkt och betydande inverkan på en medlemsstat.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet för medlemsstaterna att investera i sin egen säkerhet och kapacitet på katastrofhanteringsområdet och inte i överdriven utsträckning förlita sig på andras solidaritet. Parlamentet betonar medlemsstaternas primära ansvar för civilskyddet och säkerheten på de egna territorierna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar behovet för medlemsstaterna att investera i sin egen säkerhet och kapacitet på katastrofhanteringsområdet och inte i överdriven utsträckning förlita sig på andras solidaritet. Parlamentet betonar medlemsstaternas primära ansvar för civilskyddet och säkerheten på de egna territorierna.

| 22. | Europaparlamentet anser att solidaritetsklausulen bör aktiveras i situationer som är övermäktiga för de utsatta medlemsstaternas insatskapacitet eller som kräver svarsåtgärder från flera olika sektorer under medverkan av ett antal olika aktörer, samt att det inte ska diskuteras huruvida övriga medlemsstater ska erbjuda bistånd när en medlemsstat väl har beslutat att aktivera klausulen. Parlamentet betonar att solidaritet också innebär en skyldighet att göra investeringar i adekvata nationella och europeiska kapaciteter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att solidaritetsklausulen bör aktiveras i situationer som är övermäktiga för de utsatta medlemsstaternas insatskapacitet eller som kräver svarsåtgärder från flera olika sektorer under medverkan av ett antal olika aktörer, samt att det inte ska diskuteras huruvida övriga medlemsstater ska erbjuda bistånd när en medlemsstat väl har beslutat att aktivera klausulen. Parlamentet betonar att solidaritet också innebär en skyldighet att göra investeringar i adekvata nationella och europeiska kapaciteter.

| 23. | Europaparlamentet anser att solidaritetsklausulen kan göra det möjligt att förbättra EU:s anseende bland unionsmedborgarna genom att ge konkreta bevis för fördelarna med ett ökat EU-samarbete när det gäller kapaciteten för krishantering och katastrofinsatser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att solidaritetsklausulen kan göra det möjligt att förbättra EU:s anseende bland unionsmedborgarna genom att ge konkreta bevis för fördelarna med ett ökat EU-samarbete när det gäller kapaciteten för krishantering och katastrofinsatser.

Kapaciteter och resurser

| 24. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av solidaritetsklausulen bör utgöra en integrerad del av EU:s ständiga system för krisinsatser, krishantering och krissamordning och bör bygga på befintliga instrument och kapaciteter för specifika sektorer, möjliggöra en effektiv mobilisering av dessa instrument och kapaciteter och resultera i samordnade svarsåtgärder som vid behov omfattar flera olika sektorer. Genomförandet bör i princip inte leda till inrättande av verktyg från fall till fall. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av solidaritetsklausulen bör utgöra en integrerad del av EU:s ständiga system för krisinsatser, krishantering och krissamordning och bör bygga på befintliga instrument och kapaciteter för specifika sektorer, möjliggöra en effektiv mobilisering av dessa instrument och kapaciteter och resultera i samordnade svarsåtgärder som vid behov omfattar flera olika sektorer. Genomförandet bör i princip inte leda till inrättande av verktyg från fall till fall.

| 25. | Europaparlamentet betonar den grundläggande roll som civilskyddsmekanismen spelar som ett centralt, solidaritetsbaserat instrument för snabba europeiska svarsåtgärder i ett stort antal olika typer av kriser. Parlamentet stöder de allmänna linjerna i kommissionens förslag för att stärka mekanismen (9), vilket bygger på kommissionens meddelande från 2010 ”Förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer” och inspirerats av Barnierrapporten från 2006. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar den grundläggande roll som civilskyddsmekanismen spelar som ett centralt, solidaritetsbaserat instrument för snabba europeiska svarsåtgärder i ett stort antal olika typer av kriser. Parlamentet stöder de allmänna linjerna i kommissionens förslag för att stärka mekanismen (9), vilket bygger på kommissionens meddelande från 2010 ”Förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer” och inspirerats av Barnierrapporten från 2006.

| 26. | Europaparlamentet noterar det pågående arbetet med att genomföra strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen, i synnerhet vad gäller kampen mot terrorism och kampen mot it-brottslighet samt ökande återhämtningsförmåga efter kriser och katastrofer. Parlamentet betonar att genomförandet av solidaritetsklausulen inte bara är en fråga om att inrätta förfaranden för den tidpunkt då en större kris uppstår utan i grund och botten handlar om kapacitetsbyggande åtgärder, förebyggande arbete och beredskap. Parlamentet påminner om hur relevanta krishanteringsövningar är, skräddarsydda för specifika händelser som omfattas av klausulen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar det pågående arbetet med att genomföra strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen, i synnerhet vad gäller kampen mot terrorism och kampen mot it-brottslighet samt ökande återhämtningsförmåga efter kriser och katastrofer. Parlamentet betonar att genomförandet av solidaritetsklausulen inte bara är en fråga om att inrätta förfaranden för den tidpunkt då en större kris uppstår utan i grund och botten handlar om kapacitetsbyggande åtgärder, förebyggande arbete och beredskap. Parlamentet påminner om hur relevanta krishanteringsövningar är, skräddarsydda för specifika händelser som omfattas av klausulen.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att inrättandet av en frivillig reserv med civilskyddstillgångar som ställts till förfogande på förhand i hög grad skulle öka EU:s beredskap och göra det möjligt att fastställa befintliga brister som behöver avhjälpas. Parlamentet betonar vikten av en gemensam bristanalys när det gäller att under effektiva former göra alla insatser målinriktade och se till att varje medlemsstat bidrar på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att inrättandet av en frivillig reserv med civilskyddstillgångar som ställts till förfogande på förhand i hög grad skulle öka EU:s beredskap och göra det möjligt att fastställa befintliga brister som behöver avhjälpas. Parlamentet betonar vikten av en gemensam bristanalys när det gäller att under effektiva former göra alla insatser målinriktade och se till att varje medlemsstat bidrar på ett rättvist sätt.

| 28. | Europaparlamentet anser att det i samband med kostsamma tillgångar, särskilt sådana med anknytning till mindre sannolika risker, ekonomiskt sett är vettigt för medlemsstaterna att finna lösningar för gemensamma investeringar i och utvecklingsåtgärder för sådana nödvändiga verktyg, särskilt under den rådande finansiella krisen. Parlamentet erinrar därför om vikten av att bygga vidare på expertisen och erfarenheterna hos kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och andra EU-organ. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det i samband med kostsamma tillgångar, särskilt sådana med anknytning till mindre sannolika risker, ekonomiskt sett är vettigt för medlemsstaterna att finna lösningar för gemensamma investeringar i och utvecklingsåtgärder för sådana nödvändiga verktyg, särskilt under den rådande finansiella krisen. Parlamentet erinrar därför om vikten av att bygga vidare på expertisen och erfarenheterna hos kommissionen, Europeiska försvarsbyrån och andra EU-organ.

| 29. | Europaparlamentet framhåller vikten av att se till att solidariteten främjas av ändamålsenliga EU-finansieringsmekanismer som ger en tillräcklig grad av flexibilitet i nödsituationer. Parlamentet välkomnar den föreslagna, högre medfinansieringsnivån inom ramen för civilskyddsmekanismen, i synnerhet för transportkostnader, och noterar bestämmelserna för krisbistånd från den föreslagna fonden för inre säkerhet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller vikten av att se till att solidariteten främjas av ändamålsenliga EU-finansieringsmekanismer som ger en tillräcklig grad av flexibilitet i nödsituationer. Parlamentet välkomnar den föreslagna, högre medfinansieringsnivån inom ramen för civilskyddsmekanismen, i synnerhet för transportkostnader, och noterar bestämmelserna för krisbistånd från den föreslagna fonden för inre säkerhet.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att solidaritetsfonden kan ge ekonomiskt bistånd efter en större katastrof, och att ytterligare ekonomiskt bistånd från unionen kan beviljas av rådet i enlighet med artikel 122.2 i EUF-fördraget om en medlemsstat har svårigheter eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av naturkatastrofer eller osedvanliga händelser utanför dess kontroll. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att solidaritetsfonden kan ge ekonomiskt bistånd efter en större katastrof, och att ytterligare ekonomiskt bistånd från unionen kan beviljas av rådet i enlighet med artikel 122.2 i EUF-fördraget om en medlemsstat har svårigheter eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av naturkatastrofer eller osedvanliga händelser utanför dess kontroll.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att rådet enligt bestämmelserna i artikel 122.1 i EU-fördraget i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna får besluta om åtgärder med hänsyn till den svåra ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga problem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Parlamentet betonar vikten av att se denna bestämmelse som en del av en övergripande verktygslåda för unionen med avseende på solidaritet och när det gäller att bemöta nya, större utmaningar vad gäller säkerhet, såsom utmaningarna på energiförsörjningsområdet och försörjningstryggheten för andra viktiga produkter, framför allt om det är fråga om politiskt motiverade blockader. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att rådet enligt bestämmelserna i artikel 122.1 i EU-fördraget i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna får besluta om åtgärder med hänsyn till den svåra ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga problem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Parlamentet betonar vikten av att se denna bestämmelse som en del av en övergripande verktygslåda för unionen med avseende på solidaritet och när det gäller att bemöta nya, större utmaningar vad gäller säkerhet, såsom utmaningarna på energiförsörjningsområdet och försörjningstryggheten för andra viktiga produkter, framför allt om det är fråga om politiskt motiverade blockader.

Strukturer och förfaranden

| 32. | Europaparlamentet betonar att EU måste ha ändamålsenliga krisinsatsstrukturer med dygnetruntövervakning samt en kapacitet för svarsåtgärder som möjliggör tidiga varningar och uppdaterade uppgifter om den rådande situationen för alla berörda aktörer. Parlamentet konstaterar att det finns ett stort antal olika övervakningscentrum på EU-nivå och att detta ger upphov till frågan huruvida samordningen blir effektiv i fall av komplexa, multidimensionella kriser. Parlamentet noterar inrättandet av lägescentralen inom Europeiska utrikestjänsten, samt att det finns ett antal sektorsinriktade övervakningscentrum inom kommissionens avdelningar och specialiserade EU-organ. Parlamentet uppmärksammar särskilt GD ECHO:s övervaknings- och informationscentrum, GD HOME:s centrum för strategisk analys och insatskapacitet, GD SANCO:s centrum för hantering av hälsokrislägen samt Frontex lägescentral. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att EU måste ha ändamålsenliga krisinsatsstrukturer med dygnetruntövervakning samt en kapacitet för svarsåtgärder som möjliggör tidiga varningar och uppdaterade uppgifter om den rådande situationen för alla berörda aktörer. Parlamentet konstaterar att det finns ett stort antal olika övervakningscentrum på EU-nivå och att detta ger upphov till frågan huruvida samordningen blir effektiv i fall av komplexa, multidimensionella kriser. Parlamentet noterar inrättandet av lägescentralen inom Europeiska utrikestjänsten, samt att det finns ett antal sektorsinriktade övervakningscentrum inom kommissionens avdelningar och specialiserade EU-organ. Parlamentet uppmärksammar särskilt GD ECHO:s övervaknings- och informationscentrum, GD HOME:s centrum för strategisk analys och insatskapacitet, GD SANCO:s centrum för hantering av hälsokrislägen samt Frontex lägescentral.

| 33. | Europaparlamentet upprepar behovet att undvika onödigt dubbelarbete och säkerställa konsekvens och effektiv samordning i de praktiska åtgärderna, inte minst med tanke på den rådande bristen på resurser. Parlamentet noterar de olika idéerna när det gäller hur man ska åstadkomma en rationalisering bland dessa många övervakningsinstanser. Vissa idéer bygger på tanken om en enda kontaktpunkt, medan andra föredrar en bättre sammankoppling av de specialiserade centrumen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar behovet att undvika onödigt dubbelarbete och säkerställa konsekvens och effektiv samordning i de praktiska åtgärderna, inte minst med tanke på den rådande bristen på resurser. Parlamentet noterar de olika idéerna när det gäller hur man ska åstadkomma en rationalisering bland dessa många övervakningsinstanser. Vissa idéer bygger på tanken om en enda kontaktpunkt, medan andra föredrar en bättre sammankoppling av de specialiserade centrumen.

| 34. | Europaparlamentet anser att de många olika typerna av potentiella kriser – från översvämningar till CBRN-attacker eller CBRN-katastrofer – oundvikligen kräver ett brett spektrum av specialiserade avdelningar och nätverk. En sammanslagning av dessa avdelningar och nätverk skulle inte nödvändigtvis leda till ökad effektivitet. Parlamentet anser samtidigt att alla specialiserade avdelningar på EU-nivå bör integreras inom ett enda, säkert informationssystem, och uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att arbeta för en starkare version av den interna samordningsplattformen Argus. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att de många olika typerna av potentiella kriser – från översvämningar till CBRN-attacker eller CBRN-katastrofer – oundvikligen kräver ett brett spektrum av specialiserade avdelningar och nätverk. En sammanslagning av dessa avdelningar och nätverk skulle inte nödvändigtvis leda till ökad effektivitet. Parlamentet anser samtidigt att alla specialiserade avdelningar på EU-nivå bör integreras inom ett enda, säkert informationssystem, och uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att arbeta för en starkare version av den interna samordningsplattformen Argus.

| 35. | Europaparlamentet framhåller behovet av politisk samordning i rådet i fall av allvarliga kriser. Parlamentet noterar översynen av arrangemangen för EU-samordning vid katastrofer och kriser (CCA) och välkomnar överenskommelsen inom rådet om CCA:s nya konceptuella ram, där man använder sig av ordinarie rådsförfaranden, framför allt Coreper, i stället för strukturer som inrättas från fall till fall. Parlamentet betonar att konsekventa, effektiva och snabba politiska EU-åtgärder som svar på kriser av en sådan omfattning och karaktär kräver en enda uppsättning arrangemang. Därför bör den nya versionen av CCA också stödja solidaritetsklausulen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller behovet av politisk samordning i rådet i fall av allvarliga kriser. Parlamentet noterar översynen av arrangemangen för EU-samordning vid katastrofer och kriser (CCA) och välkomnar överenskommelsen inom rådet om CCA:s nya konceptuella ram, där man använder sig av ordinarie rådsförfaranden, framför allt Coreper, i stället för strukturer som inrättas från fall till fall. Parlamentet betonar att konsekventa, effektiva och snabba politiska EU-åtgärder som svar på kriser av en sådan omfattning och karaktär kräver en enda uppsättning arrangemang. Därför bör den nya versionen av CCA också stödja solidaritetsklausulen.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar insatser för att rationalisera och bättre integrera de många internetbaserade plattformarna för kommunikation och informationsutbyte vid nödsituationer, däribland CCA:s webbplats, Argus, det gemensamma kommunikations- och informationssystemet för olyckor (Cecis) och informationssystemet för hälsokrislägen och sjukdomar (Hedis), för att uppnå ett obrutet, fritt och effektivt informationsflöde över sektors- och institutionsgränser. Parlamentet noterar rådets beslut att stärka CCA:s webbplats för att använda den som den framtida internetplattformen för krissituationer som kräver politisk samordning på EU-nivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar insatser för att rationalisera och bättre integrera de många internetbaserade plattformarna för kommunikation och informationsutbyte vid nödsituationer, däribland CCA:s webbplats, Argus, det gemensamma kommunikations- och informationssystemet för olyckor (Cecis) och informationssystemet för hälsokrislägen och sjukdomar (Hedis), för att uppnå ett obrutet, fritt och effektivt informationsflöde över sektors- och institutionsgränser. Parlamentet noterar rådets beslut att stärka CCA:s webbplats för att använda den som den framtida internetplattformen för krissituationer som kräver politisk samordning på EU-nivå.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser med kraft en utveckling av gemensam situationsmedvetenhet, som är en absolut förutsättning när det gäller att hantera kriser som omfattar flera sektorer, när snabba och omfattande uppdateringar behöver lämnas till de politiska myndigheterna. Parlamentet välkomnar CCA-översynens inriktning på en utveckling av integrerad situationsmedvetenhet och analys (ISAA) för EU-institutionerna och medlemsstaterna, och uppmanar rådet att se till att detta genomförs skyndsamt. Parlamentet påpekar att den gemensamma situationsmedvetenheten knappast är möjlig utan en kultur av informationsutbyte, och att utvecklingen av en sådan kultur knappast är möjlig utan en tydlig gränsdragning mellan olika roller. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser med kraft en utveckling av gemensam situationsmedvetenhet, som är en absolut förutsättning när det gäller att hantera kriser som omfattar flera sektorer, när snabba och omfattande uppdateringar behöver lämnas till de politiska myndigheterna. Parlamentet välkomnar CCA-översynens inriktning på en utveckling av integrerad situationsmedvetenhet och analys (ISAA) för EU-institutionerna och medlemsstaterna, och uppmanar rådet att se till att detta genomförs skyndsamt. Parlamentet påpekar att den gemensamma situationsmedvetenheten knappast är möjlig utan en kultur av informationsutbyte, och att utvecklingen av en sådan kultur knappast är möjlig utan en tydlig gränsdragning mellan olika roller.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar den planerade uppgraderingen av övervaknings- och informationscentrumet så att det blir ett europeiskt centrum för krisberedskap, och betonar att det bör utgöra en av hörnstenarna i EU:s sammankopplade system för snabba krisinsatser. Parlamentet anser att samordningsansvaret vid kriser som omfattar flera sektorer bör fastställas från fall till fall, i enlighet med ”tyngdpunktsprincipen”. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar den planerade uppgraderingen av övervaknings- och informationscentrumet så att det blir ett europeiskt centrum för krisberedskap, och betonar att det bör utgöra en av hörnstenarna i EU:s sammankopplade system för snabba krisinsatser. Parlamentet anser att samordningsansvaret vid kriser som omfattar flera sektorer bör fastställas från fall till fall, i enlighet med ”tyngdpunktsprincipen”.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att det i den rådande globala miljön, där ömsesidiga beroendeförhållanden breder ut sig, är troligt att större kriser av det slag som skulle motivera en aktivering av solidaritetsklausulen är av multidimensionell karaktär och har en internationell dimension, där tredjelandsmedborgare berörs av kriserna i fråga eller där internationella åtgärder krävs som svar på dem. Parlamentet betonar den viktiga roll som utrikestjänsten bör spela i sådana fall. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar att det i den rådande globala miljön, där ömsesidiga beroendeförhållanden breder ut sig, är troligt att större kriser av det slag som skulle motivera en aktivering av solidaritetsklausulen är av multidimensionell karaktär och har en internationell dimension, där tredjelandsmedborgare berörs av kriserna i fråga eller där internationella åtgärder krävs som svar på dem. Parlamentet betonar den viktiga roll som utrikestjänsten bör spela i sådana fall.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sin kapacitet att ge och ta emot bistånd, samt att utbyta bästa praxis i fråga om sätt att harmonisera de nationella krissamordningsförfarandena och samspelet mellan de nationella krissamordningscentrumen med EU. Parlamentet anser även att planering och genomförande av lämpliga krisinsatsövningar för hela EU som involverar nationella krisinsatsstrukturer och lämpliga EU-strukturer bör övervägas. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sin kapacitet att ge och ta emot bistånd, samt att utbyta bästa praxis i fråga om sätt att harmonisera de nationella krissamordningsförfarandena och samspelet mellan de nationella krissamordningscentrumen med EU. Parlamentet anser även att planering och genomförande av lämpliga krisinsatsövningar för hela EU som involverar nationella krisinsatsstrukturer och lämpliga EU-strukturer bör övervägas.

| 41. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa de förfarandemässiga och organisatoriska förbindelser mellan relevanta instanser i medlemsstaterna som krävs för att se till att solidaritetsklausulen fungerar som den ska när den har aktiverats. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa de förfarandemässiga och organisatoriska förbindelser mellan relevanta instanser i medlemsstaterna som krävs för att se till att solidaritetsklausulen fungerar som den ska när den har aktiverats.

| 42. | Europaparlamentet betonar att beslutsprocesserna i rådet i samband med begäranden om bistånd på grundval av solidaritetsklausulen inte får påverka EU:s handlingsförmåga negativt, och att krisinsatser inom ramen för de befintliga mekanismerna, såsom civilskyddsmekanismen, måste kunna inledas omedelbart, oberoende av sådana politiska beslut. Parlamentet påpekar att användningen av militära resurser för att stödja civilskyddsoperationer redan är möjlig på operativ nivå utan en aktivering av solidaritetsklausulen, vilket blev tydligt i det framgångsrika samarbetet mellan kommissionen och EU:s militära stab under tidigare operationer i Pakistan och Libyen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att beslutsprocesserna i rådet i samband med begäranden om bistånd på grundval av solidaritetsklausulen inte får påverka EU:s handlingsförmåga negativt, och att krisinsatser inom ramen för de befintliga mekanismerna, såsom civilskyddsmekanismen, måste kunna inledas omedelbart, oberoende av sådana politiska beslut. Parlamentet påpekar att användningen av militära resurser för att stödja civilskyddsoperationer redan är möjlig på operativ nivå utan en aktivering av solidaritetsklausulen, vilket blev tydligt i det framgångsrika samarbetet mellan kommissionen och EU:s militära stab under tidigare operationer i Pakistan och Libyen.

| 43. | Europaparlamentet framhåller behovet att i detalj redogöra för hur det demokratiska förfarandet skulle se ut i fall där solidaritetsklausulen tillämpas. Detta bör även inbegripa garantier om ansvarsskyldighet för beslut som fattats och inkludera lämpligt deltagande av de nationella parlamenten och Europaparlamentet. Parlamentet betonar vikten av att undvika all oproportionerlig användning av klausulen som skulle innebära att grundläggande rättigheter åsidosätts. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller behovet att i detalj redogöra för hur det demokratiska förfarandet skulle se ut i fall där solidaritetsklausulen tillämpas. Detta bör även inbegripa garantier om ansvarsskyldighet för beslut som fattats och inkludera lämpligt deltagande av de nationella parlamenten och Europaparlamentet. Parlamentet betonar vikten av att undvika all oproportionerlig användning av klausulen som skulle innebära att grundläggande rättigheter åsidosätts.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att parlamentet och rådet, som EU:s lagstiftare och budgetmyndigheter, bör hållas informerade om situationen på plats i händelse av en katastrof eller en attack som gör att solidaritetsklausulen aktiveras. De bör även informeras om händelsens ursprung och möjliga konsekvenser så att en grundlig och opartisk bedömning som baseras på aktuell och konkret information kan göras för framtida användning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att parlamentet och rådet, som EU:s lagstiftare och budgetmyndigheter, bör hållas informerade om situationen på plats i händelse av en katastrof eller en attack som gör att solidaritetsklausulen aktiveras. De bör även informeras om händelsens ursprung och möjliga konsekvenser så att en grundlig och opartisk bedömning som baseras på aktuell och konkret information kan göras för framtida användning.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att solidaritetsklausulen kräver att Europeiska rådet regelbundet gör bedömningar av de hot som unionen står inför. Parlamentet anser att sådana bedömningar måste samordnas med Nato och bör göras på minst två olika nivåer, närmare bestämt i ett mer långsiktigt perspektiv i Europeiska rådet – i en process som även bör ge näring åt strategiska överväganden som sedan återspeglas i framtida uppdateringar av den europeiska säkerhetsstrategin och strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen – samt genom oftare förekommande omfattande översikter över aktuella hot. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att solidaritetsklausulen kräver att Europeiska rådet regelbundet gör bedömningar av de hot som unionen står inför. Parlamentet anser att sådana bedömningar måste samordnas med Nato och bör göras på minst två olika nivåer, närmare bestämt i ett mer långsiktigt perspektiv i Europeiska rådet – i en process som även bör ge näring åt strategiska överväganden som sedan återspeglas i framtida uppdateringar av den europeiska säkerhetsstrategin och strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen – samt genom oftare förekommande omfattande översikter över aktuella hot.

| 46. | Europaparlamentet anser att bedömningar av hot måste kompletteras med riskbedömningar, där man analyserar hot mot bakgrund av befintliga svagheter och alltså fastställer de mest akuta kapacitetsbristerna, som måste åtgärdas. Parlamentet påminner om att EU inom ramen för genomförandet av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen senast 2014 bör ha inrättat en konsekvent riskhanteringsstrategi som kopplar ihop hot- och riskbedömningar med beslut. Parlamentet påminner också om att kommissionen senast 2012 på grundval av nationella riskanalyser bör ha utarbetat en sektorsöverskridande översikt över de största naturliga risker och risker orsakade av människor som EU kan komma att ställas inför framöver. Medlemsstaterna uppmuntras att utbyta nationella riskbedömningar och riskhanteringsplaner för att möjliggöra en gemensam bedömning av situationen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att bedömningar av hot måste kompletteras med riskbedömningar, där man analyserar hot mot bakgrund av befintliga svagheter och alltså fastställer de mest akuta kapacitetsbristerna, som måste åtgärdas. Parlamentet påminner om att EU inom ramen för genomförandet av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen senast 2014 bör ha inrättat en konsekvent riskhanteringsstrategi som kopplar ihop hot- och riskbedömningar med beslut. Parlamentet påminner också om att kommissionen senast 2012 på grundval av nationella riskanalyser bör ha utarbetat en sektorsöverskridande översikt över de största naturliga risker och risker orsakade av människor som EU kan komma att ställas inför framöver. Medlemsstaterna uppmuntras att utbyta nationella riskbedömningar och riskhanteringsplaner för att möjliggöra en gemensam bedömning av situationen.

| 47. | Europaparlamentet betonar att man i samband med resultatet i form av de gemensamma bedömningarna av olika risker behöver använda den kapacitet som Europeiska unionens underrättelseanalyscentrum har, varvid man bör bygga på gemensamma underrättelser och integrera uppgifter från alla EU-organ som är involverade i hot- och riskbedömningar, såsom kommissionens berörda avdelningar (inklusive GD HOME, GD ECHO och GD SANCO) och relevanta unionsbyråer (Europol, Frontex, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, med flera). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att man i samband med resultatet i form av de gemensamma bedömningarna av olika risker behöver använda den kapacitet som Europeiska unionens underrättelseanalyscentrum har, varvid man bör bygga på gemensamma underrättelser och integrera uppgifter från alla EU-organ som är involverade i hot- och riskbedömningar, såsom kommissionens berörda avdelningar (inklusive GD HOME, GD ECHO och GD SANCO) och relevanta unionsbyråer (Europol, Frontex, Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, med flera).

o

o o

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling och Natos generalsekreterare. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling och Natos generalsekreterare.

---

(1)  10207/12.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0207.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0574.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2011)0404.

(5)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 63.

(6)  Rådets slutsatser av den 12 november 2009 (15505/1/09 REV).

(7)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 8.

(8)  Nedan kallad klausulen om ömsesidigt bistånd (inget namn ges emellertid i fördraget). Jfr särskilt skyldigheten att ömsesidigt försvara varandra enligt artikel V i det ändrade Brysselfördraget, vilken de undertecknande parterna anser omfattas av artikel 42.7 i EU-fördraget (uttalande av den 31 mars 2010 från ordförandeskapet för Västeuropeiska unionens ständiga råd).

(9)  Se förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

It-säkerhet och försvar

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om it-säkerhet och it-försvar (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av betänkandet om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin, som Europeiska rådet uttryckte sitt stöd för den 11 och 12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin, som Europeiska rådet uttryckte sitt stöd för den 11 och 12 december 2008,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet, vilken ingicks i Budapest den 23 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet, vilken ingicks i Budapest den 23 november 2001,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om skydd av kritisk infrastruktur av den 27 maj 2011 samt rådets tidigare slutsatser om it-säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om skydd av kritisk infrastruktur av den 27 maj 2011 samt rådets tidigare slutsatser om it-säkerhet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”En digital agenda för Europa” av den 19 maj 2010 (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”En digital agenda för Europa” av den 19 maj 2010 (COM(2010)0245),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av och klassificering som europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av och klassificering som europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (1),

| — | med beaktande av kommissionens nyliga meddelande om att skapa ett europeiskt centrum för frågor mot it-brottslighet (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens nyliga meddelande om att skapa ett europeiskt centrum för frågor mot it-brottslighet (COM(2012)0140),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om Europeiska unionens strategi för inre säkerhet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om skydd av kritisk infrastruktur – resultat och kommande åtgärder: vägen mot global it-säkerhet” (6),

| — | med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 5 juli 2012 om främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet (7), där betydelsen av att skydda de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet betonas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 5 juli 2012 om främjande, skydd och åtnjutande av mänskliga rättigheter på internet (7), där betydelsen av att skydda de mänskliga rättigheterna och ett fritt informationsflöde på nätet betonas,

| — | med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Chicago av den 20 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från toppmötet i Chicago av den 20 maj 2012,

| — | med beaktande av avdelning V i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0335/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0335/2012), och av följande skäl:

| A. | I dagens globaliserade värld har EU och dess medlemsstater i hög grad blivit beroende av it-säkerhet samt av att informationstekniken och den digitala tekniken används på ett betryggande sätt. Dessutom är man beroende av motståndskraftiga och tillförlitliga informationstjänster och infrastrukturer med anknytning till dem. |
| --- | --- |

A.

I dagens globaliserade värld har EU och dess medlemsstater i hög grad blivit beroende av it-säkerhet samt av att informationstekniken och den digitala tekniken används på ett betryggande sätt. Dessutom är man beroende av motståndskraftiga och tillförlitliga informationstjänster och infrastrukturer med anknytning till dem.

| B. | Informations- och kommunikationsteknik används också som medel att utöva förtryck. Sammanhanget där sådan teknik används är i hög grad avgörande för om denna teknik kommer att användas som drivkraft för positiv utveckling eller som förtrycksredskap. |
| --- | --- |

B.

Informations- och kommunikationsteknik används också som medel att utöva förtryck. Sammanhanget där sådan teknik används är i hög grad avgörande för om denna teknik kommer att användas som drivkraft för positiv utveckling eller som förtrycksredskap.

| C. | It-utmaningar, it-hot och it-angrepp växer i en dramatisk takt och utgör ett stort hot mot nationalstaternas och den privata sektorns säkerhet, försvar, stabilitet och konkurrenskraft. Sådana hot bör därför inte betraktas som framtidsfrågor. Merparten av de starkt framträdande och störande it-incidenterna är numera politiskt motiverade. Den stora merparten av alla it-incidenter fortfarande är primitiva, men likafullt blir hoten mot viktiga tillgångar alltmer utstuderade och kräver ett genomgripande skydd. |
| --- | --- |

C.

It-utmaningar, it-hot och it-angrepp växer i en dramatisk takt och utgör ett stort hot mot nationalstaternas och den privata sektorns säkerhet, försvar, stabilitet och konkurrenskraft. Sådana hot bör därför inte betraktas som framtidsfrågor. Merparten av de starkt framträdande och störande it-incidenterna är numera politiskt motiverade. Den stora merparten av alla it-incidenter fortfarande är primitiva, men likafullt blir hoten mot viktiga tillgångar alltmer utstuderade och kräver ett genomgripande skydd.

| D. | Med nästan två miljarder globalt sammanlänkade användare har internet blivit ett av de mest kraftfulla och effektiva sätten att främja demokratiska idéer och organisera människor i deras strävan att förverkliga sin strävan efter frihet och bekämpa diktaturer. Odemokratiska och auktoritära regimers utnyttjande av internet utgör ett växande hot mot individens rätt till yttrandefrihet och föreningsfrihet. Det är därför viktigt att se till att internet fortsätter att vara öppet för ett fritt flöde av idéer, information och uttryck. |
| --- | --- |

D.

Med nästan två miljarder globalt sammanlänkade användare har internet blivit ett av de mest kraftfulla och effektiva sätten att främja demokratiska idéer och organisera människor i deras strävan att förverkliga sin strävan efter frihet och bekämpa diktaturer. Odemokratiska och auktoritära regimers utnyttjande av internet utgör ett växande hot mot individens rätt till yttrandefrihet och föreningsfrihet. Det är därför viktigt att se till att internet fortsätter att vara öppet för ett fritt flöde av idéer, information och uttryck.

| E. | Det finns många hinder av politiskt, rättsligt och organiserat slag inom EU och dess medlemsstater mot att det utvecklas en heltäckande och enhetlig syn på it-försvar och itsäkerhet. Det saknas en gemensam definition, gemensamma standarder och gemensamma åtgärder på det känsliga och utsatta området it-säkerhet. |
| --- | --- |

E.

Det finns många hinder av politiskt, rättsligt och organiserat slag inom EU och dess medlemsstater mot att det utvecklas en heltäckande och enhetlig syn på it-försvar och itsäkerhet. Det saknas en gemensam definition, gemensamma standarder och gemensamma åtgärder på det känsliga och utsatta området it-säkerhet.

| F. | Samarbetet och samordningen inom EU-institutionerna liksom med och mellan medlemsstaterna och med partner utanför EU är fortfarande inte tillfyllest. |
| --- | --- |

F.

Samarbetet och samordningen inom EU-institutionerna liksom med och mellan medlemsstaterna och med partner utanför EU är fortfarande inte tillfyllest.

| G. | Tydliga och harmoniserade definitioner av ”it-säkerhet” och ”it-försvar” saknas både på EU-nivå och internationellt. Förståelsen av it-säkerhet och andra viktiga begrepp varierar avsevärt mellan olika länder. |
| --- | --- |

G.

Tydliga och harmoniserade definitioner av ”it-säkerhet” och ”it-försvar” saknas både på EU-nivå och internationellt. Förståelsen av it-säkerhet och andra viktiga begrepp varierar avsevärt mellan olika länder.

| H. | EU har ännu inte utvecklat en egen enhetlig politik när det gäller skydd av kritisk informationsinfrastruktur, vilket förutsätter ett tvärvetenskapligt grepp, så att säkerheten förstärks samtidigt som de grundläggande rättigheterna respekteras. |
| --- | --- |

H.

EU har ännu inte utvecklat en egen enhetlig politik när det gäller skydd av kritisk informationsinfrastruktur, vilket förutsätter ett tvärvetenskapligt grepp, så att säkerheten förstärks samtidigt som de grundläggande rättigheterna respekteras.

| I. | EU har föreslagit olika initiativ för att komma till rätta med den civila it-brottsligheten, bland annat genom inrättandet av ett nytt europeiskt centrum mot it-brottslighet, men har fortfarande ingen konkret plan på säkerhets- och försvarsnivå. |
| --- | --- |

I.

EU har föreslagit olika initiativ för att komma till rätta med den civila it-brottsligheten, bland annat genom inrättandet av ett nytt europeiskt centrum mot it-brottslighet, men har fortfarande ingen konkret plan på säkerhets- och försvarsnivå.

| J. | Att skapa förtroende och tillit mellan den privata sektorn och de brottsbekämpande myndigheterna, totalförsvaret och andra behöriga institutioner är av yttersta vikt i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

J.

Att skapa förtroende och tillit mellan den privata sektorn och de brottsbekämpande myndigheterna, totalförsvaret och andra behöriga institutioner är av yttersta vikt i kampen mot it-brottslighet.

| K. | Tillit och ömsesidigt förtroende i relationerna mellan statliga och icke-statliga aktörer är en förutsättning för tillförlitlig it-säkerhet. |
| --- | --- |

K.

Tillit och ömsesidigt förtroende i relationerna mellan statliga och icke-statliga aktörer är en förutsättning för tillförlitlig it-säkerhet.

| L. | Flertalet it-incidenter inom både de offentliga och privata sektorerna blir inte rapporterade på grund av den känsliga typen av information och risken att skada de berörda företagens image. |
| --- | --- |

L.

Flertalet it-incidenter inom både de offentliga och privata sektorerna blir inte rapporterade på grund av den känsliga typen av information och risken att skada de berörda företagens image.

| M. | Ett stort antal it-incidenter inträffar till följd av att den privata och offentliga nätinfrastrukturen inte är tillräckligt motståndskraftig och tålig samt till följd av att databaserna är dåligt skyddade eller säkrade och på grund av andra brister i den kritiska informationsinfrastrukturen. Endast ett fåtal medlemsstater anser det ingå i deras respektive aktsamhetsplikt att skydda sina nät och informationssystem och uppgifterna i dem, vilket förklarar bristen på investeringar i toppmodern säkerhetsteknik samt i utbildning och framtagning av lämpliga riktlinjer. Många medlemsstater är beroende av säkerhetsteknik från tredjeländer och bör göra mer för att minska detta beroende. |
| --- | --- |

M.

Ett stort antal it-incidenter inträffar till följd av att den privata och offentliga nätinfrastrukturen inte är tillräckligt motståndskraftig och tålig samt till följd av att databaserna är dåligt skyddade eller säkrade och på grund av andra brister i den kritiska informationsinfrastrukturen. Endast ett fåtal medlemsstater anser det ingå i deras respektive aktsamhetsplikt att skydda sina nät och informationssystem och uppgifterna i dem, vilket förklarar bristen på investeringar i toppmodern säkerhetsteknik samt i utbildning och framtagning av lämpliga riktlinjer. Många medlemsstater är beroende av säkerhetsteknik från tredjeländer och bör göra mer för att minska detta beroende.

| N. | Flertalet förövare av it-angrepp på hög nivå som hotar säkerhet och försvar på nationell eller internationell nivå blir aldrig igenkända och lagförda. Det finns ingen internationellt överenskommen form av svar på vad som bör göras om en stat stöder ett it-angrepp mot en annan stat och inte heller är man ense om huruvida detta kan anses som orsak till krig. |
| --- | --- |

N.

Flertalet förövare av it-angrepp på hög nivå som hotar säkerhet och försvar på nationell eller internationell nivå blir aldrig igenkända och lagförda. Det finns ingen internationellt överenskommen form av svar på vad som bör göras om en stat stöder ett it-angrepp mot en annan stat och inte heller är man ense om huruvida detta kan anses som orsak till krig.

| O. | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) arbetar för att göra det enklare för medlemsstaterna att stödja utbytet av god praxis på området it-säkerhet genom att rekommendera hur man kan utveckla, genomföra och upprätthålla en it-säkerhetsstrategi och har en stödjande roll för nationella it-säkerhetsstrategier och nationella beredskapsplaner och i arbetet med att anordna EU-omfattande och internationella övningar kring skydd av kritisk informationsinfrastruktur och utvecklingen av scenarier för nationella övningar. |
| --- | --- |

O.

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) arbetar för att göra det enklare för medlemsstaterna att stödja utbytet av god praxis på området it-säkerhet genom att rekommendera hur man kan utveckla, genomföra och upprätthålla en it-säkerhetsstrategi och har en stödjande roll för nationella it-säkerhetsstrategier och nationella beredskapsplaner och i arbetet med att anordna EU-omfattande och internationella övningar kring skydd av kritisk informationsinfrastruktur och utvecklingen av scenarier för nationella övningar.

| P. | I juni 2012 hade endast tio EU-medlemsstater officiellt antagit en nationell it-säkerhetsstrategi. |
| --- | --- |

P.

I juni 2012 hade endast tio EU-medlemsstater officiellt antagit en nationell it-säkerhetsstrategi.

| Q. | It-försvar är en av de högst prioriterade frågorna för Europeiska försvarsbyrån, som inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen har inrättat en projektgrupp kring it-säkerhet tillsammans med en majoritet av medlemsstaterna, som arbetar med att samla erfarenheter och lägga fram rekommendationer. |
| --- | --- |

Q.

It-försvar är en av de högst prioriterade frågorna för Europeiska försvarsbyrån, som inom ramen för kapacitetsutvecklingsplanen har inrättat en projektgrupp kring it-säkerhet tillsammans med en majoritet av medlemsstaterna, som arbetar med att samla erfarenheter och lägga fram rekommendationer.

| R. | Investeringar i forskning och utveckling om it-säkerhet och it-försvar är avgörande för att främja och upprätthålla en hög nivå av it-säkerhet och it-försvar. Försvarsutgifterna för forskning och utveckling har minskat i stället för att nå överenskomna 2 % av de totala försvarsutgifterna. |
| --- | --- |

R.

Investeringar i forskning och utveckling om it-säkerhet och it-försvar är avgörande för att främja och upprätthålla en hög nivå av it-säkerhet och it-försvar. Försvarsutgifterna för forskning och utveckling har minskat i stället för att nå överenskomna 2 % av de totala försvarsutgifterna.

| S. | Att öka medvetenheten och utbilda medborgarna om it-säkerhet bör utgöra grunden för alla övergripande it-säkerhetsstrategier. |
| --- | --- |

S.

Att öka medvetenheten och utbilda medborgarna om it-säkerhet bör utgöra grunden för alla övergripande it-säkerhetsstrategier.

| T. | En tydlig balans måste upprättas mellan säkerhetsåtgärder och medborgerliga rättigheter i enlighet med EUF-fördraget, såsom rätten till integritet, uppgiftsskydd och yttrandefrihet. Ingen rättighet får offras till förmån för en annan. |
| --- | --- |

T.

En tydlig balans måste upprättas mellan säkerhetsåtgärder och medborgerliga rättigheter i enlighet med EUF-fördraget, såsom rätten till integritet, uppgiftsskydd och yttrandefrihet. Ingen rättighet får offras till förmån för en annan.

| U. | Det finns ett växande behov av att bättre respektera och skydda individers rätt till integritet, som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget. Visserligen är det viktigt att olika institutioner och försvarsorgan får säkerhet och skydd för internet på nationell nivå, men detta bör aldrig tas som förevändning för några som helst begränsningar av rättigheter och friheter på internet och i informationsrymden. |
| --- | --- |

U.

Det finns ett växande behov av att bättre respektera och skydda individers rätt till integritet, som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget. Visserligen är det viktigt att olika institutioner och försvarsorgan får säkerhet och skydd för internet på nationell nivå, men detta bör aldrig tas som förevändning för några som helst begränsningar av rättigheter och friheter på internet och i informationsrymden.

| V. | Internet är globalt och gränslöst, vilket kräver nya former av internationellt samarbete och internationell styrning under medverkan från olika intressenter. |
| --- | --- |

V.

Internet är globalt och gränslöst, vilket kräver nya former av internationellt samarbete och internationell styrning under medverkan från olika intressenter.

| W. | Statsmakterna anlitar i allt högre grad privata aktörer i frågor som gäller säkerheten hos deras kritiska infrastruktur. |
| --- | --- |

W.

Statsmakterna anlitar i allt högre grad privata aktörer i frågor som gäller säkerheten hos deras kritiska infrastruktur.

| X. | Europeiska utrikestjänsten har ännu inte aktivt inbegripit en it-säkerhetsaspekt i sina förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

X.

Europeiska utrikestjänsten har ännu inte aktivt inbegripit en it-säkerhetsaspekt i sina förbindelser med tredjeländer.

| Y. | Stabilitetsinstrumentet är det hittills enda EU-program som är utformat för att åtgärda akuta kriser eller globala/regionöverskridande säkerhetsutmaningar, däribland it-säkerhetshot. |
| --- | --- |

Y.

Stabilitetsinstrumentet är det hittills enda EU-program som är utformat för att åtgärda akuta kriser eller globala/regionöverskridande säkerhetsutmaningar, däribland it-säkerhetshot.

| Z. | En av huvudfrågorna inom de transatlantiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna är gemensamma åtgärder mot it-säkerhetshot – genom EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet. |
| --- | --- |

Z.

En av huvudfrågorna inom de transatlantiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna är gemensamma åtgärder mot it-säkerhetshot – genom EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet.

Åtgärder och samordning inom EU

| 1. | Europaparlamentet noterar att it-hot och it-angrepp mot statsmakterna, förvaltningens och försvarets organ, samt mot internationella organ, är ett snabbt växande hot och blir allt vanligare, både inom EU och internationellt. Det finns betydande skäl till oro för att statliga och icke-statliga aktörer, framför allt terrororganisationer och brottsliga organisationer, kan gå till angrepp mot kritiska informations- och kommunikationsstrukturer och infrastrukturer vid EU:s institutioner och i medlemsstaterna och vålla allvarliga skador, bland annat i form av kinetiska effekter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att it-hot och it-angrepp mot statsmakterna, förvaltningens och försvarets organ, samt mot internationella organ, är ett snabbt växande hot och blir allt vanligare, både inom EU och internationellt. Det finns betydande skäl till oro för att statliga och icke-statliga aktörer, framför allt terrororganisationer och brottsliga organisationer, kan gå till angrepp mot kritiska informations- och kommunikationsstrukturer och infrastrukturer vid EU:s institutioner och i medlemsstaterna och vålla allvarliga skador, bland annat i form av kinetiska effekter.

| 2. | Europaparlamentet understryker därför behovet av en övergripande och samordnad strategi för dessa utmaningar på EU-nivå genom utveckling av en övergripande säkerhetsstrategi för internet i EU som bör fastställa en gemensam definition av it-säkerhet och it-försvar, och av vad som ska anses vara ett försvarsrelaterat it-angrepp, samt en gemensam syn på hur it-säkerhet fungerar. Hänsyn bör tas till befintliga byråers och organs mervärde och till god praxis från de medlemsstater som redan har nationella it-säkerhetsstrategier. Parlamentet betonar den avgörande betydelsen av samordning och skapande av synergieffekter på unionsnivå för att hjälpa till att kombinera olika militära och civila initiativ, program och verksamheter. Parlamentet betonar att en sådan strategi bör säkerställa flexibilitet och uppdateras regelbundet för att anpassa sig till det snabbt föränderliga internet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker därför behovet av en övergripande och samordnad strategi för dessa utmaningar på EU-nivå genom utveckling av en övergripande säkerhetsstrategi för internet i EU som bör fastställa en gemensam definition av it-säkerhet och it-försvar, och av vad som ska anses vara ett försvarsrelaterat it-angrepp, samt en gemensam syn på hur it-säkerhet fungerar. Hänsyn bör tas till befintliga byråers och organs mervärde och till god praxis från de medlemsstater som redan har nationella it-säkerhetsstrategier. Parlamentet betonar den avgörande betydelsen av samordning och skapande av synergieffekter på unionsnivå för att hjälpa till att kombinera olika militära och civila initiativ, program och verksamheter. Parlamentet betonar att en sådan strategi bör säkerställa flexibilitet och uppdateras regelbundet för att anpassa sig till det snabbt föränderliga internet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att i sitt kommande förslag om arrangemangen för genomförandet av solidaritetsklausulen (artikel 222 i EUF-fördraget) överväga möjligheten att ett allvarligt it-angrepp kan riktas mot en medlemsstat. Även om it-angrepp som hotar den nationella säkerheten fortfarande måste definieras med hjälp av en gemensam terminologi skulle de kunna omfattas av klausulen om ömsesidigt försvar (artikel 42.7 i EU-fördraget) utan att detta påverkar proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att i sitt kommande förslag om arrangemangen för genomförandet av solidaritetsklausulen (artikel 222 i EUF-fördraget) överväga möjligheten att ett allvarligt it-angrepp kan riktas mot en medlemsstat. Även om it-angrepp som hotar den nationella säkerheten fortfarande måste definieras med hjälp av en gemensam terminologi skulle de kunna omfattas av klausulen om ömsesidigt försvar (artikel 42.7 i EU-fördraget) utan att detta påverkar proportionalitetsprincipen.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken måste garantera att styrkor som deltar i EU:s militära operationer och civila uppdrag skyddas mot it-angrepp. Parlamentet understryker att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken aktivt måste kunna utföra it-försvar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken måste garantera att styrkor som deltar i EU:s militära operationer och civila uppdrag skyddas mot it-angrepp. Parlamentet understryker att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken aktivt måste kunna utföra it-försvar.

| 5. | Europaparlamentet betonar att EU:s hela politik för it-säkerhet bör bygga på och vara utformad för att säkerställa att de digitala friheterna och respekten för mänskliga rättigheterna på internet skyddas och bevaras i så hög grad som det bara är möjligt. Parlamentet anser att internet och IKT bör integreras i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik för att stärka dessa ansträngningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att EU:s hela politik för it-säkerhet bör bygga på och vara utformad för att säkerställa att de digitala friheterna och respekten för mänskliga rättigheterna på internet skyddas och bevaras i så hög grad som det bara är möjligt. Parlamentet anser att internet och IKT bör integreras i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik för att stärka dessa ansträngningar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att klart och entydigt erkänna att de digitala friheterna är grundläggande rättigheter och ofrånkomliga förutsättningar för åtnjutandet av universella mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att medlemsstaterna, när de utvecklar sina sätt att bemöta it-hot och it-angrepp, bör sträva efter att aldrig ställa sina medborgares fri- och rättigheter på spel, samt att de i sin lagstiftning bör göra en tillräcklig åtskillnad mellan it-incidenter på civil respektive militär nivå. Parlamentet vill att man ska vara ytterst försiktig med att begränsa medborgarnas möjligheter att använda verktyg för kommunikations- och informationsteknik. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att klart och entydigt erkänna att de digitala friheterna är grundläggande rättigheter och ofrånkomliga förutsättningar för åtnjutandet av universella mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att medlemsstaterna, när de utvecklar sina sätt att bemöta it-hot och it-angrepp, bör sträva efter att aldrig ställa sina medborgares fri- och rättigheter på spel, samt att de i sin lagstiftning bör göra en tillräcklig åtskillnad mellan it-incidenter på civil respektive militär nivå. Parlamentet vill att man ska vara ytterst försiktig med att begränsa medborgarnas möjligheter att använda verktyg för kommunikations- och informationsteknik.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna sammanställa en vitbok om it-försvar där det fastställs klara definitioner och tydliga kriterier för olika nivåer av civila och militära it-angrepp i förhållande till de bakomliggande motiven och effekterna av dessa liksom också nivåerna för bemötande, bland annat när det gäller undersökning, uppspårning och lagföring av gärningsmän. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna sammanställa en vitbok om it-försvar där det fastställs klara definitioner och tydliga kriterier för olika nivåer av civila och militära it-angrepp i förhållande till de bakomliggande motiven och effekterna av dessa liksom också nivåerna för bemötande, bland annat när det gäller undersökning, uppspårning och lagföring av gärningsmän.

| 8. | Europaparlamentet upplever ett tydligt behov av att uppdatera den europeiska säkerhetsstrategin så att man kan identifiera och finna fram till hur personer som gör sig skyldiga till it-angrepp kan uppspåras och lagföras, antingen de är enskilda individer, kopplade till nätverk eller arbetar med stöd av någon stat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upplever ett tydligt behov av att uppdatera den europeiska säkerhetsstrategin så att man kan identifiera och finna fram till hur personer som gör sig skyldiga till it-angrepp kan uppspåras och lagföras, antingen de är enskilda individer, kopplade till nätverk eller arbetar med stöd av någon stat.

EU-nivå

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av övergripande samarbete och samordning när det gäller it-säkerhet inom och mellan EU-institutionerna och EU-byråerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av övergripande samarbete och samordning när det gäller it-säkerhet inom och mellan EU-institutionerna och EU-byråerna.

| 10. | Europaparlamentet betonar att den nya tekniken innebär en utmaning för hur statsmakterna utför sina av hävd viktigaste uppgifter och bekräftar än en gång att försvars- och säkerhetspolitiken i sista hand ligger i statsmakternas händer, något som också innefattar en adekvat demokratisk tillsyn. Parlamentet konstaterar att privata aktörer blir allt viktigare för utförandet av uppgifter på säkerhets- och försvarsområdet och att det då ofta saknas både insyn och redovisningsskyldighet och likaså mekanismer för demokratisk tillsyn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att den nya tekniken innebär en utmaning för hur statsmakterna utför sina av hävd viktigaste uppgifter och bekräftar än en gång att försvars- och säkerhetspolitiken i sista hand ligger i statsmakternas händer, något som också innefattar en adekvat demokratisk tillsyn. Parlamentet konstaterar att privata aktörer blir allt viktigare för utförandet av uppgifter på säkerhets- och försvarsområdet och att det då ofta saknas både insyn och redovisningsskyldighet och likaså mekanismer för demokratisk tillsyn.

| 11. | Europaparlamentet betonar att statsmakterna måste hålla sig till de grundläggande internationella principerna för offentlig rätt och humanitär rätt, såsom respekten för staternas suveränitet och de mänskliga rättigheterna, när de använder ny teknik inom säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet påpekar de värdefulla erfarenheter som sådana EU-medlemsstater som Estland gjort med att fastställa och utforma it-säkerhetspolitik och it-försvar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att statsmakterna måste hålla sig till de grundläggande internationella principerna för offentlig rätt och humanitär rätt, såsom respekten för staternas suveränitet och de mänskliga rättigheterna, när de använder ny teknik inom säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet påpekar de värdefulla erfarenheter som sådana EU-medlemsstater som Estland gjort med att fastställa och utforma it-säkerhetspolitik och it-försvar.

| 12. | Europaparlamentet erkänner behovet av en övergripande bedömning av it-angrepp mot EU:s informationssystem och infrastruktur. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av en kontinuerlig bedömning av beredskapsnivån för EU:s institutioner när det gäller att hantera potentiella it-angrepp. Parlamentet vidhåller framför allt att den kritiska informationsinfrastrukturen måste stärkas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner behovet av en övergripande bedömning av it-angrepp mot EU:s informationssystem och infrastruktur. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av en kontinuerlig bedömning av beredskapsnivån för EU:s institutioner när det gäller att hantera potentiella it-angrepp. Parlamentet vidhåller framför allt att den kritiska informationsinfrastrukturen måste stärkas.

| 13. | Europaparlamentet betonar också att det behövs information om sårbarheter och om varningar för nya hot mot informationssystemen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar också att det behövs information om sårbarheter och om varningar för nya hot mot informationssystemen.

| 14. | Europaparlamentet noterar att den senaste tidens it-angrepp mot europeiska informationsnätverk och statliga informationssystem har orsakat betydande ekonomiska skador och säkerhetsskador, vars omfattning inte har utvärderats tillräckligt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att den senaste tidens it-angrepp mot europeiska informationsnätverk och statliga informationssystem har orsakat betydande ekonomiska skador och säkerhetsskador, vars omfattning inte har utvärderats tillräckligt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner att utveckla sina it-säkerhetsstrategier och beredskapsplaner med avseende på sina egna system så fort som möjligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner att utveckla sina it-säkerhetsstrategier och beredskapsplaner med avseende på sina egna system så fort som möjligt.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner att låta frågan om it-relaterad krishantering ingå i riskanalyser och krishanteringsplaner. Parlamentet uppmanar dessutom samtliga EU-institutioner att tillhandahålla utbildningar för ökad medvetenhet om it-säkerhet för all sin personal. Parlamentet föreslår att it-övningar ska genomföras en gång om året på samma sätt som krisövningar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar samtliga EU-institutioner att låta frågan om it-relaterad krishantering ingå i riskanalyser och krishanteringsplaner. Parlamentet uppmanar dessutom samtliga EU-institutioner att tillhandahålla utbildningar för ökad medvetenhet om it-säkerhet för all sin personal. Parlamentet föreslår att it-övningar ska genomföras en gång om året på samma sätt som krisövningar.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s incidenthanteringsorganisation (EU-Cert) och nationella incidenthanteringsorganisationer utvecklas på ett effektivt sätt samt att nationella beredskapsplaner utvecklas om åtgärder behöver vidtas. Parlamentet välkomnar det faktum att samtliga EU-medlemsstater i maj 2012 har inrättat nationella incidenthanteringsorganisationer. Parlamentet uppmanar enträget till en fortsatt utveckling av nationella incidenthanteringsorganisationer och en EU-incidenthanteringsorganisation som vid behov kan sättas in inom 24 timmar. Parlamentet betonar att möjligheten till offentlig-privata partnerskap inom detta område måste undersökas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s incidenthanteringsorganisation (EU-Cert) och nationella incidenthanteringsorganisationer utvecklas på ett effektivt sätt samt att nationella beredskapsplaner utvecklas om åtgärder behöver vidtas. Parlamentet välkomnar det faktum att samtliga EU-medlemsstater i maj 2012 har inrättat nationella incidenthanteringsorganisationer. Parlamentet uppmanar enträget till en fortsatt utveckling av nationella incidenthanteringsorganisationer och en EU-incidenthanteringsorganisation som vid behov kan sättas in inom 24 timmar. Parlamentet betonar att möjligheten till offentlig-privata partnerskap inom detta område måste undersökas.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att ”Cyber Europe 2010”, den första EU-omfattade övningen kring skydd av kritisk informationsinfrastruktur, som genomfördes med medverkan av olika medlemsstater och under ledning av Enisa, visade sig vara en användbar åtgärd och ett exempel på god praxis. Parlamentet betonar också att nätverket för varningar om hot mot kritisk infrastruktur på EU-nivå måste inrättas så fort som möjligt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner att ”Cyber Europe 2010”, den första EU-omfattade övningen kring skydd av kritisk informationsinfrastruktur, som genomfördes med medverkan av olika medlemsstater och under ledning av Enisa, visade sig vara en användbar åtgärd och ett exempel på god praxis. Parlamentet betonar också att nätverket för varningar om hot mot kritisk infrastruktur på EU-nivå måste inrättas så fort som möjligt.

| 19. | Europaparlamentet understryker att det behövs EU-omfattande övningar för storskaliga säkerhetsincidenter i nätverk, liksom att det måste fastställas en enda uppsättning standarder för hotbildsbedömning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att det behövs EU-omfattande övningar för storskaliga säkerhetsincidenter i nätverk, liksom att det måste fastställas en enda uppsättning standarder för hotbildsbedömning.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka behovet och möjligheten av en it-samordningstjänst i EU. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka behovet och möjligheten av en it-samordningstjänst i EU.

| 21. | Med tanke på den stora kunskapsmängd som krävs, både för att adekvat försvara it-system och it-infrastrukturer och angripa dem, anser Europaparlamentet att kommissionen, rådet och medlemsstaterna bör överväga att utveckla en strategi för att värva unionsmedborgare som dömts för it-angrepp. Parlamentet konstaterar att potentialen för kunskapsflykt i dessa fall är stor och att framför allt underåriga som dömts för sådana angrepp har goda utsikter till både återanpassning och arbete vid försvarets byråer och organ. |
| --- | --- |

21.

Med tanke på den stora kunskapsmängd som krävs, både för att adekvat försvara it-system och it-infrastrukturer och angripa dem, anser Europaparlamentet att kommissionen, rådet och medlemsstaterna bör överväga att utveckla en strategi för att värva unionsmedborgare som dömts för it-angrepp. Parlamentet konstaterar att potentialen för kunskapsflykt i dessa fall är stor och att framför allt underåriga som dömts för sådana angrepp har goda utsikter till både återanpassning och arbete vid försvarets byråer och organ.

Europeiska försvarsbyrån

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de senaste initiativen och projekten som rör it-försvar, i synnerhet insamling och kartläggning av relevanta uppgifter, utmaningar och behov beträffande it-säkerhet och it-försvar. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna till ökat samarbete, också på militär nivå, med Europeiska försvarsbyrån om it-försvar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar de senaste initiativen och projekten som rör it-försvar, i synnerhet insamling och kartläggning av relevanta uppgifter, utmaningar och behov beträffande it-säkerhet och it-försvar. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna till ökat samarbete, också på militär nivå, med Europeiska försvarsbyrån om it-försvar.

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av medlemsstaternas nära samarbete med Europeiska försvarsbyrån för att utveckla deras nationella it-försvarskapacitet. Parlamentet anser att skapandet av synergieffekter, sammanslagningar och utbyte på EU-nivå är avgörande för ett effektivt försvar på både europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker vikten av medlemsstaternas nära samarbete med Europeiska försvarsbyrån för att utveckla deras nationella it-försvarskapacitet. Parlamentet anser att skapandet av synergieffekter, sammanslagningar och utbyte på EU-nivå är avgörande för ett effektivt försvar på både europeisk och nationell nivå.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån att fördjupa sitt samarbete med Nato, nationella och internationella centrum för spetskompetens, Europeiska it-brottscentrumet vid Europol som bidrar till snabbare reaktioner i händelse av it-angrepp, och i synnerhet med forskningscentrumet för samordnat försvar (CCDCOE), samt att inrikta sig på kapacitetsuppbyggnad, utbildning och utbyte av information och erfarenheter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån att fördjupa sitt samarbete med Nato, nationella och internationella centrum för spetskompetens, Europeiska it-brottscentrumet vid Europol som bidrar till snabbare reaktioner i händelse av it-angrepp, och i synnerhet med forskningscentrumet för samordnat försvar (CCDCOE), samt att inrikta sig på kapacitetsuppbyggnad, utbildning och utbyte av information och erfarenheter.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar med oro att endast en medlemsstat hade uppnått utgiftsnivån 2 % till forskning och utveckling om försvar under 2010, och att fem medlemsstater inte satsade någonting på FoU under 2010. Parlamentet uppmanar enträget Europeiska försvarsbyrån att tillsammans med medlemsstaterna slå samman resurser och effektivt investera i samarbeten kring forskning och utveckling, med särskild hänsyn till it-säkerhet och it-försvar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar med oro att endast en medlemsstat hade uppnått utgiftsnivån 2 % till forskning och utveckling om försvar under 2010, och att fem medlemsstater inte satsade någonting på FoU under 2010. Parlamentet uppmanar enträget Europeiska försvarsbyrån att tillsammans med medlemsstaterna slå samman resurser och effektivt investera i samarbeten kring forskning och utveckling, med särskild hänsyn till it-säkerhet och it-försvar.

Medlemsstaterna

| 26. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att omedelbart utveckla och slutföra sina respektive nationella it-säkerhets- och försvarsstrategier och skapa stabila förutsättningar för både politiskt beslutsfattande och för lagstiftning, tillsammans med heltäckande riskhanteringsförfaranden och lämpliga förberedande åtgärder och mekanismer. Parlamentet uppmanar Enisa att bistå medlemsstaterna. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Enisa när det gäller att utveckla riktlinjer för god praxis och rekommendationer om hur man utvecklar, genomför och upprätthåller en it-säkerhetsstrategi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att omedelbart utveckla och slutföra sina respektive nationella it-säkerhets- och försvarsstrategier och skapa stabila förutsättningar för både politiskt beslutsfattande och för lagstiftning, tillsammans med heltäckande riskhanteringsförfaranden och lämpliga förberedande åtgärder och mekanismer. Parlamentet uppmanar Enisa att bistå medlemsstaterna. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Enisa när det gäller att utveckla riktlinjer för god praxis och rekommendationer om hur man utvecklar, genomför och upprätthåller en it-säkerhetsstrategi.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att inrätta utsedda enheter för it-säkerhet och it-försvar inom landets militära strukturer, för att samarbeta med liknande organ i andra EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att inrätta utsedda enheter för it-säkerhet och it-försvar inom landets militära strukturer, för att samarbeta med liknande organ i andra EU-medlemsstater.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att på regional nivå inrätta specialiserade domstolar med syfte att på ett bättre sätt förhindra angrepp på informationssystemen. Parlamentet vidhåller att man måste uppmuntra en anpassning av den nationella lagstiftningen, så att den kan anpassas till den tekniska utvecklingen och utvecklingen av praxis. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att på regional nivå inrätta specialiserade domstolar med syfte att på ett bättre sätt förhindra angrepp på informationssystemen. Parlamentet vidhåller att man måste uppmuntra en anpassning av den nationella lagstiftningen, så att den kan anpassas till den tekniska utvecklingen och utvecklingen av praxis.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att fortsätta arbetet med en konsekvent och effektiv europeisk strategi för att undvika onödiga insatser, uppmuntra och stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att utveckla samarbetsmekanismer och öka utbytet av information. Parlamentet anser att en miniminivå för obligatoriskt samarbete och utbyte bör upprättas mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att fortsätta arbetet med en konsekvent och effektiv europeisk strategi för att undvika onödiga insatser, uppmuntra och stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att utveckla samarbetsmekanismer och öka utbytet av information. Parlamentet anser att en miniminivå för obligatoriskt samarbete och utbyte bör upprättas mellan medlemsstaterna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att utarbeta nationella beredskapsplaner och låta it-krishantering ingå i krishanteringsplaner och riskanalyser. Parlamentet betonar även vikten av adekvat utbildning om viktig it-säkerhet för all personal inom offentliga organ och framhåller i synnerhet vikten av adekvat utbildning vid läroanstalter för de rättsliga institutionernas och säkerhetsinstitutionernas ledamöter. Parlamentet uppmanar Enisa och andra berörda organ att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa sammanslagning och utbyte av resurser samt att undvika dubbelarbete. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att utarbeta nationella beredskapsplaner och låta it-krishantering ingå i krishanteringsplaner och riskanalyser. Parlamentet betonar även vikten av adekvat utbildning om viktig it-säkerhet för all personal inom offentliga organ och framhåller i synnerhet vikten av adekvat utbildning vid läroanstalter för de rättsliga institutionernas och säkerhetsinstitutionernas ledamöter. Parlamentet uppmanar Enisa och andra berörda organ att hjälpa medlemsstaterna att säkerställa sammanslagning och utbyte av resurser samt att undvika dubbelarbete.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att göra forskning och utveckling till en grundpelare för it-säkerhet och it-försvar och att uppmuntra utbildning av ingenjörer som är specialiserade på skydd av informationssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden att öka försvarsutgifterna för forskning och utveckling till minst 2 %, särskilt beträffande it-säkerhet och it-försvar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att göra forskning och utveckling till en grundpelare för it-säkerhet och it-försvar och att uppmuntra utbildning av ingenjörer som är specialiserade på skydd av informationssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden att öka försvarsutgifterna för forskning och utveckling till minst 2 %, särskilt beträffande it-säkerhet och it-försvar.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram program för att främja och öka både privata och företagsbaserade användares kunskaper om en allmän säker användning av internet, informationssystem och kommunikationsteknik. Parlamentet föreslår att kommissionen lanserar ett offentligt EU-omfattande utbildningsinitiativ i denna fråga. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera utbildning om it-säkerhet i skolornas läroplaner från så tidig ålder som möjligt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram program för att främja och öka både privata och företagsbaserade användares kunskaper om en allmän säker användning av internet, informationssystem och kommunikationsteknik. Parlamentet föreslår att kommissionen lanserar ett offentligt EU-omfattande utbildningsinitiativ i denna fråga. Medlemsstaterna uppmanas att inkludera utbildning om it-säkerhet i skolornas läroplaner från så tidig ålder som möjligt.

Offentlig-privat samarbete

| 33. | Europaparlamentet framhåller den avgörande roll som meningsfullt och kompletterande it-säkerhetssamarbete mellan offentliga myndigheter och privat sektor spelar, både på EU-nivå och nationell nivå, i syfte att generera ömsesidigt förtroende. Parlamentet är medvetet om att ytterligare förbättringar av tillförlitligheten och effektiviteten inom berörda offentliga institutioner kommer att bidra till att skapa förtroende och leda till utbyte av viktig information. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller den avgörande roll som meningsfullt och kompletterande it-säkerhetssamarbete mellan offentliga myndigheter och privat sektor spelar, både på EU-nivå och nationell nivå, i syfte att generera ömsesidigt förtroende. Parlamentet är medvetet om att ytterligare förbättringar av tillförlitligheten och effektiviteten inom berörda offentliga institutioner kommer att bidra till att skapa förtroende och leda till utbyte av viktig information.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar partnerna inom den privata sektorn att överväga att bygga in säkerhetslösningarna redan i själva konstruktionen, när nya produkter, apparater, tjänster och tillämpningar tas fram. Dessutom bör de som tar fram sådana nya produkter, apparater, tjänster och tillämpningar, där säkerheten bildar ett centralt inslag redan i själva konstruktionen, ges incitament för sin verksamhet. Parlamentet begär att det, inom samarbetet med den privata sektorn för att förhindra och beivra it-angrepp, ska finnas minimistandarder för insyn och mekanismer för ansvarsutkrävande. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar partnerna inom den privata sektorn att överväga att bygga in säkerhetslösningarna redan i själva konstruktionen, när nya produkter, apparater, tjänster och tillämpningar tas fram. Dessutom bör de som tar fram sådana nya produkter, apparater, tjänster och tillämpningar, där säkerheten bildar ett centralt inslag redan i själva konstruktionen, ges incitament för sin verksamhet. Parlamentet begär att det, inom samarbetet med den privata sektorn för att förhindra och beivra it-angrepp, ska finnas minimistandarder för insyn och mekanismer för ansvarsutkrävande.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att skyddet av kritisk informationsinfrastruktur omfattas av EU:s strategi för den inre säkerheten, i samband med arbetet för att förbättra säkerheten för medborgare och företag på internet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att skyddet av kritisk informationsinfrastruktur omfattas av EU:s strategi för den inre säkerheten, i samband med arbetet för att förbättra säkerheten för medborgare och företag på internet.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser en ständig dialog med dessa parter om hur informationssystem bäst bör utnyttjas och göras motståndskraftiga och om den ansvarsfördelning som krävs för att dessa system ska vara säkra och fungera korrekt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser en ständig dialog med dessa parter om hur informationssystem bäst bör utnyttjas och göras motståndskraftiga och om den ansvarsfördelning som krävs för att dessa system ska vara säkra och fungera korrekt.

| 37. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, EU-institutionerna och den privata sektorn bör, i samarbete med Enisa, vidta åtgärder för att öka informationssystemens säkerhet och integritet, i syfte att förebygga angrepp och minimera deras konsekvenser. Parlamentet stöder kommissionen i dess arbete med att lägga fram miniminormer och certifieringssystem för it-säkerhet för företag samt ge rätt incitament till den privata sektorns säkerhetsförbättrande strävanden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, EU-institutionerna och den privata sektorn bör, i samarbete med Enisa, vidta åtgärder för att öka informationssystemens säkerhet och integritet, i syfte att förebygga angrepp och minimera deras konsekvenser. Parlamentet stöder kommissionen i dess arbete med att lägga fram miniminormer och certifieringssystem för it-säkerhet för företag samt ge rätt incitament till den privata sektorns säkerhetsförbättrande strävanden.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att uppmuntra den privata sektorn och det civila samhällets aktörer att låta it-krishantering ingå i krishanteringsplaner och riskanalyser. Parlamentet pekar vidare på behovet av att införa utbildning för ökad medvetenhet om grundläggande it-säkerhet och it-hygien för samtlig personal. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas regeringar att uppmuntra den privata sektorn och det civila samhällets aktörer att låta it-krishantering ingå i krishanteringsplaner och riskanalyser. Parlamentet pekar vidare på behovet av att införa utbildning för ökad medvetenhet om grundläggande it-säkerhet och it-hygien för samtlig personal.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och berörda byråer och organ utveckla ramar och instrument för ett snabbt system för informationsutbyte som kan garantera anonymitet vid rapportering av it-incidenter för den privata sektorn samt göra det möjligt för offentliga aktörer att ständigt hålla sig uppdaterade och vid behov tillhandahålla stöd. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och berörda byråer och organ utveckla ramar och instrument för ett snabbt system för informationsutbyte som kan garantera anonymitet vid rapportering av it-incidenter för den privata sektorn samt göra det möjligt för offentliga aktörer att ständigt hålla sig uppdaterade och vid behov tillhandahålla stöd.

| 40. | Europaparlamentet betonar att EU måste främja utvecklingen av en konkurrenskraftig och innovativ marknad för it-säkerhet inom EU i syfte att göra det lättare för små och medelstora företag att verka inom detta område, vilket bidrar till att öka den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att EU måste främja utvecklingen av en konkurrenskraftig och innovativ marknad för it-säkerhet inom EU i syfte att göra det lättare för små och medelstora företag att verka inom detta område, vilket bidrar till att öka den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen.

Internationellt samarbete

| 41. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inta en föregripande hållning i fråga om it-säkerhet och integrera aspekten it-säkerhet i alla sina åtgärder, i synnerhet i förhållande till tredjeländer. Parlamentet kräver att samarbetet och utbytet av information påskyndas när det gäller att komma till rätta med it-säkerhetsproblem med tredjeländer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inta en föregripande hållning i fråga om it-säkerhet och integrera aspekten it-säkerhet i alla sina åtgärder, i synnerhet i förhållande till tredjeländer. Parlamentet kräver att samarbetet och utbytet av information påskyndas när det gäller att komma till rätta med it-säkerhetsproblem med tredjeländer.

| 42. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av en övergripande it-säkerhetsstrategi inom EU är en förutsättning för att man ska kunna fastställa vilken typ av effektivt internationellt samarbete kring it-säkerhet som krävs för att bekämpa gränsöverskridande it-hot. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av en övergripande it-säkerhetsstrategi inom EU är en förutsättning för att man ska kunna fastställa vilken typ av effektivt internationellt samarbete kring it-säkerhet som krävs för att bekämpa gränsöverskridande it-hot.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har undertecknat eller ratificerat Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet (Budapestkonventionen) att göra det utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet stöder kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i deras ansträngningar att främja konventionen och dess värden bland tredjeländer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har undertecknat eller ratificerat Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet (Budapestkonventionen) att göra det utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet stöder kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i deras ansträngningar att främja konventionen och dess värden bland tredjeländer.

| 44. | Europaparlamentet är medvetet om behovet av internationellt överenskomna och samordnade åtgärder mot it-hot. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att i alla forum men framför allt FN ta ledningen i arbetet för ett bredare internationellt samarbete och en slutlig överenskommelse om hur man ska fastställa en samsyn på uppförandenormer på internet och att även främja samarbetet för att ta fram avtal om kontroll av it-vapen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är medvetet om behovet av internationellt överenskomna och samordnade åtgärder mot it-hot. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att i alla forum men framför allt FN ta ledningen i arbetet för ett bredare internationellt samarbete och en slutlig överenskommelse om hur man ska fastställa en samsyn på uppförandenormer på internet och att även främja samarbetet för att ta fram avtal om kontroll av it-vapen.

| 45. | Europaparlamentet uppmuntrar kunskapsutbyten om it-säkerhet med Briks-länderna och andra länder med framväxande ekonomier, för att undersöka möjligheterna till gemensamma reaktioner mot växande it-brottslighet, it-hot och it-angrepp på både civil och militär nivå. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmuntrar kunskapsutbyten om it-säkerhet med Briks-länderna och andra länder med framväxande ekonomier, för att undersöka möjligheterna till gemensamma reaktioner mot växande it-brottslighet, it-hot och it-angrepp på både civil och militär nivå.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar enträget Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inta en föregripande hållning inom relevanta internationella forum och organisationer, särskilt FN, OSSE, OECD och Världsbanken, i syfte att tillämpa befintlig internationell rätt och uppnå konsensus om normer för ansvarsfullt statligt agerande om it-säkerhet och it-försvar, och genom att samordna medlemsstaternas ståndpunkter i syfte att främja EU:s grundläggande värden och politik inom it-säkerhet och it-försvar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar enträget Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inta en föregripande hållning inom relevanta internationella forum och organisationer, särskilt FN, OSSE, OECD och Världsbanken, i syfte att tillämpa befintlig internationell rätt och uppnå konsensus om normer för ansvarsfullt statligt agerande om it-säkerhet och it-försvar, och genom att samordna medlemsstaternas ståndpunkter i syfte att främja EU:s grundläggande värden och politik inom it-säkerhet och it-försvar.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för sina dialoger, förbindelser och samarbetsavtal med tredjeländer, särskilt i de fall då tekniskt samarbete eller utbyte tas upp, insistera på minimikrav för att förebygga och bekämpa it-brottslighet och it-angrepp samt miniminormer för it-säkerhet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för sina dialoger, förbindelser och samarbetsavtal med tredjeländer, särskilt i de fall då tekniskt samarbete eller utbyte tas upp, insistera på minimikrav för att förebygga och bekämpa it-brottslighet och it-angrepp samt miniminormer för it-säkerhet.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta och bistå tredjeländer, vid behov, i deras arbete med att bygga upp sin kapacitet för it-säkerhet och it-försvar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta och bistå tredjeländer, vid behov, i deras arbete med att bygga upp sin kapacitet för it-säkerhet och it-försvar.

Samarbete med Nato

| 49. | Europaparlamentet upprepar att EU och Nato, med utgångspunkt i deras gemensamma värderingar och strategiska intressen, har ett särskilt ansvar och kapacitet att ta itu med de växande utmaningarna inom it-säkerhet på ett mer effektivt sätt och i nära samarbete genom att söka möjliga sätt att komplettera varandra, utan dubbelarbete och med respekt för deras respektive ansvarsområden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet upprepar att EU och Nato, med utgångspunkt i deras gemensamma värderingar och strategiska intressen, har ett särskilt ansvar och kapacitet att ta itu med de växande utmaningarna inom it-säkerhet på ett mer effektivt sätt och i nära samarbete genom att söka möjliga sätt att komplettera varandra, utan dubbelarbete och med respekt för deras respektive ansvarsområden.

| 50. | Europaparlamentet betonar behovet av sammanslagning och utbyte på ett praktiskt plan, med hänsyn till EU:s och Natos kompletterande strategi för it-säkerhet och it-försvar. Parlamentet poängterar behovet av närmare samarbete, särskilt när det gäller planering, teknik, utbildning och utrustning med hänsyn till it-säkerhet och it-försvar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar behovet av sammanslagning och utbyte på ett praktiskt plan, med hänsyn till EU:s och Natos kompletterande strategi för it-säkerhet och it-försvar. Parlamentet poängterar behovet av närmare samarbete, särskilt när det gäller planering, teknik, utbildning och utrustning med hänsyn till it-säkerhet och it-försvar.

| 51. | Med utgångspunkt i befintlig kompletterande verksamhet inom utvecklingen av försvarskapacitet uppmanar Europaparlamentet enträget alla relevanta organ i EU som arbetar med it-säkerhet och it-försvar att fördjupa sitt praktiska samarbete med Nato i syfte att utbyta erfarenheter och lära sig hur man bygger motståndskraft åt EU:s system. |
| --- | --- |

51.

Med utgångspunkt i befintlig kompletterande verksamhet inom utvecklingen av försvarskapacitet uppmanar Europaparlamentet enträget alla relevanta organ i EU som arbetar med it-säkerhet och it-försvar att fördjupa sitt praktiska samarbete med Nato i syfte att utbyta erfarenheter och lära sig hur man bygger motståndskraft åt EU:s system.

Samarbete med Förenta staterna

| 52. | Europaparlamentet anser att EU och Förenta staterna bör fördjupa sitt ömsesidiga samarbete för att motverka it-angrepp och it-brottslighet, eftersom detta blev de transatlantiska förbindelsernas huvudfråga efter toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Lissabon 2010. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att EU och Förenta staterna bör fördjupa sitt ömsesidiga samarbete för att motverka it-angrepp och it-brottslighet, eftersom detta blev de transatlantiska förbindelsernas huvudfråga efter toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Lissabon 2010.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet under toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2010. Parlamentet stöder gruppens strävan att inbegripa frågor om it-säkerhet i den translantiska politiska dialogen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet under toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2010. Parlamentet stöder gruppens strävan att inbegripa frågor om it-säkerhet i den translantiska politiska dialogen.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och den amerikanska regeringen, genom EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp, tillsammans utarbetar ett gemensamt program och en färdplan mot gemensamma/synkroniserade transkontinentala it-övningar under 2012–2013. Parlamentet noterar att den första it-övningen mellan EU och Förenta staterna gjordes 2011. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och den amerikanska regeringen, genom EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsgrupp, tillsammans utarbetar ett gemensamt program och en färdplan mot gemensamma/synkroniserade transkontinentala it-övningar under 2012–2013. Parlamentet noterar att den första it-övningen mellan EU och Förenta staterna gjordes 2011.

| 55. | Europaparlamentet understryker att både internet och dess användare till största delen finns inom Förenta staterna och EU och att dessa bägge därför måste arbeta tillsammans för att skydda sina medborgares rättigheter och friheter att använda internet. Parlamentet understryker att nationell säkerhet visserligen är ett högprioriterat mål, men att internet också behöver inte bara säkerhet utan också skydd. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker att både internet och dess användare till största delen finns inom Förenta staterna och EU och att dessa bägge därför måste arbeta tillsammans för att skydda sina medborgares rättigheter och friheter att använda internet. Parlamentet understryker att nationell säkerhet visserligen är ett högprioriterat mål, men att internet också behöver inte bara säkerhet utan också skydd.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten, Europeiska försvarsbyrån, Enisa och Nato. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten, Europeiska försvarsbyrån, Enisa och Nato.

---

(1)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 75.

(2)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 63.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0228.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0207.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0406.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll i händelse av klimatorsakade kriser eller naturkatastrofer

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42 och 43, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42 och 43,

| — | med beaktande av artikel 196 om civilskydd och artikel 214 om humanitärt bistånd i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 196 om civilskydd och artikel 214 om humanitärt bistånd i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2011 om EU:s klimatdiplomati (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2011 om EU:s klimatdiplomati (1),

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens och kommissionens gemensamma diskussionsunderlag kring klimatdiplomati som lades fram i 9 juli 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens och kommissionens gemensamma diskussionsunderlag kring klimatdiplomati som lades fram i 9 juli 2011 (2),

| — | med beaktande av 2008 års gemensamma rapport som den höge representanten Javier Solana och Europeiska kommissionen lade fram för Europeiska rådet om klimatförändring och internationell säkerhet och dess rekommendationer om uppföljning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2008 års gemensamma rapport som den höge representanten Javier Solana och Europeiska kommissionen lade fram för Europeiska rådet om klimatförändring och internationell säkerhet och dess rekommendationer om uppföljning (3),

| — | med beaktande av kommissionens rapport ”För en europeisk civilförsvarsstyrka: Europe Aid” från maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport ”För en europeisk civilförsvarsstyrka: Europe Aid” från maj 2006,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 8 november 2007 om inrättandet av en gemenskapsmekanism för civilskydd (4), kommissionens meddelande ”Förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll” av den 26 oktober 2010 (COM(2010)0600) och parlamentets resolution av den 27 september 2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 8 november 2007 om inrättandet av en gemenskapsmekanism för civilskydd (4), kommissionens meddelande ”Förstärkning av den europeiska insatskapaciteten vid katastrofer: civilskyddets och det humanitära biståndets roll” av den 26 oktober 2010 (COM(2010)0600) och parlamentets resolution av den 27 september 2011 (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 20 december 2011 om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 20 december 2011 om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2011)0934),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från 2008 om Europeiska unionen och Arktis (COM(2008)0763) och parlamentets resolution av den 20 januari 2011 om en hållbar EU-politik för de nordligaste regionerna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från 2008 om Europeiska unionen och Arktis (COM(2008)0763) och parlamentets resolution av den 20 januari 2011 om en hållbar EU-politik för de nordligaste regionerna (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (7),

| — | med beaktande av slutsatserna från konferensen i Berlin i oktober 2011 som hade temat ”från klimatförhandlingar till klimatdiplomati” och konferensen i London i mars 2012 som hade temat ”en 2000-talsdialog om klimat och säkerhet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från konferensen i Berlin i oktober 2011 som hade temat ”från klimatförhandlingar till klimatdiplomati” och konferensen i London i mars 2012 som hade temat ”en 2000-talsdialog om klimat och säkerhet”,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråds ordförande i juli 2011 om klimatförändring och internationell säkerhet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s säkerhetsråds ordförande i juli 2011 om klimatförändring och internationell säkerhet (8),

| — | med beaktande av 2011 och 2012 års rapporter från FN:s miljöprogram med titeln ”Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel” (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2011 och 2012 års rapporter från FN:s miljöprogram med titeln ”Livelihood security: Climate change, conflict and migration in the Sahel” (9),

| — | med beaktande av FN:s dokument angående principerna om människors säkerhet och ansvaret för skydd (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s dokument angående principerna om människors säkerhet och ansvaret för skydd (10),

| — | med beaktande av FN:s riktlinjer för användning av militära och civila försvarsresurser vid katastrofinsatser (Osloriktlinjerna) (11) och riktlinjerna från FN:s permanenta samordningskommitté för användning av militära och civila försvarsresurser till stöd för humanitära insatser från FN:s sida i komplexa nödsituationer (MCDA-riktlinjerna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s riktlinjer för användning av militära och civila försvarsresurser vid katastrofinsatser (Osloriktlinjerna) (11) och riktlinjerna från FN:s permanenta samordningskommitté för användning av militära och civila försvarsresurser till stöd för humanitära insatser från FN:s sida i komplexa nödsituationer (MCDA-riktlinjerna),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) och den gemensamma förklaringen om europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317) och den gemensamma förklaringen om europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (12),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0349/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0349/2012).

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringen påverkar global säkerhet, fred och stabilitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringen påverkar global säkerhet, fred och stabilitet.

| 2. | Europaparlamentet ser det som oroande att frågan om klimatförändringarna, som utgör det störta hotet mot den globala säkerheten, under de senaste fyra åren kommit att överskuggas i den offentliga debatten av den ekonomiska och finansiella krisen, som även den utgör ett omedelbart globalt hot. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ser det som oroande att frågan om klimatförändringarna, som utgör det störta hotet mot den globala säkerheten, under de senaste fyra åren kommit att överskuggas i den offentliga debatten av den ekonomiska och finansiella krisen, som även den utgör ett omedelbart globalt hot.

| 3. | Europaparlamentet anser att ökningen av extrema väderförhållanden på senare år innebär en eskalerande kostnad för den globala ekonomin, inte bara för utvecklingsländerna utan även för världen i stort, både som en direkt kostnad i form av ombyggnad och stöd, men också som en indirekt kostnad i form av ökade kostnader för försäkringar och höjda priser för varor och tjänster. Parlamentet betonar att dessa förhållanden förvärrar hoten mot internationell fred och människors säkerhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att ökningen av extrema väderförhållanden på senare år innebär en eskalerande kostnad för den globala ekonomin, inte bara för utvecklingsländerna utan även för världen i stort, både som en direkt kostnad i form av ombyggnad och stöd, men också som en indirekt kostnad i form av ökade kostnader för försäkringar och höjda priser för varor och tjänster. Parlamentet betonar att dessa förhållanden förvärrar hoten mot internationell fred och människors säkerhet.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att naturkatastrofer, som förvärras av klimatförändringarna, i hög grad är destabiliserande, särskilt för utsatta stater. Än så länge finns det dock inte någon konflikt som kan sägas ha uppstått enbart på grund av klimatförändringarna. Befolkningsgrupper tvingas flytta på grund av att de drabbats av minskande tillgång till dricksvatten och livsmedel till följd av naturkatastrofer, som förvärras av klimatförändringarna. Därmed utsätts den ekonomiska, sociala och administrativa kapaciteten för stora påfrestningar i redan bräckliga regioner eller sönderfallande stater, vilket i sin tur skapar konflikt och påverkar den allmänna säkerheten negativt. Parlamentet påminner om att dessa förhållanden skapar konkurrens mellan olika grupper och länder om knappa resurser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att naturkatastrofer, som förvärras av klimatförändringarna, i hög grad är destabiliserande, särskilt för utsatta stater. Än så länge finns det dock inte någon konflikt som kan sägas ha uppstått enbart på grund av klimatförändringarna. Befolkningsgrupper tvingas flytta på grund av att de drabbats av minskande tillgång till dricksvatten och livsmedel till följd av naturkatastrofer, som förvärras av klimatförändringarna. Därmed utsätts den ekonomiska, sociala och administrativa kapaciteten för stora påfrestningar i redan bräckliga regioner eller sönderfallande stater, vilket i sin tur skapar konflikt och påverkar den allmänna säkerheten negativt. Parlamentet påminner om att dessa förhållanden skapar konkurrens mellan olika grupper och länder om knappa resurser.

| 5. | Europaparlamentet medger att komplexa kriser kan förutses, och de bör förhindras genom att man tillämpar en övergripande strategi, som omfattar politikområden där man drar full nytta av de redskap som finns inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och politiken för humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. Europaparlamentet konstaterar också att Nato spelade en ledande roll i det första internationella initiativet mot klimatrelaterade säkerhetsutmaningar 2004 när försvarsalliansen och fem andra internationella organisationer (13) förenades i miljö- och säkerhetsinitiativet ENVSEC i syfte att lösa problem som hotar säkerheten i känsliga regioner. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet medger att komplexa kriser kan förutses, och de bör förhindras genom att man tillämpar en övergripande strategi, som omfattar politikområden där man drar full nytta av de redskap som finns inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och politiken för humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. Europaparlamentet konstaterar också att Nato spelade en ledande roll i det första internationella initiativet mot klimatrelaterade säkerhetsutmaningar 2004 när försvarsalliansen och fem andra internationella organisationer (13) förenades i miljö- och säkerhetsinitiativet ENVSEC i syfte att lösa problem som hotar säkerheten i känsliga regioner.

| 6. | Europaparlamentet inser vikten av att ha en kritisk infrastruktur som stöder den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet inser vikten av att ha en kritisk infrastruktur som stöder den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| 7. | Europaparlamentet anser att det kan vara positivt att möta klimatförändringarna genom att koppla samman klimatpolitiken med säkerhetspolitiken, men detta är emellertid bara en del av EU:s insatser mot klimatförändringarna där man försöker använda politiska och ekonomiska redskap för att mildra och anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det kan vara positivt att möta klimatförändringarna genom att koppla samman klimatpolitiken med säkerhetspolitiken, men detta är emellertid bara en del av EU:s insatser mot klimatförändringarna där man försöker använda politiska och ekonomiska redskap för att mildra och anpassa sig till klimatförändringarna.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att EU i sina strategier för externa åtgärder, liksom i sin politik och sina instrument, bör ta hänsyn till hur den internationella säkerheten påverkas av klimatförändringar och naturkatastrofer. Parlamentet påminner dessutom om att det i samband med såväl naturkatastrofer som andra slags katastrofer är viktigt att särskilt fokusera på kvinnor och barn, som är särskilt utsatta vid en krissituation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att EU i sina strategier för externa åtgärder, liksom i sin politik och sina instrument, bör ta hänsyn till hur den internationella säkerheten påverkas av klimatförändringar och naturkatastrofer. Parlamentet påminner dessutom om att det i samband med såväl naturkatastrofer som andra slags katastrofer är viktigt att särskilt fokusera på kvinnor och barn, som är särskilt utsatta vid en krissituation.

| 9. | Europaparlamentet påminner i detta hänseende om kommissionens mandat för humanitärt bistånd och civilskydd och betonar behovet av att ytterligare utveckla och stärka befintliga redskap. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner i detta hänseende om kommissionens mandat för humanitärt bistånd och civilskydd och betonar behovet av att ytterligare utveckla och stärka befintliga redskap.

| 10. | Europaparlamentet upprepar i detta hänseende hur viktig katastrofriskreducering är för att minska krisernas konsekvenser för sårbara befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar i detta hänseende hur viktig katastrofriskreducering är för att minska krisernas konsekvenser för sårbara befolkningsgrupper.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att integrera effekterna av klimatstyrda kriser och därav orsakade naturkatastrofer i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens strategier och operativa planer före, under och efter alla eventuella naturliga eller humanitära kriser som kan uppstå. Det är också nödvändigt att skapa krisplaner för de mest riskutsatta områdena, samtidigt som de humanitära principerna i Lissabonfördraget respekteras. Parlamentet efterlyser även praktiskt samarbete, till exempel samarbetsövningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att det är nödvändigt att integrera effekterna av klimatstyrda kriser och därav orsakade naturkatastrofer i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens strategier och operativa planer före, under och efter alla eventuella naturliga eller humanitära kriser som kan uppstå. Det är också nödvändigt att skapa krisplaner för de mest riskutsatta områdena, samtidigt som de humanitära principerna i Lissabonfördraget respekteras. Parlamentet efterlyser även praktiskt samarbete, till exempel samarbetsövningar.

| 12. | Europaparlamentet betonar att man, i och med att man skapar en effektiv plan för hur man ska hantera konsekvenserna av klimatförändringarna, inte bara måste förbättra de konfliktförebyggande åtgärderna och krishanteringen utan även kapaciteten för analys och förvarning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att man, i och med att man skapar en effektiv plan för hur man ska hantera konsekvenserna av klimatförändringarna, inte bara måste förbättra de konfliktförebyggande åtgärderna och krishanteringen utan även kapaciteten för analys och förvarning.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget kräver att EU utvecklar civila och militära resurser för internationell krishantering över hela det spektrum av uppgifter som beskrivs i artikel 43, särskilt konfliktförebyggande, humanitära insatser och räddningsinsatser, militära rådgivnings- och biståndsinsatser, fredsbevarande och stabiliseringsåtgärder efter konflikter. Samtidigt anser parlamentet att man bör undvika att skapa flera redskap med samma funktion och att man bör göra en klar avgränsning mellan redskap som ryms inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens område och de som inte gör det i enlighet med artiklarna 196 och 214 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner även om att man bör undvika att skapa nya redskap som har samma funktion som redan etablerade redskap för humanitärt bistånd och civilskydd som ligger utanför den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens område. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget kräver att EU utvecklar civila och militära resurser för internationell krishantering över hela det spektrum av uppgifter som beskrivs i artikel 43, särskilt konfliktförebyggande, humanitära insatser och räddningsinsatser, militära rådgivnings- och biståndsinsatser, fredsbevarande och stabiliseringsåtgärder efter konflikter. Samtidigt anser parlamentet att man bör undvika att skapa flera redskap med samma funktion och att man bör göra en klar avgränsning mellan redskap som ryms inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens område och de som inte gör det i enlighet med artiklarna 196 och 214 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner även om att man bör undvika att skapa nya redskap som har samma funktion som redan etablerade redskap för humanitärt bistånd och civilskydd som ligger utanför den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens område.

| 14. | Europaparlamentet inser att militären har kapacitet och resurser för miljöinformationsinsamling, riskbedömning, humanitärt bistånd, katastrofhjälp och evakuering och att denna kapacitet och dessa resurser har en ytterst viktig roll att spela när det gäller förvarningssystem, hantering av klimatstyrda kriser och katastrofinsatser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet inser att militären har kapacitet och resurser för miljöinformationsinsamling, riskbedömning, humanitärt bistånd, katastrofhjälp och evakuering och att denna kapacitet och dessa resurser har en ytterst viktig roll att spela när det gäller förvarningssystem, hantering av klimatstyrda kriser och katastrofinsatser.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att det genom Lissabonfördraget har införts nya bestämmelser (artiklarna 21–23, 27, 39, 41.3, 43–46 i EU-fördraget), särskilt bestämmelser som rör startfonden i artikel 41.3, och att dessa ännu inte har genomförts. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att det genom Lissabonfördraget har införts nya bestämmelser (artiklarna 21–23, 27, 39, 41.3, 43–46 i EU-fördraget), särskilt bestämmelser som rör startfonden i artikel 41.3, och att dessa ännu inte har genomförts.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att EU borde utöka sitt samarbete med FN, Afrikanska unionen (AU) och OSSE, bland annat inom ramen för miljö- och säkerhetsinitiativet ENVSEC, för att göra gemensamma analyser och tillsammans möta de utmaningar som klimatförändringarna innebär. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att EU borde utöka sitt samarbete med FN, Afrikanska unionen (AU) och OSSE, bland annat inom ramen för miljö- och säkerhetsinitiativet ENVSEC, för att göra gemensamma analyser och tillsammans möta de utmaningar som klimatförändringarna innebär.

| 17. | Europaparlamentet betonar värdet av civil-militärt samarbete i kriser som de i Haiti, Pakistan och New Orleans. Dessa samarbeten visade att militären kan vara till stor hjälp vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer genom att tillhandahålla direkt och snabb hjälp till drabbade områden och befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar värdet av civil-militärt samarbete i kriser som de i Haiti, Pakistan och New Orleans. Dessa samarbeten visade att militären kan vara till stor hjälp vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer genom att tillhandahålla direkt och snabb hjälp till drabbade områden och befolkningsgrupper.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att frågan om klimatförändringar har blivit mer och mer central i den globala säkerhetsdebatten, särskilt sedan 2007 då FN:s säkerhetsråd för första gången debatterade klimatförändringarna och dess konsekvenser för den internationella säkerheten. Parlamentet värdesätter de insatser som EU och dess medlemsstaters regeringar har gjort för att kunna ta upp frågan i FN:s säkerhetsråd i juli 2011 och i utrikesrådets slutsatser om klimatdiplomati. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att frågan om klimatförändringar har blivit mer och mer central i den globala säkerhetsdebatten, särskilt sedan 2007 då FN:s säkerhetsråd för första gången debatterade klimatförändringarna och dess konsekvenser för den internationella säkerheten. Parlamentet värdesätter de insatser som EU och dess medlemsstaters regeringar har gjort för att kunna ta upp frågan i FN:s säkerhetsråd i juli 2011 och i utrikesrådets slutsatser om klimatdiplomati.

Behovet av politisk vilja och handling

| 19. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att som ansvarig för att genomdriva EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik






  a) | där så är lämpligt vid analys av kriser och konflikthot ta hänsyn till klimatförändringen och naturkatastrofer och dessas implikationer för säkerhet och försvar, |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att som ansvarig för att genomdriva EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik

a)

där så är lämpligt vid analys av kriser och konflikthot ta hänsyn till klimatförändringen och naturkatastrofer och dessas implikationer för säkerhet och försvar,

| b) | undersöka vilka länder och/eller regioner som kan anses löpa störst risk för konflikt och instabilitet som en följd av klimatförändringen och naturkatastrofer, upprätta en förteckning över dessa länder/regioner och i de årliga Gusprapporterna informera om hur EU:s politik och instrument för att möta dessa utmaningar används i de länder och regioner som finns med på förteckningen, |
| --- | --- |

b)

undersöka vilka länder och/eller regioner som kan anses löpa störst risk för konflikt och instabilitet som en följd av klimatförändringen och naturkatastrofer, upprätta en förteckning över dessa länder/regioner och i de årliga Gusprapporterna informera om hur EU:s politik och instrument för att möta dessa utmaningar används i de länder och regioner som finns med på förteckningen,

| c) | förbättra EU:s förmåga att i praktiken säkerställa förebyggande av konflikter, krishantering och återuppbyggnad efter en kris och att med kommissionen och EU:s utvecklingspolitik nära samordna insatserna för att hjälpa partnerländerna, dels när det gäller att stå emot klimatförändringar, dels i samband med andra aspekter av anpassning till klimatförändringarna, |
| --- | --- |

c)

förbättra EU:s förmåga att i praktiken säkerställa förebyggande av konflikter, krishantering och återuppbyggnad efter en kris och att med kommissionen och EU:s utvecklingspolitik nära samordna insatserna för att hjälpa partnerländerna, dels när det gäller att stå emot klimatförändringar, dels i samband med andra aspekter av anpassning till klimatförändringarna,

| d) | i nära samarbete med kommissionen anpassa EU:s långsiktiga planering av sin civila och militära kapacitet och förmåga i enlighet med detta. |
| --- | --- |

d)

i nära samarbete med kommissionen anpassa EU:s långsiktiga planering av sin civila och militära kapacitet och förmåga i enlighet med detta.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU måste lägga fram en förteckning över de utmaningar man står inför i områden som Arktis, Afrika, arabvärlden och Himalaya och Tibetanska högplatån (”den tredje polen”), särskilt risken för konflikter över vattentillgångar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att EU måste lägga fram en förteckning över de utmaningar man står inför i områden som Arktis, Afrika, arabvärlden och Himalaya och Tibetanska högplatån (”den tredje polen”), särskilt risken för konflikter över vattentillgångar.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av att både fortsätta med och förbättra EU:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd som ska användas för anpassning vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer och ökning av motståndskraften mot dem, samt till katastrofinsatser, stöd och mildring av konsekvenserna och utvecklingsinsatser efter krisen. Initiativ som katastrofriskreducering och sammankoppling av katastrofinsatser, återuppbyggnad och utveckling är viktiga. Kommissionen uppmanas därför att integrera denna typ av program och åtgärder i sitt humanitära bistånd och särskilt i sitt utvecklingsbistånd. Parlamentet välkomnar den större roll som man har föreslagit att EU:s civilskyddsmekanism ska spela, särskilt utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar vikten av att både fortsätta med och förbättra EU:s humanitära bistånd och utvecklingsbistånd som ska användas för anpassning vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer och ökning av motståndskraften mot dem, samt till katastrofinsatser, stöd och mildring av konsekvenserna och utvecklingsinsatser efter krisen. Initiativ som katastrofriskreducering och sammankoppling av katastrofinsatser, återuppbyggnad och utveckling är viktiga. Kommissionen uppmanas därför att integrera denna typ av program och åtgärder i sitt humanitära bistånd och särskilt i sitt utvecklingsbistånd. Parlamentet välkomnar den större roll som man har föreslagit att EU:s civilskyddsmekanism ska spela, särskilt utanför Europeiska unionen.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar miljö- och säkerhetsinitiativet ENVSEC, som skapats av UNDP, Unep, OSSE, Nato, Unece och det regionala miljöcentrumet för Central- och Östeuropa (14) för att hantera utmaningarna vad gäller människors säkerhet och naturmiljön genom att dela med sig av kunskap och resurser till länder i Centralasien, Kaukasus och Sydösteuropa. ENVSEC har än så länge endast haft begränsade effekter, men det har ändå fungerat som ett viktigt redskap för institutionell samordning och som en startpunkt för processintegrering. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar miljö- och säkerhetsinitiativet ENVSEC, som skapats av UNDP, Unep, OSSE, Nato, Unece och det regionala miljöcentrumet för Central- och Östeuropa (14) för att hantera utmaningarna vad gäller människors säkerhet och naturmiljön genom att dela med sig av kunskap och resurser till länder i Centralasien, Kaukasus och Sydösteuropa. ENVSEC har än så länge endast haft begränsade effekter, men det har ändå fungerat som ett viktigt redskap för institutionell samordning och som en startpunkt för processintegrering.

| 23. | Europaparlamentet understryker att EU bör arbeta med de mest riskutsatta regionerna och de mest sårbara staterna för att stärka deras förmåga att klara sig. EU skulle ytterligare kunna integrera anpassning och motståndskraft mot klimatförändringar i sina regionala strategier (till exempel strategin för Afrika, Barcelonaprocessen, Svartahavssynergin, EU-strategin för Centralasien och handlingsplanen för Mellanöstern). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att EU bör arbeta med de mest riskutsatta regionerna och de mest sårbara staterna för att stärka deras förmåga att klara sig. EU skulle ytterligare kunna integrera anpassning och motståndskraft mot klimatförändringar i sina regionala strategier (till exempel strategin för Afrika, Barcelonaprocessen, Svartahavssynergin, EU-strategin för Centralasien och handlingsplanen för Mellanöstern).

| 24. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att integrera klimatförändringens eventuella säkerhetskonsekvenser i de viktigaste strategierna, policydokumenten och finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder samt den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen att integrera klimatförändringens eventuella säkerhetskonsekvenser i de viktigaste strategierna, policydokumenten och finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder samt den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| 25. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att energitrygghet är nära relaterat till klimatförändringen och anser att energitryggheten måste förbättras genom en minskning av EU:s beroende av fossila bränslen, t.ex. fossila bränslen som importeras från Ryssland via ledningar. Parlamentet påminner om att dessa ledningar riskerar att skadas på grund av att permafrosten smälter, och framhåller att förändringen i Arktis är en av de största effekter som klimatförändringarna kommer att ha på EU:s säkerhet. Denna riskökande faktor måste hanteras genom en lämplig EU-strategi för Arktis och genom en bättre politik för EU-producerad förnybar energi och energieffektivitet som i betydande grad minskar unionens beroende av externa källor och därigenom förbättrar säkerhetssituationen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att energitrygghet är nära relaterat till klimatförändringen och anser att energitryggheten måste förbättras genom en minskning av EU:s beroende av fossila bränslen, t.ex. fossila bränslen som importeras från Ryssland via ledningar. Parlamentet påminner om att dessa ledningar riskerar att skadas på grund av att permafrosten smälter, och framhåller att förändringen i Arktis är en av de största effekter som klimatförändringarna kommer att ha på EU:s säkerhet. Denna riskökande faktor måste hanteras genom en lämplig EU-strategi för Arktis och genom en bättre politik för EU-producerad förnybar energi och energieffektivitet som i betydande grad minskar unionens beroende av externa källor och därigenom förbättrar säkerhetssituationen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån och försvarsmakterna i medlemsstaterna att utveckla miljövänliga och energisnåla tekniker, där man maximalt utnyttjar potentialen i förnybara energikällor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån och försvarsmakterna i medlemsstaterna att utveckla miljövänliga och energisnåla tekniker, där man maximalt utnyttjar potentialen i förnybara energikällor.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar de senaste försöken att stärka samordningen mellan Nato och EU när det gäller kapacitetsutveckling. Parlamentet inser det starka behovet av att identifiera de ömsesidiga fördelarna med samarbete, samtidigt som de båda organisationernas specifika ansvarsområden respekteras. Parlamentet betonar behovet av att finna och skapa synergier, dels för projekt som innebär sammanslagning och gemensamt utnyttjande, dels för projekt kring ett ”smart försvar” (Nato) som skulle kunna tas i bruk i händelse av naturkatastrofer och klimatstyrda kriser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar de senaste försöken att stärka samordningen mellan Nato och EU när det gäller kapacitetsutveckling. Parlamentet inser det starka behovet av att identifiera de ömsesidiga fördelarna med samarbete, samtidigt som de båda organisationernas specifika ansvarsområden respekteras. Parlamentet betonar behovet av att finna och skapa synergier, dels för projekt som innebär sammanslagning och gemensamt utnyttjande, dels för projekt kring ett ”smart försvar” (Nato) som skulle kunna tas i bruk i händelse av naturkatastrofer och klimatstyrda kriser.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ge högsta prioritet åt att utnyttja alla de möjligheter som ges i Lissabonfördraget för att lägga fram förslag till genomförandet av startfonden (artikel 41.3 i EU-fördraget). Därvid bör man även beakta eventuella framtida projekt för sammanslagning och gemensamt utnyttjande, gemensamma funktioner och ett gemensamt, permanent förråd av utrustning som kan tas i bruk vid civila kriser. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ge högsta prioritet åt att utnyttja alla de möjligheter som ges i Lissabonfördraget för att lägga fram förslag till genomförandet av startfonden (artikel 41.3 i EU-fördraget). Därvid bör man även beakta eventuella framtida projekt för sammanslagning och gemensamt utnyttjande, gemensamma funktioner och ett gemensamt, permanent förråd av utrustning som kan tas i bruk vid civila kriser.

Behovet av en ny anda: strategiska och begreppsmässiga utmaningar

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att man skulle kunna låta de negativa effekterna av klimatförändringar och naturkatastrofer på fred, säkerhet och stabilitet ingå i alla strategiska dokument från Gusp/GSFP, vilka utgör riktlinjer för planering och genomförande av enskilda politiska insatser och uppdrag. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att man skulle kunna låta de negativa effekterna av klimatförändringar och naturkatastrofer på fred, säkerhet och stabilitet ingå i alla strategiska dokument från Gusp/GSFP, vilka utgör riktlinjer för planering och genomförande av enskilda politiska insatser och uppdrag.

| 30. | Europaparlamentet noterar att men med tidig utvärdering och faktainsamling skulle kunna säkerställa att EU sätter in de lämpligaste resurser som finns att tillgå vid kriser och att man så fort det går sänder ut insatsgrupper med tvärkompetens bestående av civila, militära och civil-militära experter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att men med tidig utvärdering och faktainsamling skulle kunna säkerställa att EU sätter in de lämpligaste resurser som finns att tillgå vid kriser och att man så fort det går sänder ut insatsgrupper med tvärkompetens bestående av civila, militära och civil-militära experter.

| 31. | Europaparlamentet understryker att EU måste ha tillgång till korrekta och snabba analyser för att kunna åtgärda och förutse säkerhetsproblem som orsakas av klimatförändringar. Resurserna i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken är en bra källa till information i detta avseende. EU bör vidta åtgärder för att utveckla möjligheterna att samla in och analysera information genom sådana strukturer som EU:s delegationer, EU:s satellitcentrum och EU:s lägescentral. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker att EU måste ha tillgång till korrekta och snabba analyser för att kunna åtgärda och förutse säkerhetsproblem som orsakas av klimatförändringar. Resurserna i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken är en bra källa till information i detta avseende. EU bör vidta åtgärder för att utveckla möjligheterna att samla in och analysera information genom sådana strukturer som EU:s delegationer, EU:s satellitcentrum och EU:s lägescentral.

| 32. | Europaparlamentet anser att system för tidig varning och tidiga förebyggande åtgärder med hänsyn till de negativa konsekvenserna av klimatförändringar och naturkatastrofer är beroende av tillräckliga mänskliga resurser och metoder när det gäller datainsamling och analys. Parlamentet anser att berörda enheter inom Europeiska utrikestjänsten med ansvar för säkerhet, berörda kommissionsavdelningar och de geografiska enheterna i sitt arbete även bör utföra analyser av vilka konsekvenser naturkatastrofer kan få för den internationella säkerheten och politiska stabiliteten. Utrikestjänstens och kommissionens personal bör få utbildning i hur de kan övervaka vilka effekter naturkatastrofer har på krisutveckling, politisk stabilitet och säkerhet. Parlamentet begär att det utvecklas gemensamma kriterier för analys och riskbedömning och att det upprättas ett gemensamt varningssystem. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att system för tidig varning och tidiga förebyggande åtgärder med hänsyn till de negativa konsekvenserna av klimatförändringar och naturkatastrofer är beroende av tillräckliga mänskliga resurser och metoder när det gäller datainsamling och analys. Parlamentet anser att berörda enheter inom Europeiska utrikestjänsten med ansvar för säkerhet, berörda kommissionsavdelningar och de geografiska enheterna i sitt arbete även bör utföra analyser av vilka konsekvenser naturkatastrofer kan få för den internationella säkerheten och politiska stabiliteten. Utrikestjänstens och kommissionens personal bör få utbildning i hur de kan övervaka vilka effekter naturkatastrofer har på krisutveckling, politisk stabilitet och säkerhet. Parlamentet begär att det utvecklas gemensamma kriterier för analys och riskbedömning och att det upprättas ett gemensamt varningssystem.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar berörda organ inom Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen av lägesanalyser och politisk planering samt det systematiska utbytet av information i frågor som rör klimatförändringar och naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar de berörda organen inom utrikestjänsten att använda de kanaler som finns för kommunikation och utbyte av information med relevanta organ inom kommissionen, i synnerhet generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo), men även med FN:s organ och program samt Nato. Parlamentet påpekar att de civila och militära strukturerna med uppgift att möta klimatstyrda kriser och naturkatastrofer bör ha ett nära samarbete med alla organisationer i det civila samhället, humanitära organisationer och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmuntrar berörda organ inom Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen av lägesanalyser och politisk planering samt det systematiska utbytet av information i frågor som rör klimatförändringar och naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar de berörda organen inom utrikestjänsten att använda de kanaler som finns för kommunikation och utbyte av information med relevanta organ inom kommissionen, i synnerhet generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo), men även med FN:s organ och program samt Nato. Parlamentet påpekar att de civila och militära strukturerna med uppgift att möta klimatstyrda kriser och naturkatastrofer bör ha ett nära samarbete med alla organisationer i det civila samhället, humanitära organisationer och icke-statliga organisationer.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta katastrofplaner för hur EU ska agera i fall då naturkatastrofer och klimatstyrda kriser inträffar utanför EU:s gränser men där dessa händelser direkt eller indirekt påverkar säkerheten inom EU (till exempel i form av klimatflyktingströmmar). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta katastrofplaner för hur EU ska agera i fall då naturkatastrofer och klimatstyrda kriser inträffar utanför EU:s gränser men där dessa händelser direkt eller indirekt påverkar säkerheten inom EU (till exempel i form av klimatflyktingströmmar).

| 35. | Europaparlamentet välkomnar varmt de åtgärder som vidtogs 2011 på EU-utrikesministernivå under det polska ordförandeskapet och i FN:s säkerhetsråd under det tyska ordförandeskapet för att närmare utreda sambandet mellan klimatförändringen och dess konsekvenser för säkerheten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar varmt de åtgärder som vidtogs 2011 på EU-utrikesministernivå under det polska ordförandeskapet och i FN:s säkerhetsråd under det tyska ordförandeskapet för att närmare utreda sambandet mellan klimatförändringen och dess konsekvenser för säkerheten.

| 36. | Europaparlamentet anser att anpassningar och ändringar som möter konsekvenserna av klimatförändringar och naturkatastrofer kan göras i de viktigaste policydokumenten inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), bland annat EU:s koncept för militär planering på politisk och strategisk nivå (15), EU:s koncept för militär ledning och kontroll (16), EU:s stridsgruppskoncept (17) samt EU:s militära snabbinsatskoncept (18), liksom i handlingar som är relevanta för civila GSFP-uppdrag, till exempel EU:s övergripande planeringskoncept, EU:s koncept för planering av polisiära insatser och riktlinjerna för lednings- och kontrollstrukturen under EU:s civila krishanteringsinsatser (19). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att anpassningar och ändringar som möter konsekvenserna av klimatförändringar och naturkatastrofer kan göras i de viktigaste policydokumenten inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), bland annat EU:s koncept för militär planering på politisk och strategisk nivå (15), EU:s koncept för militär ledning och kontroll (16), EU:s stridsgruppskoncept (17) samt EU:s militära snabbinsatskoncept (18), liksom i handlingar som är relevanta för civila GSFP-uppdrag, till exempel EU:s övergripande planeringskoncept, EU:s koncept för planering av polisiära insatser och riktlinjerna för lednings- och kontrollstrukturen under EU:s civila krishanteringsinsatser (19).

| 37. | Europaparlamentet anser att de civila och militära resurserna bör utvecklas på ett sådant sätt att de kan sättas in i händelse av naturkatastrofer eller klimatstyrda kriser. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utveckling av militära resurser och i synnerhet processen för sammanslagning och gemensamt utnyttjande. Dessutom bör Europeiska försvarsbyrån spela en större roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att de civila och militära resurserna bör utvecklas på ett sådant sätt att de kan sättas in i händelse av naturkatastrofer eller klimatstyrda kriser. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utveckling av militära resurser och i synnerhet processen för sammanslagning och gemensamt utnyttjande. Dessutom bör Europeiska försvarsbyrån spela en större roll i detta sammanhang.

Behovet av institutionell kreativitet: instrument och resurser

| 38. | Europaparlamentet påminner om att effektiva insatser vid kriser som naturkatastrofer ofta förutsätter att man använder både civila och militära resurser och att det finns ett nära samarbete mellan dem. Det är ytterst viktigt att man identifierar de särskilda områden och brister där militära resurser kan fylla ett behov. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att effektiva insatser vid kriser som naturkatastrofer ofta förutsätter att man använder både civila och militära resurser och att det finns ett nära samarbete mellan dem. Det är ytterst viktigt att man identifierar de särskilda områden och brister där militära resurser kan fylla ett behov.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av att utarbeta en särskild förteckning över militära och civila GSFP-resurser som har särskild betydelse i kampen mot klimatförändringar och naturkatastrofer och vid GSFP-uppdrag. När denna förteckning upprättas bör särskild hänsyn tas till den rådgivande gruppens arbete om användning av militära och civila försvarsresurser. Sådana resurser omfattar bland annat tekniska resurser som tillfälliga byggprojekt och drift av hamn- och flygplatsinfrastruktur, operativ styrning av luft- och sjötransporter, kommunikationsinfrastruktur, mobila sjukhus med bland annat intensivvård, kommunikationsinfrastruktur, vattenrening och bränsleplanering. Parlamentet uppmanar rådet och Europeiska försvarsbyrån att som en del av 2013 års översyn av kapacitetsutvecklingsprogrammet förena de aktuella förteckningarna över civila och militära resurser med dem som krävs för att möta de utmaningar som klimatförändringarna innebär. Försvarsbyrån bör lägga fram nödvändiga förslag för att avhjälpa brister i dessa förteckningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar behovet av att utarbeta en särskild förteckning över militära och civila GSFP-resurser som har särskild betydelse i kampen mot klimatförändringar och naturkatastrofer och vid GSFP-uppdrag. När denna förteckning upprättas bör särskild hänsyn tas till den rådgivande gruppens arbete om användning av militära och civila försvarsresurser. Sådana resurser omfattar bland annat tekniska resurser som tillfälliga byggprojekt och drift av hamn- och flygplatsinfrastruktur, operativ styrning av luft- och sjötransporter, kommunikationsinfrastruktur, mobila sjukhus med bland annat intensivvård, kommunikationsinfrastruktur, vattenrening och bränsleplanering. Parlamentet uppmanar rådet och Europeiska försvarsbyrån att som en del av 2013 års översyn av kapacitetsutvecklingsprogrammet förena de aktuella förteckningarna över civila och militära resurser med dem som krävs för att möta de utmaningar som klimatförändringarna innebär. Försvarsbyrån bör lägga fram nödvändiga förslag för att avhjälpa brister i dessa förteckningar.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av att på grundval av redan befintliga resurser, såsom EU:s stridsgrupper och det europeiska kommandot för flygtransporter, undersöka möjligheten att skapa fler gemensamma funktioner som är relevanta för insatser som kan möta effekterna av klimatförändringar eller naturkatastrofer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar behovet av att på grundval av redan befintliga resurser, såsom EU:s stridsgrupper och det europeiska kommandot för flygtransporter, undersöka möjligheten att skapa fler gemensamma funktioner som är relevanta för insatser som kan möta effekterna av klimatförändringar eller naturkatastrofer.

| 41. | Europaparlamentet betonar behovet av att undersöka om det går att förbättra försvarets energieffektivitet och miljövänlighet både hemma och utomlands genom att bland annat undersöka potentialen hos förnybara energikällor. Parlamentet påminner om att försvaret i en EU-medlemsstat förbrukar lika mycket energi som en stor europeisk stad och att de militära strukturerna därför bör vara lika innovativa när det gäller att minska sitt ekologiska fotavtryck. Parlamentet välkomnar därför rapporten ”Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations”, som gavs ut i maj 2012 av Unep, FN:s avdelning för fredsbevarande operationer (UNDPKO) och FN:s avdelning för fredsbevarande operationer och fältstöd (UNDFS). Inom det amerikanska försvaret (20) har man i flera år aktivt försökt att minska energiberoendet genom att använda hållbara energikällor och öka energieffektiviteten i all försvarsverksamhet och militär infrastruktur. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar behovet av att undersöka om det går att förbättra försvarets energieffektivitet och miljövänlighet både hemma och utomlands genom att bland annat undersöka potentialen hos förnybara energikällor. Parlamentet påminner om att försvaret i en EU-medlemsstat förbrukar lika mycket energi som en stor europeisk stad och att de militära strukturerna därför bör vara lika innovativa när det gäller att minska sitt ekologiska fotavtryck. Parlamentet välkomnar därför rapporten ”Greening the Blue Helmets: Environment, Natural Resources and UN Peacekeeping Operations”, som gavs ut i maj 2012 av Unep, FN:s avdelning för fredsbevarande operationer (UNDPKO) och FN:s avdelning för fredsbevarande operationer och fältstöd (UNDFS). Inom det amerikanska försvaret (20) har man i flera år aktivt försökt att minska energiberoendet genom att använda hållbara energikällor och öka energieffektiviteten i all försvarsverksamhet och militär infrastruktur.

| 42. | Europaparlamentet betonar även behovet av att låta den allmänna utvecklingen inom det europeiska försvarets industriella bas verka i linje med de särskilda krav som ställs av klimatstyrda kriser och naturkatastrofer. Parlamentet begär att Europeiska försvarsbyrån får en stärkt roll i denna process i nära samarbete med EU:s militära kommitté. Parlamentet uppmanar de båda GSFP-organen att säkerställa att det i programmen för upphandling och kapacitetsutveckling avsätts tillräckliga ekonomiska medel och andra resurser till de särskilda behov som uppstått för att möta klimatförändringar och naturkatastrofer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar även behovet av att låta den allmänna utvecklingen inom det europeiska försvarets industriella bas verka i linje med de särskilda krav som ställs av klimatstyrda kriser och naturkatastrofer. Parlamentet begär att Europeiska försvarsbyrån får en stärkt roll i denna process i nära samarbete med EU:s militära kommitté. Parlamentet uppmanar de båda GSFP-organen att säkerställa att det i programmen för upphandling och kapacitetsutveckling avsätts tillräckliga ekonomiska medel och andra resurser till de särskilda behov som uppstått för att möta klimatförändringar och naturkatastrofer.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar försvaret att ta sitt ansvar när det gäller hållbar miljö, och tekniska experter uppmanas att försöka hitta metoder för miljövänliga insatser, allt från att minska utsläppen till att förbättra återvinningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar försvaret att ta sitt ansvar när det gäller hållbar miljö, och tekniska experter uppmanas att försöka hitta metoder för miljövänliga insatser, allt från att minska utsläppen till att förbättra återvinningsmöjligheterna.

| 44. | Europaparlamentet understryker behovet av att inom ramen för nästa fleråriga budgetplan 2014–2020 upprätthålla och förstärka en helhetssyn som innebär att man vid naturkatastrofer och klimatrelaterade kriser ska sätta in alla relevanta instrument som EU har till sitt förfogande för att mildra konsekvenserna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett förnyat stabilitetsinstrument, som redan nu tar hänsyn till klimatförändringens och naturkatastrofers negativa effekter på säkerheten, freden och den politiska stabiliteten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker behovet av att inom ramen för nästa fleråriga budgetplan 2014–2020 upprätthålla och förstärka en helhetssyn som innebär att man vid naturkatastrofer och klimatrelaterade kriser ska sätta in alla relevanta instrument som EU har till sitt förfogande för att mildra konsekvenserna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett förnyat stabilitetsinstrument, som redan nu tar hänsyn till klimatförändringens och naturkatastrofers negativa effekter på säkerheten, freden och den politiska stabiliteten.

| 45. | Europaparlamentet kräver att de ekonomiska konsekvenserna av sådana förslag undersöks och att de beaktas vid EU:s budgetöversyn. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver att de ekonomiska konsekvenserna av sådana förslag undersöks och att de beaktas vid EU:s budgetöversyn.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att skicka ut experter på klimatsäkerhet till EU:s delegationer i de mest drabbade länderna och regionerna i syfte att stärka unionens kapacitet avseende tidig varning och information om eventuella kommande konflikter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att skicka ut experter på klimatsäkerhet till EU:s delegationer i de mest drabbade länderna och regionerna i syfte att stärka unionens kapacitet avseende tidig varning och information om eventuella kommande konflikter.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att stärka samordningen mellan EU och dess grannländer när det gäller att utveckla insatskapaciteten för klimatstyrda kriser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att stärka samordningen mellan EU och dess grannländer när det gäller att utveckla insatskapaciteten för klimatstyrda kriser.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att propagera för att man tar hänsyn till klimatförändrings- och miljöskyddsaspekter när man planerar och genomför militära, civil-militära och civila operationer på olika platser i världen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att propagera för att man tar hänsyn till klimatförändrings- och miljöskyddsaspekter när man planerar och genomför militära, civil-militära och civila operationer på olika platser i världen.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar tanken om att det ska inrättas ett särskilt FN-sändebud för klimatsäkerhet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar tanken om att det ska inrättas ett särskilt FN-sändebud för klimatsäkerhet.

| 50. | Europaparlamentet efterlyser samordningsmekanismer som ska upprättas mellan EU som helhet och de medlemsstater som i framtiden kan agera i enlighet med bestämmelserna om ett permanent strukturerat samarbete, detta för att säkra att deras insatser är i överensstämmelse med EU:s övergripande strategi på detta område. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet efterlyser samordningsmekanismer som ska upprättas mellan EU som helhet och de medlemsstater som i framtiden kan agera i enlighet med bestämmelserna om ett permanent strukturerat samarbete, detta för att säkra att deras insatser är i överensstämmelse med EU:s övergripande strategi på detta område.

| 51. | Europaparlamentet anser att undervisning i hur naturkatastrofer och klimatstyrda kriser påverkar den internationella och europeiska säkerheten bör ingå i kursplanen på Europeiska säkerhets- och försvarsakademin. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att undervisning i hur naturkatastrofer och klimatstyrda kriser påverkar den internationella och europeiska säkerheten bör ingå i kursplanen på Europeiska säkerhets- och försvarsakademin.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EU att undersöka klimatförändringarnas säkerhetskonsekvenser i dialog med tredjeländer, särskilt med viktiga partnerländer som Indien, Kina och Ryssland. För att kunna åstadkomma verkligt effektiva insatser måste man arbeta multilateralt och göra gemensamma investeringar med tredjeländer. EU skulle också kunna bygga upp ett samarbete med militära myndigheter i tredjeländer med gemensamma utvecklings- och utbildningsinsatser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar EU att undersöka klimatförändringarnas säkerhetskonsekvenser i dialog med tredjeländer, särskilt med viktiga partnerländer som Indien, Kina och Ryssland. För att kunna åstadkomma verkligt effektiva insatser måste man arbeta multilateralt och göra gemensamma investeringar med tredjeländer. EU skulle också kunna bygga upp ett samarbete med militära myndigheter i tredjeländer med gemensamma utvecklings- och utbildningsinsatser.

o

o o

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, parlamenten i EU:s medlemsstater, Natos parlamentariska församling, Natos generalsekreterare, FN:s generalförsamling samt till FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, parlamenten i EU:s medlemsstater, Natos parlamentariska församling, Natos generalsekreterare, FN:s generalförsamling samt till FN:s generalsekreterare.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/reports/99387.pdf

(4)  EUT L 314, 1.12.2007, s. 9.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0404.

(6)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 71.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  Punkterna 138 och 139 i FN:s världstoppmötes slutdokument 2005, FN:s säkerhetsråds resolution från april 2006 (S/RES/1674), rapporten från FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon ”Implementing the Responsibility to Protect” av den 15 september 2009 och den resolution om ansvaret för skydd som FN:s generalförsamling antog den 7 oktober 2009 (A/RES/63/308).

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html

(12)  Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen (2008/C 25/01).

(13)  FN:s miljöprogram (Unep), FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) och Regionalt miljöcentrum för Central- och Östeuropa.

(14)  FN:s utvecklingsprogram (UNDP), FN:s miljöprogram (Unep), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) och Regionalt miljöcentrum för Central- och Östeuropa.

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10687.en08.pdf

(16)  10688/08 – hemligstämplat.

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st10/st10690.en08.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st05/st05654.en09.pdf

(19)  dok 13983/05 – dok. 6923/1/02 – dok. 9919/07.

(20)  Powering America’s Defence: Energy and the Risks to National Security, maj 2009. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Förhandlingar om ett förstärkt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakhstan

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 juli 1999 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kazakstan, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 juli 1999 (1),

| — | med beaktande av förhandlingarna som rådet bemyndigade den 24 maj 2011 och inledde i Bryssel i juni 2011 om ett utvidgat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna som rådet bemyndigade den 24 maj 2011 och inledde i Bryssel i juni 2011 om ett utvidgat partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakstan,

| — | med beaktande av resolutionerna om Kazakstan, speciellt av den 15 mars 2012 (2) och av den 17 september 2009 om fallet Jevgenij Zhovtis i Kazakstan (3), samt av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna om Kazakstan, speciellt av den 15 mars 2012 (2) och av den 17 september 2009 om fallet Jevgenij Zhovtis i Kazakstan (3), samt av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (4),

| — | med beaktande av resolutionen av den 15 december 2011 om en EU-strategi för Centralasien (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 15 december 2011 om en EU-strategi för Centralasien (5),

| — | med beaktande av EU:s strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien ”EU och Centralasien: strategi för ett nytt partnerskap”, som antogs av Europeiska rådet den 21–22 juni 2007, och lägesrapporterna av den 24 juni 2008 och den 28 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för ett nytt partnerskap med Centralasien ”EU och Centralasien: strategi för ett nytt partnerskap”, som antogs av Europeiska rådet den 21–22 juni 2007, och lägesrapporterna av den 24 juni 2008 och den 28 juni 2010,

| — | med beaktande av EU:s uttalanden om Kazakstan i OSSE:s ständiga råd av den 3 november och den 22 december 2011 samt den 19 januari, den 26 januari och den 9 februari 2012 och uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om händelserna i staden Zjanaozen den 17 december 2011 samt hennes uttalande av den 17 januari 2012 om parlamentsvalet i Kazakstan den 15 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalanden om Kazakstan i OSSE:s ständiga råd av den 3 november och den 22 december 2011 samt den 19 januari, den 26 januari och den 9 februari 2012 och uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, om händelserna i staden Zjanaozen den 17 december 2011 samt hennes uttalande av den 17 januari 2012 om parlamentsvalet i Kazakstan den 15 januari 2012,

| — | med beaktande av uttalandet om de preliminära resultaten och slutsatserna från det OSSE/ODIHR-ledda valobservatörsuppdraget till parlamentsvalet den 15 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om de preliminära resultaten och slutsatserna från det OSSE/ODIHR-ledda valobservatörsuppdraget till parlamentsvalet den 15 januari 2012,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 januari 2012 av OSSE:s representant för mediefrihet om mediesituationen i Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 januari 2012 av OSSE:s representant för mediefrihet om mediesituationen i Kazakstan,

| — | med beaktande av de allmänna bestämmelserna för unionens åtgärder i internationella sammanhang i artikel 21 i EU-fördraget och för förfarandet för att ingå internationella avtal i artikel 218 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna bestämmelserna för unionens åtgärder i internationella sammanhang i artikel 21 i EU-fördraget och för förfarandet för att ingå internationella avtal i artikel 218 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av den höga representantens åtaganden i hennes skrivelser av den 24 november 2011 och den 11 maj 2012 om en mekanism för övervakning av genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Turkmenistan, i synnerhet artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den höga representantens åtaganden i hennes skrivelser av den 24 november 2011 och den 11 maj 2012 om en mekanism för övervakning av genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Turkmenistan, i synnerhet artikel 2,

| — | med beaktande av punkt 23 i sin resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 23 i sin resolution av den 16 februari 2012 om parlamentets ståndpunkt om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (6),

| — | med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av EU:s utrikesministrar och slutsatserna som antogs vid det 3179:e mötet i Europeiska unionens råd (utrikesfrågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av EU:s utrikesministrar och slutsatserna som antogs vid det 3179:e mötet i Europeiska unionens råd (utrikesfrågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av uttalandet om Kazakstan av Danmarks utrikesminister, Villy Søvndal, på den höga representantens, Catherine Ashtons, vägnar inför Europaparlamentet den 14 mars 2012 (A 122/12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om Kazakstan av Danmarks utrikesminister, Villy Søvndal, på den höga representantens, Catherine Ashtons, vägnar inför Europaparlamentet den 14 mars 2012 (A 122/12),

| — | med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 90.4 och 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0355/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0355/2012), och av följande skäl:

| A. | EU och Kazakstan strävar efter att fördjupa och bredda sina förbindelser med varandra. Såväl invånarna i EU som Kazakstan skulle dra nytta av ett närmare samarbete. Avslutandet av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal kommer med största sannolikhet att skapa en omfattande ram för samarbete som bygger på mänskliga och demokratiska rättigheter samt möjligheter till socioekonomisk utveckling och nödvändiga politiska och ekonomiska reformer. Det finns en nära koppling mellan social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

A.

EU och Kazakstan strävar efter att fördjupa och bredda sina förbindelser med varandra. Såväl invånarna i EU som Kazakstan skulle dra nytta av ett närmare samarbete. Avslutandet av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal kommer med största sannolikhet att skapa en omfattande ram för samarbete som bygger på mänskliga och demokratiska rättigheter samt möjligheter till socioekonomisk utveckling och nödvändiga politiska och ekonomiska reformer. Det finns en nära koppling mellan social och ekonomisk utveckling.

| B. | Även om rådet endast sällan, och då bara gällande vissa delar, använt sig av tillfälligt avbrytande av tillämpningen av partnerskaps- och samarbetsavtal, kvarstår detta som ett gångbart alternativ vid allvarliga och dokumenterade människorättskränkningar. |
| --- | --- |

B.

Även om rådet endast sällan, och då bara gällande vissa delar, använt sig av tillfälligt avbrytande av tillämpningen av partnerskaps- och samarbetsavtal, kvarstår detta som ett gångbart alternativ vid allvarliga och dokumenterade människorättskränkningar.

| C. | Kazakstan har spelat en positiv roll i Centralasien med sina insatser för att utveckla goda grannförbindelser med angränsande länder, återuppta det regionala samarbetet och under fredliga former lösa alla bilaterala frågor. |
| --- | --- |

C.

Kazakstan har spelat en positiv roll i Centralasien med sina insatser för att utveckla goda grannförbindelser med angränsande länder, återuppta det regionala samarbetet och under fredliga former lösa alla bilaterala frågor.

| D. | För att kunna fullgöra sitt uppdrag att utöva politisk kontroll behöver Europaparlamentet ha tillgång till all information när det gäller att nära följa utvecklingen i Kazakstan och genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet i överensstämmelse med sina rekommendationer och resolutioner. |
| --- | --- |

D.

För att kunna fullgöra sitt uppdrag att utöva politisk kontroll behöver Europaparlamentet ha tillgång till all information när det gäller att nära följa utvecklingen i Kazakstan och genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet i överensstämmelse med sina rekommendationer och resolutioner.

| E. | Kazakstan har antagits till Europarådets Venedigkommission. Under förhandlingarna om ett utvidgat partnerskaps- och samarbetsavtal bör EU och Kazakstan finna ett gemensamt språk för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

E.

Kazakstan har antagits till Europarådets Venedigkommission. Under förhandlingarna om ett utvidgat partnerskaps- och samarbetsavtal bör EU och Kazakstan finna ett gemensamt språk för mänskliga rättigheter och demokrati.

| F. | Kazakstan innehade ordförandeskapet för OSSE under 2010. Åtagandena om att göra medielagstiftningen förenlig med internationella standarder, avreglera registreringskraven för politiska partier senast 2008 och integrera rekommendationerna från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) i vallagstiftningen måste ännu fullgöras. |
| --- | --- |

F.

Kazakstan innehade ordförandeskapet för OSSE under 2010. Åtagandena om att göra medielagstiftningen förenlig med internationella standarder, avreglera registreringskraven för politiska partier senast 2008 och integrera rekommendationerna från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) i vallagstiftningen måste ännu fullgöras.

| G. | Trots den kazakstanska regeringens uttalade ambitioner att stärka landets demokratiska process och genomföra valet i linje med internationella standarder uppfyllde parlamentsvalet som hölls den 15 januari 2012 inte OSSE:s standarder, med tanke på de utbredda oegentligheterna i samband med röstningen och att de villkor som krävs för ett verkligt flerpartival inte uppfylldes. |
| --- | --- |

G.

Trots den kazakstanska regeringens uttalade ambitioner att stärka landets demokratiska process och genomföra valet i linje med internationella standarder uppfyllde parlamentsvalet som hölls den 15 januari 2012 inte OSSE:s standarder, med tanke på de utbredda oegentligheterna i samband med röstningen och att de villkor som krävs för ett verkligt flerpartival inte uppfylldes.

| H. | Efter de tragiska händelserna i december 2011 i Zjanaozen har det förekommit att oppositionspartier, oberoende medier, fackföreningar, aktivister och människorättsförsvarare utsatts för förtryck, bland annat i form av frihetsberövanden som skett utan bevis på lagöverträdelser och som skulle kunna ses som politiskt motiverade. |
| --- | --- |

H.

Efter de tragiska händelserna i december 2011 i Zjanaozen har det förekommit att oppositionspartier, oberoende medier, fackföreningar, aktivister och människorättsförsvarare utsatts för förtryck, bland annat i form av frihetsberövanden som skett utan bevis på lagöverträdelser och som skulle kunna ses som politiskt motiverade.

| I. | Det pågår en öppen och konstruktiv dialog mellan Europaparlamentet, officiella företrädare för Kazakstan, företrädare för civilsamhället och frivilligorganisationer om frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

I.

Det pågår en öppen och konstruktiv dialog mellan Europaparlamentet, officiella företrädare för Kazakstan, företrädare för civilsamhället och frivilligorganisationer om frågor av gemensamt intresse.

| J. | Nyligen inledde de kazakstanska myndigheterna viktiga insatser i samarbete med frivilligorganisationer i västra Kazakstan för att förbättra situationen för befolkningen i regionen, framför allt för arbetstagare som strejkar. |
| --- | --- |

J.

Nyligen inledde de kazakstanska myndigheterna viktiga insatser i samarbete med frivilligorganisationer i västra Kazakstan för att förbättra situationen för befolkningen i regionen, framför allt för arbetstagare som strejkar.

| K. | 37 personer har åtalats för att ha anstiftat eller deltagit i massoroligheter. 34 av dessa har dömts, varav 13 kommer att avtjäna fängelsestraff, däribland framstående ledare och aktivister från oljearbetarstrejken, bland annat Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva och Maksat Dosmagambetov. I juli 2012 uppmanade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, efter sitt tvådagarsbesök i Kazakstan myndigheterna att sanktionera en oberoende internationell utredning av händelserna i Zjanaozen, bakgrunden till dem och deras följder. |
| --- | --- |

K.

37 personer har åtalats för att ha anstiftat eller deltagit i massoroligheter. 34 av dessa har dömts, varav 13 kommer att avtjäna fängelsestraff, däribland framstående ledare och aktivister från oljearbetarstrejken, bland annat Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva och Maksat Dosmagambetov. I juli 2012 uppmanade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, efter sitt tvådagarsbesök i Kazakstan myndigheterna att sanktionera en oberoende internationell utredning av händelserna i Zjanaozen, bakgrunden till dem och deras följder.

| L. | Civic Solidaritys internationella övervakningsgrupp drar i sin preliminära rapport slutsatsen att rättegångarna i Zjanaozen inte kan anses vara förenliga med rätten till en rättvis rättegång och att undersökningarna om händelserna i december 2011 varken var fullständiga eller oberoende. De åtalade personerna och vissa vittnen utsattes för kränkningar med avseende på sina rättigheter under tiden före rättegången, enligt uppgift bland annat i form tortyr, nekad tillgång till advokat, hot och användning av falska bevis. De tilltalades vittnesmål under rättegångarna, om misshandel och tortyr när de var frihetsberövade före rättegången, utreddes varken fullt ut, opartiskt eller noggrant på ett sätt som skulle kunna fastställa gärningsmännens ansvar. Den 7 oktober 2012 dödades Aleksandr Bozhenko som varit vittne till de tragiska händelserna i Zjanaozen. |
| --- | --- |

L.

Civic Solidaritys internationella övervakningsgrupp drar i sin preliminära rapport slutsatsen att rättegångarna i Zjanaozen inte kan anses vara förenliga med rätten till en rättvis rättegång och att undersökningarna om händelserna i december 2011 varken var fullständiga eller oberoende. De åtalade personerna och vissa vittnen utsattes för kränkningar med avseende på sina rättigheter under tiden före rättegången, enligt uppgift bland annat i form tortyr, nekad tillgång till advokat, hot och användning av falska bevis. De tilltalades vittnesmål under rättegångarna, om misshandel och tortyr när de var frihetsberövade före rättegången, utreddes varken fullt ut, opartiskt eller noggrant på ett sätt som skulle kunna fastställa gärningsmännens ansvar. Den 7 oktober 2012 dödades Aleksandr Bozhenko som varit vittne till de tragiska händelserna i Zjanaozen.

| M. | Vladimir Kozlov, ledaren för oppositionspartiet ALGA, har befunnits skyldig till ”att uppvigla till samhällsstörtande verksamhet”, ”att uppmana till att med våld störta den konstitutionella ordningen” och ”att inrätta och leda en organiserad grupp i syfte att begå brott” och har dömts till sju och ett halvt års fängelse. Akzhanat Aminov, en oljearbetare från Zjanaozen, och Serik Sapargali, en civil samhällsaktivist, har dömts för liknande brott till fem års respektive fyra års villkorliga fängelsestraff. |
| --- | --- |

M.

Vladimir Kozlov, ledaren för oppositionspartiet ALGA, har befunnits skyldig till ”att uppvigla till samhällsstörtande verksamhet”, ”att uppmana till att med våld störta den konstitutionella ordningen” och ”att inrätta och leda en organiserad grupp i syfte att begå brott” och har dömts till sju och ett halvt års fängelse. Akzhanat Aminov, en oljearbetare från Zjanaozen, och Serik Sapargali, en civil samhällsaktivist, har dömts för liknande brott till fem års respektive fyra års villkorliga fängelsestraff.

| N. | Den 17 februari 2012 undertecknade Kazakstans president flera lagar avsedda att förbättra den rättsliga grunden för förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, arbetstagarnas rättigheter och den sociala dialogen samt att stärka domstolsväsendets oberoende. Trots dessa försök respekteras rätten för enskilda att bilda, organisera och registrera oberoende fackföreningar, rätten till kollektiva förhandlingar och strejkrätten inte fullt ut, och ett oberoende rättsväsende saknas. Ändringarna av arbetslagen, i synnerhet de ändrade artiklarna 55, 74, 266, 287, 289, 303 och 305, innebär en tillbakagång när det gäller förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, arbetstagares rättigheter och den sociala dialogen och ett brott mot villkoren i ILO:s konventioner och andra internationella konventioner. |
| --- | --- |

N.

Den 17 februari 2012 undertecknade Kazakstans president flera lagar avsedda att förbättra den rättsliga grunden för förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, arbetstagarnas rättigheter och den sociala dialogen samt att stärka domstolsväsendets oberoende. Trots dessa försök respekteras rätten för enskilda att bilda, organisera och registrera oberoende fackföreningar, rätten till kollektiva förhandlingar och strejkrätten inte fullt ut, och ett oberoende rättsväsende saknas. Ändringarna av arbetslagen, i synnerhet de ändrade artiklarna 55, 74, 266, 287, 289, 303 och 305, innebär en tillbakagång när det gäller förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, arbetstagares rättigheter och den sociala dialogen och ett brott mot villkoren i ILO:s konventioner och andra internationella konventioner.

| O. | EU är en mycket viktig handelspartner för Kazakstan samt den största investeraren i landet. Kazakstan har tydligt gett uttryck för sin önskan att närma sig EU:s standarder och dess sociala och ekonomiska modeller, vilket förutsätter en konsekvent reform av den kazakstanska staten och den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

O.

EU är en mycket viktig handelspartner för Kazakstan samt den största investeraren i landet. Kazakstan har tydligt gett uttryck för sin önskan att närma sig EU:s standarder och dess sociala och ekonomiska modeller, vilket förutsätter en konsekvent reform av den kazakstanska staten och den offentliga förvaltningen.

| P. | Kazakstan spelar en viktig roll när det gäller att uppnå en stabil region och kan komma att bli en brygga mellan EU och hela den centralasiatiska regionen. |
| --- | --- |

P.

Kazakstan spelar en viktig roll när det gäller att uppnå en stabil region och kan komma att bli en brygga mellan EU och hela den centralasiatiska regionen.

| Q. | Kazakstan har uppnått viktiga resultat vad avser fattigdomsminskning, folkhälsa och utbildning. |
| --- | --- |

Q.

Kazakstan har uppnått viktiga resultat vad avser fattigdomsminskning, folkhälsa och utbildning.

| R. | EU är starkt beroende av importen av utvunnen råfosfat för att upprätthålla sitt jordbruk och sin tekniska produktion. Kazakstan levererar vit fosfor till många stater och kommissionen inledde i december 2011 ett anti-dumpningsförfarande mot importen av vit fosfor från Kazakstan. |
| --- | --- |

R.

EU är starkt beroende av importen av utvunnen råfosfat för att upprätthålla sitt jordbruk och sin tekniska produktion. Kazakstan levererar vit fosfor till många stater och kommissionen inledde i december 2011 ett anti-dumpningsförfarande mot importen av vit fosfor från Kazakstan.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Kazakstans politiska vilja och konkreta engagemang för att ytterligare fördjupa partnerskapet med EU och för att inleda förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakstan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Kazakstans politiska vilja och konkreta engagemang för att ytterligare fördjupa partnerskapet med EU och för att inleda förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Kazakstan.

| 2. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik följande:


  Förhandlingarna








  (a) | Att se till att det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet är en omfattande ram för vidareutveckling av förbindelserna som ska inbegripa alla viktiga områden, bland annat mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och demokratisering, ungdoms- och utbildningsfrågor, ekonomisk utveckling, handel och investeringar, energi och transport, miljömässig hållbarhet och vattenfrågor, och kampen mot gemensamma hot och utmaningar. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik följande:

Förhandlingarna

(a)

Att se till att det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet är en omfattande ram för vidareutveckling av förbindelserna som ska inbegripa alla viktiga områden, bland annat mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och demokratisering, ungdoms- och utbildningsfrågor, ekonomisk utveckling, handel och investeringar, energi och transport, miljömässig hållbarhet och vattenfrågor, och kampen mot gemensamma hot och utmaningar.

Politisk dialog och samarbete

| (b) | Att se till att EU:s åtagande är förenligt med andra politikområden inom EU och att principen ”mer ger mer” tillämpas, med särskild inriktning på stöd till politiska, rättsliga, ekonomiska och sociala reformer. |
| --- | --- |

(b)

Att se till att EU:s åtagande är förenligt med andra politikområden inom EU och att principen ”mer ger mer” tillämpas, med särskild inriktning på stöd till politiska, rättsliga, ekonomiska och sociala reformer.

| (c) | Att samarbeta nära med Kazakstan för att främja regionalt samarbete och förbättra grannförbindelserna med den centralasiatiska regionen och se till att partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om regionalt samarbete inom den centralasiatiska regionen, vid behov även genom stöd till förtroendebyggande åtgärder, särskilt på sådana områden som vatten- och naturresursförvaltning, gränsförvaltning och kampen mot extremism och terrorism. Parlamentet rekommenderar att detta samarbete ska främja utbyte av erfarenheter och ta hänsyn till rekommendationer från organisationer inom det civila samhället. |
| --- | --- |

(c)

Att samarbeta nära med Kazakstan för att främja regionalt samarbete och förbättra grannförbindelserna med den centralasiatiska regionen och se till att partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om regionalt samarbete inom den centralasiatiska regionen, vid behov även genom stöd till förtroendebyggande åtgärder, särskilt på sådana områden som vatten- och naturresursförvaltning, gränsförvaltning och kampen mot extremism och terrorism. Parlamentet rekommenderar att detta samarbete ska främja utbyte av erfarenheter och ta hänsyn till rekommendationer från organisationer inom det civila samhället.

| (d) | Att söka Kazakstans stöd i syfte att snabbt kunna inleda en regelbunden säkerhetsdialog på hög nivå mellan EU och Centralasien i ett regionalt format, i syfte att ta itu med gemensamma utmaningar och hot. |
| --- | --- |

(d)

Att söka Kazakstans stöd i syfte att snabbt kunna inleda en regelbunden säkerhetsdialog på hög nivå mellan EU och Centralasien i ett regionalt format, i syfte att ta itu med gemensamma utmaningar och hot.

| (e) | Att samarbeta med Kazakstan, övriga centralasiatiska stater och lokala, regionala och internationella aktörer för att främja säkerhet och utveckling i Afghanistan. |
| --- | --- |

(e)

Att samarbeta med Kazakstan, övriga centralasiatiska stater och lokala, regionala och internationella aktörer för att främja säkerhet och utveckling i Afghanistan.

| (f) | Att stärka EU:s åtgärder på områdena utbildning, rättsstatlighet, miljö- och vattenfrågor, inbegripet genom de nyligen inrättade stödplattformarna och riktat bistånd. Att inbegripa lokala frivilligorganisationer och civilsamhällets organisationer i EU:s dialog med den kazakstanska regeringen på de områden där det behövs och är möjligt. Mot bakgrund av de rådande svårigheterna med att registrera frivilligorganisationer och organisationer från civilsamhället uppmanas rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att kräva att denna dialog inte begränsas till att omfatta officiellt registrerade frivilligorganisationer och organisationer från civilsamhället. |
| --- | --- |

(f)

Att stärka EU:s åtgärder på områdena utbildning, rättsstatlighet, miljö- och vattenfrågor, inbegripet genom de nyligen inrättade stödplattformarna och riktat bistånd. Att inbegripa lokala frivilligorganisationer och civilsamhällets organisationer i EU:s dialog med den kazakstanska regeringen på de områden där det behövs och är möjligt. Mot bakgrund av de rådande svårigheterna med att registrera frivilligorganisationer och organisationer från civilsamhället uppmanas rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att kräva att denna dialog inte begränsas till att omfatta officiellt registrerade frivilligorganisationer och organisationer från civilsamhället.

| (g) | Att stimulera Kazakstan till samarbete med grannländerna för att uppnå en gemensam lösning med avseende på Kaspiska havets status. |
| --- | --- |

(g)

Att stimulera Kazakstan till samarbete med grannländerna för att uppnå en gemensam lösning med avseende på Kaspiska havets status.

| (h) | Att stödja politiska reformer och institutionellt kapacitetsbyggande genom riktat tekniskt stöd (dvs. utbyte av experter). |
| --- | --- |

(h)

Att stödja politiska reformer och institutionellt kapacitetsbyggande genom riktat tekniskt stöd (dvs. utbyte av experter).

Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| (i) | Att se till att partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller klausuler och riktmärken för skydd och främjande av mänskliga rättigheter i enlighet med Kazakstans författning och att i så stor utsträckning som möjligt peka på de normer som Europarådet (Venedigkommissionen), OSSE och FN fastställt och som Kazakstan förbundit sig att följa. |
| --- | --- |

(i)

Att se till att partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller klausuler och riktmärken för skydd och främjande av mänskliga rättigheter i enlighet med Kazakstans författning och att i så stor utsträckning som möjligt peka på de normer som Europarådet (Venedigkommissionen), OSSE och FN fastställt och som Kazakstan förbundit sig att följa.

| (j) | Att eftertryckligen uppmana de kazakstanska myndigheterna att göra allt för att förbättra människorättssituationen i landet. |
| --- | --- |

(j)

Att eftertryckligen uppmana de kazakstanska myndigheterna att göra allt för att förbättra människorättssituationen i landet.

| (k) | Att betona att framsteg i förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet måste sammankopplas med framsteg i de politiska reformerna. Att uppmana Kazakstan att uppfylla sitt åtagande om ytterligare reformer för att bygga upp ett öppet och demokratiskt samhälle som rymmer ett oberoende civilsamhälle och en oberoende opposition och som respekterar grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen. Att ge lämpligt stöd till EU:s andel av de reformer som ska genomföras. |
| --- | --- |

(k)

Att betona att framsteg i förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet måste sammankopplas med framsteg i de politiska reformerna. Att uppmana Kazakstan att uppfylla sitt åtagande om ytterligare reformer för att bygga upp ett öppet och demokratiskt samhälle som rymmer ett oberoende civilsamhälle och en oberoende opposition och som respekterar grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen. Att ge lämpligt stöd till EU:s andel av de reformer som ska genomföras.

| (l) | Att uttrycka djup oro över de frihetsberövanden som skett utan bevis på lagöverträdelser och som skulle kunna ses som politiskt motiverade, vilket visar på att Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2012 – där man begärde att alla personer som gripits av politiska skäl ska försättas på fri fot – inte beaktats. |
| --- | --- |

(l)

Att uttrycka djup oro över de frihetsberövanden som skett utan bevis på lagöverträdelser och som skulle kunna ses som politiskt motiverade, vilket visar på att Europaparlamentets resolution av den 15 mars 2012 – där man begärde att alla personer som gripits av politiska skäl ska försättas på fri fot – inte beaktats.

| (m) | Att i detta avseende uppmana de kazakstanska myndigheterna att skyndsamt och under opartiska former utreda alla anklagelser om tortyr och misshandel i samband med våldet i Zjanaozen och ställa gärningsmännen till svars. Att även uppmana de kazakstanska myndigheterna att upphäva den vaga kriminella anklagelsen om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet” och att i avvaktan på rättegång frige alla politiska aktivister från oppositionen som frihetsberövats på denna grund. Dessutom uppmanas de kazakstanska myndigheterna att se över lagstiftningen om mötesfrihet för att göra den förenlig med Kazakstans internationella skyldigheter vad avser mötesfrihet. |
| --- | --- |

(m)

Att i detta avseende uppmana de kazakstanska myndigheterna att skyndsamt och under opartiska former utreda alla anklagelser om tortyr och misshandel i samband med våldet i Zjanaozen och ställa gärningsmännen till svars. Att även uppmana de kazakstanska myndigheterna att upphäva den vaga kriminella anklagelsen om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet” och att i avvaktan på rättegång frige alla politiska aktivister från oppositionen som frihetsberövats på denna grund. Dessutom uppmanas de kazakstanska myndigheterna att se över lagstiftningen om mötesfrihet för att göra den förenlig med Kazakstans internationella skyldigheter vad avser mötesfrihet.

| (n) | Att uttrycka stor oro över den rättsliga process som inleddes den 20 november 2012 av Kazakstans riksåklagare med begäran om att de icke registrerade oppositionella sammanslutningarna Alg och Khalyk Maidany och ett antal andra opositionella mediakanaler ska bannlysas som extremister. Att kraftigt understryka att den legitima kampen mot terrorism och extremism inte bör användas som förevändning för att bannlysa oppositionell verksamhet och begränsa yttrandefriheten. |
| --- | --- |

(n)

Att uttrycka stor oro över den rättsliga process som inleddes den 20 november 2012 av Kazakstans riksåklagare med begäran om att de icke registrerade oppositionella sammanslutningarna Alg och Khalyk Maidany och ett antal andra opositionella mediakanaler ska bannlysas som extremister. Att kraftigt understryka att den legitima kampen mot terrorism och extremism inte bör användas som förevändning för att bannlysa oppositionell verksamhet och begränsa yttrandefriheten.

| (o) | Att uttrycka djup oro över domarna mot Vladimir Kozlov, Akzhanat Aminov and Serik Sapargali efter en rättegång med flera förfarandemässiga brister, något som ytterligare begränsar den politiska friheten för oppositionen i Kazakstan. Att uppmana de kazakstanska myndigheterna att göra det möjligt för Kozlov, Aminov och Sapargali att överklaga sina domar på ett rättvist och transparent sätt. |
| --- | --- |

(o)

Att uttrycka djup oro över domarna mot Vladimir Kozlov, Akzhanat Aminov and Serik Sapargali efter en rättegång med flera förfarandemässiga brister, något som ytterligare begränsar den politiska friheten för oppositionen i Kazakstan. Att uppmana de kazakstanska myndigheterna att göra det möjligt för Kozlov, Aminov och Sapargali att överklaga sina domar på ett rättvist och transparent sätt.

| (p) | Att insistera på att Kazakstan i ytterligare grad införlivar sin handlingsplan för mänskliga rättigheter i lagstiftningen och fortsätter att genomföra den fullt ut, drar nytta av rekommendationerna från Venedigkommissionen och utnyttjar EU:s tekniska stöd inom ramen för rättsstatsinitiativet. |
| --- | --- |

(p)

Att insistera på att Kazakstan i ytterligare grad införlivar sin handlingsplan för mänskliga rättigheter i lagstiftningen och fortsätter att genomföra den fullt ut, drar nytta av rekommendationerna från Venedigkommissionen och utnyttjar EU:s tekniska stöd inom ramen för rättsstatsinitiativet.

| (q) | Att uppmana Kazakstan att som medlem av Venedigkommissionen visa att den följer Europarådets standarder genom att samarbeta med Venedigkommissionen, bland annat genom att lägga fram särskilda lagförslag och nyligen antagna lagar för kommentarer för Venedigkommissionen och genomföra Venedigkommissionens rekommendationer. |
| --- | --- |

(q)

Att uppmana Kazakstan att som medlem av Venedigkommissionen visa att den följer Europarådets standarder genom att samarbeta med Venedigkommissionen, bland annat genom att lägga fram särskilda lagförslag och nyligen antagna lagar för kommentarer för Venedigkommissionen och genomföra Venedigkommissionens rekommendationer.

| (r) | Att insistera på att de kazakstanska myndigheterna ska göra bindande åtaganden om att göra sitt rättsliga system förenligt med internationella standarder. Att se till att genomförandet underlättar verklig medie-, yttrande- och föreningsfrihet, religions- och trosfrihet och ett oberoende rättsväsende i Kazakstan. |
| --- | --- |

(r)

Att insistera på att de kazakstanska myndigheterna ska göra bindande åtaganden om att göra sitt rättsliga system förenligt med internationella standarder. Att se till att genomförandet underlättar verklig medie-, yttrande- och föreningsfrihet, religions- och trosfrihet och ett oberoende rättsväsende i Kazakstan.

| (s) | Att kräva förbättrad tillgång till rättslig prövning och ett oberoende rättsväsende och att kontrollen över och förvaltningen av fängelserna återbördas till justitieministeriet. |
| --- | --- |

(s)

Att kräva förbättrad tillgång till rättslig prövning och ett oberoende rättsväsende och att kontrollen över och förvaltningen av fängelserna återbördas till justitieministeriet.

| (t) | Att kräva att Kazakstan utan ytterligare dröjsmål ska frige fångar som dömts på politiska grunder och avstå från politiskt motiverade gripanden och domar på grundval av vaga kriminella anklagelser som ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”. |
| --- | --- |

(t)

Att kräva att Kazakstan utan ytterligare dröjsmål ska frige fångar som dömts på politiska grunder och avstå från politiskt motiverade gripanden och domar på grundval av vaga kriminella anklagelser som ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”.

| (u) | Att uppmana de kazakstanska myndigheterna att ändra artikel 164 i den kazakstanska strafflagen om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet” och göra lagen förenlig med internationella människorättslagar. |
| --- | --- |

(u)

Att uppmana de kazakstanska myndigheterna att ändra artikel 164 i den kazakstanska strafflagen om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet” och göra lagen förenlig med internationella människorättslagar.

| (v) | Att kräva att Kazakstan på nytt överväger de restriktiva ändringarna av förvaltningslagen och den nya religionslagstiftningen och upphör med godtyckliga räder, förhör, hot och böter när det gäller religiösa minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

(v)

Att kräva att Kazakstan på nytt överväger de restriktiva ändringarna av förvaltningslagen och den nya religionslagstiftningen och upphör med godtyckliga räder, förhör, hot och böter när det gäller religiösa minoritetsgrupper.

| (w) | Att inleda förhandlingar om ett förenklat viseringsförfarande mellan EU och Kazakstan, eftersom detta skulle medföra kännbara fördelar för det ekonomiska, kulturella och vetenskapliga utbytet och öka kontakterna människor emellan. |
| --- | --- |

(w)

Att inleda förhandlingar om ett förenklat viseringsförfarande mellan EU och Kazakstan, eftersom detta skulle medföra kännbara fördelar för det ekonomiska, kulturella och vetenskapliga utbytet och öka kontakterna människor emellan.

| (x) | Att insistera på att Kazakstan respekterar rekommendationerna från FN:s kommitté mot tortyr och 2009 års rekommendationer från FN:s särskilda rapportör om tortyr. Att uppmana Kazakstan att se till att oberoende frivilligorganisationer deltar i samråd om den kommande reformen av strafflagen och straffprocesslagen. |
| --- | --- |

(x)

Att insistera på att Kazakstan respekterar rekommendationerna från FN:s kommitté mot tortyr och 2009 års rekommendationer från FN:s särskilda rapportör om tortyr. Att uppmana Kazakstan att se till att oberoende frivilligorganisationer deltar i samråd om den kommande reformen av strafflagen och straffprocesslagen.

| (y) | Att uppmana Kazakstan att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

(y)

Att uppmana Kazakstan att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen.

| (z) | Att insistera på att oberoende forum inom det civila samhället inrättas för att bidra till utbyte för alla i ett antal sektorer i syfte att garantera att det civila samhällets önskemål och åsikter hörs och på att åtgärder undersöks för att frigöra ekonomiskt stöd för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(z)

Att insistera på att oberoende forum inom det civila samhället inrättas för att bidra till utbyte för alla i ett antal sektorer i syfte att garantera att det civila samhällets önskemål och åsikter hörs och på att åtgärder undersöks för att frigöra ekonomiskt stöd för att uppnå detta mål.

| (aa) | Att intensifiera och stärka den årliga människorättsdialogen i syfte att få till stånd kännbara förbättringar, bland annat genom att införa konkreta riktmärken för att mäta framsteg samt avge rapporter till parlamentet. |
| --- | --- |

(aa)

Att intensifiera och stärka den årliga människorättsdialogen i syfte att få till stånd kännbara förbättringar, bland annat genom att införa konkreta riktmärken för att mäta framsteg samt avge rapporter till parlamentet.

| (ab) | Att intensifiera och bredda utbytesprogrammens räckvidd inom utbildning och kultur. Att uppmuntra till och stödja rättsutbildning av lokala och regionala tjänstemän och ledamöter i brottsbekämpande organ så att de uppfyller EU:s standarder. Att uppmuntra och stödja Kazakstan när det gäller att leda utformningen av ett särskilt utbildningsprogram, för både akademisk utbildning och yrkesutbildning, mellan EU och de centralasiatiska länderna. |
| --- | --- |

(ab)

Att intensifiera och bredda utbytesprogrammens räckvidd inom utbildning och kultur. Att uppmuntra till och stödja rättsutbildning av lokala och regionala tjänstemän och ledamöter i brottsbekämpande organ så att de uppfyller EU:s standarder. Att uppmuntra och stödja Kazakstan när det gäller att leda utformningen av ett särskilt utbildningsprogram, för både akademisk utbildning och yrkesutbildning, mellan EU och de centralasiatiska länderna.

Ekonomiskt samarbete

| (ac) | Att framhålla att fullbordandet av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal kommer att få positiva konsekvenser i form av ett djupare ekonomiskt samarbete mellan EU och kazakstanska företag, däribland små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(ac)

Att framhålla att fullbordandet av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal kommer att få positiva konsekvenser i form av ett djupare ekonomiskt samarbete mellan EU och kazakstanska företag, däribland små och medelstora företag.

| (ad) | Att arbeta för lagstiftning som är förenlig med WTO:s bestämmelser, bland annat i fråga om krav på lokalt innehåll enligt avtalet om handelsrelaterade investeringsåtgärder, samt att bana väg för strukturreformer och skapandet av en fungerande marknadsekonomi. Att ge Kazakstan kvalificerat tekniskt bistånd för att bana väg för de strukturella reformer som följer av detta, öka konkurrenskraften och inrätta en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(ad)

Att arbeta för lagstiftning som är förenlig med WTO:s bestämmelser, bland annat i fråga om krav på lokalt innehåll enligt avtalet om handelsrelaterade investeringsåtgärder, samt att bana väg för strukturreformer och skapandet av en fungerande marknadsekonomi. Att ge Kazakstan kvalificerat tekniskt bistånd för att bana väg för de strukturella reformer som följer av detta, öka konkurrenskraften och inrätta en marknadsekonomi.

| (ae) | Att efterlysa åtgärder för att avskaffa tariffära och icke-tariffära handelshinder i syfte att utöka handeln, särskilt handeln med tjänster och utländska investeringar. Att stödja ambitionerna att harmonisera standarderna för handeln med varor utöver de villkor som fastställts av WTO, vilket också skulle leda till mer omfattande handelsmöjligheter. |
| --- | --- |

(ae)

Att efterlysa åtgärder för att avskaffa tariffära och icke-tariffära handelshinder i syfte att utöka handeln, särskilt handeln med tjänster och utländska investeringar. Att stödja ambitionerna att harmonisera standarderna för handeln med varor utöver de villkor som fastställts av WTO, vilket också skulle leda till mer omfattande handelsmöjligheter.

| (af) | Att betona vikten av samarbete på energiområdet mellan EU och Kazakstan, framför allt när det gäller insatser för att utveckla energikorridoren genom Kaspiska havet. Att säkerställa att EU även i fortsättningen ägnar uppmärksamhet åt stödet till åtgärder för att stärka energitryggheten, utveckla en hållbar energi och få till stånd investeringar i energiprojekt av gemensamt och regionalt intresse. |
| --- | --- |

(af)

Att betona vikten av samarbete på energiområdet mellan EU och Kazakstan, framför allt när det gäller insatser för att utveckla energikorridoren genom Kaspiska havet. Att säkerställa att EU även i fortsättningen ägnar uppmärksamhet åt stödet till åtgärder för att stärka energitryggheten, utveckla en hållbar energi och få till stånd investeringar i energiprojekt av gemensamt och regionalt intresse.

| (ag) | Att se till att Kazakstans deltagande i den av Ryssland ledda tullunionen och Eurasiska ekonomiska unionen inte utgör ett hinder för handeln och det ekonomiska och finansiella samarbetet med EU, för landets fullgörande av de åtaganden som är förenade med ett WTO-medlemskap eller för närmare samarbete mellan EU och Kazakstan. Konkurrens kommer att uppstå om det förstärkta partnerskaps- och samarbetsavtalet försenas. Att vara redo att bistå Kazakstan i dess ansträngningar, om sådana ansträngningar görs, att arbeta för moderna ekonomiska institutioner. |
| --- | --- |

(ag)

Att se till att Kazakstans deltagande i den av Ryssland ledda tullunionen och Eurasiska ekonomiska unionen inte utgör ett hinder för handeln och det ekonomiska och finansiella samarbetet med EU, för landets fullgörande av de åtaganden som är förenade med ett WTO-medlemskap eller för närmare samarbete mellan EU och Kazakstan. Konkurrens kommer att uppstå om det förstärkta partnerskaps- och samarbetsavtalet försenas. Att vara redo att bistå Kazakstan i dess ansträngningar, om sådana ansträngningar görs, att arbeta för moderna ekonomiska institutioner.

| (ah) | Att uppmuntra Kazakstan att visa sitt förnyade åtagande i fråga om utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ genom att avskaffa alla rättsliga och lagstiftningsmässiga hinder för ett framgångsrikt genomförande och tillåta att oberoende organisationer från civilsamhället deltar fullt ut i initiativet. |
| --- | --- |

(ah)

Att uppmuntra Kazakstan att visa sitt förnyade åtagande i fråga om utvinningsindustrins öppenhetsinitiativ genom att avskaffa alla rättsliga och lagstiftningsmässiga hinder för ett framgångsrikt genomförande och tillåta att oberoende organisationer från civilsamhället deltar fullt ut i initiativet.

| (ai) | Att inkludera ett kapitel om konvergens när det gäller Kazakstans standarder och regleringssystem i förhållande till motsvarande inom EU, särskilt i de sektorer och nyckelområden där handeln mellan EU och Kazakstan har en stor potential. |
| --- | --- |

(ai)

Att inkludera ett kapitel om konvergens när det gäller Kazakstans standarder och regleringssystem i förhållande till motsvarande inom EU, särskilt i de sektorer och nyckelområden där handeln mellan EU och Kazakstan har en stor potential.

| (aj) | Att betona att vattenfrågor i regionen fortfarande är en av de huvudsakliga källorna till spänningar och potentiella konflikter, och betona vikten av en regional strategi för att skydda och förvalta gemensamma vattentillgångar väl. Att i detta avseende påminna samtliga länder i regionen om vikten av att snarast underteckna och ratificera Esbo- och Århuskonventionerna och främja medverkan av lokala aktörer i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

(aj)

Att betona att vattenfrågor i regionen fortfarande är en av de huvudsakliga källorna till spänningar och potentiella konflikter, och betona vikten av en regional strategi för att skydda och förvalta gemensamma vattentillgångar väl. Att i detta avseende påminna samtliga länder i regionen om vikten av att snarast underteckna och ratificera Esbo- och Århuskonventionerna och främja medverkan av lokala aktörer i beslutsfattandet.

| (ak) | Att öka sitt tekniska stöd till Kazakstan när det gäller uthållig vattenhushållning och förvaltning av vattenresurser i allmänhet inom ramen för EU:s vatteninitiativ för Centralasien i syfte att också förbättra förbindelserna mellan länderna uppströms och nedströms i regionen och uppnå hållbara avtal för delade vattenresurser. |
| --- | --- |

(ak)

Att öka sitt tekniska stöd till Kazakstan när det gäller uthållig vattenhushållning och förvaltning av vattenresurser i allmänhet inom ramen för EU:s vatteninitiativ för Centralasien i syfte att också förbättra förbindelserna mellan länderna uppströms och nedströms i regionen och uppnå hållbara avtal för delade vattenresurser.

| (al) | Att stödja och bistå Kazakstan i dess insatser för att rädda Aralsjön inom ramen för handlingsprogrammet från den internationella fonden för insatser som syftar till att rädda Aralsjön. |
| --- | --- |

(al)

Att stödja och bistå Kazakstan i dess insatser för att rädda Aralsjön inom ramen för handlingsprogrammet från den internationella fonden för insatser som syftar till att rädda Aralsjön.

| (am) | Att bistå Kazakstan när det gäller att vidta effektiva begränsande åtgärder och inrätta upprensningsprogram med avseende på radioaktivt avfall och radioaktiva föroreningar i regionen runt Semej/Semipalatinsk. |
| --- | --- |

(am)

Att bistå Kazakstan när det gäller att vidta effektiva begränsande åtgärder och inrätta upprensningsprogram med avseende på radioaktivt avfall och radioaktiva föroreningar i regionen runt Semej/Semipalatinsk.

| (an) | Att välkomna Kazakstans åtgärder för en kärnvapenfri värld och dess ledarskap i den världsomspännande processen för kärnvapennedrustning och för ett vittomfattande förbud mot kärnvapenprov. |
| --- | --- |

(an)

Att välkomna Kazakstans åtgärder för en kärnvapenfri värld och dess ledarskap i den världsomspännande processen för kärnvapennedrustning och för ett vittomfattande förbud mot kärnvapenprov.

| (ao) | Att uppmärksamma den kritiska situationen i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen – inklusive kampen mot korruption –, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt arbetstagares rättigheter, som också leder till orättvisa konkurrensfördelar. Ett bindande kapitel om handel och hållbar utveckling bör ingå i avdelningen om handel i det nya avtalet. |
| --- | --- |

(ao)

Att uppmärksamma den kritiska situationen i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen – inklusive kampen mot korruption –, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, särskilt arbetstagares rättigheter, som också leder till orättvisa konkurrensfördelar. Ett bindande kapitel om handel och hållbar utveckling bör ingå i avdelningen om handel i det nya avtalet.

| (ap) | Att det ska införas ett effektivt system för tvistlösning för att se till att det avtal som nås kommer att respekteras. |
| --- | --- |

(ap)

Att det ska införas ett effektivt system för tvistlösning för att se till att det avtal som nås kommer att respekteras.

| (aq) | Att ett kraftfullt kapitel om tjänster och etablering samt Kazakstans konvergens mot standarder och regleringssystem i EU (däribland SPS, TBT och IPR) skulle öka handelsflödet och investeringarna, vilket skulle gynna en modernisering och diversifiering av Kazakstans ekonomi. Det är viktigt att förbättra tillståndsförfarandena i Kazakstan för att underlätta tjänster och investeringar. |
| --- | --- |

(aq)

Att ett kraftfullt kapitel om tjänster och etablering samt Kazakstans konvergens mot standarder och regleringssystem i EU (däribland SPS, TBT och IPR) skulle öka handelsflödet och investeringarna, vilket skulle gynna en modernisering och diversifiering av Kazakstans ekonomi. Det är viktigt att förbättra tillståndsförfarandena i Kazakstan för att underlätta tjänster och investeringar.

| (ar) | Att uppmuntra Kazakstan för dess insatser för att avskaffa alla icke-tariffära handelshinder som hittills har hämmat utvecklingen av handel och investeringar i landet. |
| --- | --- |

(ar)

Att uppmuntra Kazakstan för dess insatser för att avskaffa alla icke-tariffära handelshinder som hittills har hämmat utvecklingen av handel och investeringar i landet.

| (as) | Att se till att ekonomiskt och handelsrelaterat bistånd till Kazakstan bör vara inriktat på utveckling av små och medelstora företag och stöd till affärsförmedlande organisationer. |
| --- | --- |

(as)

Att se till att ekonomiskt och handelsrelaterat bistånd till Kazakstan bör vara inriktat på utveckling av små och medelstora företag och stöd till affärsförmedlande organisationer.

| (at) | Att – mot bakgrund av de anklagelser om korruption som under den senaste tiden riktats mot europeiska företag med verksamhet i Kazakstan – se till att det krävs strängare och bindande bestämmelser om företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

(at)

Att – mot bakgrund av de anklagelser om korruption som under den senaste tiden riktats mot europeiska företag med verksamhet i Kazakstan – se till att det krävs strängare och bindande bestämmelser om företagens sociala ansvar.

| (au) | Att framhålla att det är av yttersta vikt att EU-baserade företag respekterar såväl ILO:s standarder för fackföreningsrättigheter som miljö-, hälso- och säkerhetsstandarder när de bedriver verksamhet i Kazakstan, särskilt i utvinningssektorn inom ekonomin. |
| --- | --- |

(au)

Att framhålla att det är av yttersta vikt att EU-baserade företag respekterar såväl ILO:s standarder för fackföreningsrättigheter som miljö-, hälso- och säkerhetsstandarder när de bedriver verksamhet i Kazakstan, särskilt i utvinningssektorn inom ekonomin.

| (av) | Att i förhandlingarna se till att dumpningsmetoder i samband med produktion och export av fosfor ovillkorligen förbjuds, då det påstås att europeiska producenters intressen skadas av dumpad import och då det är omöjligt att erhålla och återvinna fosfor från sekundära fosforflöden. |
| --- | --- |

(av)

Att i förhandlingarna se till att dumpningsmetoder i samband med produktion och export av fosfor ovillkorligen förbjuds, då det påstås att europeiska producenters intressen skadas av dumpad import och då det är omöjligt att erhålla och återvinna fosfor från sekundära fosforflöden.

| (aw) | Att se till att EU:s delegation i Kazakstan har lämplig specialistkompetens inom ekonomi och handel. |
| --- | --- |

(aw)

Att se till att EU:s delegation i Kazakstan har lämplig specialistkompetens inom ekonomi och handel.

Andra bestämmelser

| (ax) | Att rådfråga parlamentet om bestämmelserna om parlamentariskt samarbete. Att stärka den roll som parlamentet, de parlamentariska samarbetskommittéerna och de interparlamentariska mötena spelar, som ett sätt att övervaka förhandlingar om och genomförande av partnerskapsavtal. Att uppmuntra parlamentets arbete för att främja en dialog och ett regelbundet bilateralt och multilateralt parlamentariskt samarbete. |
| --- | --- |

(ax)

Att rådfråga parlamentet om bestämmelserna om parlamentariskt samarbete. Att stärka den roll som parlamentet, de parlamentariska samarbetskommittéerna och de interparlamentariska mötena spelar, som ett sätt att övervaka förhandlingar om och genomförande av partnerskapsavtal. Att uppmuntra parlamentets arbete för att främja en dialog och ett regelbundet bilateralt och multilateralt parlamentariskt samarbete.

| (ay) | Att se till att det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om respekten för demokratiska principer, grundläggande och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen såsom väsentliga beståndsdelar för avtalet. Om någon av parterna inte respekterar dessa bestämmelser kommer åtgärder att vidtas, vilket även kan innebära att avtalet upphävs. |
| --- | --- |

(ay)

Att se till att det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om respekten för demokratiska principer, grundläggande och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen såsom väsentliga beståndsdelar för avtalet. Om någon av parterna inte respekterar dessa bestämmelser kommer åtgärder att vidtas, vilket även kan innebära att avtalet upphävs.

| (az) | Att tillsammans med de kazakstanska myndigheterna ta med klara riktmärken och bindande tidsfrister för genomförandet av det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet och införa omfattande övervakningsmekanismer, inklusive regelbundna rapporter till parlamentet, även inför möten i samarbetsråden. |
| --- | --- |

(az)

Att tillsammans med de kazakstanska myndigheterna ta med klara riktmärken och bindande tidsfrister för genomförandet av det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet och införa omfattande övervakningsmekanismer, inklusive regelbundna rapporter till parlamentet, även inför möten i samarbetsråden.

| (ba) | Att begära att den omfattande övervakningsmekanismen inrättas genom samarbete mellan Europaparlamentet och utrikestjänsten, när avtalet väl ingåtts, så att man möjliggör omfattande och regelbunden information om genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet, i synnerhet om avtalets mål. Mekanismen bör omfatta följande:






  i) | tillhandahållande av information till Europaparlamentet om de mål som man försöker uppnå med åtgärder och ståndpunkter på EU-nivå och om alla frågor med anknytning till Kazakstan, |
| --- | --- | --- |

(ba)

Att begära att den omfattande övervakningsmekanismen inrättas genom samarbete mellan Europaparlamentet och utrikestjänsten, när avtalet väl ingåtts, så att man möjliggör omfattande och regelbunden information om genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet, i synnerhet om avtalets mål. Mekanismen bör omfatta följande:

i)

tillhandahållande av information till Europaparlamentet om de mål som man försöker uppnå med åtgärder och ståndpunkter på EU-nivå och om alla frågor med anknytning till Kazakstan,

| ii) | tillhandahållande av information till Europaparlamentet med riktmärken för resultaten av de åtgärder som EU och Kazakstan vidtagit, där man särskilt belyser utvecklingen när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen i landet, i synnerhet genom:






  — | tillgång till de relevanta interna handlingarna från utrikestjänsten, med beaktande av ändamålsenliga sekretessregler, |
| --- | --- | --- |

ii)

tillhandahållande av information till Europaparlamentet med riktmärken för resultaten av de åtgärder som EU och Kazakstan vidtagit, där man särskilt belyser utvecklingen när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen i landet, i synnerhet genom:

—

tillgång till de relevanta interna handlingarna från utrikestjänsten, med beaktande av ändamålsenliga sekretessregler,

| — | observatörsstatus för parlamentet under informationsmötena inför samarbetsrådets sammanträden samt tillgång till handlingar som tillhandahålls rådet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

observatörsstatus för parlamentet under informationsmötena inför samarbetsrådets sammanträden samt tillgång till handlingar som tillhandahålls rådet och kommissionen,

| — | medverkan av civilsamhället vid sammanställningen av denna information och bedömningen av situationen. |
| --- | --- |

—

medverkan av civilsamhället vid sammanställningen av denna information och bedömningen av situationen.

| (bb) | Att uppmuntra EU:s förhandlingsteam att fortsätta sitt nära samarbete med Europaparlamentet och att med stöd av dokumentation fortlöpande informera om hur förhandlingarna fortskrider i enlighet med artikel 281.10 i EUF-fördraget, där det anges att Europaparlamentet ska informeras omedelbart och fullständigt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

(bb)

Att uppmuntra EU:s förhandlingsteam att fortsätta sitt nära samarbete med Europaparlamentet och att med stöd av dokumentation fortlöpande informera om hur förhandlingarna fortskrider i enlighet med artikel 281.10 i EUF-fördraget, där det anges att Europaparlamentet ska informeras omedelbart och fullständigt i alla skeden av förfarandet.

| (bc) | Att tillhandahålla tillräcklig EU-finansiering för ett omfattande och hållbart samarbete med de centralasiatiska länderna, inklusive ett framgångsrikt genomförande av det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet med Kazakstan. |
| --- | --- |

(bc)

Att tillhandahålla tillräcklig EU-finansiering för ett omfattande och hållbart samarbete med de centralasiatiska länderna, inklusive ett framgångsrikt genomförande av det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet med Kazakstan.

o

o o

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Kazakstan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Kazakstan.

---

(1)  EGT L 196, 28.7.1999, s. 1; EGT L 248, 21.9.1999, s. 35.

(2)  Antagna texter. P7_TA(2012)0089.

(3)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 30.

(4)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2011)0588.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Småskaligt och icke-industriellt fiske samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om småskaligt och icke-industriellt fiske samt reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den gemensamma fiskeripolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma fiskeripolitiken,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF), särskilt artiklarna 43.2 och 349, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF), särskilt artiklarna 43.2 och 349,

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om åtgärder med beaktande av de yttersta randområdenas särdrag och särskilda begränsningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om åtgärder med beaktande av de yttersta randområdenas särdrag och särskilda begränsningar,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok ”Reform av den gemensamma fiskeripolitiken” (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok ”Reform av den gemensamma fiskeripolitiken” (COM(2009)0163),

| — | med beaktande av den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) som bör garantera lokalbefolkningen rätt att fiska till husbehov i enlighet med sina specifika sedvänjor samt möjligheten att fortsätta att bedriva sina traditionella ekonomiska verksamheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) som bör garantera lokalbefolkningen rätt att fiska till husbehov i enlighet med sina specifika sedvänjor samt möjligheten att fortsätta att bedriva sina traditionella ekonomiska verksamheter,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1),

| — | med beaktande av de bestämmelser som gäller för Europeiska fiskerifonden, nämligen rådets förordning (EG) nr 1198/2006 (2), i vilken föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de bestämmelser som gäller för Europeiska fiskerifonden, nämligen rådets förordning (EG) nr 1198/2006 (2), i vilken föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn fastställs,

| — | med beaktande av resolutionen av den 15 december 2005 om kvinnliga nätverk: fiskeri, jordbruk och diversifiering (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 15 december 2005 om kvinnliga nätverk: fiskeri, jordbruk och diversifiering (3),

| — | med beaktande av resolutionen av den 15 juni 2006 om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 15 juni 2006 om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (4),

| — | med beaktande av resolutionen av den 2 september 2008 om fiske och vattenbruk i samband med integrerad förvaltning av kustområden i Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 2 september 2008 om fiske och vattenbruk i samband med integrerad förvaltning av kustområden i Europa (5),

| — | med beaktande av resolutionen av den 16 februari 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 16 februari 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens bidrag till produktionen av kollektiva nyttigheter (6),

| — | med beaktande av resolutionen av den 25 februari 2010 om grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 25 februari 2010 om grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (7),

| — | med beaktande av det nya förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0425),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006, rådets förordning (EG) nr 861/2006 och rådets förordning (EG) nr XXX/2011 om en integrerad havspolitik (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006, rådets förordning (EG) nr 861/2006 och rådets förordning (EG) nr XXX/2011 om en integrerad havspolitik (COM(2011)0804),

| — | med beaktande av det nya förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter (COM(2011)0416),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0417),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (COM(2011)0424),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om de rapporter som ska läggas fram i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om de rapporter som ska läggas fram i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2011)0418),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0291/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0291/2012), och av följande skäl:

| A. | Det småskaliga fisket – inbegripet icke-industriellt fiske och vissa typer av kustfiske, skaldjursodling och andra extensiva, traditionella vattenbruksverksamheter samt naturlig musselodling i kustnära vatten – har en mycket varierad inverkan territoriellt, socialt och kulturellt på kontinenten, på öar och i de yttersta randområdena och präglas av specifika problem som skiljer det från det storskaliga fisket och det intensiva eller industriella vattenbruket. |
| --- | --- |

A.

Det småskaliga fisket – inbegripet icke-industriellt fiske och vissa typer av kustfiske, skaldjursodling och andra extensiva, traditionella vattenbruksverksamheter samt naturlig musselodling i kustnära vatten – har en mycket varierad inverkan territoriellt, socialt och kulturellt på kontinenten, på öar och i de yttersta randområdena och präglas av specifika problem som skiljer det från det storskaliga fisket och det intensiva eller industriella vattenbruket.

| B. | Vid tillämpningen av den nya förordningen för fiskeripolitiken är det nödvändigt att fastställa vad som ska anses vara småskaligt fiske, med beaktande också av de konsekvenser som detta slags fiske får för finansieringen från den nya Europeiska havs- och fiskerifonden. |
| --- | --- |

B.

Vid tillämpningen av den nya förordningen för fiskeripolitiken är det nödvändigt att fastställa vad som ska anses vara småskaligt fiske, med beaktande också av de konsekvenser som detta slags fiske får för finansieringen från den nya Europeiska havs- och fiskerifonden.

| C. | Flottan för småskaligt fiske eller kustfiske är viktig för bevarande och skapande av sysselsättning i kustområdena och den bidrar till Europeiska unionens självförsörjning på livsmedelsområdet, kustområdenas fysiska planering och tillgången till fiskeriprodukter på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

C.

Flottan för småskaligt fiske eller kustfiske är viktig för bevarande och skapande av sysselsättning i kustområdena och den bidrar till Europeiska unionens självförsörjning på livsmedelsområdet, kustområdenas fysiska planering och tillgången till fiskeriprodukter på den europeiska marknaden.

| D. | Omkring 80 % av EU-fisket genomförs av fartyg på mindre än 15 meter, vilket innebär att detta segment av flottan utgör den viktigaste aktören för den gemensamma fiskeripolitiken, som bör tillhandahålla lämpliga, tillräckliga och nödvändiga lösningar på de olika problem som stora delar av det småskaliga fisket fortfarande står inför, trots den följd av åtgärder som medlemsstaterna har infört. |
| --- | --- |

D.

Omkring 80 % av EU-fisket genomförs av fartyg på mindre än 15 meter, vilket innebär att detta segment av flottan utgör den viktigaste aktören för den gemensamma fiskeripolitiken, som bör tillhandahålla lämpliga, tillräckliga och nödvändiga lösningar på de olika problem som stora delar av det småskaliga fisket fortfarande står inför, trots den följd av åtgärder som medlemsstaterna har infört.

| E. | Kustfisket och det småskaliga fisket förfogar över gamla fartyg som behöver göras säkra och renoveras eller till och med ersättas av nya fartyg som är mer energisnåla och som uppfyller säkerhetsstandarder. |
| --- | --- |

E.

Kustfisket och det småskaliga fisket förfogar över gamla fartyg som behöver göras säkra och renoveras eller till och med ersättas av nya fartyg som är mer energisnåla och som uppfyller säkerhetsstandarder.

| F. | Det råder brist på statistiska uppgifter och indikatorer på EU-nivå vad gäller social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och det finns ett behov av att ta fram indikatorer som ger socioekonomiska, vetenskapliga och miljörelaterade uppgifter som speglar de geografiska, miljörelaterade och socioekonomiska variationerna i fråga om detta slags fiske. |
| --- | --- |

F.

Det råder brist på statistiska uppgifter och indikatorer på EU-nivå vad gäller social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och det finns ett behov av att ta fram indikatorer som ger socioekonomiska, vetenskapliga och miljörelaterade uppgifter som speglar de geografiska, miljörelaterade och socioekonomiska variationerna i fråga om detta slags fiske.

| G. | Avsaknaden av tillförlitliga vetenskapliga uppgifter är fortfarande ett allvarligt problem för arbetet med att försöka uppnå en hållbar förvaltning av de flesta fiskbestånden. |
| --- | --- |

G.

Avsaknaden av tillförlitliga vetenskapliga uppgifter är fortfarande ett allvarligt problem för arbetet med att försöka uppnå en hållbar förvaltning av de flesta fiskbestånden.

| H. | När fiskeripolitiken definieras måste man utöver nödvändiga ekologiska mål i anslutning till bevarandet av fiskeresurserna även beakta sociala och ekonomiska mål, eftersom de har förbisetts särskilt när det gäller småskaligt fiske. |
| --- | --- |

H.

När fiskeripolitiken definieras måste man utöver nödvändiga ekologiska mål i anslutning till bevarandet av fiskeresurserna även beakta sociala och ekonomiska mål, eftersom de har förbisetts särskilt när det gäller småskaligt fiske.

| I. | Den nuvarande centraliserade förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken ger ofta upphov till verklighetsfrämmande riktlinjer som man har svårt att förstå inom sektorn (som deltar varken när de diskuteras eller utvecklas) och som är svåra att genomföra och som ofta leder till resultat motsatt det avsedda. |
| --- | --- |

I.

Den nuvarande centraliserade förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken ger ofta upphov till verklighetsfrämmande riktlinjer som man har svårt att förstå inom sektorn (som deltar varken när de diskuteras eller utvecklas) och som är svåra att genomföra och som ofta leder till resultat motsatt det avsedda.

| J. | De förvaltningsmodeller som grundar sig på överlåtbara fiskerättigheter får inte betraktas som åtgärder som kan vidtas för att hantera överfiske och överkapacitet. |
| --- | --- |

J.

De förvaltningsmodeller som grundar sig på överlåtbara fiskerättigheter får inte betraktas som åtgärder som kan vidtas för att hantera överfiske och överkapacitet.

| K. | En påtvingad minskning av flottan enbart med hjälp av marknadsinstrument, såsom överlåtbara fiskenyttjanderätter, kunde leda till företräde för aktörer som är mera konkurrenskraftiga ur rent ekonomisk synvinkel, till nackdel för de aktörer och segment av flottan som har mindre ekologisk inverkan, och skapa flera arbetstillfällen (direkt och indirekt). |
| --- | --- |

K.

En påtvingad minskning av flottan enbart med hjälp av marknadsinstrument, såsom överlåtbara fiskenyttjanderätter, kunde leda till företräde för aktörer som är mera konkurrenskraftiga ur rent ekonomisk synvinkel, till nackdel för de aktörer och segment av flottan som har mindre ekologisk inverkan, och skapa flera arbetstillfällen (direkt och indirekt).

| L. | Den ekonomiska och sociala krisen drabbar i synnerhet fiskesektorn, och i detta sammanhang kan det småskaliga fisket vara ännu sårbarare på grund av dess låga kapitalsättningsgrad. Det är viktigt att säkerställa ekonomisk och social stabilitet i samhällen där man bedriver småskaligt fiske. |
| --- | --- |

L.

Den ekonomiska och sociala krisen drabbar i synnerhet fiskesektorn, och i detta sammanhang kan det småskaliga fisket vara ännu sårbarare på grund av dess låga kapitalsättningsgrad. Det är viktigt att säkerställa ekonomisk och social stabilitet i samhällen där man bedriver småskaligt fiske.

| M. | Mot bakgrund av dess strukturella svagheter är det småskaliga eller icke-industriella fisket mer utsatt för vissa former av ekonomisk påverkan (såsom kraftigt stigande bränslepriser eller brist på krediter) och plötsliga förändringar i tillgången till resurser. |
| --- | --- |

M.

Mot bakgrund av dess strukturella svagheter är det småskaliga eller icke-industriella fisket mer utsatt för vissa former av ekonomisk påverkan (såsom kraftigt stigande bränslepriser eller brist på krediter) och plötsliga förändringar i tillgången till resurser.

| N. | Det småskaliga fiskets särdrag är en av de aspekter som ovillkorligen bör beaktas av den framtida gemensamma fiskeripolitiken men bör inte i sig utgöra reformens alla sociala dimensioner med avseende på den allvarliga kris som för närvarande genomsyrar hela sektorn. |
| --- | --- |

N.

Det småskaliga fiskets särdrag är en av de aspekter som ovillkorligen bör beaktas av den framtida gemensamma fiskeripolitiken men bör inte i sig utgöra reformens alla sociala dimensioner med avseende på den allvarliga kris som för närvarande genomsyrar hela sektorn.

| O. | Fiskpriset vid den första försäljningen håller inte jämna steg med de stigande produktionskostnaderna, särskilt bränslepriserna, och i många fall är det antingen oförändrat eller sjunker, vilket förvärrar den kris som sektorn står inför. |
| --- | --- |

O.

Fiskpriset vid den första försäljningen håller inte jämna steg med de stigande produktionskostnaderna, särskilt bränslepriserna, och i många fall är det antingen oförändrat eller sjunker, vilket förvärrar den kris som sektorn står inför.

| P. | Marknaden ersätter inte fullt ut de positiva, sociala och miljörelaterade externa effekterna med anknytning till det småskaliga fisket. Samhället som helhet erkänner eller ersätter inte de fiskeverksamheter som utgör den multifunktionella aspekten på sektorn och som producerar kollektiva nyttigheter genom att bland annat stimulera kustlinjen, gastronomin, museologin och fritidsfisket, till fördel för samhället som helhet. |
| --- | --- |

P.

Marknaden ersätter inte fullt ut de positiva, sociala och miljörelaterade externa effekterna med anknytning till det småskaliga fisket. Samhället som helhet erkänner eller ersätter inte de fiskeverksamheter som utgör den multifunktionella aspekten på sektorn och som producerar kollektiva nyttigheter genom att bland annat stimulera kustlinjen, gastronomin, museologin och fritidsfisket, till fördel för samhället som helhet.

| Q. | Den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) bör till fullo beakta det icke-industriella och småskaliga fiskets specifika problem och behov, både vid kusten och i inlandet, samt de konsekvenser som uppstår för såväl män som kvinnor genom tillämpningen av de åtgärder som övervägs i den framtida reformen. |
| --- | --- |

Q.

Den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) bör till fullo beakta det icke-industriella och småskaliga fiskets specifika problem och behov, både vid kusten och i inlandet, samt de konsekvenser som uppstår för såväl män som kvinnor genom tillämpningen av de åtgärder som övervägs i den framtida reformen.

| R. | De särskilda sjukdomstillstånd som drabbar kvinnor som arbetar inom sektorn för småskaligt fiske erkänns inte som yrkessjukdomar. |
| --- | --- |

R.

De särskilda sjukdomstillstånd som drabbar kvinnor som arbetar inom sektorn för småskaligt fiske erkänns inte som yrkessjukdomar.

| S. | Avgränsningen av områden för exklusivt tillträde bidrar till utvecklingen av ansvarsfulla metoder och till hållbarhet, såväl i fråga om kusternas marina ekosystem och traditionell fiskeverksamhet som i fråga om fiskesamhällenas överlevnad. |
| --- | --- |

S.

Avgränsningen av områden för exklusivt tillträde bidrar till utvecklingen av ansvarsfulla metoder och till hållbarhet, såväl i fråga om kusternas marina ekosystem och traditionell fiskeverksamhet som i fråga om fiskesamhällenas överlevnad.

| T. | Småskaligt kustfiske och icke-industriellt fiske har mycket olika egenskaper som varierar mellan olika länder och olika kuster. |
| --- | --- |

T.

Småskaligt kustfiske och icke-industriellt fiske har mycket olika egenskaper som varierar mellan olika länder och olika kuster.

| U. | Det småskaliga fiskets betydelse för att skydda minoritetsspråk i isolerade kustområden kan inte lämnas utan avseende. |
| --- | --- |

U.

Det småskaliga fiskets betydelse för att skydda minoritetsspråk i isolerade kustområden kan inte lämnas utan avseende.

| V. | Sammanslutnings- och organisationsnivån bland de yrkesverksamma inom det småskaliga fisket är otillräcklig och varierar i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

V.

Sammanslutnings- och organisationsnivån bland de yrkesverksamma inom det småskaliga fisket är otillräcklig och varierar i de olika medlemsstaterna.

| W. | Artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt hänvisar till behovet av att främja en politik som är specifik för de yttersta randområdena, särskilt inom området för fiske. |
| --- | --- |

W.

Artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt hänvisar till behovet av att främja en politik som är specifik för de yttersta randområdena, särskilt inom området för fiske.

| 1. | Europaparlamentet anser att småskaligt fiske inbegriper icke-industriellt fiske och vissa typer av kustfiske, skaldjursodling och andra extensiva, traditionella vattenbruksverksamheter samt naturlig musselodling i kustnära vatten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att småskaligt fiske inbegriper icke-industriellt fiske och vissa typer av kustfiske, skaldjursodling och andra extensiva, traditionella vattenbruksverksamheter samt naturlig musselodling i kustnära vatten.

| 2. | Europaparlamentet understryker att småskaligt fiske, på grund av sitt särdrag och sin vikt inom sektorn, spelar en väsentlig roll för att uppnå vad som borde utgöra de grundläggande målen för all fiskepolitik: garantera fiskleveranser till allmänheten samt att kustsamhällena utvecklas, vilket främjar sysselsättningen och högre levnadsstandard bland yrkesfiskare, mot bakgrund av att det säkerställs att resurserna är hållbara och bevaras väl. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att småskaligt fiske, på grund av sitt särdrag och sin vikt inom sektorn, spelar en väsentlig roll för att uppnå vad som borde utgöra de grundläggande målen för all fiskepolitik: garantera fiskleveranser till allmänheten samt att kustsamhällena utvecklas, vilket främjar sysselsättningen och högre levnadsstandard bland yrkesfiskare, mot bakgrund av att det säkerställs att resurserna är hållbara och bevaras väl.

| 3. | Europaparlamentet anser att särdragen för det segment som det småskaliga fisket utgör, inte i något fall bör användas som förevändning för att lämna detta segment utanför den gemensamma fiskeripolitikens allmänna ram, även om denna politik bör vara tillräckligt flexibel för att förvaltningssystemen ska kunna anpassas efter det småskaliga fiskets specifika egenskaper och problem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att särdragen för det segment som det småskaliga fisket utgör, inte i något fall bör användas som förevändning för att lämna detta segment utanför den gemensamma fiskeripolitikens allmänna ram, även om denna politik bör vara tillräckligt flexibel för att förvaltningssystemen ska kunna anpassas efter det småskaliga fiskets specifika egenskaper och problem.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att det småskaliga fiskets särdrag varierar mycket från en medlemsstat till en annan och att hitta den lägsta gemensamma nämnaren har sällan varit ett konstruktivt tillvägagångssätt för det europeiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att det småskaliga fiskets särdrag varierar mycket från en medlemsstat till en annan och att hitta den lägsta gemensamma nämnaren har sällan varit ett konstruktivt tillvägagångssätt för det europeiska beslutsfattandet.

| 5. | Europaparlamentet anser att man bör utgå från en allmän definition av småskaligt fiske, varvid man bör undgå att en mångfald orsaksförklaringar avseende fiske, utifrån olika zoner, typen av utnyttjade resurser eller vilket som helst annat särdrag av rent lokalt slag, kan få till följd att man inte kan uppnå målen beträffande förenkling, regelmässig tydlighet och icke-diskriminering och att den gemensamma fiskeripolitiken bör omfatta åtgärder genom vilka en viss flexibilitet möjliggörs i de fall där fiskeriverksamheten, enligt vetenskapliga bevis, inte vore möjlig utan vissa anpassningar av de allmänna reglerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man bör utgå från en allmän definition av småskaligt fiske, varvid man bör undgå att en mångfald orsaksförklaringar avseende fiske, utifrån olika zoner, typen av utnyttjade resurser eller vilket som helst annat särdrag av rent lokalt slag, kan få till följd att man inte kan uppnå målen beträffande förenkling, regelmässig tydlighet och icke-diskriminering och att den gemensamma fiskeripolitiken bör omfatta åtgärder genom vilka en viss flexibilitet möjliggörs i de fall där fiskeriverksamheten, enligt vetenskapliga bevis, inte vore möjlig utan vissa anpassningar av de allmänna reglerna.

| 6. | Europaparlamentet framhåller behovet av att på behörigt sätt beakta befintliga vetenskapliga undersökningar om småskaligt fiske. Parlamentet noterar att vissa av dessa undersökningar lägger fram förslag till en definition av ”småskaligt fiske”, till exempel PRESPO-projektet för hållbar utveckling av icke-industriellt fiske i Atlanten, vilket föreslår ett synsätt baserat på numeriska beskrivande faktorer för definition och segmentering av europeiska icke-industriella fiskeflottor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller behovet av att på behörigt sätt beakta befintliga vetenskapliga undersökningar om småskaligt fiske. Parlamentet noterar att vissa av dessa undersökningar lägger fram förslag till en definition av ”småskaligt fiske”, till exempel PRESPO-projektet för hållbar utveckling av icke-industriellt fiske i Atlanten, vilket föreslår ett synsätt baserat på numeriska beskrivande faktorer för definition och segmentering av europeiska icke-industriella fiskeflottor.

| 7. | Europaparlamentet anser att en definition av småskaligt fiske bör beakta en rad nationella och regionala särdrag och skillnader i fråga om förvaltning, bland annat respekt för det traditionella fisket med rötter i området, och med såväl ägande som drift på familjenivå och fiskeföretags verksamhet. Parlamentet understryker att det är viktigt att formulera definitionskriterier som är flexibla och/eller kan kombineras och tillämpas på ett balanserat sätt på mångfalden hos det småskaliga fisket inom EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en definition av småskaligt fiske bör beakta en rad nationella och regionala särdrag och skillnader i fråga om förvaltning, bland annat respekt för det traditionella fisket med rötter i området, och med såväl ägande som drift på familjenivå och fiskeföretags verksamhet. Parlamentet understryker att det är viktigt att formulera definitionskriterier som är flexibla och/eller kan kombineras och tillämpas på ett balanserat sätt på mångfalden hos det småskaliga fisket inom EU.

Lokal förvaltning

| 8. | Europaparlamentet anser att den alltför starkt centraliserade modell för fiskeförvaltning som har varit kännetecknande för den gemensamma fiskeripolitiken under de senaste 30 åren inte varit framgångsrik och att den nya reformen måste medföra en meningsfull decentralisering. Parlamentet tror att reformen av den gemensamma fiskeripolitiken måste skapa förutsättningar som tillåter specifika förhållanden på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet betonar att lokal förvaltning som backas upp av vetenskapliga kunskaper och rådfrågning och deltagande i sektorn genom att definiera, genomföra, gemensamt förvalta och utvärdera politiska riktlinjer är det förvaltningssätt som bäst överensstämmer med fiskebehoven och erbjuder de bästa incitamenten till förebyggande uppträdande bland fiskarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att den alltför starkt centraliserade modell för fiskeförvaltning som har varit kännetecknande för den gemensamma fiskeripolitiken under de senaste 30 åren inte varit framgångsrik och att den nya reformen måste medföra en meningsfull decentralisering. Parlamentet tror att reformen av den gemensamma fiskeripolitiken måste skapa förutsättningar som tillåter specifika förhållanden på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet betonar att lokal förvaltning som backas upp av vetenskapliga kunskaper och rådfrågning och deltagande i sektorn genom att definiera, genomföra, gemensamt förvalta och utvärdera politiska riktlinjer är det förvaltningssätt som bäst överensstämmer med fiskebehoven och erbjuder de bästa incitamenten till förebyggande uppträdande bland fiskarna.

| 9. | Europaparlamentet anser att de regionala rådgivande nämnderna (RAC), inom ramen för en decentraliserad och regionaliserad gemensam fiskepolitik, bör spela en mycket större roll i den gemensamma fiskeripolitiken i framtiden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de regionala rådgivande nämnderna (RAC), inom ramen för en decentraliserad och regionaliserad gemensam fiskepolitik, bör spela en mycket större roll i den gemensamma fiskeripolitiken i framtiden.

| 10. | Europaparlamentet anser det vara av avgörande betydelse att stärka de rådgivande kommittéernas roll och att överväga ett samarbete och medbestämmande om resurserna för att på så sätt möjliggöra att dessa kommittéers egenskaper bevaras, eftersom deras värde tilltar inför utsikten av att de omvandlas till ett förvaltningsforum utan beslutsmakt där de centrala aktörerna från sektorn och icke-statliga organisationer skulle delta, vilket skulle möjliggöra behandling av övergripande frågor med anknytning till det småskaliga fiskets specifika problem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser det vara av avgörande betydelse att stärka de rådgivande kommittéernas roll och att överväga ett samarbete och medbestämmande om resurserna för att på så sätt möjliggöra att dessa kommittéers egenskaper bevaras, eftersom deras värde tilltar inför utsikten av att de omvandlas till ett förvaltningsforum utan beslutsmakt där de centrala aktörerna från sektorn och icke-statliga organisationer skulle delta, vilket skulle möjliggöra behandling av övergripande frågor med anknytning till det småskaliga fiskets specifika problem.

| 11. | Europaparlamentet anser att en enda förvaltningsmodell i alla medlemsstaterna, såsom de överlåtbara fiskenyttjanderätterna, inte utgör någon lämplig lösning mot bakgrund av den stora mångfald som kännetecknar fisket inom EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en enda förvaltningsmodell i alla medlemsstaterna, såsom de överlåtbara fiskenyttjanderätterna, inte utgör någon lämplig lösning mot bakgrund av den stora mångfald som kännetecknar fisket inom EU.

| 12. | Europaparlamentet anser att det är fördelaktigt med olika modeller för förvaltning av fiskevattnen som medlemsstater och/eller regioner kan tillämpa inom ett frivilligt system, så att de själva fritt kan välja inom ramen för en regionaliserad gemensam fiskeripolitik. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det är fördelaktigt med olika modeller för förvaltning av fiskevattnen som medlemsstater och/eller regioner kan tillämpa inom ett frivilligt system, så att de själva fritt kan välja inom ramen för en regionaliserad gemensam fiskeripolitik.

| 13. | Europaparlamentet motsätter sig med kraft en obligatorisk tillämpning av överlåtbara fiskenyttjanderätter för alla typer av flottor. Parlamentet anser att beslutet om huruvida de överlåtbara fiskenyttjanderätterna ska antas eller inte och om vilka segment av flottan som ska omfattas av detta system, bör överlåtas åt medlemsstaterna i samarbete med de berörda regionerna mot bakgrund av mångfalden av situationer och synpunkterna bland de berörda. Parlamentet anser att det redan är möjligt för medlemsstater att införa ett koncessionssystem för överlåtbara fiskenyttjanderätter i nationella lagar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet motsätter sig med kraft en obligatorisk tillämpning av överlåtbara fiskenyttjanderätter för alla typer av flottor. Parlamentet anser att beslutet om huruvida de överlåtbara fiskenyttjanderätterna ska antas eller inte och om vilka segment av flottan som ska omfattas av detta system, bör överlåtas åt medlemsstaterna i samarbete med de berörda regionerna mot bakgrund av mångfalden av situationer och synpunkterna bland de berörda. Parlamentet anser att det redan är möjligt för medlemsstater att införa ett koncessionssystem för överlåtbara fiskenyttjanderätter i nationella lagar.

| 14. | Europaparlamentet framhåller det faktum att systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter inte kan ses som ett ofelbart sätt att lösa problem med överfiske och överkapacitet. Parlamentet påpekar att ett reglerande tillvägagångssätt, som gör den erforderliga anpassningen till fiskekapaciteten, alltid är ett möjligt alternativ till ett marknadsbaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller det faktum att systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter inte kan ses som ett ofelbart sätt att lösa problem med överfiske och överkapacitet. Parlamentet påpekar att ett reglerande tillvägagångssätt, som gör den erforderliga anpassningen till fiskekapaciteten, alltid är ett möjligt alternativ till ett marknadsbaserat tillvägagångssätt.

| 15. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och de berörda regionerna, när de allmänna förvaltningsmålen väl har fastställts, bör beviljas ett utrymme för att besluta om vilka förvaltningsbestämmelser som är bäst anpassade för att uppnå dessa mål, inom ramen för regionaliseringen, i synnerhet vad gäller rätten att få tillgång till fiskeresurserna, med beaktande av egenarten hos deras respektive flottor, fiskevatten och resurser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna och de berörda regionerna, när de allmänna förvaltningsmålen väl har fastställts, bör beviljas ett utrymme för att besluta om vilka förvaltningsbestämmelser som är bäst anpassade för att uppnå dessa mål, inom ramen för regionaliseringen, i synnerhet vad gäller rätten att få tillgång till fiskeresurserna, med beaktande av egenarten hos deras respektive flottor, fiskevatten och resurser.

| 16. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att alla relevanta intressenter görs delaktiga i utformningen av politik som rör småskaligt kustfiske och icke-industriellt fiske. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att alla relevanta intressenter görs delaktiga i utformningen av politik som rör småskaligt kustfiske och icke-industriellt fiske.

| 17. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att beakta inte bara flottans storlek, utan även dess samlade inverkan på resurserna och selektiviteten och hållbarheten i fråga om dess fiskemetoder. Parlamentet anser att den framtida gemensamma fiskeripolitiken bör uppmuntra till en förbättring av flottans ekologiska, ekonomiska och sociala hållbarhet (situationen i fråga om reparationer och säkerhet, beboelighet, arbetsförhållanden, energieffektivitet och fiskförvaring), genom att främja ett progressivt företräde för segment och aktörer som använder sig av selektiva fisketekniker och fiskeredskap med mindre inverkan på resurserna och havsmiljön och som innebär större vinster för de samhällen där de har sin hemvist, i fråga om skapade arbetstillfällen och kvaliteten på dessa. Parlamentet försvarar en hållbar jämvikt mellan försvaret av de befintliga fiskeresurserna i havsområdena och försvaret av den lokala socioekonomiska struktur som är beroende av fiske och skaldjursodling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att beakta inte bara flottans storlek, utan även dess samlade inverkan på resurserna och selektiviteten och hållbarheten i fråga om dess fiskemetoder. Parlamentet anser att den framtida gemensamma fiskeripolitiken bör uppmuntra till en förbättring av flottans ekologiska, ekonomiska och sociala hållbarhet (situationen i fråga om reparationer och säkerhet, beboelighet, arbetsförhållanden, energieffektivitet och fiskförvaring), genom att främja ett progressivt företräde för segment och aktörer som använder sig av selektiva fisketekniker och fiskeredskap med mindre inverkan på resurserna och havsmiljön och som innebär större vinster för de samhällen där de har sin hemvist, i fråga om skapade arbetstillfällen och kvaliteten på dessa. Parlamentet försvarar en hållbar jämvikt mellan försvaret av de befintliga fiskeresurserna i havsområdena och försvaret av den lokala socioekonomiska struktur som är beroende av fiske och skaldjursodling.

Flottans egenskaper

| 18. | Europaparlamentet motsätter sig en allmän och urskillningslös minskning av flottans kapacitet och betonar att en nedskärning av densamma då detta är nödvändigt inte kan fastställas uteslutande och ovillkorligen utifrån marknadens kriterier. Denna anpassning måste utgå från ett ekosystembaserat synsätt där de specifika besluten om förvaltningen av den småskaliga flottan fattas på regional nivå med respekt för subsidiaritetsprincipen, så att man säkerställer en skräddarskydd fiskeregim som ger företrädesrätt till resurser och skyddar de småskaliga flottor och så att det säkerställs att samhällena är involverade. Parlamentet kräver att en studie över flottornas kapacitet i EU genast ska göras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet motsätter sig en allmän och urskillningslös minskning av flottans kapacitet och betonar att en nedskärning av densamma då detta är nödvändigt inte kan fastställas uteslutande och ovillkorligen utifrån marknadens kriterier. Denna anpassning måste utgå från ett ekosystembaserat synsätt där de specifika besluten om förvaltningen av den småskaliga flottan fattas på regional nivå med respekt för subsidiaritetsprincipen, så att man säkerställer en skräddarskydd fiskeregim som ger företrädesrätt till resurser och skyddar de småskaliga flottor och så att det säkerställs att samhällena är involverade. Parlamentet kräver att en studie över flottornas kapacitet i EU genast ska göras.

| 19. | Europaparlamentet motsätter sig en allmän minskning av flottans kapacitet, som fastställs uteslutande och ovillkorligen utifrån marknadens kriterier, och som framtvingas genom ett potentiellt och icke-önskat genomdrivande av överlåtbara fiskenyttjanderätter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet motsätter sig en allmän minskning av flottans kapacitet, som fastställs uteslutande och ovillkorligen utifrån marknadens kriterier, och som framtvingas genom ett potentiellt och icke-önskat genomdrivande av överlåtbara fiskenyttjanderätter.

| 20. | Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av ytterligare forskning på området för social, ekonomisk och territoriell sammanhållning. Parlamentet pekar på behovet av statistik och indikatorer på europeisk nivå som ger tillförlitliga och tillräckligt relevanta socioekonomiska, vetenskapliga och miljömässiga uppgifter, inklusive en övergripande bedömning av fiskbestånd och fångster från både yrkes- och fritidsfiske, samt begär att tillräckliga resurser avsätts för att detta ska kunna uppnås. Parlamentet anser att sådana uppgifter också bör återspegla hela skalan av geografiska, kulturella och regionala skillnader. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av ytterligare forskning på området för social, ekonomisk och territoriell sammanhållning. Parlamentet pekar på behovet av statistik och indikatorer på europeisk nivå som ger tillförlitliga och tillräckligt relevanta socioekonomiska, vetenskapliga och miljömässiga uppgifter, inklusive en övergripande bedömning av fiskbestånd och fångster från både yrkes- och fritidsfiske, samt begär att tillräckliga resurser avsätts för att detta ska kunna uppnås. Parlamentet anser att sådana uppgifter också bör återspegla hela skalan av geografiska, kulturella och regionala skillnader.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en undersökning av flottans kapacitet på EU-nivå, genom vilken det blir möjligt att fatta lämpligare beslut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en undersökning av flottans kapacitet på EU-nivå, genom vilken det blir möjligt att fatta lämpligare beslut.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och anpassa kapacitetstaken för medlemsstaternas flottor så att de är i linje med tillförlitliga uppgifter och så att teknisk utveckling tas med i beräkningarna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och anpassa kapacitetstaken för medlemsstaternas flottor så att de är i linje med tillförlitliga uppgifter och så att teknisk utveckling tas med i beräkningarna.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att förvaltningen av småskaligt fiske har blivit mera krävande och utmanande på grund av det stora antalet fartyg och de stora skillnaderna mellan tekniker och fiskevatten. Parlamentet framhåller att tillgången till information är avgörande för en effektiv förvaltning och att det behövs mer och bättre information om småskaligt fiske. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att förvaltningen av småskaligt fiske har blivit mera krävande och utmanande på grund av det stora antalet fartyg och de stora skillnaderna mellan tekniker och fiskevatten. Parlamentet framhåller att tillgången till information är avgörande för en effektiv förvaltning och att det behövs mer och bättre information om småskaligt fiske.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna, de regionala rådgivande nämnderna och aktörerna förbättra karakteriseringen av småskaligt fiske och planera spridningen inom EU för tillämpning vid fiskeförvaltning. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna genomföra en uttömmande och noggrann undersökning om storleken på de olika segmenten av småskaligt fiske, deras egenskaper och fördelning, så att man så noggrant som möjligt analyserar var, när och hur man fiskar för att fastställa inom vilka sektorer av flottan det finns en överkapacitet samt orsakerna till denna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna, de regionala rådgivande nämnderna och aktörerna förbättra karakteriseringen av småskaligt fiske och planera spridningen inom EU för tillämpning vid fiskeförvaltning. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna genomföra en uttömmande och noggrann undersökning om storleken på de olika segmenten av småskaligt fiske, deras egenskaper och fördelning, så att man så noggrant som möjligt analyserar var, när och hur man fiskar för att fastställa inom vilka sektorer av flottan det finns en överkapacitet samt orsakerna till denna.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att EU för närvarande medfinansierar högst 50 procent av budgeten för insamling, bearbetning och spridning av biologiska data som används för att stödja en kunskapsbaserad förvaltning. Parlamentet begär därför att EU ökar sina ansträngningar inom detta område genom att höja den maximala tillåtna medfinansieringsnivån. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att EU för närvarande medfinansierar högst 50 procent av budgeten för insamling, bearbetning och spridning av biologiska data som används för att stödja en kunskapsbaserad förvaltning. Parlamentet begär därför att EU ökar sina ansträngningar inom detta område genom att höja den maximala tillåtna medfinansieringsnivån.

| 26. | Europaparlamentet påminner om behovet av fördjupad förståelse för fritidsfiskets nuvarande ställning och dess utveckling, inbegripet dess ekonomiska, sociala och ekologiska inverkan. Parlamentet framhåller situationer som faller utanför ramarna för fritidsfiske och där fritidsfisket konkurrerar illegalt med yrkesfisket i fråga om fångst och avsättning av fisk, vilket leder till mindre marknadskvoter på lokal och regional nivå och sänker fiskpriset vid den första försäljningen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om behovet av fördjupad förståelse för fritidsfiskets nuvarande ställning och dess utveckling, inbegripet dess ekonomiska, sociala och ekologiska inverkan. Parlamentet framhåller situationer som faller utanför ramarna för fritidsfiske och där fritidsfisket konkurrerar illegalt med yrkesfisket i fråga om fångst och avsättning av fisk, vilket leder till mindre marknadskvoter på lokal och regional nivå och sänker fiskpriset vid den första försäljningen.

Stödåtgärder

| 27. | Europaparlamentet medger att den nya Europeiska havs- och fiskerifonden har utformats för att det ska gå att erhålla resurser, i synnerhet för de segment som utgörs av kustnära och småskaligt fiske. Parlamentet medger att det med utgångspunkt i den allmänna ram som Europeiska havs- och fiskerifonden möjliggör är medlemsstaternas uppgift att fastställa sina finansieringsprioriteringar i syfte att tillhandahålla en lösning på de specifika problemen för detta segment och för att understödja en hållbar lokal förvaltning av de fiskevatten som berörs. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet medger att den nya Europeiska havs- och fiskerifonden har utformats för att det ska gå att erhålla resurser, i synnerhet för de segment som utgörs av kustnära och småskaligt fiske. Parlamentet medger att det med utgångspunkt i den allmänna ram som Europeiska havs- och fiskerifonden möjliggör är medlemsstaternas uppgift att fastställa sina finansieringsprioriteringar i syfte att tillhandahålla en lösning på de specifika problemen för detta segment och för att understödja en hållbar lokal förvaltning av de fiskevatten som berörs.

| 28. | Europaparlamentet ställer sig bakom behovet av att upprätthålla ett finansiellt instrument som fortsätter att iaktta principen om större stöd till medfinansierade verksamheter i de yttersta randområdena, liksom bevarande av de specifika ersättningsinstrumenten för de extra kostnader som hänför sig till verksamheten och distributionen av fiskeriprodukter, med hänsyn till de strukturella begränsningar som påverkar fiskerisektorn i dessa områden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ställer sig bakom behovet av att upprätthålla ett finansiellt instrument som fortsätter att iaktta principen om större stöd till medfinansierade verksamheter i de yttersta randområdena, liksom bevarande av de specifika ersättningsinstrumenten för de extra kostnader som hänför sig till verksamheten och distributionen av fiskeriprodukter, med hänsyn till de strukturella begränsningar som påverkar fiskerisektorn i dessa områden.

| 29. | Europarlamentet betonar, med tanke på den bekymmersamma situationen och tillbakagången i vissa kustsamhällen som är beroende av fisket och på avsaknaden av alternativ för ekonomisk diversifiering, att man bör förstärka befintliga instrument, medel och mekanismer för att säkerställa sammanhållningen när det gäller sysselsättning och ekologisk hållbarhet. Parlamentet anser att detta specifikt bör uppmärksammas i den nya gemensamma fiskeripolitiken och den fleråriga budgetramen. Parlamentet framhåller även att sektorn för icke-industriellt fiske behöver involveras mer i förvaltningen och beslutsprocessen genom att man med lämplig finansiering från Europeiska havs- och fiskerifonden, Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden främjar lokala och regionala strategier och gränsöverskridande samarbete på detta område, bland annat utvecklings-, forsknings- och utbildningsprojekt. |
| --- | --- |

29.

Europarlamentet betonar, med tanke på den bekymmersamma situationen och tillbakagången i vissa kustsamhällen som är beroende av fisket och på avsaknaden av alternativ för ekonomisk diversifiering, att man bör förstärka befintliga instrument, medel och mekanismer för att säkerställa sammanhållningen när det gäller sysselsättning och ekologisk hållbarhet. Parlamentet anser att detta specifikt bör uppmärksammas i den nya gemensamma fiskeripolitiken och den fleråriga budgetramen. Parlamentet framhåller även att sektorn för icke-industriellt fiske behöver involveras mer i förvaltningen och beslutsprocessen genom att man med lämplig finansiering från Europeiska havs- och fiskerifonden, Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden främjar lokala och regionala strategier och gränsöverskridande samarbete på detta område, bland annat utvecklings-, forsknings- och utbildningsprojekt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till vikten av kvinnors ekonomiska, sociala och kulturella funktion inom fiskerinäringen så att de kan få tillgång till sociala förmåner. Parlamentet påpekar att kvinnors aktiva deltagande i olika verksamheter med anknytning till fiske bidrar å ena sidan till bevarandet av kulturella traditioner och specifik praxis och å andra sidan till överlevnaden för de samhällen de tillhör, genom att skyddet av den kulturella mångfalden i dessa regioner garanteras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till vikten av kvinnors ekonomiska, sociala och kulturella funktion inom fiskerinäringen så att de kan få tillgång till sociala förmåner. Parlamentet påpekar att kvinnors aktiva deltagande i olika verksamheter med anknytning till fiske bidrar å ena sidan till bevarandet av kulturella traditioner och specifik praxis och å andra sidan till överlevnaden för de samhällen de tillhör, genom att skyddet av den kulturella mångfalden i dessa regioner garanteras.

| 31. | Europaparlamentet anser att genomförandebestämmelserna för den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden borde ge utrymme för möjligheten att finansiera åtgärder på i synnerhet följande områden:






  — | Förbättrad säkerhet, bättre levnads- och arbetsförhållanden ombord, förbättrad lagring av fångsten, och förbättrad möjlighet att göra fartygen mer ekonomiskt och ekologiskt hållbara (selektiva tekniker, energieffektivitet osv.) utan att öka deras fiskekapacitet. |
| --- | --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att genomförandebestämmelserna för den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden borde ge utrymme för möjligheten att finansiera åtgärder på i synnerhet följande områden:

—

Förbättrad säkerhet, bättre levnads- och arbetsförhållanden ombord, förbättrad lagring av fångsten, och förbättrad möjlighet att göra fartygen mer ekonomiskt och ekologiskt hållbara (selektiva tekniker, energieffektivitet osv.) utan att öka deras fiskekapacitet.

| — | Investeringar i mer hållbara fiskeredskap. |
| --- | --- |

—

Investeringar i mer hållbara fiskeredskap.

| — | Främjande av en föryngring av sektorn genom att unga människor släpps in i verksamheten och hålls sysselsatta med hjälp av ett särskilt system med incitament, för att svara på de utmaningar som sektorn står inför när det gäller arbetstillfällen och hållbarhet samt genom startpaket i syfte att se till att en ny generation fiskare börjar med småskaligt fiske. |
| --- | --- |

—

Främjande av en föryngring av sektorn genom att unga människor släpps in i verksamheten och hålls sysselsatta med hjälp av ett särskilt system med incitament, för att svara på de utmaningar som sektorn står inför när det gäller arbetstillfällen och hållbarhet samt genom startpaket i syfte att se till att en ny generation fiskare börjar med småskaligt fiske.

| — | Byggande av specialiserade fiskehamnar, specifika anordningar för landning, förvaring och försäljning av fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

—

Byggande av specialiserade fiskehamnar, specifika anordningar för landning, förvaring och försäljning av fiskeriprodukter.

| — | Stöd till de yrkesverksamma inom sektorn vad gäller deras sammanslutning, organisering och samarbete. |
| --- | --- |

—

Stöd till de yrkesverksamma inom sektorn vad gäller deras sammanslutning, organisering och samarbete.

| — | Stimulans till kvalitetspolitik. |
| --- | --- |

—

Stimulans till kvalitetspolitik.

| — | Främjande av de socioekonomiska nätverkens sammanhållning i de kustsamhällen som är mest beroende av småskaligt fiske, med särskild fokus på de yttersta randområdena i syfte att stimulera utvecklingen i dessa kustområden. |
| --- | --- |

—

Främjande av de socioekonomiska nätverkens sammanhållning i de kustsamhällen som är mest beroende av småskaligt fiske, med särskild fokus på de yttersta randområdena i syfte att stimulera utvecklingen i dessa kustområden.

| — | Stöd till hållbar praxis i fråga om skaldjursinsamling, bland annat genom att ge stöd till de personer som utför denna verksamhet, mycket ofta kvinnor, som drabbas av sjukdomar på grund av sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Stöd till hållbar praxis i fråga om skaldjursinsamling, bland annat genom att ge stöd till de personer som utför denna verksamhet, mycket ofta kvinnor, som drabbas av sjukdomar på grund av sitt arbete.

| — | Stöd till marknadsföring och försäljning av fiskeprodukter från småskaligt fiske och extensivt vattenbruk, införande av en europeisk märkning för att erkänna och möjliggöra identifiering av produkter från europeiskt småskaligt fiske och europeisk skaldjursodling, såvida dessa respekterar god praxis i fråga om hållbarhet och den gemensamma fiskeripolitikens principer. |
| --- | --- |

—

Stöd till marknadsföring och försäljning av fiskeprodukter från småskaligt fiske och extensivt vattenbruk, införande av en europeisk märkning för att erkänna och möjliggöra identifiering av produkter från europeiskt småskaligt fiske och europeisk skaldjursodling, såvida dessa respekterar god praxis i fråga om hållbarhet och den gemensamma fiskeripolitikens principer.

| — | Stöd till utbildning och marknadsföringskampanjer för att göra konsumenter och ungdomar medvetna om värdet i att konsumera fisk från småskaligt fiske, inklusive de positiva effekter det har på den lokala ekonomin och miljön. |
| --- | --- |

—

Stöd till utbildning och marknadsföringskampanjer för att göra konsumenter och ungdomar medvetna om värdet i att konsumera fisk från småskaligt fiske, inklusive de positiva effekter det har på den lokala ekonomin och miljön.

| — | Fördelning av medel från Europeiska havs- och fiskerifonden på ett sätt som gör fiskesektorn till en mer kvinnovänlig arbetsmiljö genom att omforma sektorn och tillhandahålla lämpliga lokaler (till exempel omklädningsrum på fartyg eller i hamnar). |
| --- | --- |

—

Fördelning av medel från Europeiska havs- och fiskerifonden på ett sätt som gör fiskesektorn till en mer kvinnovänlig arbetsmiljö genom att omforma sektorn och tillhandahålla lämpliga lokaler (till exempel omklädningsrum på fartyg eller i hamnar).

| — | Stöd till kvinnoorganisationer, t.ex. för kvinnor som tillverkar nät, arbetar i hamn eller packar varor. |
| --- | --- |

—

Stöd till kvinnoorganisationer, t.ex. för kvinnor som tillverkar nät, arbetar i hamn eller packar varor.

| — | Yrkesutbildning, även för kvinnor som arbetar inom fiskesektorn för att ge dem bättre möjligheter till tekniska arbeten och chefsbefattningar med koppling till fiske. |
| --- | --- |

—

Yrkesutbildning, även för kvinnor som arbetar inom fiskesektorn för att ge dem bättre möjligheter till tekniska arbeten och chefsbefattningar med koppling till fiske.

| — | Stärka kvinnors roll inom fisket, framför allt genom att bevilja stöd till verksamheter på land, till yrkesverksamma på området och till verksamheter med anknytning till fiske, såväl uppströms som nedströms. |
| --- | --- |

—

Stärka kvinnors roll inom fisket, framför allt genom att bevilja stöd till verksamheter på land, till yrkesverksamma på området och till verksamheter med anknytning till fiske, såväl uppströms som nedströms.

| 32. | Europaparlamentet betonar att tillgång till medel från den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden bör gynna projekt med integrerade lösningar som är till nytta för kustsamhällena som helhet framför sådana som är till nytta för endast ett litet antal aktörer. Parlamentet anser att även fiskare och deras familjer och inte bara fartygsägare bör garanteras tillgång till Europeiska havs- och fiskerifondens medel. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att tillgång till medel från den framtida Europeiska havs- och fiskerifonden bör gynna projekt med integrerade lösningar som är till nytta för kustsamhällena som helhet framför sådana som är till nytta för endast ett litet antal aktörer. Parlamentet anser att även fiskare och deras familjer och inte bara fartygsägare bör garanteras tillgång till Europeiska havs- och fiskerifondens medel.

| 33. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter bör bidra till att möjliggöra en förbättring av såväl det småskaliga fiskets inkomster som marknadernas stabilitet och att avsättningen för fiskeriprodukter förbättras samtidigt som deras mervärde ökar. Parlamentet uttrycker sin oro över en möjlig avveckling av de befintliga offentliga marknadsregleringsinstrumenten, offentliga tillsynsorganen och stöden till förvaring på land, och kräver en långtgående reform för att förstärka instrumenten inom den gemensamma marknadsordningen för att dess mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter bör bidra till att möjliggöra en förbättring av såväl det småskaliga fiskets inkomster som marknadernas stabilitet och att avsättningen för fiskeriprodukter förbättras samtidigt som deras mervärde ökar. Parlamentet uttrycker sin oro över en möjlig avveckling av de befintliga offentliga marknadsregleringsinstrumenten, offentliga tillsynsorganen och stöden till förvaring på land, och kräver en långtgående reform för att förstärka instrumenten inom den gemensamma marknadsordningen för att dess mål ska kunna uppnås.

| 34. | Europaparlamentet föreslår att en europeisk märkning tas fram för sådana produkter från småskaligt fiske som har erhållits i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens principer, i syfte att uppmuntra till bästa praxis. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet föreslår att en europeisk märkning tas fram för sådana produkter från småskaligt fiske som har erhållits i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens principer, i syfte att uppmuntra till bästa praxis.

| 35. | Europaparlamentet ställer sig bakom inrättandet av mekanismer som säkerställer erkännandet av det som omnämns som det småskaliga fiskets positiva externa effekter, och som inte ersätts av marknaden, varken då de är miljörelaterade eller då de berör den ekonomiska och sociala sammanhållningen i kustsamhällen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ställer sig bakom inrättandet av mekanismer som säkerställer erkännandet av det som omnämns som det småskaliga fiskets positiva externa effekter, och som inte ersätts av marknaden, varken då de är miljörelaterade eller då de berör den ekonomiska och sociala sammanhållningen i kustsamhällen.

| 36. | Europaparlamentet anser det viktigt att främja en rättvis och anpassad fördelning av mervärdet över sektorns hela värdekedja. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser det viktigt att främja en rättvis och anpassad fördelning av mervärdet över sektorns hela värdekedja.

| 37. | Europaparlamentet begär sträng övervakning och certifiering av fiskeriprodukter som importeras från tredje länder för att säkerställa att de härrör från hållbara fiskevatten och att det ställs samma krav på dem som för producenter inom EU (till exempel märkning, spårbarhet, växtskyddsbestämmelser och minimimått). |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär sträng övervakning och certifiering av fiskeriprodukter som importeras från tredje länder för att säkerställa att de härrör från hållbara fiskevatten och att det ställs samma krav på dem som för producenter inom EU (till exempel märkning, spårbarhet, växtskyddsbestämmelser och minimimått).

| 38. | Europaparlamentet ställer sig bakom att det (inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden eller andra instrument) inrättas specifika och tillfälliga stödmekanismer som ska användas i nödsituationer, såsom naturkatastrofer eller katastrofer som orsakas av mänsklig verksamhet (bland annat oljespill och vattenföroreningar), framtvingade uppehåll i fiskeverksamheten p.g.a. planer avseende beståndens återhämtning eller omstrukturering eller en plötslig och kortsiktig ökning av bränslepriserna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ställer sig bakom att det (inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden eller andra instrument) inrättas specifika och tillfälliga stödmekanismer som ska användas i nödsituationer, såsom naturkatastrofer eller katastrofer som orsakas av mänsklig verksamhet (bland annat oljespill och vattenföroreningar), framtvingade uppehåll i fiskeverksamheten p.g.a. planer avseende beståndens återhämtning eller omstrukturering eller en plötslig och kortsiktig ökning av bränslepriserna.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera kvinnor lika lön för lika arbete och andra sociala och ekonomiska rättigheter, inbegripet en försäkring som omfattar de risker som de utsätts för genom att arbeta inom fiskesektorn samt erkännande av deras särskilda sjukdomstillstånd som yrkessjukdomar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att garantera kvinnor lika lön för lika arbete och andra sociala och ekonomiska rättigheter, inbegripet en försäkring som omfattar de risker som de utsätts för genom att arbeta inom fiskesektorn samt erkännande av deras särskilda sjukdomstillstånd som yrkessjukdomar.

| 40. | Europaparlamentet erkänner att temporära fiskeförbud, i andra avseenden kända som biologiska viloperioder, är en viktig och beprövad metod att bevara fiskeresurser och ett viktigt instrument för uthållig förvaltning av specifika fiskevatten. Parlamentet erkänner att fiskeförbud som införs under specifika kritiska perioder under en arts livscykel tillåter bestånden att utvecklas på ett sätt som är förenligt med fiske utanför viloperioden. Parlamentet ställer sig bakom att det under dessa förhållanden är rättvist och nödvändigt att genom Europeiska havs- och fiskerifonden kompensera fiskarna finansiellt när de inte är verksamma. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erkänner att temporära fiskeförbud, i andra avseenden kända som biologiska viloperioder, är en viktig och beprövad metod att bevara fiskeresurser och ett viktigt instrument för uthållig förvaltning av specifika fiskevatten. Parlamentet erkänner att fiskeförbud som införs under specifika kritiska perioder under en arts livscykel tillåter bestånden att utvecklas på ett sätt som är förenligt med fiske utanför viloperioden. Parlamentet ställer sig bakom att det under dessa förhållanden är rättvist och nödvändigt att genom Europeiska havs- och fiskerifonden kompensera fiskarna finansiellt när de inte är verksamma.

| 41. | Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna överväger olika möjligheter till positiv diskriminering som gynnar småskaligt fiske framför storskaligt fiske och mera industriella flottor, så att det säkerställs att förvaltningen av fiskevatten som helhet är effektiv och hållbar. Parlamentet anser att rumslig segregering av olika fisketekniker, så att man definierar områden reserverade uteslutande för småskaligt fiske, är ett av de alternativ som kunde övervägas. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet begär att kommissionen och medlemsstaterna överväger olika möjligheter till positiv diskriminering som gynnar småskaligt fiske framför storskaligt fiske och mera industriella flottor, så att det säkerställs att förvaltningen av fiskevatten som helhet är effektiv och hållbar. Parlamentet anser att rumslig segregering av olika fisketekniker, så att man definierar områden reserverade uteslutande för småskaligt fiske, är ett av de alternativ som kunde övervägas.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att, på såväl juridisk som social nivå, främja och uppnå ett större erkännande av kvinnors arbete inom fiskesektorn och för att se till att kvinnor som arbetar hel- eller deltid för familjeföretag eller som hjälper sin make och på det sättet bidrar till sitt eget och familjens ekonomiska uppehälle får juridiskt erkännande eller likvärdiga sociala förmåner som egenföretagare, särskilt genom tillämpning av direktiv 2010/41/EU, samt för att garantera deras sociala och ekonomiska rättigheter inklusive lika lön för lika arbete, arbetslöshetsersättning i händelse av att de blir arbetslösa (tillfälligt eller för gott), rätt till pension och till att kunna förena yrkesliv och familjeliv, möjlighet till mammaledighet, tillgång till social trygghet och gratis hälso- och sjukvårdstjänster samt till skydd av hälsa och säkerhet i arbetet samt andra sociala och ekonomiska rättigheter, bland annat försäkring som täcker risker till havs. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att, på såväl juridisk som social nivå, främja och uppnå ett större erkännande av kvinnors arbete inom fiskesektorn och för att se till att kvinnor som arbetar hel- eller deltid för familjeföretag eller som hjälper sin make och på det sättet bidrar till sitt eget och familjens ekonomiska uppehälle får juridiskt erkännande eller likvärdiga sociala förmåner som egenföretagare, särskilt genom tillämpning av direktiv 2010/41/EU, samt för att garantera deras sociala och ekonomiska rättigheter inklusive lika lön för lika arbete, arbetslöshetsersättning i händelse av att de blir arbetslösa (tillfälligt eller för gott), rätt till pension och till att kunna förena yrkesliv och familjeliv, möjlighet till mammaledighet, tillgång till social trygghet och gratis hälso- och sjukvårdstjänster samt till skydd av hälsa och säkerhet i arbetet samt andra sociala och ekonomiska rättigheter, bland annat försäkring som täcker risker till havs.

| 43. | Europaparlamentet ställer sig bakom att det särskilda tillträdessystemet för småskaligt fiske inom gränsen på 12 sjömil bör behållas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet ställer sig bakom att det särskilda tillträdessystemet för småskaligt fiske inom gränsen på 12 sjömil bör behållas.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att inbegripa det småskaliga fisket i synnerhet i diskussionerna om den fysiska planeringen av området på 12 sjömil, som i allmänhet har fler användningsområden och där havsbaserade vindkraftsparker, ballastutvinning och marina skyddade områden ofta delas med fiskeverksamheter i samma område. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att inbegripa det småskaliga fisket i synnerhet i diskussionerna om den fysiska planeringen av området på 12 sjömil, som i allmänhet har fler användningsområden och där havsbaserade vindkraftsparker, ballastutvinning och marina skyddade områden ofta delas med fiskeverksamheter i samma område.

| 45. | Europaparlamentet framhåller behovet av större engagemang och deltagande från yrkesfiskare som bedriver småskaligt fiske i förvaltningen, karakteriseringen och genomförandet av fiskeripolitiken. Parlamentet betonar vikten av större stöd till fiskarnas grupper och professionella organisationer som är villiga att dela ansvaret för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, med sikte på fortsatt decentralisering av politiken. Parlamentet uppmanar aktörer inom småskaligt fiske att antingen bli medlemmar i befintliga producentorganisationer eller bilda nya producentorganisationer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet framhåller behovet av större engagemang och deltagande från yrkesfiskare som bedriver småskaligt fiske i förvaltningen, karakteriseringen och genomförandet av fiskeripolitiken. Parlamentet betonar vikten av större stöd till fiskarnas grupper och professionella organisationer som är villiga att dela ansvaret för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken, med sikte på fortsatt decentralisering av politiken. Parlamentet uppmanar aktörer inom småskaligt fiske att antingen bli medlemmar i befintliga producentorganisationer eller bilda nya producentorganisationer.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar samt de regionala rådgivande nämnderna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar samt de regionala rådgivande nämnderna.

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

(3)  EUT C 286 E, 23.11.2006, s. 519.

(4)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 504.

(5)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 1.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0052.

(7)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 15.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juli 2011 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (nedan kallat meddelandet) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 juli 2011 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension (nedan kallat meddelandet) (COM(2011)0424),

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad Unclos), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (nedan kallad Unclos),

| — | med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd,

| — | med beaktande av FN:s livsmedels och jordbruksorganisations (FAO) uppförandekod för ansvarsfullt fiske, som antogs av FAO-konferensen i oktober 1995 (nedan kallad uppförandekoden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels och jordbruksorganisations (FAO) uppförandekod för ansvarsfullt fiske, som antogs av FAO-konferensen i oktober 1995 (nedan kallad uppförandekoden),

| — | med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, som antogs i Århus i juni 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, som antogs i Århus i juni 1998,

| — | med beaktande av FAO:s internationella handlingsplan för förvaltning av fiskekapaciteten, som antogs av FAO-rådet i november 2000 (nedan kallad kapacitetsplanen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s internationella handlingsplan för förvaltning av fiskekapaciteten, som antogs av FAO-rådet i november 2000 (nedan kallad kapacitetsplanen),

| — | med beaktande av FAO:s rapport om tillståndet för världens fiske och vattenbruk 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s rapport om tillståndet för världens fiske och vattenbruk 2010,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-förordningen) (1) och rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (nedan kallad fisketillståndsförordningen) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-förordningen) (1) och rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (nedan kallad fisketillståndsförordningen) (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en gemensam europeisk fiskeripolitik (nedan kallad grundförordningen) (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en gemensam europeisk fiskeripolitik (nedan kallad grundförordningen) (COM(2011)0425),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om bekämpande av olagligt fiske på global nivå – EU:s roll (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2011 om bekämpande av olagligt fiske på global nivå – EU:s roll (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2010 om grönboken om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om importordningen i EU för fiskeri- och vattenbruksprodukter med anledning av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2010 om importordningen i EU för fiskeri- och vattenbruksprodukter med anledning av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Mauretanien (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Mauretanien (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det framtida protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2011 om det framtida protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (7),

| — | med beaktande av de slutsatser som antogs vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 19–20 mars 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som antogs vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 19–20 mars 2012 om den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A7-0290/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A7-0290/2012), och av följande skäl:

| A. | Två tredjedelar av världshaven ligger utanför de nationella jurisdiktionerna, och där måste alla eventuella fullständiga och uttömmande rättsordningar för fiskeriförvaltning grundas på FN:s havsrättskonvention från 1982 och relevanta rättsliga instrument. En hållbar fiskeriförvaltning är av strategisk betydelse för de kustsamhällen som är beroende av fiske och för livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

A.

Två tredjedelar av världshaven ligger utanför de nationella jurisdiktionerna, och där måste alla eventuella fullständiga och uttömmande rättsordningar för fiskeriförvaltning grundas på FN:s havsrättskonvention från 1982 och relevanta rättsliga instrument. En hållbar fiskeriförvaltning är av strategisk betydelse för de kustsamhällen som är beroende av fiske och för livsmedelstryggheten.

| B. | Enligt FAO:s senaste bedömning är nästan 85 procent av de få globala fiskbestånd som det finns information om antingen fullt utnyttjade eller överexploaterade, även om FAO:s rapport från 2010 pekar på att överexploaterade bestånd och marina ekosystem världen över är på väg att återhämta sig tack vare tillämpningen av goda förvaltningsseder. |
| --- | --- |

B.

Enligt FAO:s senaste bedömning är nästan 85 procent av de få globala fiskbestånd som det finns information om antingen fullt utnyttjade eller överexploaterade, även om FAO:s rapport från 2010 pekar på att överexploaterade bestånd och marina ekosystem världen över är på väg att återhämta sig tack vare tillämpningen av goda förvaltningsseder.

| C. | EU är en av de viktigaste fiskeaktörerna i världen, med en stark närvaro och omfattande verksamhet i alla världens hav genom en kombination av fiskeflottans verksamhet, investeringar av EU-medborgare, bilaterala fiskeavtal och ett deltagande i alla stora regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, samtidigt som man uppmuntrar goda metoder och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

EU är en av de viktigaste fiskeaktörerna i världen, med en stark närvaro och omfattande verksamhet i alla världens hav genom en kombination av fiskeflottans verksamhet, investeringar av EU-medborgare, bilaterala fiskeavtal och ett deltagande i alla stora regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, samtidigt som man uppmuntrar goda metoder och respekt för mänskliga rättigheter.

| D. | EU är en av de viktigaste marknaderna för fiskeriprodukter och världens största importör av fiskeriprodukter. EU konsumerar 11 procent av världens fiskproduktion räknat i volym och importerar 24 procent av fiskeriprodukterna räknat i värde, trots att EU bara står för 8 procent av världens fångster (2 procent om enbart vatten utanför EU beaktas). |
| --- | --- |

D.

EU är en av de viktigaste marknaderna för fiskeriprodukter och världens största importör av fiskeriprodukter. EU konsumerar 11 procent av världens fiskproduktion räknat i volym och importerar 24 procent av fiskeriprodukterna räknat i värde, trots att EU bara står för 8 procent av världens fångster (2 procent om enbart vatten utanför EU beaktas).

| E. | Kvoterna inom de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna har huvudsakligen varit baserade på historiska fångster, vilket har lett till att industriländerna har fått förmånstillträde till de globala fiskbestånden. Nu måste de ta hänsyn till fiske som bedrivs av utvecklingsländer i kustområden, vilka i generationer har varit beroende av närliggande fiskeresurser, ett faktum som EU måste respektera. |
| --- | --- |

E.

Kvoterna inom de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna har huvudsakligen varit baserade på historiska fångster, vilket har lett till att industriländerna har fått förmånstillträde till de globala fiskbestånden. Nu måste de ta hänsyn till fiske som bedrivs av utvecklingsländer i kustområden, vilka i generationer har varit beroende av närliggande fiskeresurser, ett faktum som EU måste respektera.

| F. | EU måste eftersträva samstämdhet i utvecklingspolitiken på grundval av artikel 208.1 i EUF-fördraget, enligt vilken ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”. |
| --- | --- |

F.

EU måste eftersträva samstämdhet i utvecklingspolitiken på grundval av artikel 208.1 i EUF-fördraget, enligt vilken ”unionen ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”.

| G. | Dessutom måste EU genomföra all sin övriga politik i sina förbindelser med icke-medlemsstater, inklusive fiskeri-, hälso-, handels-, sysselsättnings- och miljöpolitiken samt målen för den gemensamma utrikespolitiken och uppfyllandet av Europa 2020-strategin, på ett konsekvent och samordnat sätt. |
| --- | --- |

G.

Dessutom måste EU genomföra all sin övriga politik i sina förbindelser med icke-medlemsstater, inklusive fiskeri-, hälso-, handels-, sysselsättnings- och miljöpolitiken samt målen för den gemensamma utrikespolitiken och uppfyllandet av Europa 2020-strategin, på ett konsekvent och samordnat sätt.

| H. | I syfte att säkerställa ett hållbart fiske behöver man i många fall förbättra uppgifterna om de fiskbestånd som EU bedriver fiske på eller som är avsedda för den inre marknaden, vad gäller fiskbeståndens tillstånd och för att se till att det finns information om totala fångster som tas upp av lokala flottor och andra tredjelandsflottor. |
| --- | --- |

H.

I syfte att säkerställa ett hållbart fiske behöver man i många fall förbättra uppgifterna om de fiskbestånd som EU bedriver fiske på eller som är avsedda för den inre marknaden, vad gäller fiskbeståndens tillstånd och för att se till att det finns information om totala fångster som tas upp av lokala flottor och andra tredjelandsflottor.

| I. | Rigorösa vetenskapliga studier kommer att krävas för att fastställa inom vilka fiskesegment det finns eller kan uppstå en överkapacitet inom fiskeflottan. |
| --- | --- |

I.

Rigorösa vetenskapliga studier kommer att krävas för att fastställa inom vilka fiskesegment det finns eller kan uppstå en överkapacitet inom fiskeflottan.

| J. | Den gemensamma fiskeripolitiken måste tillhandahålla ett verktyg som EU kan använda för att visa världen hur fiske kan bedrivas på ett ansvarsfullt sätt och hur man kan främja en bättre internationell fiskeriförvaltning med tillämpning av europeiska normer för flottförvaltning. |
| --- | --- |

J.

Den gemensamma fiskeripolitiken måste tillhandahålla ett verktyg som EU kan använda för att visa världen hur fiske kan bedrivas på ett ansvarsfullt sätt och hur man kan främja en bättre internationell fiskeriförvaltning med tillämpning av europeiska normer för flottförvaltning.

| K. | EU måste ta på sig en nyckelroll när det gäller att mobilisera det internationella samfundet i kampanjen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

K.

EU måste ta på sig en nyckelroll när det gäller att mobilisera det internationella samfundet i kampanjen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och de många positiva förslag som ingår i det för att uppmuntra hållbarheten hos EU:s övergripande fiske och tillhörande verksamheter utanför EU:s vatten, inklusive de yttersta randområdena. Parlamentet anser emellertid inte att dokumentets tillämpningsområde är tillräckligt omfattande, eftersom det inriktar sig alltför mycket på bilaterala avtal och multilaterala organisationer, och eftersom man inte tillämpar ett integrerat synsätt på andra verksamheter där produkter framställs som är avsedda för den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och de många positiva förslag som ingår i det för att uppmuntra hållbarheten hos EU:s övergripande fiske och tillhörande verksamheter utanför EU:s vatten, inklusive de yttersta randområdena. Parlamentet anser emellertid inte att dokumentets tillämpningsområde är tillräckligt omfattande, eftersom det inriktar sig alltför mycket på bilaterala avtal och multilaterala organisationer, och eftersom man inte tillämpar ett integrerat synsätt på andra verksamheter där produkter framställs som är avsedda för den inre marknaden.

| 2. | Europaparlamentet vidhåller att EU måste arbeta med utgångspunkt i en samstämd EU-politik som ska utmynna i en förbättring av förvaltningen av det internationella fisket. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vidhåller att EU måste arbeta med utgångspunkt i en samstämd EU-politik som ska utmynna i en förbättring av förvaltningen av det internationella fisket.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att utrikespolitiken och samarbetspolitiken samordnas för att man ska kunna ingå avtal om hållbart fiske och skapa de synergieffekter som behövs för att på ett mer effektivt sätt kunna bidra till utvecklingen i associerade tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att utrikespolitiken och samarbetspolitiken samordnas för att man ska kunna ingå avtal om hållbart fiske och skapa de synergieffekter som behövs för att på ett mer effektivt sätt kunna bidra till utvecklingen i associerade tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU på grund av storleken på EU-marknaden för fiskeriprodukter och den geografiska spridningen av EU-flaggade och EU-ägda fartyg, har ett stort ansvar för att se till att dess fiskerisektors ekologiska fotavtryck och socioekonomiska påverkan är hållbara, att den tillhandahåller fiskeriprodukter av hög kvalitet till konsumenterna i EU och andra länder där europeiska fiskeriprodukter och relaterade produkter saluförs, och att den bidrar till de kustnära fiskesamhällenas sociala och ekonomiska struktur både i och utanför EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att EU på grund av storleken på EU-marknaden för fiskeriprodukter och den geografiska spridningen av EU-flaggade och EU-ägda fartyg, har ett stort ansvar för att se till att dess fiskerisektors ekologiska fotavtryck och socioekonomiska påverkan är hållbara, att den tillhandahåller fiskeriprodukter av hög kvalitet till konsumenterna i EU och andra länder där europeiska fiskeriprodukter och relaterade produkter saluförs, och att den bidrar till de kustnära fiskesamhällenas sociala och ekonomiska struktur både i och utanför EU.

| 5. | Europaparlamentet anser att fiske som bedrivs av aktörer från EU i och utanför unionens vatten och fiskeriprodukter som är avsedda för den inre marknaden bör baseras på samma normer när det gäller ekologisk och social hållbarhet och insyn. EU måste försvara dessa principer och kräva att tredjeländer tillämpar dem, på både bilateral och multilateral nivå. Parlamentet anser dessutom att förbudet mot att kasta fångst överbord (utkast) bör tillämpas parallellt med dess införande i EU:s vatten, för samma arter, med CCTV- och observatörsövervakning och med lämpliga undantag för att undvika prissvängningar för produkter som konsumeras lokalt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att fiske som bedrivs av aktörer från EU i och utanför unionens vatten och fiskeriprodukter som är avsedda för den inre marknaden bör baseras på samma normer när det gäller ekologisk och social hållbarhet och insyn. EU måste försvara dessa principer och kräva att tredjeländer tillämpar dem, på både bilateral och multilateral nivå. Parlamentet anser dessutom att förbudet mot att kasta fångst överbord (utkast) bör tillämpas parallellt med dess införande i EU:s vatten, för samma arter, med CCTV- och observatörsövervakning och med lämpliga undantag för att undvika prissvängningar för produkter som konsumeras lokalt.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om kravet på att EU:s politik måste stämma överens med utvecklingsmålen enligt artikel 208 i EUF-fördraget. Parlamentet konstaterar att det för en sådan samstämdhet krävs samordning inte bara inom själva kommissionen utan även mellan medlemsstaternas regeringar samt mellan kommissionen och de enskilda medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om kravet på att EU:s politik måste stämma överens med utvecklingsmålen enligt artikel 208 i EUF-fördraget. Parlamentet konstaterar att det för en sådan samstämdhet krävs samordning inte bara inom själva kommissionen utan även mellan medlemsstaternas regeringar samt mellan kommissionen och de enskilda medlemsstaternas regeringar.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att för att EU ska kunna fatta mer enhetliga beslut måste dess åtgärder införliva de aspekter som hör samman med politiken för handel, hälsa, sysselsättning, grannskap, miljö, hav och utrikesfrågor samt med uppfyllandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar att för att EU ska kunna fatta mer enhetliga beslut måste dess åtgärder införliva de aspekter som hör samman med politiken för handel, hälsa, sysselsättning, grannskap, miljö, hav och utrikesfrågor samt med uppfyllandet av Europa 2020-strategin.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att EU i enlighet med FAO:s handlingsplan (den internationella handlingsplanen för förvaltning av fiskekapacitet) förpliktigades att senast 2005 ha utvecklat och genomfört ett system för förvaltning av fiskekapaciteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara varför man tycks använda sig av motsägande strategier för förvaltningen av fiskekapaciteten genom att föreslå en frysning inom vissa regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samtidigt som man föreslår att avskaffa de viktigaste regleringsgränserna för kapaciteten inom EU:s inhemska och internationella flottor. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja bilaterala och multilaterala mekanismer för sådana justeringar av fiskekapaciteten till tillgängliga resurser som anses vara nödvändiga för ett hållbart utnyttjande av resurserna av alla flottor som verkar i dessa områden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att EU i enlighet med FAO:s handlingsplan (den internationella handlingsplanen för förvaltning av fiskekapacitet) förpliktigades att senast 2005 ha utvecklat och genomfört ett system för förvaltning av fiskekapaciteten. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara varför man tycks använda sig av motsägande strategier för förvaltningen av fiskekapaciteten genom att föreslå en frysning inom vissa regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samtidigt som man föreslår att avskaffa de viktigaste regleringsgränserna för kapaciteten inom EU:s inhemska och internationella flottor. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja bilaterala och multilaterala mekanismer för sådana justeringar av fiskekapaciteten till tillgängliga resurser som anses vara nödvändiga för ett hållbart utnyttjande av resurserna av alla flottor som verkar i dessa områden.

| 9. | Europaparlamentet anser att målen och principerna för den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension bör vara inskrivna i grundförordningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att målen och principerna för den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension bör vara inskrivna i grundförordningen.

Allmänna bestämmelser

| 10. | Europaparlamentet understryker att upprätthållandet av de nuvarande fiskeavtalen och sökandet efter nya fiskemöjligheter i tredjeländer måste vara prioriterade mål för den externa fiskeripolitiken, med tanke på att när EU:s flotta upphör att verka i ett tredjelands fiskevatten fördelas fiskerätter vanligtvis om mellan andra flottor som har mycket lägre standarder för bevarande, förvaltning och hållbarhet än dem som förespråkas och försvaras av EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att upprätthållandet av de nuvarande fiskeavtalen och sökandet efter nya fiskemöjligheter i tredjeländer måste vara prioriterade mål för den externa fiskeripolitiken, med tanke på att när EU:s flotta upphör att verka i ett tredjelands fiskevatten fördelas fiskerätter vanligtvis om mellan andra flottor som har mycket lägre standarder för bevarande, förvaltning och hållbarhet än dem som förespråkas och försvaras av EU.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla internationella forum där EU deltar stödja tydligt definierade principer och målsättningar för ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske på de öppna haven och i vatten som ligger inom nationell jurisdiktion, och att skyndsamt och effektivt genomföra de beslut som fattas där. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i alla internationella forum där EU deltar stödja tydligt definierade principer och målsättningar för ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske på de öppna haven och i vatten som ligger inom nationell jurisdiktion, och att skyndsamt och effektivt genomföra de beslut som fattas där.

| 12. | Europaparlamentet betonar att EU bör utarbeta en särskild strategi för fiskeri och förvaltning av marina levande resurser, och involvera alla icke-europeiska Medelhavsländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att EU bör utarbeta en särskild strategi för fiskeri och förvaltning av marina levande resurser, och involvera alla icke-europeiska Medelhavsländer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att leda den globala och multilaterala agendan framåt genom att främja ett hållbart fiske och bevarandet av den marina biologiska mångfalden, och samtidigt förvandla sina dialoger med länder som Förenta staterna, Japan, Ryssland och Kina och andra tredje länder med en stark fiskenärvaro på världshaven till effektiva partnerskap som tar itu med avgörande frågor, såsom bekämpningen av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), minskningen av såväl överfiske som flottkapacitet där så är nödvändigt samt stärkandet av kontrollen och förvaltningen av de öppna haven i enlighet med principerna i Unclos och andra relevanta instrument. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att leda den globala och multilaterala agendan framåt genom att främja ett hållbart fiske och bevarandet av den marina biologiska mångfalden, och samtidigt förvandla sina dialoger med länder som Förenta staterna, Japan, Ryssland och Kina och andra tredje länder med en stark fiskenärvaro på världshaven till effektiva partnerskap som tar itu med avgörande frågor, såsom bekämpningen av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU), minskningen av såväl överfiske som flottkapacitet där så är nödvändigt samt stärkandet av kontrollen och förvaltningen av de öppna haven i enlighet med principerna i Unclos och andra relevanta instrument.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att främja internationell rätt, i synnerhet Unclos och medverkan i ILO:s konventioner, och att övervaka efterlevnaden av dessa regler. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att samarbeta med tredjeländer i alla lämpliga forum, särskilt i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att främja internationell rätt, i synnerhet Unclos och medverkan i ILO:s konventioner, och att övervaka efterlevnaden av dessa regler. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att samarbeta med tredjeländer i alla lämpliga forum, särskilt i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

| 15. | Europaparlamentet anser att EU bör lansera ett initiativ på FN-nivå för att införa ett globalt fångst- och spårbarhetsdokumentationssystem för alla de viktigaste fiskarterna i den internationella handeln, baserat på principen om flaggstaternas ansvar och i förenlighet med IUU-förordningen, som ett viktigt verktyg för att stärka efterlevnaden av befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärder och bekämpa IUU-fiske i syfte att främja en ansvarsfull konsumtion. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att EU bör lansera ett initiativ på FN-nivå för att införa ett globalt fångst- och spårbarhetsdokumentationssystem för alla de viktigaste fiskarterna i den internationella handeln, baserat på principen om flaggstaternas ansvar och i förenlighet med IUU-förordningen, som ett viktigt verktyg för att stärka efterlevnaden av befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärder och bekämpa IUU-fiske i syfte att främja en ansvarsfull konsumtion.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer kraftfullt tillämpa rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om IUU-fiske, särskilt när det gäller de avtalsslutande parterna i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna som inte aktivt medverkar i upprättandet och tillämpningen av huvudmekanismerna i kampanjen mot IUU-fiske. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mer kraftfullt tillämpa rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om IUU-fiske, särskilt när det gäller de avtalsslutande parterna i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna som inte aktivt medverkar i upprättandet och tillämpningen av huvudmekanismerna i kampanjen mot IUU-fiske.

| 17. | Europaparlamentet anser att EU bör verka aktivt inom FN-systemet för att utforska möjligheterna för världssamfundet att ta itu med






  — | behovet av en mer regionaliserad och integrerad global styrning av haven i fråga om marina levande resurser och andra resurser, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att EU bör verka aktivt inom FN-systemet för att utforska möjligheterna för världssamfundet att ta itu med

—

behovet av en mer regionaliserad och integrerad global styrning av haven i fråga om marina levande resurser och andra resurser,

| — | föroreningar och klimatförändringarnas inverkan på haven, inklusive skydd och återställande av värdefulla blå kolsänkor, samt |
| --- | --- |

—

föroreningar och klimatförändringarnas inverkan på haven, inklusive skydd och återställande av värdefulla blå kolsänkor, samt

| — | sociala normer och arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

—

sociala normer och arbetsförhållanden.

| 18. | Europaparlamentet noterar betydelsen av förhandlingarna i Världshandelsorganisationen (WTO) om subventionsdisciplin inom fiskerisektorn, och uppmanar EU att spela en aktivare roll i dessa diskussioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar betydelsen av förhandlingarna i Världshandelsorganisationen (WTO) om subventionsdisciplin inom fiskerisektorn, och uppmanar EU att spela en aktivare roll i dessa diskussioner.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det måste skapas mekanismer för att främja fiskeriprodukter som hämtas på ett ekologiskt hållbart och socialt rättvist sätt, inom och utanför EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att det måste skapas mekanismer för att främja fiskeriprodukter som hämtas på ett ekologiskt hållbart och socialt rättvist sätt, inom och utanför EU.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att ett av de prioriterade målen med den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension måste vara att garantera framtiden för den europeiska långdistansflottan, särskilt i den mån den innehar fiskerätter som har legat till grund för den ekonomiska och sociala utvecklingen i de länder där den verkar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att ett av de prioriterade målen med den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension måste vara att garantera framtiden för den europeiska långdistansflottan, särskilt i den mån den innehar fiskerätter som har legat till grund för den ekonomiska och sociala utvecklingen i de länder där den verkar.

Bilaterala fiskeavtal

| 21. | Europaparlamentet anser att bilaterala fiskeavtal, eller avtal om hållbart fiske, som kommissionen föreslår att de ska kallas, som förhandlas fram mellan partner och genomförs på ett jämlikt sätt, bör grundas på EU-fartygens ansvarsfulla och hållbara utnyttjande av resurserna och gagna båda parter, underlätta tillhandahållandet av ekonomiska resurser, teknisk och vetenskaplig expertis och stöd för en förbättrad fiskeriförvaltning och goda styrelseformer till tredjeländer, samtidigt som man möjliggör för en fortsatt fiskeverksamhet som är socioekonomiskt viktigt och som förser EU och marknaderna i vissa utvecklingsländer med färska och bearbetade produkter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att bilaterala fiskeavtal, eller avtal om hållbart fiske, som kommissionen föreslår att de ska kallas, som förhandlas fram mellan partner och genomförs på ett jämlikt sätt, bör grundas på EU-fartygens ansvarsfulla och hållbara utnyttjande av resurserna och gagna båda parter, underlätta tillhandahållandet av ekonomiska resurser, teknisk och vetenskaplig expertis och stöd för en förbättrad fiskeriförvaltning och goda styrelseformer till tredjeländer, samtidigt som man möjliggör för en fortsatt fiskeverksamhet som är socioekonomiskt viktigt och som förser EU och marknaderna i vissa utvecklingsländer med färska och bearbetade produkter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att sträva efter att så snart som möjligt ingå samarbetsavtal om hållbart fiske med angränsande länder, där EU bidrar med finansiering och tekniskt stöd för att åstadkomma en mer samlad och enhetlig politik med målsättningen att uppnå en harmoniserad och hållbar fiskeripolitik i alla gemensamma havsområden och på detta sätt öka effektiviteten av den gemensamma fiskeripolitiken i alla de berörda regionerna. Parlamentet begär att dessa avtal ska tecknas i en anda av skäligt och rättvist samarbete och med respekt för de mänskliga rättigheterna, med målsättningen att dela ansvaret rättvist mellan unionen och respektive partnerland. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU att sträva efter att så snart som möjligt ingå samarbetsavtal om hållbart fiske med angränsande länder, där EU bidrar med finansiering och tekniskt stöd för att åstadkomma en mer samlad och enhetlig politik med målsättningen att uppnå en harmoniserad och hållbar fiskeripolitik i alla gemensamma havsområden och på detta sätt öka effektiviteten av den gemensamma fiskeripolitiken i alla de berörda regionerna. Parlamentet begär att dessa avtal ska tecknas i en anda av skäligt och rättvist samarbete och med respekt för de mänskliga rättigheterna, med målsättningen att dela ansvaret rättvist mellan unionen och respektive partnerland.

| 23. | Europaparlamentet begär att EU, för att förbättra såväl samarbetet med grannländerna som förvaltningen av gemensamma bestånd, ska sträva efter att ingå samarbetsavtal för hållbart fiske med dessa länder som inte bör vara inriktade på att utverka fiskerätter för EU:s fartyg utan snarare på att uppnå en situation där EU kan bidrar med finansiering och tekniskt stöd i syfte att få till stånd hållbara förvaltningsregler i tredjelandet som är jämförbara med dem som gäller i EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet begär att EU, för att förbättra såväl samarbetet med grannländerna som förvaltningen av gemensamma bestånd, ska sträva efter att ingå samarbetsavtal för hållbart fiske med dessa länder som inte bör vara inriktade på att utverka fiskerätter för EU:s fartyg utan snarare på att uppnå en situation där EU kan bidrar med finansiering och tekniskt stöd i syfte att få till stånd hållbara förvaltningsregler i tredjelandet som är jämförbara med dem som gäller i EU.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om att det vid utvärderingen av konsekvenserna av det som nu kallas avtal om hållbart fiske är viktigt att skilja mellan det stöd som är riktat till utvecklingen av fiskerisektorn i tredjeländer och det stöd som är en ersättning för fiskerätter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om att det vid utvärderingen av konsekvenserna av det som nu kallas avtal om hållbart fiske är viktigt att skilja mellan det stöd som är riktat till utvecklingen av fiskerisektorn i tredjeländer och det stöd som är en ersättning för fiskerätter.

| 25. | Europaparlamentet beklagar emellertid att ovannämnda potentiella fördelar inte alltid har uppnåtts genom EU:s bilaterala avtal, och understryker behovet av att genomföra konsekvensanalyser för de yttersta randområdena, när de är involverade, med beaktande av artikel 349 i fördraget, samtidigt som parlamentet medger att det har skett många förbättringar sedan den förra reformen. Parlamentet anser att bättre vetenskapliga bedömningar av bestånd, större öppenheten, en bättre kontroll av efterlevnaden av avtalens mål, fördelar för lokalbefolkningen och en förbättrad fiskeriförvaltning är avgörande för framgångsrika avtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar emellertid att ovannämnda potentiella fördelar inte alltid har uppnåtts genom EU:s bilaterala avtal, och understryker behovet av att genomföra konsekvensanalyser för de yttersta randområdena, när de är involverade, med beaktande av artikel 349 i fördraget, samtidigt som parlamentet medger att det har skett många förbättringar sedan den förra reformen. Parlamentet anser att bättre vetenskapliga bedömningar av bestånd, större öppenheten, en bättre kontroll av efterlevnaden av avtalens mål, fördelar för lokalbefolkningen och en förbättrad fiskeriförvaltning är avgörande för framgångsrika avtal.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa flera bestämmelser i framtida bilaterala avtal, däribland respekt för principen att begränsa tillträdet till resurser som vetenskapligt har visats vara ett överskott för kuststaten, i överensstämmelse med artikel 61 i Unclos, skydd av mänskliga rättigheter i enlighet med internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter, samt en exklusivitetsklausul, även om denna måste stärkas och formaliseras genom avtal, för att man ska kunna säkerställa största möjliga respekt för demokratiska principer i alla situationer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa flera bestämmelser i framtida bilaterala avtal, däribland respekt för principen att begränsa tillträdet till resurser som vetenskapligt har visats vara ett överskott för kuststaten, i överensstämmelse med artikel 61 i Unclos, skydd av mänskliga rättigheter i enlighet med internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter, samt en exklusivitetsklausul, även om denna måste stärkas och formaliseras genom avtal, för att man ska kunna säkerställa största möjliga respekt för demokratiska principer i alla situationer.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU:s bilaterala avtal måste respektera inte bara artikel 62 i Unclos gällande överskottsbestånd utan även artiklarna 69 och 70 om inlandsstaters och geografiskt missgynnade staters rättigheter, särskilt med avseende på lokalbefolkningarnas näringsbehov och socioekonomiska behov. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU:s bilaterala avtal måste respektera inte bara artikel 62 i Unclos gällande överskottsbestånd utan även artiklarna 69 och 70 om inlandsstaters och geografiskt missgynnade staters rättigheter, särskilt med avseende på lokalbefolkningarnas näringsbehov och socioekonomiska behov.

| 28. | Europaparlamentet anser att klausulen om mänskliga rättigheter måste genomföras utan diskriminering och tillämpas på samma sätt i alla länder, inte bara i fiskeavtal, utan också i handelsavtal. Parlamentet anser att vi måste arbeta genom WTO för att bestraffa produktionen i länder som ännu inte respekterar de mänskliga rättigheterna eller som utnyttjar barnarbete i sina fabriker, och som diskriminerar kvinnor genom att inte avlöna dem eller erkänna deras insatser och ekonomiska bidrag till fiskeri och vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att klausulen om mänskliga rättigheter måste genomföras utan diskriminering och tillämpas på samma sätt i alla länder, inte bara i fiskeavtal, utan också i handelsavtal. Parlamentet anser att vi måste arbeta genom WTO för att bestraffa produktionen i länder som ännu inte respekterar de mänskliga rättigheterna eller som utnyttjar barnarbete i sina fabriker, och som diskriminerar kvinnor genom att inte avlöna dem eller erkänna deras insatser och ekonomiska bidrag till fiskeri och vattenbrukssektorn.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar till införandet av en integrerad ekosystembaserad förvaltning i nya och befintliga avtal. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar till införandet av en integrerad ekosystembaserad förvaltning i nya och befintliga avtal.

| 30. | Europaparlamentet anser att det ökade bidraget från företag till framtida fiskeavtal måste åtföljas av större möjligheter till inflytande inom den egna sektorn över de tekniska åtgärder och standarder som kommissionen förhandlar fram i sådana avtal. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det ökade bidraget från företag till framtida fiskeavtal måste åtföljas av större möjligheter till inflytande inom den egna sektorn över de tekniska åtgärder och standarder som kommissionen förhandlar fram i sådana avtal.

| 31. | Europaparlamentet anser att fisketillståndsförordningen bör ändras så att EU-flaggade fartyg som tillfälligt har lämnat en medlemsstats register för att söka fiskemöjligheter på annat håll, under en period av 24 månader inte får dra fördel av fiskemöjligheter enligt det avtal om hållbart fiske eller de protokoll som var gällande vid tiden för avregistreringen om de därefter återvänder till ett EU-register. Parlamentet anser att samma regel bör gälla om fartyg tillfälligt flaggas om medan de används för fiske inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att fisketillståndsförordningen bör ändras så att EU-flaggade fartyg som tillfälligt har lämnat en medlemsstats register för att söka fiskemöjligheter på annat håll, under en period av 24 månader inte får dra fördel av fiskemöjligheter enligt det avtal om hållbart fiske eller de protokoll som var gällande vid tiden för avregistreringen om de därefter återvänder till ett EU-register. Parlamentet anser att samma regel bör gälla om fartyg tillfälligt flaggas om medan de används för fiske inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

| 32. | Europaparlamentet anser att den sociala klausul som för närvarande används bör stärkas så att den dels inbegriper respekt för Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konvention nr 188, ILO:s rekommendation 199 om arbete ombord på fiskefartyg samt för ILO:s åtta grundläggande konventioner (8), dels säkerställer att arbetsvillkoren för besättningsmedlemmar som har sin hemvist utanför EU och arbetar ombord på fartyg som för en EU-medlemsstats flagg är likvärdiga dem som gäller för arbetare som har sin hemvist i EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att den sociala klausul som för närvarande används bör stärkas så att den dels inbegriper respekt för Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konvention nr 188, ILO:s rekommendation 199 om arbete ombord på fiskefartyg samt för ILO:s åtta grundläggande konventioner (8), dels säkerställer att arbetsvillkoren för besättningsmedlemmar som har sin hemvist utanför EU och arbetar ombord på fartyg som för en EU-medlemsstats flagg är likvärdiga dem som gäller för arbetare som har sin hemvist i EU.

| 33. | Europaparlamentet anser att avtal om hållbart fiske bör bidra till en hållbar utveckling i partnerländerna och främja den lokala privata sektorn, med särskild betoning på småskalig fiskeriverksamhet och små och medelstora företag, och uppmanar därför till ökad anställning av lokala fiskare och utveckling av lokala och hållbara bearbetningsindustrier och lokal handelsverksamhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att avtal om hållbart fiske bör bidra till en hållbar utveckling i partnerländerna och främja den lokala privata sektorn, med särskild betoning på småskalig fiskeriverksamhet och små och medelstora företag, och uppmanar därför till ökad anställning av lokala fiskare och utveckling av lokala och hållbara bearbetningsindustrier och lokal handelsverksamhet.

| 34. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen i dess försök att få allt mer fullständiga och pålitliga uppgifter från kuststaten om den totala mängd fiske, inklusive fångster, som förekommer i dess vatten, vilket behövs för den svåra uppgiften att identifiera överskott och förhindra överexploatering. Parlamentet konstaterar att EU:s fiskeri- och utvecklingspolitik skulle kunna främja de kapacitetsförbättringar som är nödvändiga för att tredjeländer ska kunna tillhandahålla denna information. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen i dess försök att få allt mer fullständiga och pålitliga uppgifter från kuststaten om den totala mängd fiske, inklusive fångster, som förekommer i dess vatten, vilket behövs för den svåra uppgiften att identifiera överskott och förhindra överexploatering. Parlamentet konstaterar att EU:s fiskeri- och utvecklingspolitik skulle kunna främja de kapacitetsförbättringar som är nödvändiga för att tredjeländer ska kunna tillhandahålla denna information.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att främja ökad öppenhet vid fastställande av utnyttjandegraden av fiskbestånd i vatten som faller under kuststaternas jurisdiktion. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att främja ökad öppenhet vid fastställande av utnyttjandegraden av fiskbestånd i vatten som faller under kuststaternas jurisdiktion.

| 36. | Europaparlamentet framhåller återigen att EU-fartyg inte bör konkurrera med lokala fiskare om samma resurser eller på de lokala marknaderna, i enlighet med principen om att respektera den traditionella kopplingen mellan kustsamhällen och de vatten invånarna av hävd har fiskat i, och att samarbetet mellan lokala operatörer och EU-operatörer bör underlättas, och betonar därmed behovet av en tillförlitlig uträkning av överskottet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller återigen att EU-fartyg inte bör konkurrera med lokala fiskare om samma resurser eller på de lokala marknaderna, i enlighet med principen om att respektera den traditionella kopplingen mellan kustsamhällen och de vatten invånarna av hävd har fiskat i, och att samarbetet mellan lokala operatörer och EU-operatörer bör underlättas, och betonar därmed behovet av en tillförlitlig uträkning av överskottet.

| 37. | Europaparlamentet anser att EU måste öka sina insatser för att förse de tredjeländer med vilka EU förhandlar om bilaterala avtal med tillräckliga uppgifter och tillräcklig information för att man ska kunna göra pålitliga uppskattningar av bestånden, och att man, genom att tillhandahålla EU-medel till ett vetenskapligt forskningsfartyg i områden där EU-flottan är verksam, i hög grad skulle stärka vetenskapliga analyser av fiskbestånden, vilket är en förutsättning för varje avtal om hållbart fiske. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att EU måste öka sina insatser för att förse de tredjeländer med vilka EU förhandlar om bilaterala avtal med tillräckliga uppgifter och tillräcklig information för att man ska kunna göra pålitliga uppskattningar av bestånden, och att man, genom att tillhandahålla EU-medel till ett vetenskapligt forskningsfartyg i områden där EU-flottan är verksam, i hög grad skulle stärka vetenskapliga analyser av fiskbestånden, vilket är en förutsättning för varje avtal om hållbart fiske.

| 38. | Parlamentet begär att forskningskampanjer som genomförs av fartyg från olika medlemsstater i områden där EU-flottan fiskar ska uppmuntras så mycket som möjligt och genomföras i samarbete med de berörda kuststaterna, bland annat genom att man låter lokala vetenskapsmän delta. Parlamentet efterfrågar ett större samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i detta avseende, samt till en ökad finansiering för att utöka den vetenskapliga forskningen i vatten utanför EU. |
| --- | --- |

38.

Parlamentet begär att forskningskampanjer som genomförs av fartyg från olika medlemsstater i områden där EU-flottan fiskar ska uppmuntras så mycket som möjligt och genomföras i samarbete med de berörda kuststaterna, bland annat genom att man låter lokala vetenskapsmän delta. Parlamentet efterfrågar ett större samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i detta avseende, samt till en ökad finansiering för att utöka den vetenskapliga forskningen i vatten utanför EU.

| 39. | Europaparlamentet anser att man samtidigt bör öka ansträngningarna för att erhålla de nödvändiga upplysningarna från tredjeländer med vilka EU har bilaterala fiskeavtal, för att kunna bedöma avtalets effektivitet och huruvida villkoren uppfylls, t.ex. att det bör gynna lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att man samtidigt bör öka ansträngningarna för att erhålla de nödvändiga upplysningarna från tredjeländer med vilka EU har bilaterala fiskeavtal, för att kunna bedöma avtalets effektivitet och huruvida villkoren uppfylls, t.ex. att det bör gynna lokalbefolkningen.

| 40. | Europaparlamentet understryker betydelsen av de gemensamma vetenskapliga grupperna med ansvar för att ge vetenskapliga råd om fiskeresursernas tillstånd på grundval av bästa tillgängliga data för att undvika överfiske, eftersom fiskerisektorn, framför allt det icke-industriella fisket, spelar en viktig roll när det gäller att trygga livsmedelsförsörjningen i många utvecklingsländer. Parlamentet betonar att dessa grupper bör få tillgång till tillräckliga ekonomiska, tekniska och mänskliga resurser för att kunna fullgöra sina uppgifter och arbeta tillsammans med de regionala fiskeförvaltningsorganisationerna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker betydelsen av de gemensamma vetenskapliga grupperna med ansvar för att ge vetenskapliga råd om fiskeresursernas tillstånd på grundval av bästa tillgängliga data för att undvika överfiske, eftersom fiskerisektorn, framför allt det icke-industriella fisket, spelar en viktig roll när det gäller att trygga livsmedelsförsörjningen i många utvecklingsländer. Parlamentet betonar att dessa grupper bör få tillgång till tillräckliga ekonomiska, tekniska och mänskliga resurser för att kunna fullgöra sina uppgifter och arbeta tillsammans med de regionala fiskeförvaltningsorganisationerna.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja stärkandet av ett riktat vetenskapligt och tekniskt samarbete överlag i avtal om hållbart fiske, bland annat genom att utöka den roll som de gemensamma vetenskapliga kommittéerna spelar. Parlamentet efterfrågar också insatser för att harmonisera de sanitära och hygieniska förhållandena i EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja stärkandet av ett riktat vetenskapligt och tekniskt samarbete överlag i avtal om hållbart fiske, bland annat genom att utöka den roll som de gemensamma vetenskapliga kommittéerna spelar. Parlamentet efterfrågar också insatser för att harmonisera de sanitära och hygieniska förhållandena i EU och tredjeländer.

| 42. | Europaparlamentet stöder tanken på att frikoppla den ekonomiska ersättningen för tillträde till fiskresurserna från sektorsstödet för utveckling. Parlamentet vidhåller bestämt att fartygsägare bör betala en skälig och marknadsbaserad andel av kostnaderna när de förvärvar tillträdesrätter inom ramen för ett bilateralt fiskeavtal. Parlamentet kräver en detaljerad analys av den andel som fartygsägare ska betala för ett fisketillstånd, inklusive potentiell fångstmängd och driftskostnader. Parlamentet anser att översynen av sektorsstöd måste förbättras, bland annat genom att man inför en möjlighet att ställa in betalningarna om kuststaten inte fullgör sina åtaganden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder tanken på att frikoppla den ekonomiska ersättningen för tillträde till fiskresurserna från sektorsstödet för utveckling. Parlamentet vidhåller bestämt att fartygsägare bör betala en skälig och marknadsbaserad andel av kostnaderna när de förvärvar tillträdesrätter inom ramen för ett bilateralt fiskeavtal. Parlamentet kräver en detaljerad analys av den andel som fartygsägare ska betala för ett fisketillstånd, inklusive potentiell fångstmängd och driftskostnader. Parlamentet anser att översynen av sektorsstöd måste förbättras, bland annat genom att man inför en möjlighet att ställa in betalningarna om kuststaten inte fullgör sina åtaganden.

| 43. | Europaparlamentet vidhåller att det anslag som är avsatt för sektorsstöd måste bli mer effektivt och uppnå bättre resultat av högre kvalitet, särskilt genom att man fokuserar på vetenskaplig forskning, insamling av uppgifter och övervakning och förvaltning av fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet vidhåller att det anslag som är avsatt för sektorsstöd måste bli mer effektivt och uppnå bättre resultat av högre kvalitet, särskilt genom att man fokuserar på vetenskaplig forskning, insamling av uppgifter och övervakning och förvaltning av fiskeverksamhet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att anslagen till sektorstödet inom ramen för avtalen om hållbart fiske inriktas på att stödja tredjeländers administrativa och vetenskapliga kapacitet, och små och medelstora företag. De bör dessutom stärka EU:s mål för utvecklingssamarbetet och stämma överens med den nationella utvecklingsplanen i det land som omfattas av avtalet. Parlamentet kräver dessutom att anslagen inte ska ersätta fiskesamarbetet i andra samarbetsavtal eller samarbetsinstrument, utan snarare förstärka detta på ett sammanhängande, öppet, effektivt och mer målinriktat sätt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att anslagen till sektorstödet inom ramen för avtalen om hållbart fiske inriktas på att stödja tredjeländers administrativa och vetenskapliga kapacitet, och små och medelstora företag. De bör dessutom stärka EU:s mål för utvecklingssamarbetet och stämma överens med den nationella utvecklingsplanen i det land som omfattas av avtalet. Parlamentet kräver dessutom att anslagen inte ska ersätta fiskesamarbetet i andra samarbetsavtal eller samarbetsinstrument, utan snarare förstärka detta på ett sammanhängande, öppet, effektivt och mer målinriktat sätt.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att under förhandlingarna om avtal om hållbart fiske sträva efter att utverka att kuststaten avsätter en liten del av det sektorsstöd till utveckling som anslås under det hållbara fiskeavtalet till projekt som har som målsättning att erkänna, främja och diversifiera kvinnors roll i fiskerisektorn, och att garantera tillämpningen av principen om likabehandling och lika möjligheter för kvinnor och män, i synnerhet rörande utbildning och tillgång till finansiering och lån. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar enträget kommissionen att under förhandlingarna om avtal om hållbart fiske sträva efter att utverka att kuststaten avsätter en liten del av det sektorsstöd till utveckling som anslås under det hållbara fiskeavtalet till projekt som har som målsättning att erkänna, främja och diversifiera kvinnors roll i fiskerisektorn, och att garantera tillämpningen av principen om likabehandling och lika möjligheter för kvinnor och män, i synnerhet rörande utbildning och tillgång till finansiering och lån.

| 46. | Europaparlamentet anser att sektorsstöd för utveckling måste beaktas när de relevanta besluten inför framtiden fattas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att sektorsstöd för utveckling måste beaktas när de relevanta besluten inför framtiden fattas.

| 47. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen noga övervakar genomförandet av bilaterala avtal och skickar årliga rapporter till parlamentet och rådet, samt att utvärderingar genomförda av externa, oberoende experter skickas till medlagstiftarna i laga tid före förhandlingen om nya protokoll. Dessa rapporter och utvärderingar bör offentliggöras enligt reglerna för skydd av personuppgifter och översättas till åtminstone tre av EU:s officiella språk. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen noga övervakar genomförandet av bilaterala avtal och skickar årliga rapporter till parlamentet och rådet, samt att utvärderingar genomförda av externa, oberoende experter skickas till medlagstiftarna i laga tid före förhandlingen om nya protokoll. Dessa rapporter och utvärderingar bör offentliggöras enligt reglerna för skydd av personuppgifter och översättas till åtminstone tre av EU:s officiella språk.

| 48. | Europaparlamentet understryker behovet av att parlamentet i tillfredsställande utsträckning deltar i förberedelserna och i förhandlingsprocessen och den långsiktiga övervakningen och utvärderingen av de bilaterala avtalens funktionssätt i enlighet med föreskrifterna i EUF-fördraget. Parlamentet insisterar på att omedelbart och fullständigt informeras på lika villkor som rådet i alla skeden av förfarandet rörande partnerskapsavtal om fiske, i enlighet med artiklarna 13.2 och 218.10 i EUF-fördraget. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att parlamentet bör företrädas av observatörer vid de gemensamma kommittésammanträden som planeras i fiskeavtal, och kräver att det civila samhället, däribland företrädare för fiskerisektorn både i EU och i tredjeländer, också ska delta i dessa sammanträden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker behovet av att parlamentet i tillfredsställande utsträckning deltar i förberedelserna och i förhandlingsprocessen och den långsiktiga övervakningen och utvärderingen av de bilaterala avtalens funktionssätt i enlighet med föreskrifterna i EUF-fördraget. Parlamentet insisterar på att omedelbart och fullständigt informeras på lika villkor som rådet i alla skeden av förfarandet rörande partnerskapsavtal om fiske, i enlighet med artiklarna 13.2 och 218.10 i EUF-fördraget. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att parlamentet bör företrädas av observatörer vid de gemensamma kommittésammanträden som planeras i fiskeavtal, och kräver att det civila samhället, däribland företrädare för fiskerisektorn både i EU och i tredjeländer, också ska delta i dessa sammanträden.

| 49. | Europaparlamentet stöder införandet av vetenskapliga revisioner för att utvärdera fiskbestånd innan avtal förhandlas och begär att tredjelandet ska informera om det fiske som bedrivs av andra länders flottor på dess vatten för att dessa mål ska bli ändamålsenliga. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet stöder införandet av vetenskapliga revisioner för att utvärdera fiskbestånd innan avtal förhandlas och begär att tredjelandet ska informera om det fiske som bedrivs av andra länders flottor på dess vatten för att dessa mål ska bli ändamålsenliga.

| 50. | Europaparlamentet är övertygat om att fullständig insyn vad gäller fångster, betalningar och tillämpning av sektorsstöd kommer att vara ett oumbärligt verktyg för att utveckla ett ansvarsfullt och hållbart fiske baserat på god förvaltning och bekämpning av otillbörlig användning av EU-stöd och av korruption. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet är övertygat om att fullständig insyn vad gäller fångster, betalningar och tillämpning av sektorsstöd kommer att vara ett oumbärligt verktyg för att utveckla ett ansvarsfullt och hållbart fiske baserat på god förvaltning och bekämpning av otillbörlig användning av EU-stöd och av korruption.

| 51. | Europaparlamentet understryker också behovet av att förbättra öppenheten både under förhandlingen av fiskeavtalen och under den tid de löper, både för EU och för tredjeländer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker också behovet av att förbättra öppenheten både under förhandlingen av fiskeavtalen och under den tid de löper, både för EU och för tredjeländer.

| 52. | Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska rapportera dagligen till kuststaterna om fångster, och att de till fullo följer de regler som tillämpas i partnerländernas vatten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska rapportera dagligen till kuststaterna om fångster, och att de till fullo följer de regler som tillämpas i partnerländernas vatten.

| 53. | Europaparlamentet är övertygat om att kommissionen bör försäkra sig om att förhandlingar med tredjeländer i syfte att utarbeta nya avtal eller protokoll till bilaterala fiskeavtal inleds i god tid innan sådana bestämmelser upphör att gälla. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att parlamentet redan i ett tidigt skede deltar i denna process för att undvika den provisoriska tillämpningen av sådana bestämmelser som leder till ett oåterkalleligt fait accompli, vilket är vare sig i EU:s eller i tredjelandets intresse. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet är övertygat om att kommissionen bör försäkra sig om att förhandlingar med tredjeländer i syfte att utarbeta nya avtal eller protokoll till bilaterala fiskeavtal inleds i god tid innan sådana bestämmelser upphör att gälla. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att parlamentet redan i ett tidigt skede deltar i denna process för att undvika den provisoriska tillämpningen av sådana bestämmelser som leder till ett oåterkalleligt fait accompli, vilket är vare sig i EU:s eller i tredjelandets intresse.

| 54. | Europaparlamentet anser att EU:s fiskeriindustri bör ta över ansvaret för en ansenlig del av kostnaderna när man förvärvar tillträdesrätter i fiskezoner utanför EU inom ramen för ett bilateralt eller multilateralt fiskeavtal. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att EU:s fiskeriindustri bör ta över ansvaret för en ansenlig del av kostnaderna när man förvärvar tillträdesrätter i fiskezoner utanför EU inom ramen för ett bilateralt eller multilateralt fiskeavtal.

| 55. | Europaparlamentet anser att det bör finnas en regional strategi för förhandling och genomförande av EU:s bilaterala avtal, särskilt de som rör tonfiskflottan, och, vid behov, en tydlig koppling mellan de termer som ingår i avtalen och de relevanta regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas förvaltningsåtgärder och prestanda. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att det bör finnas en regional strategi för förhandling och genomförande av EU:s bilaterala avtal, särskilt de som rör tonfiskflottan, och, vid behov, en tydlig koppling mellan de termer som ingår i avtalen och de relevanta regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas förvaltningsåtgärder och prestanda.

| 56. | Med hänvisning till den regionala situationen känner sig Europaparlamentet föranlett att för kommissionen uttrycka sitt obehag över den tydliga tillbakagången i åtgärderna avseende påmönstring av sjömän. I de flesta fall innebär åtgärderna att man stegvis återgår till den ohållbara politiken att rekrytera sjömän utifrån nationalitet, när det viktiga är att de kommer från ett AVS-land, oavsett vilket. |
| --- | --- |

56.

Med hänvisning till den regionala situationen känner sig Europaparlamentet föranlett att för kommissionen uttrycka sitt obehag över den tydliga tillbakagången i åtgärderna avseende påmönstring av sjömän. I de flesta fall innebär åtgärderna att man stegvis återgår till den ohållbara politiken att rekrytera sjömän utifrån nationalitet, när det viktiga är att de kommer från ett AVS-land, oavsett vilket.

| 57. | Europaparlamentet anser att bilaterala avtal bör införas för att uppmuntra EU:s fiskerisektor att investera i länder där det för närvarande inte finns några associeringsavtal eftersom det inte finns något överskott på fiskemöjligheter, och därmed bidra till ett hållbart fiske. Parlamentet anser även i dessa fall att en samordning mellan europeisk utvecklingsfinansiering och finansiering av bilaterala avtal bör vara en högprioriterad fråga. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att bilaterala avtal bör införas för att uppmuntra EU:s fiskerisektor att investera i länder där det för närvarande inte finns några associeringsavtal eftersom det inte finns något överskott på fiskemöjligheter, och därmed bidra till ett hållbart fiske. Parlamentet anser även i dessa fall att en samordning mellan europeisk utvecklingsfinansiering och finansiering av bilaterala avtal bör vara en högprioriterad fråga.

Regionala fiskeriförvaltningsorganisationer

| 58. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta ledningen för att stärka de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i syfte att förbättra deras prestanda, däribland genom regelbundna översyner utförda av oberoende organ när det gäller i vilken omfattning organisationerna uppfyller sina mål, och att se till att de rekommendationer som görs i sådana översyner genomförs snabbt och fullständigt. Parlamentet uppmanar enträget EU att se till att alla regionala fiskeriförvaltningsorganisationer har en effektiv tillämpningskommitté, och anser att bevisade fall av brist på efterlevnad från staternas sida måste leda till avskräckande, proportionella och icke-diskriminerande påföljder, däribland minskade fiskekvoter, minskad fiskeansträngning och minskad tillåten fiskekapacitet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta ledningen för att stärka de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i syfte att förbättra deras prestanda, däribland genom regelbundna översyner utförda av oberoende organ när det gäller i vilken omfattning organisationerna uppfyller sina mål, och att se till att de rekommendationer som görs i sådana översyner genomförs snabbt och fullständigt. Parlamentet uppmanar enträget EU att se till att alla regionala fiskeriförvaltningsorganisationer har en effektiv tillämpningskommitté, och anser att bevisade fall av brist på efterlevnad från staternas sida måste leda till avskräckande, proportionella och icke-diskriminerande påföljder, däribland minskade fiskekvoter, minskad fiskeansträngning och minskad tillåten fiskekapacitet.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka bidragen till regionala fiskeförvaltningsorganisationer, eftersom dessa spelar en avgörande roll i kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka bidragen till regionala fiskeförvaltningsorganisationer, eftersom dessa spelar en avgörande roll i kampen mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| 60. | Europaparlamentet anser att EU bör arbeta för ett förbättrat system för beslutsfattande inom de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i syfte att gå längre än den strategi med ”lägsta gemensamma nämnare” som kan vara resultatet av ett samförstånd, samtidigt som man erkänner behovet av debatt före en omröstning i de fall då ett samförstånd inte kan uppnås. Parlamentet anser att fleråriga planer bör främjas. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att EU bör arbeta för ett förbättrat system för beslutsfattande inom de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i syfte att gå längre än den strategi med ”lägsta gemensamma nämnare” som kan vara resultatet av ett samförstånd, samtidigt som man erkänner behovet av debatt före en omröstning i de fall då ett samförstånd inte kan uppnås. Parlamentet anser att fleråriga planer bör främjas.

| 61. | Europaparlamentet anser att unionen måste samordna sin fiskeri- och utvecklingspolitik på ett bättre sätt, och delta i systematiska, långsiktiga och djupgående dialoger och partnerskap med andra flagg-, marknads- och kuststater för att uppnå förbättrad fiskeriförvaltning och livsmedelstrygghet i hela världen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att unionen måste samordna sin fiskeri- och utvecklingspolitik på ett bättre sätt, och delta i systematiska, långsiktiga och djupgående dialoger och partnerskap med andra flagg-, marknads- och kuststater för att uppnå förbättrad fiskeriförvaltning och livsmedelstrygghet i hela världen.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ledningen och främja inrättandet av ett heltäckande nätverk av regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, så att all fiskeriverksamhet på öppna havet förvaltas effektivt genom en ekosystem- och försiktighetsbaserad inriktning som garanterar att resurserna bevaras. Parlamentet erinrar i detta syfte om sitt stöd för inrättandet av nya regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där sådana saknas samt utökade behörigheter för de befintliga regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna genom en omarbetning av deras avtal. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ledningen och främja inrättandet av ett heltäckande nätverk av regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, så att all fiskeriverksamhet på öppna havet förvaltas effektivt genom en ekosystem- och försiktighetsbaserad inriktning som garanterar att resurserna bevaras. Parlamentet erinrar i detta syfte om sitt stöd för inrättandet av nya regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där sådana saknas samt utökade behörigheter för de befintliga regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna genom en omarbetning av deras avtal.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att nya fiskeområden blir tillgängliga i arktiska vatten som en följd av klimatförändringarna och förändringar i arternas utbredning. Parlamentet anser att EU bör ta initiativ för att se till att fiskeriverksamheten förvaltas effektivt (av de befintliga regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna eller genom inrättandet av en ny) för hållbar förvaltning och bevarande av bestånden i dessa vatten. Parlamentet anser att fisket till att börja med bör begränsas för att möjliggöra en vetenskaplig utvärdering av de arktiska bestånden och det hållbara fiske som dessa bestånd kan ligga till grund för. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att nya fiskeområden blir tillgängliga i arktiska vatten som en följd av klimatförändringarna och förändringar i arternas utbredning. Parlamentet anser att EU bör ta initiativ för att se till att fiskeriverksamheten förvaltas effektivt (av de befintliga regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna eller genom inrättandet av en ny) för hållbar förvaltning och bevarande av bestånden i dessa vatten. Parlamentet anser att fisket till att börja med bör begränsas för att möjliggöra en vetenskaplig utvärdering av de arktiska bestånden och det hållbara fiske som dessa bestånd kan ligga till grund för.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att fisket i Svarta havet skulle dra fördel av en ny regional fiskeriförvaltningsorganisation, och uppmanar kommissionen att föreslå att en sådan inrättas. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att fisket i Svarta havet skulle dra fördel av en ny regional fiskeriförvaltningsorganisation, och uppmanar kommissionen att föreslå att en sådan inrättas.

| 65. | Europaparlamentet anser att de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna måste utveckla hållbara förvaltningssystem som syftar till att upprätthålla bestånden över den nivå som krävs för maximal hållbar avkastning, och som tillhandahåller en öppen och jämlik resurstilldelning genom att använda incitament som baseras på miljömässiga och sociala kriterier såväl som på historiska fångstmängder, för att fiskefartyg ska kunna erhålla fiskemöjligheter, för att på så sätt inbegripa både utvecklingsländernas legitima rättigheter/strävanden och förväntningarna hos sådana flottor som har bedrivit hållbart fiske i dessa vatten, samtidigt som man garanterar att förvaltnings- och bevarandeåtgärderna genomförs fullständigt av alla medlemmar. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna måste utveckla hållbara förvaltningssystem som syftar till att upprätthålla bestånden över den nivå som krävs för maximal hållbar avkastning, och som tillhandahåller en öppen och jämlik resurstilldelning genom att använda incitament som baseras på miljömässiga och sociala kriterier såväl som på historiska fångstmängder, för att fiskefartyg ska kunna erhålla fiskemöjligheter, för att på så sätt inbegripa både utvecklingsländernas legitima rättigheter/strävanden och förväntningarna hos sådana flottor som har bedrivit hållbart fiske i dessa vatten, samtidigt som man garanterar att förvaltnings- och bevarandeåtgärderna genomförs fullständigt av alla medlemmar.

| 66. | Europaparlamentet är starkt emot att EU främjar antagandet av system för överlåtbara fiskenyttjanderätter i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. Parlamentet anser att förvaltningssystem som baseras på fiskerätter och som eventuellt antas i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna inte får äventyra försörjningen för sådana fiskesamhällen i utvecklingsländer som är beroende av fisket. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är starkt emot att EU främjar antagandet av system för överlåtbara fiskenyttjanderätter i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. Parlamentet anser att förvaltningssystem som baseras på fiskerätter och som eventuellt antas i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna inte får äventyra försörjningen för sådana fiskesamhällen i utvecklingsländer som är beroende av fisket.

| 67. | Europaparlamentet anser att god förvaltning skapas genom att alla berörda parter engageras, alltifrån politikens utformning till dess genomförande. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att god förvaltning skapas genom att alla berörda parter engageras, alltifrån politikens utformning till dess genomförande.

| 68. | Europaparlamentet kräver att man genomför en detaljerad utvärdering av fiskekapaciteten hos de EU-flottor som är behöriga att fiska utanför EU:s vatten, med användning av pålitliga indikatorer vad gäller fartygens förmåga att fånga fisk, med hänsyn till framsteg inom tekniken, och med utgångspunkt i FAO:s rekommendationer från 1999, Technical Consultation on the measurement of fishing capacity (9). Parlamentet anser att EU bör fastställa vilka regionala fiskeriförvaltningsorganisationer som har problem med överkapacitet, och se till att flottkapaciteten fryses och justeras med särskilt beaktande av kuststaternas rättigheter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet kräver att man genomför en detaljerad utvärdering av fiskekapaciteten hos de EU-flottor som är behöriga att fiska utanför EU:s vatten, med användning av pålitliga indikatorer vad gäller fartygens förmåga att fånga fisk, med hänsyn till framsteg inom tekniken, och med utgångspunkt i FAO:s rekommendationer från 1999, Technical Consultation on the measurement of fishing capacity (9). Parlamentet anser att EU bör fastställa vilka regionala fiskeriförvaltningsorganisationer som har problem med överkapacitet, och se till att flottkapaciteten fryses och justeras med särskilt beaktande av kuststaternas rättigheter.

Andra internationella aspekter

| 69. | Europaparlamentet anser att trots att EU-företagens internationella verksamhet får sträcka sig bortanför den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, måste handelsaktiviteterna och de privata avtalen mellan europeiska fartygsägare och tredjeländer, inklusive de som genomförs inom ramen för bilateral samarbetspolitik, respekteras och skyddas så länge de genomförs inom ramen för internationell rätt. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att trots att EU-företagens internationella verksamhet får sträcka sig bortanför den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, måste handelsaktiviteterna och de privata avtalen mellan europeiska fartygsägare och tredjeländer, inklusive de som genomförs inom ramen för bilateral samarbetspolitik, respekteras och skyddas så länge de genomförs inom ramen för internationell rätt.

| 70. | Europaparlamentet anser att investeringar som görs av den europeiska fiskerisektorn bör ingå som en tredje beståndsdel i den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, tillsammans med fiskeavtalen och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, och att den gemensamma fiskeripolitiken måste uppmuntra till hållbara investeringar av fiskerisektorn utanför EU. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att investeringar som görs av den europeiska fiskerisektorn bör ingå som en tredje beståndsdel i den gemensamma fiskeripolitikens internationella dimension, tillsammans med fiskeavtalen och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, och att den gemensamma fiskeripolitiken måste uppmuntra till hållbara investeringar av fiskerisektorn utanför EU.

| 71. | Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken måste främja strategier för företagens sociala ansvar, så att vi till fullo kan axla vårt sociala ansvar, i linje med EU:s strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att den gemensamma fiskeripolitiken måste främja strategier för företagens sociala ansvar, så att vi till fullo kan axla vårt sociala ansvar, i linje med EU:s strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar.

| 72. | Europaparlamentet anser att information om privata avtal mellan europeiska fartygsägare och tredjeländer, om samriskföretag i tredjeländer, däribland antal och fartygstyp som arbetar enligt sådana avtal och i samriskföretag, samt om deras fångster även i fortsättningen bör lämnas till kommissionen av medlemsstaten och göras tillgänglig för allmänheten, med beaktande av reglerna för skydd av personuppgifter och handelsuppgifter, i enlighet med fisketillståndsförordningen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att information om privata avtal mellan europeiska fartygsägare och tredjeländer, om samriskföretag i tredjeländer, däribland antal och fartygstyp som arbetar enligt sådana avtal och i samriskföretag, samt om deras fångster även i fortsättningen bör lämnas till kommissionen av medlemsstaten och göras tillgänglig för allmänheten, med beaktande av reglerna för skydd av personuppgifter och handelsuppgifter, i enlighet med fisketillståndsförordningen.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja en global och multilateral agenda som införlivar ansvar som en del av utvecklingen av en hållbar fiskeriverksamhet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja en global och multilateral agenda som införlivar ansvar som en del av utvecklingen av en hållbar fiskeriverksamhet.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att allvarligt överväga metoder för att inrätta starka incitament för EU-flaggade fartyg att stå kvar i EU:s register, såvida de inte ska byta flagg till stater som har gott rykte inom alla relevanta regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Parlamentet anser att det bästa sättet att uppnå detta är att se till att det råder sund konkurrens mellan EU-flaggade fartyg och fartyg med tredjelandsflagg genom att man kräver samma standarder i form av ekologisk och social hållbarhet från tredjeländer, både bilateralt och multilateralt, samt genom att man vidtar marknadsrelaterade åtgärder. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att allvarligt överväga metoder för att inrätta starka incitament för EU-flaggade fartyg att stå kvar i EU:s register, såvida de inte ska byta flagg till stater som har gott rykte inom alla relevanta regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Parlamentet anser att det bästa sättet att uppnå detta är att se till att det råder sund konkurrens mellan EU-flaggade fartyg och fartyg med tredjelandsflagg genom att man kräver samma standarder i form av ekologisk och social hållbarhet från tredjeländer, både bilateralt och multilateralt, samt genom att man vidtar marknadsrelaterade åtgärder.

| 75. | Europaparlamentet uttrycker sin otålighet med kommissionen för att den inte har tagit upp andra fartyg på EU-listan över IUU-fiske än de som har upptagits av de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, och för att den inte har föreslagit en förteckning över länder som inte samarbetar, trots att IUU-förordningen har tillämpats i över två år, och uppmanar med eftertryck kommissionen att göra detta så fort som möjligt. Parlamentet insisterar på att stöd måste sökas hos våra viktigaste parter om vi ska kunna utrota IUU-fisket på alla hav. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uttrycker sin otålighet med kommissionen för att den inte har tagit upp andra fartyg på EU-listan över IUU-fiske än de som har upptagits av de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, och för att den inte har föreslagit en förteckning över länder som inte samarbetar, trots att IUU-förordningen har tillämpats i över två år, och uppmanar med eftertryck kommissionen att göra detta så fort som möjligt. Parlamentet insisterar på att stöd måste sökas hos våra viktigaste parter om vi ska kunna utrota IUU-fisket på alla hav.

| 76. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, snarare än tredjeländer, ska vara den myndighet som till fartyg från tredjeländer utfärdar fytosanitära intyg som tillåter direktexport av fiskeriprodukter till EU. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, snarare än tredjeländer, ska vara den myndighet som till fartyg från tredjeländer utfärdar fytosanitära intyg som tillåter direktexport av fiskeriprodukter till EU.

| 77. | Europaparlamentet påminner om behovet att differentiera förvaltningen av de övre gränserna för fiskekapaciteten inom den internationella EU-flottan, i samarbete med de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, och att ta hänsyn till den särskilda arbetssituation som gäller för detta segment inom fiskeflottan. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet påminner om behovet att differentiera förvaltningen av de övre gränserna för fiskekapaciteten inom den internationella EU-flottan, i samarbete med de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, och att ta hänsyn till den särskilda arbetssituation som gäller för detta segment inom fiskeflottan.

| 78. | Europaparlamentet uppmuntrar banker och andra utlåningsinstitut att infoga utvärderingar av verksamheters ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhet, inte bara deras kortsiktiga lönsamhet, innan de beviljar tillgång till kapital. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmuntrar banker och andra utlåningsinstitut att infoga utvärderingar av verksamheters ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarhet, inte bara deras kortsiktiga lönsamhet, innan de beviljar tillgång till kapital.

| 79. | Europaparlamentet anser att EU:s handelspolitik också bör bidra till att garantera ett hållbart fiske över hela världen genom att främja anslutning till relevanta internationella konventioner och avtal som gäller fiskeriförvaltning inom ramen för förmånsberättigade handelsavtal. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att EU:s handelspolitik också bör bidra till att garantera ett hållbart fiske över hela världen genom att främja anslutning till relevanta internationella konventioner och avtal som gäller fiskeriförvaltning inom ramen för förmånsberättigade handelsavtal.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den rättvisa, öppna och hållbara handeln med fisk stärks i EU:s bilaterala och multilaterala handelsavtal. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den rättvisa, öppna och hållbara handeln med fisk stärks i EU:s bilaterala och multilaterala handelsavtal.

| 81. | Samtidigt anser Europaparlamentet att incitament bör införas för att tredjeländer som inte har samma standarder som EU ska anta god praxis, och att handelsåtgärder i förekommande fall ska fastställas, exempelvis förbud mot produkter som härrör från det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket och vattenbruks- och fiskeriprodukter som framställts i strid med de mänskliga rättigheterna och med FN:s konventioner om sysselsättning (ILO) och sjöfart (IMO). |
| --- | --- |

81.

Samtidigt anser Europaparlamentet att incitament bör införas för att tredjeländer som inte har samma standarder som EU ska anta god praxis, och att handelsåtgärder i förekommande fall ska fastställas, exempelvis förbud mot produkter som härrör från det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket och vattenbruks- och fiskeriprodukter som framställts i strid med de mänskliga rättigheterna och med FN:s konventioner om sysselsättning (ILO) och sjöfart (IMO).

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ett internationellt samarbete mot IUU-fiske och undersöka det lämpliga i att de två andra länder som tillsammans med EU utgör världens största marknader för fiskeriprodukter, det vill säga Förenta staterna och Japan, deltar. Ett sätt att genomföra denna åtgärd skulle vara att använda ett unikt ID-nummer för alla fartyg för att garantera att produkten blir fullständigt spårbar på ett helt öppet sätt. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja ett internationellt samarbete mot IUU-fiske och undersöka det lämpliga i att de två andra länder som tillsammans med EU utgör världens största marknader för fiskeriprodukter, det vill säga Förenta staterna och Japan, deltar. Ett sätt att genomföra denna åtgärd skulle vara att använda ett unikt ID-nummer för alla fartyg för att garantera att produkten blir fullständigt spårbar på ett helt öppet sätt.

| 83. | Europaparlamentet betonar att i de fall då ett partnerland systematiskt och kraftigt frångår de mål som har antagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller andra internationella organisationer där EU ingår och som avser fiskeriförvaltning och bevarande av fiskbestånd, kan detta leda till att förmånstariffer tillfälligt återkallas. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om genomförandet av de bestämmelser avseende fiskeriförvaltning och bevarande av fiskbestånd som ingår i kommissionens förslag till översyn av det allmänna preferenssystemet (GSP). |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar att i de fall då ett partnerland systematiskt och kraftigt frångår de mål som har antagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller andra internationella organisationer där EU ingår och som avser fiskeriförvaltning och bevarande av fiskbestånd, kan detta leda till att förmånstariffer tillfälligt återkallas. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om genomförandet av de bestämmelser avseende fiskeriförvaltning och bevarande av fiskbestånd som ingår i kommissionens förslag till översyn av det allmänna preferenssystemet (GSP).

| 84. | Europaparlamentet anser att EU måste säkerställa att produkter som importeras genom internationell handel uppfyller regler och förordningar som är identiska med dem som gäller för EU-produkter. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att EU måste säkerställa att produkter som importeras genom internationell handel uppfyller regler och förordningar som är identiska med dem som gäller för EU-produkter.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fisk och fiskeriprodukter från tredjeländer uppfyller jämförbara krav på sanitet och hygien och kommer från hållbart fiske, för att på så sätt skapa likvärdiga förhållanden för fisket i EU och i länder utanför EU. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fisk och fiskeriprodukter från tredjeländer uppfyller jämförbara krav på sanitet och hygien och kommer från hållbart fiske, för att på så sätt skapa likvärdiga förhållanden för fisket i EU och i länder utanför EU.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare integrera EU:s politik rörande utveckling, handel och fiskeripolitikens målsättningar. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare integrera EU:s politik rörande utveckling, handel och fiskeripolitikens målsättningar.

| 87. | Europaparlamentet insisterar på att bilaterala och multilaterala handelsavtal som förhandlas av EU bör






  — | åtföljas av ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvensbedömningar med respekt för det hot som överutnyttjande av resurserna utgör, för såväl tredjeländer som EU-länder, med beaktande av de nätverk som redan har inrättats genom tidigare avtal, |
| --- | --- | --- |

87.

Europaparlamentet insisterar på att bilaterala och multilaterala handelsavtal som förhandlas av EU bör

—

åtföljas av ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvensbedömningar med respekt för det hot som överutnyttjande av resurserna utgör, för såväl tredjeländer som EU-länder, med beaktande av de nätverk som redan har inrättats genom tidigare avtal,

| — | respektera ursprungsbestämmelser, |
| --- | --- |

—

respektera ursprungsbestämmelser,

| — | innehålla krav på spårbarhet för produkten för att garantera att den kommer från ett lagenligt och hållbart fiske, |
| --- | --- |

—

innehålla krav på spårbarhet för produkten för att garantera att den kommer från ett lagenligt och hållbart fiske,

| — | vara utformade så att de inte undergräver IUU-förordningen eller andra av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser, |
| --- | --- |

—

vara utformade så att de inte undergräver IUU-förordningen eller andra av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser,

| — | inbegripa bestämmelser som säkerställer att endast fiskeriprodukter som kommer från välförvaltade fiskesegment får säljas, |
| --- | --- |

—

inbegripa bestämmelser som säkerställer att endast fiskeriprodukter som kommer från välförvaltade fiskesegment får säljas,

| — | vara utformade så att de inte leder till ökad handel, vilket skulle resultera i överexploatering och utarmning av resurserna. |
| --- | --- |

—

vara utformade så att de inte leder till ökad handel, vilket skulle resultera i överexploatering och utarmning av resurserna.

| — | säkerställa att ohållbart fiskade produkter inte släpps ut på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

säkerställa att ohållbart fiskade produkter inte släpps ut på den inre marknaden.

| — | innehålla bestämmelser rörande granskning och inställning av utbetalningen av det ekonomiska bidraget såväl som bestämmelser om att genomförandet av protokollet ska skjutas upp om det föreligger brott mot grundläggande och fundamentala föreskrifter om de mänskliga rättigheterna, såsom fastställts i artikel 9 i Cotonouavtalet, eller bristande efterlevnad av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. |
| --- | --- |

—

innehålla bestämmelser rörande granskning och inställning av utbetalningen av det ekonomiska bidraget såväl som bestämmelser om att genomförandet av protokollet ska skjutas upp om det föreligger brott mot grundläggande och fundamentala föreskrifter om de mänskliga rättigheterna, såsom fastställts i artikel 9 i Cotonouavtalet, eller bristande efterlevnad av ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet.

| 88. | Europaparlamentet påminner om att frågan om ursprungsregler och ursprungskumulation är en kontroversiell och känslig fråga i handelsförhandlingar på grund av att många EU-handelsparter har lagstiftningar som skiljer sig åt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta frågan noggrant och förhandla fram välavvägda lösningar som inte är till skada för EU:s fiskerisektor. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet påminner om att frågan om ursprungsregler och ursprungskumulation är en kontroversiell och känslig fråga i handelsförhandlingar på grund av att många EU-handelsparter har lagstiftningar som skiljer sig åt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att beakta frågan noggrant och förhandla fram välavvägda lösningar som inte är till skada för EU:s fiskerisektor.

| 89. | Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om handelsrelaterade åtgärder, såsom restriktioner för import av fisk och fiskeriprodukter, gentemot länder som tillåter ohållbart fiske, samtidigt som man ser till att dessa åtgärder är förenliga med WTO:s regler. |
| --- | --- |

89.

Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om handelsrelaterade åtgärder, såsom restriktioner för import av fisk och fiskeriprodukter, gentemot länder som tillåter ohållbart fiske, samtidigt som man ser till att dessa åtgärder är förenliga med WTO:s regler.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla och genomföra regionala strategier för fiske på öppna vatten och hav, särskilt i de områden där ett hållbart fiske endast kan garanteras genom internationellt samarbete. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla och genomföra regionala strategier för fiske på öppna vatten och hav, särskilt i de områden där ett hållbart fiske endast kan garanteras genom internationellt samarbete.

o

o o

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

(2)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0516.

(4)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 15.

(5)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 119.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2011)0232.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2011)0573.

(8)  Konvention om tvångs- eller obligatoriskt arbete, 1930 (nr 29), Konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, 1948 (nr 87), Konvention om tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, 1949 (nr 98), Konvention om lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde, 1951 (nr 100), Konvention om avskaffande av tvångsarbete, 1957 (nr 105), Konvention om diskriminering i anställning och yrkesutövning, 1958 (nr 111), Konvention om minimiålder för tillträde till arbete, 1973 (nr 138), Konvention om avskaffande av de värsta formerna av barnarbete, 1999 (nr 182).

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/007/x4874e/x4874e00.pdf

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Valet till Europaparlamentet 2014

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 17 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 17 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, vilken är bifogad rådets beslut av den 20 september 1976, i dess ändrade lydelse (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, vilken är bifogad rådets beslut av den 20 september 1976, i dess ändrade lydelse (1),

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | På unionsnivå företräds medborgarna direkt av Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

A.

På unionsnivå företräds medborgarna direkt av Europaparlamentets ledamöter.

| B. | De politiska partierna på europeisk nivå bidrar till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja. |
| --- | --- |

B.

De politiska partierna på europeisk nivå bidrar till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja.

| C. | Kommissionens ordförande väljs av parlamentet efter det att Europeiska rådet lagt fram ett förslag med kvalificerad majoritet. Europeiska rådet måste ta hänsyn till resultatet av valet till parlamentet och på lämpligt sätt ha samrått med parlamentet innan det nominerar sin kandidat. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens ordförande väljs av parlamentet efter det att Europeiska rådet lagt fram ett förslag med kvalificerad majoritet. Europeiska rådet måste ta hänsyn till resultatet av valet till parlamentet och på lämpligt sätt ha samrått med parlamentet innan det nominerar sin kandidat.

| D. | Kommissionen är kollektivt ansvarig inför Europaparlamentet. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen är kollektivt ansvarig inför Europaparlamentet.

| E. | Det nya parlamentet behöver tillräckligt med tid för att organisera sig före valet av kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

E.

Det nya parlamentet behöver tillräckligt med tid för att organisera sig före valet av kommissionens ordförande.

| F. | För att den nya kommissionen ska kunna tillträda den 1 november 2014 bör kommissionens ordförande väljas i juli 2014 under parlamentets konstituerande plenarsammanträde. |
| --- | --- |

F.

För att den nya kommissionen ska kunna tillträda den 1 november 2014 bör kommissionens ordförande väljas i juli 2014 under parlamentets konstituerande plenarsammanträde.

| G. | Parlamentet röstar om godkännande av utnämningen av hela kommissionskollegiet efter att ha hört de kandidater som rådet föreslagit i samförstånd med den valda kommissionsordföranden, på grundval av de förslag som lämnats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet röstar om godkännande av utnämningen av hela kommissionskollegiet efter att ha hört de kandidater som rådet föreslagit i samförstånd med den valda kommissionsordföranden, på grundval av de förslag som lämnats av medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de europeiska politiska partierna att nominera kandidater till ordförandeskapet för kommissionen och förväntar sig att dessa kandidater ska inta en ledarroll i den parlamentariska valkampanjen, framför allt genom att personligen presentera sina program i unionens alla medlemsstater. Parlamentet betonar att det är viktigt att stärka både parlamentets och kommissionens politiska legitimitet genom att skapa en mer direkt länk mellan de respektive valen och väljarnas beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de europeiska politiska partierna att nominera kandidater till ordförandeskapet för kommissionen och förväntar sig att dessa kandidater ska inta en ledarroll i den parlamentariska valkampanjen, framför allt genom att personligen presentera sina program i unionens alla medlemsstater. Parlamentet betonar att det är viktigt att stärka både parlamentets och kommissionens politiska legitimitet genom att skapa en mer direkt länk mellan de respektive valen och väljarnas beslut.

| 2. | Europaparlamentet begär att så många ledamöter som möjligt av den kommande kommissionen ska tas från ledamöterna av Europaparlamentet, så att balansen mellan de båda lagstiftande kamrarna avspeglas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att så många ledamöter som möjligt av den kommande kommissionen ska tas från ledamöterna av Europaparlamentet, så att balansen mellan de båda lagstiftande kamrarna avspeglas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionens framtida ordförande att se till att det i den kommande Europeiska kommissionen råder en jämn fördelning mellan kvinnor och män. Parlamentet rekommenderar att varje medlemsstat föreslår en kvinnlig och en manlig kandidat till nästa kommissionskollegium. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionens framtida ordförande att se till att det i den kommande Europeiska kommissionen råder en jämn fördelning mellan kvinnor och män. Parlamentet rekommenderar att varje medlemsstat föreslår en kvinnlig och en manlig kandidat till nästa kommissionskollegium.

| 4. | Mot bakgrund av både de nya former för valet av Europeiska kommissionen som införts genom Lissabonfördraget och den förändring i förhållandet mellan parlamentet och kommissionen som ovannämnda nya former kommer att mynna ut i från och med valet 2014, anser Europaparlamentet att övertygande majoriteter i parlamentet kommer att vara av avgörande betydelse för stabiliteten i unionens lagstiftningsförfaranden och för en välfungerande verkställande makt på EU-nivå. Medlemsstaterna uppmanas därför att i sin vallagstiftning, i enlighet med artikel 3 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, införa lämpliga och proportionerliga minimitrösklar för tilldelning av platser så att trösklarna vederbörligen återspeglar medborgarnas beslut så som de kommit till uttryck i valet, samtidigt som parlamentets funktionalitet också skyddas effektivt. |
| --- | --- |

4.

Mot bakgrund av både de nya former för valet av Europeiska kommissionen som införts genom Lissabonfördraget och den förändring i förhållandet mellan parlamentet och kommissionen som ovannämnda nya former kommer att mynna ut i från och med valet 2014, anser Europaparlamentet att övertygande majoriteter i parlamentet kommer att vara av avgörande betydelse för stabiliteten i unionens lagstiftningsförfaranden och för en välfungerande verkställande makt på EU-nivå. Medlemsstaterna uppmanas därför att i sin vallagstiftning, i enlighet med artikel 3 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, införa lämpliga och proportionerliga minimitrösklar för tilldelning av platser så att trösklarna vederbörligen återspeglar medborgarnas beslut så som de kommit till uttryck i valet, samtidigt som parlamentets funktionalitet också skyddas effektivt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att samråda med parlamentet om huruvida valet kan hållas antingen den 15–18 maj eller den 22–25 maj 2014. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att samråda med parlamentet om huruvida valet kan hållas antingen den 15–18 maj eller den 22–25 maj 2014.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  Rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (EGT L 278, 8.10.1976, s. 1), ändrat genom rådets beslut 93/81/Euratom, EKSG, EEG (EGT L 33, 9.2.1993, s. 15) och rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1).

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Människorättssituationen i Iran, särskilt massavrättningar och bloggaren Sattar Beheshtis död nyligen

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 Europaparlamentets resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, särskilt massavrättningarna och bloggaren Sattar Beheshtis nyligen inträffade död (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik den 23 oktober 2012 om tio avrättningar i Iran nyligen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik den 23 oktober 2012 om tio avrättningar i Iran nyligen,

| — | med beaktande av uttalandet av talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik den 11 november 2012 om att den iranska bloggaren Sattar Beheshti dött i fängsligt förvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik den 11 november 2012 om att den iranska bloggaren Sattar Beheshti dött i fängsligt förvar,

| — | med beaktande av FN:s särskilde rapportörs rapport av den 13 september 2012 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilde rapportörs rapport av den 13 september 2012 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran,

| — | med beaktande av att pastor Youcef Nadarkhani frigetts från fängelse i september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att pastor Youcef Nadarkhani frigetts från fängelse i september 2012,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 62/149 av den 18 december 2007 och 63/168 av den 18 december 2008 om ett moratorium för bruket av dödsstraff, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 62/149 av den 18 december 2007 och 63/168 av den 18 december 2008 om ett moratorium för bruket av dödsstraff,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags rasdiskriminering samt konventionen om barnets rättigheter, i vilka Iran är fördragsslutande part, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags rasdiskriminering samt konventionen om barnets rättigheter, i vilka Iran är fördragsslutande part,

| — | med beaktande av artikel 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den rådande människorättssituationen i Iran kännetecknas av ett pågående mönster av systematiska kränkningar av grundläggande rättigheter. Människorättsförsvarare (särskilt personer som kämpar för kvinnors, barns och minoriteters rättigheter), journalister, bloggare, konstnärer, studentledare, advokater, fackföreningsmedlemmar och miljöaktivister lever alltjämt under stort tryck och ett ständigt hot att bli gripna. |
| --- | --- |

A.

Den rådande människorättssituationen i Iran kännetecknas av ett pågående mönster av systematiska kränkningar av grundläggande rättigheter. Människorättsförsvarare (särskilt personer som kämpar för kvinnors, barns och minoriteters rättigheter), journalister, bloggare, konstnärer, studentledare, advokater, fackföreningsmedlemmar och miljöaktivister lever alltjämt under stort tryck och ett ständigt hot att bli gripna.

| B. | Bloggaren Sattar Beheshti som kritiserat den iranska regeringen på internet greps den 30 oktober 2012 av den särskilda enhet inom polisen som kallas Fata och specialiserat sig på it-brottslighet. Han anklagades för it-brottslighet och dog i fängsligt förvar. Man vet ännu inte exakt hur det gick till i samband med hans död och i ett flertal rapporter antyds det att han dött till följd av tortyr i en iransk interneringsanstalt. |
| --- | --- |

B.

Bloggaren Sattar Beheshti som kritiserat den iranska regeringen på internet greps den 30 oktober 2012 av den särskilda enhet inom polisen som kallas Fata och specialiserat sig på it-brottslighet. Han anklagades för it-brottslighet och dog i fängsligt förvar. Man vet ännu inte exakt hur det gick till i samband med hans död och i ett flertal rapporter antyds det att han dött till följd av tortyr i en iransk interneringsanstalt.

| C. | Medlemmar av Sattar Beheshti familj som är bosatta i Iran har hotats med frihetsberövande om de uttalar sig till medierna om hans död eller väcker talan inför domstol mot dem som påståtts vara ansvariga för att han torterats. |
| --- | --- |

C.

Medlemmar av Sattar Beheshti familj som är bosatta i Iran har hotats med frihetsberövande om de uttalar sig till medierna om hans död eller väcker talan inför domstol mot dem som påståtts vara ansvariga för att han torterats.

| D. | Sattar Beheshtis död är ytterligare ett tragiskt exempel på att samvetsfångar i Iran rutinmässigt utsätts för systematisk och fortsatt tortyr samt misshandlas och förvägras sina grundläggande rättigheter, medan de som arbetar för säkerhetstjänsten och underrättelseväsendet ostraffat får göra precis vad som helst. |
| --- | --- |

D.

Sattar Beheshtis död är ytterligare ett tragiskt exempel på att samvetsfångar i Iran rutinmässigt utsätts för systematisk och fortsatt tortyr samt misshandlas och förvägras sina grundläggande rättigheter, medan de som arbetar för säkerhetstjänsten och underrättelseväsendet ostraffat får göra precis vad som helst.

| E. | Efter flera dagars tystnad om Sattar Beheshtis död förklarade sig rådet för de mänskliga rättigheterna inom Irans rättsväsen beredvilligt att utreda allt som förevarit i detta fall och med kraft lagföra alla som varit inblandade i det. |
| --- | --- |

E.

Efter flera dagars tystnad om Sattar Beheshtis död förklarade sig rådet för de mänskliga rättigheterna inom Irans rättsväsen beredvilligt att utreda allt som förevarit i detta fall och med kraft lagföra alla som varit inblandade i det.

| F. | Den 11 november 2012 förklarade vice talmannen för Irans parlament Mohammad Hasan Abutorabifard att Irans parlaments utskott för nationell säkerhet och utrikespolitik skulle undersöka fallet. |
| --- | --- |

F.

Den 11 november 2012 förklarade vice talmannen för Irans parlament Mohammad Hasan Abutorabifard att Irans parlaments utskott för nationell säkerhet och utrikespolitik skulle undersöka fallet.

| G. | FN:s särskilda rapportörer om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, om summariska avrättningar, om tortyr och om yttrandefriheten, har välkomnat besluten från Irans parlament och rättsväsen om att undersöka Beheshtis död och samtidigt noterat att det rapporterats ett antal fall i Iran där personer som hållits i fängsligt förvar påstås ha dött under förvarstiden som ett resultat av misshandel eller tortyr, avsaknad av medicinsk vård eller genom att helt enkelt lämnas åt sitt öde. |
| --- | --- |

G.

FN:s särskilda rapportörer om situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, om summariska avrättningar, om tortyr och om yttrandefriheten, har välkomnat besluten från Irans parlament och rättsväsen om att undersöka Beheshtis död och samtidigt noterat att det rapporterats ett antal fall i Iran där personer som hållits i fängsligt förvar påstås ha dött under förvarstiden som ett resultat av misshandel eller tortyr, avsaknad av medicinsk vård eller genom att helt enkelt lämnas åt sitt öde.

| H. | Den 22 oktober 2012 avrättades Saeed Sedighi och nio andra män som dömts för narkotikabrott. Flertalet av dessa fick inte någon rättvis rättegång och torterades under den tid de hölls i förvar. |
| --- | --- |

H.

Den 22 oktober 2012 avrättades Saeed Sedighi och nio andra män som dömts för narkotikabrott. Flertalet av dessa fick inte någon rättvis rättegång och torterades under den tid de hölls i förvar.

| I. | Efter det att Sedighi avrättats sade myndigheterna åt hans familjemedlemmar att inte tala med medierna och förbjöd dem att hålla en offentlig begravningsceremoni efter det att han begravts. |
| --- | --- |

I.

Efter det att Sedighi avrättats sade myndigheterna åt hans familjemedlemmar att inte tala med medierna och förbjöd dem att hålla en offentlig begravningsceremoni efter det att han begravts.

| J. | En dramatisk ökning av antalet avrättningar, inklusive av minderåriga, har registrerats i Iran under de senaste åren. Sedan början av 2012 har över 300 avrättningar förtecknats. Dödsstraff utdöms regelbundet i fall där den anklagade förvägras sin rätt till korrekt rättsförfarande och för brott som inte faller inom kategorin ”mest allvarliga brott” enligt internationella standarder. |
| --- | --- |

J.

En dramatisk ökning av antalet avrättningar, inklusive av minderåriga, har registrerats i Iran under de senaste åren. Sedan början av 2012 har över 300 avrättningar förtecknats. Dödsstraff utdöms regelbundet i fall där den anklagade förvägras sin rätt till korrekt rättsförfarande och för brott som inte faller inom kategorin ”mest allvarliga brott” enligt internationella standarder.

| K. | De iranska myndigheterna fortsätter arbetet med att bygga ett ”halal-internet”, där iranierna i själva verket förvägras tillträde till World Wide Web, samt med att använda informations- och kommunikationsteknik för att slå ned på grundläggande friheter, såsom yttrande- och mötesfriheten. Iran inskränker friheten på internet genom att ställa upp gränser för tillgänglig bandbredd genom att utveckla statskontrollerade servrar och särskilda internetprotokoll, internetleverantörer och sökmotorer och genom att stänga internationella och inhemska webbplatser för sociala nätverk. |
| --- | --- |

K.

De iranska myndigheterna fortsätter arbetet med att bygga ett ”halal-internet”, där iranierna i själva verket förvägras tillträde till World Wide Web, samt med att använda informations- och kommunikationsteknik för att slå ned på grundläggande friheter, såsom yttrande- och mötesfriheten. Iran inskränker friheten på internet genom att ställa upp gränser för tillgänglig bandbredd genom att utveckla statskontrollerade servrar och särskilda internetprotokoll, internetleverantörer och sökmotorer och genom att stänga internationella och inhemska webbplatser för sociala nätverk.

| L. | Sacharovpriset för tankefrihet 2012 gavs åt två iranska aktivister, nämligen advokaten Nasrin Sotoudeh och filmregissören Jafar Panahi. Nasrin Sotoudeh sitter i fängelse för sitt arbete för att kasta ljus över brott mot de mänskliga rättigheterna i Iran och hungerstrejkar efter det att hon inte fått ta emot besök av sin familj. Jafar Panahi överklagar ett sexårigt fängelsestraff, ett förbud på 20 år mot filmproduktion och ett reseförbud riktat mot honom. |
| --- | --- |

L.

Sacharovpriset för tankefrihet 2012 gavs åt två iranska aktivister, nämligen advokaten Nasrin Sotoudeh och filmregissören Jafar Panahi. Nasrin Sotoudeh sitter i fängelse för sitt arbete för att kasta ljus över brott mot de mänskliga rättigheterna i Iran och hungerstrejkar efter det att hon inte fått ta emot besök av sin familj. Jafar Panahi överklagar ett sexårigt fängelsestraff, ett förbud på 20 år mot filmproduktion och ett reseförbud riktat mot honom.

| 1. | Europaparlamentet är mycket oroat över den konstant försämrade människorättssituationen i Iran, det växande antalet politiska fångar och samvetsfångar, det fortsatt stora antalet avrättningar, bl.a. av minderåriga, den utbredda tortyren, orättvisa rättegångar och orimliga borgensbelopp samt de kraftiga begränsningarna av informationsfriheten, yttrandefriheten, mötesfriheten, religionsfriheten, utbildningsfriheten och rörelsefriheten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket oroat över den konstant försämrade människorättssituationen i Iran, det växande antalet politiska fångar och samvetsfångar, det fortsatt stora antalet avrättningar, bl.a. av minderåriga, den utbredda tortyren, orättvisa rättegångar och orimliga borgensbelopp samt de kraftiga begränsningarna av informationsfriheten, yttrandefriheten, mötesfriheten, religionsfriheten, utbildningsfriheten och rörelsefriheten.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över Sattar Beheshtis död i fängelse. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att grundligt utreda fallet för att fastställa de exakta omständigheterna kring hans död. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är djupt oroat över Sattar Beheshtis död i fängelse. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att grundligt utreda fallet för att fastställa de exakta omständigheterna kring hans död.

| 3. | Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna som antyder att Sattar Beheshti torterats i fängelset. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att se till att varje påstått fall av tortyr utreds, liksom också alla fall av grym, omänsklig eller förnedrande behandling i interneringsanstalter, och att gärningsmännen ställts till svars för vad de gjort. Parlamentet påminner om att bruket av kroppsstraff – som är detsamma som tortyr – är oförenligt med artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna som antyder att Sattar Beheshti torterats i fängelset. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att se till att varje påstått fall av tortyr utreds, liksom också alla fall av grym, omänsklig eller förnedrande behandling i interneringsanstalter, och att gärningsmännen ställts till svars för vad de gjort. Parlamentet påminner om att bruket av kroppsstraff – som är detsamma som tortyr – är oförenligt med artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt bruket av dödsstraffet i Iran och uppmanar de iranska myndigheterna att inrätta ett moratorium för avrättningar i avvaktan på att dödsstraffet ska avskaffas, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolutioner 62/149 och 63/168. Parlamentet uppmanar med kraft Irans regering att förbjuda avrättningar av minderåriga och överväga att benåda alla i dag dödsdömda minderåriga. Parlamentet uppmanar med kraft Irans regering att offentliggöra statistik om dödsstraffet och fakta om rättsskipningen i fall som involverar dödsstraff. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer skarpt bruket av dödsstraffet i Iran och uppmanar de iranska myndigheterna att inrätta ett moratorium för avrättningar i avvaktan på att dödsstraffet ska avskaffas, i enlighet med FN:s generalförsamlings resolutioner 62/149 och 63/168. Parlamentet uppmanar med kraft Irans regering att förbjuda avrättningar av minderåriga och överväga att benåda alla i dag dödsdömda minderåriga. Parlamentet uppmanar med kraft Irans regering att offentliggöra statistik om dödsstraffet och fakta om rättsskipningen i fall som involverar dödsstraff.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt att det saknas rättvisa och insyn i rättsskipningen och att rätten till korrekt rättsförfarande inte tillerkänns i Iran. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att garantera alla frihetsberövade att principerna om rättvis rättegång och korrekt rättsförfarande strikt ska respekteras, såsom det föreskrivs i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar djupt att det saknas rättvisa och insyn i rättsskipningen och att rätten till korrekt rättsförfarande inte tillerkänns i Iran. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att garantera alla frihetsberövade att principerna om rättvis rättegång och korrekt rättsförfarande strikt ska respekteras, såsom det föreskrivs i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att frige alla politiska fångar och samvetsfångar, bland dem Nasrin Sotoudeh som vunnit Sacharovpriset tillsammans med Jafar Panahi, och låta dem komma till Europaparlamentet i december 2012 för att ta emot sina pris. Parlamentet uttrycker oro över att Nasrin Sotoudehs hälsa blir allt sämre och uppmanar Irans rätts- och fångvårdsmyndigheter att sluta behandla Nasrin Sotoudeh illa och uttrycker sin sympati och sin fulla solidaritet med Nasrin Sotoudehs begäranden. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att låta alla fångar komma i kontakt med advokat efter eget val och få den medicinska vård de behöver och få ta emot besök av sina familjer, något som de har rätt till enligt internationell människorättslagstiftning, samt att behandla dem värdigt och med respekt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att frige alla politiska fångar och samvetsfångar, bland dem Nasrin Sotoudeh som vunnit Sacharovpriset tillsammans med Jafar Panahi, och låta dem komma till Europaparlamentet i december 2012 för att ta emot sina pris. Parlamentet uttrycker oro över att Nasrin Sotoudehs hälsa blir allt sämre och uppmanar Irans rätts- och fångvårdsmyndigheter att sluta behandla Nasrin Sotoudeh illa och uttrycker sin sympati och sin fulla solidaritet med Nasrin Sotoudehs begäranden. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att låta alla fångar komma i kontakt med advokat efter eget val och få den medicinska vård de behöver och få ta emot besök av sina familjer, något som de har rätt till enligt internationell människorättslagstiftning, samt att behandla dem värdigt och med respekt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att acceptera fredliga protester och att ta itu med de många problem som det iranska folket brottas med. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att acceptera fredliga protester och att ta itu med de många problem som det iranska folket brottas med.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att garantera religionsfriheten, i enlighet med Irans statsförfattning och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att garantera religionsfriheten, i enlighet med Irans statsförfattning och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att visa att de har för avsikt att helhjärtat samarbeta med det internationella samfundet för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, och uppmanar Irans regering att fullgöra alla sina skyldigheter enligt både internationell rätt och de internationella konventioner som landet har undertecknat. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att visa att de har för avsikt att helhjärtat samarbeta med det internationella samfundet för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran, och uppmanar Irans regering att fullgöra alla sina skyldigheter enligt både internationell rätt och de internationella konventioner som landet har undertecknat.

| 10. | Europaparlamentet anser att ett besök av en särskild FN-rapportör kan bidra till att ge en överblick av situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet noterar med oro att Iran sedan 2005 inte tagit emot några besök vare sig av FN:s särskilda rapportörer eller av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Iran att göra allvar av sin avsikt att under 2012 låta FN:s särskilde rapportör för mänskliga rättigheter i Iran, dr Ahmed Shaheed, besöka landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att ett besök av en särskild FN-rapportör kan bidra till att ge en överblick av situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet noterar med oro att Iran sedan 2005 inte tagit emot några besök vare sig av FN:s särskilda rapportörer eller av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Iran att göra allvar av sin avsikt att under 2012 låta FN:s särskilde rapportör för mänskliga rättigheter i Iran, dr Ahmed Shaheed, besöka landet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med parlamentet effektivt utnyttja det nya instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att stödja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Iran, inbegripet yttrandefrihet på internet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med parlamentet effektivt utnyttja det nya instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter för att stödja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Iran, inbegripet yttrandefrihet på internet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s företrädare och vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten att uppmuntra de iranska myndigheterna att på nytt gå med i en dialog om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet bekräftar på nytt sin beredvillighet att gå med i en dialog om de mänskliga rättigheterna med Iran på alla nivåer på grundval av de universella värden som är inskrivna i FN-stadgan och i internationella konventioner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU:s företrädare och vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten att uppmuntra de iranska myndigheterna att på nytt gå med i en dialog om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet bekräftar på nytt sin beredvillighet att gå med i en dialog om de mänskliga rättigheterna med Iran på alla nivåer på grundval av de universella värden som är inskrivna i FN-stadgan och i internationella konventioner.

| 13. | Europaparlamentet stöder EU:s dubbla tillvägagångssätt gentemot Iran (att förena sanktioner med diplomati) men oroar sig samtidigt över vilka skadeverkningar som långtgående sanktioner mot Iran kan få för det iranska folket, till exempel i form av att inflationen ökar och det blir brist på nödvändiga varor, framför allt läkemedel. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder EU:s dubbla tillvägagångssätt gentemot Iran (att förena sanktioner med diplomati) men oroar sig samtidigt över vilka skadeverkningar som långtgående sanktioner mot Iran kan få för det iranska folket, till exempel i form av att inflationen ökar och det blir brist på nödvändiga varor, framför allt läkemedel.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att förstärka de målinriktade åtgärderna mot enskilda personer och enheter från Iran, bland dem också statliga institutioner, som bär ansvaret för eller medverkar vid allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och begränsningar av de grundläggande friheterna, framför allt genom missbruk av informations- och kommunikationsteknik samt genom censur av internet och medier. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla tillgångar som i EU ägs av de iranier som omfattas av restriktiva åtgärder, också fastigheter, beslagtas och fryses in. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet att förstärka de målinriktade åtgärderna mot enskilda personer och enheter från Iran, bland dem också statliga institutioner, som bär ansvaret för eller medverkar vid allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och begränsningar av de grundläggande friheterna, framför allt genom missbruk av informations- och kommunikationsteknik samt genom censur av internet och medier. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla tillgångar som i EU ägs av de iranier som omfattas av restriktiva åtgärder, också fastigheter, beslagtas och fryses in.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt Islamiska republiken Irans regering och parlament samt att låta översätta resolutionen till Farsi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt Islamiska republiken Irans regering och parlament samt att låta översätta resolutionen till Farsi.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Situationen i Burma, särskilt det fortsatta våldet i delstaten Rakhine

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen i Burma/Myanmar, särskilt det fortsatta våldet i delstaten Rakhine (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 20 april 2012 (1) och den 13 september 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 20 april 2012 (1) och den 13 september 2012 (2),

| — | med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport av den 24 augusti 2012 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilda rapportörs rapport av den 24 augusti 2012 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av rådets beslut 2012/225/Gusp av den 26 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2012/225/Gusp av den 26 april 2012,

| — | med beaktande av president Thein Seins uttalande till det burmesiska parlamentet av den 17 augusti 2012 om situationen i delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Thein Seins uttalande till det burmesiska parlamentet av den 17 augusti 2012 om situationen i delstaten Rakhine,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 oktober 2012 från FN:s generalsekreterare om situationen i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 oktober 2012 från FN:s generalsekreterare om situationen i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av uttalandet av den höga representanten Catherine Ashtons talesperson av den 26 oktober 2012 om det förnyade våldet i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den höga representanten Catherine Ashtons talesperson av den 26 oktober 2012 om det förnyade våldet i delstaten Rakhine i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen som undertecknades den 3 november 2012 av kommissionens ordförande Jose Manuel Barroso och ministern med ansvar för presidentens för Burma/Myanmar kansli, U Aung Min, vid Burma/Myanmars fredscentrum i Yangon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen som undertecknades den 3 november 2012 av kommissionens ordförande Jose Manuel Barroso och ministern med ansvar för presidentens för Burma/Myanmar kansli, U Aung Min, vid Burma/Myanmars fredscentrum i Yangon,

| — | med beaktande av vädjan från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, av den 9 november 2012, till regeringen i Burma/Myanmar om att vidta nödvändiga åtgärder för att erkänna rohingyas som medborgare och ge dem rätten till lika behandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vädjan från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, av den 9 november 2012, till regeringen i Burma/Myanmar om att vidta nödvändiga åtgärder för att erkänna rohingyas som medborgare och ge dem rätten till lika behandling,

| — | med beaktande av president Thein Seins skrivelse av den 16 november 2012 till FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon där presidenten i Burma/Myanmar utfäste sig att man skulle överväga att ge de statslösa rohingyamuslimerna medborgarskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Thein Seins skrivelse av den 16 november 2012 till FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon där presidenten i Burma/Myanmar utfäste sig att man skulle överväga att ge de statslösa rohingyamuslimerna medborgarskap,

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967,

| — | med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av förklaringarna av de olika företrädarna för den burmesiska regeringen och oppositionen, inklusive Aung San Suu Kyi, som frånkänner den etniska rohingya-minoriteten deras medborgerliga rättigheter och som frånsäger sig så mycket som möjligt de statliga myndigheternas ansvar i den senaste tidens våldsamma sammandrabbningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna av de olika företrädarna för den burmesiska regeringen och oppositionen, inklusive Aung San Suu Kyi, som frånkänner den etniska rohingya-minoriteten deras medborgerliga rättigheter och som frånsäger sig så mycket som möjligt de statliga myndigheternas ansvar i den senaste tidens våldsamma sammandrabbningar,

| — | med beaktande av förklaringen i augusti 2012 av den nationella människorättskommissionen i Burma/Myanmar, där den konstaterar att förföljelserna av rohingyas och händelserna i delstaten Rakhine inte hör till dess ansvarsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen i augusti 2012 av den nationella människorättskommissionen i Burma/Myanmar, där den konstaterar att förföljelserna av rohingyas och händelserna i delstaten Rakhine inte hör till dess ansvarsområde,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan början av 2011 har regeringen i Burma/Myanmar vidtagit omfattande åtgärder för att återinföra medborgerliga rättigheter. Den senaste tidens övergrepp i delstaten Rakhine lyfter fram de enorma svårigheter som fortfarande måste övervinnas. |
| --- | --- |

A.

Sedan början av 2011 har regeringen i Burma/Myanmar vidtagit omfattande åtgärder för att återinföra medborgerliga rättigheter. Den senaste tidens övergrepp i delstaten Rakhine lyfter fram de enorma svårigheter som fortfarande måste övervinnas.

| B. | Situationen i delstaten Rakhine är fortfarande spänd. Åtminstone 1 10  000 människor har varit tvungna att fly från sina hem sedan juni 2012. Sedan våldsamheterna åter flammade upp i oktober har 89 människor dödats och mer än 5  300 hem och religiösa byggnader förstörts. |
| --- | --- |

B.

Situationen i delstaten Rakhine är fortfarande spänd. Åtminstone 1 10  000 människor har varit tvungna att fly från sina hem sedan juni 2012. Sedan våldsamheterna åter flammade upp i oktober har 89 människor dödats och mer än 5  300 hem och religiösa byggnader förstörts.

| C. | De flesta internflyktingarna är rohingyas som lever under oacceptabla villkor: lägren är överfulla, undernäringen bland barn är oroväckande, tillgången till vatten och sanitära förhållanden är totalt otillräcklig, nästan ingen undervisning ges och den humanitära hjälpen är inte ändamålsenlig. |
| --- | --- |

C.

De flesta internflyktingarna är rohingyas som lever under oacceptabla villkor: lägren är överfulla, undernäringen bland barn är oroväckande, tillgången till vatten och sanitära förhållanden är totalt otillräcklig, nästan ingen undervisning ges och den humanitära hjälpen är inte ändamålsenlig.

| D. | Ett undantagstillstånd, som också tillåter att krigsrätt införs, har införts i delstaten Rakhine, efter det att de lokala sammandrabbningarna började i juni 2012. I slutet på oktober 2012 utlyste regeringen utegångsförbud i de berörda områdena och satte in fler säkerhetsstyrkor. Dessa åtgärder har hittills inte kunnat få slut på våldet. |
| --- | --- |

D.

Ett undantagstillstånd, som också tillåter att krigsrätt införs, har införts i delstaten Rakhine, efter det att de lokala sammandrabbningarna började i juni 2012. I slutet på oktober 2012 utlyste regeringen utegångsförbud i de berörda områdena och satte in fler säkerhetsstyrkor. Dessa åtgärder har hittills inte kunnat få slut på våldet.

| E. | Diskrimineringen av rohingyaminoriteten fortsätter. De lokala myndigheterna sägs ha medverkat i angreppen mot rohingyas och bedriver en aktiv politik för att driva ut rohingyas ur landet. Det internationella samfundet har uppmanat regeringen i Burma/Myanmar att se över medborgarskapslagen från 1982 så att rohingyas inte längre ska vara statslösa och den långvariga diskrimineringen av dem åtgärdas. |
| --- | --- |

E.

Diskrimineringen av rohingyaminoriteten fortsätter. De lokala myndigheterna sägs ha medverkat i angreppen mot rohingyas och bedriver en aktiv politik för att driva ut rohingyas ur landet. Det internationella samfundet har uppmanat regeringen i Burma/Myanmar att se över medborgarskapslagen från 1982 så att rohingyas inte längre ska vara statslösa och den långvariga diskrimineringen av dem åtgärdas.

| F. | Rakhine är den näst fattigaste delstaten i Burma/Myanmar, som självt är ett av de minst utvecklade länderna i världen. Fattigdom och förtryck har bidragit till att underblåsa det lokala våldet och bittra historiska minnen i båda befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

F.

Rakhine är den näst fattigaste delstaten i Burma/Myanmar, som självt är ett av de minst utvecklade länderna i världen. Fattigdom och förtryck har bidragit till att underblåsa det lokala våldet och bittra historiska minnen i båda befolkningsgrupperna.

| G. | Den 31 oktober 2012 uttryckte tre FN-experter sin djupa oro över det fortsatta våldet mellan befolkningsgrupperna i delstaten Rakhine och uppmanade regeringen att omedelbart åtgärda de underliggande orsakerna till det spända läget och konflikten mellan de buddistiska och muslimska grupperna i regionen. |
| --- | --- |

G.

Den 31 oktober 2012 uttryckte tre FN-experter sin djupa oro över det fortsatta våldet mellan befolkningsgrupperna i delstaten Rakhine och uppmanade regeringen att omedelbart åtgärda de underliggande orsakerna till det spända läget och konflikten mellan de buddistiska och muslimska grupperna i regionen.

| H. | Regeringen i Burma/Myanmar inrättade i augusti 2012 en undersökningskommission – utan att ta med en enda företrädare för rohingyas – för att utreda orsakerna till det sekteristiska våldet och för att lägga fram förslag till hur man ska få slut på det, men hittills har kommissionens arbete inte burit någon frukt. |
| --- | --- |

H.

Regeringen i Burma/Myanmar inrättade i augusti 2012 en undersökningskommission – utan att ta med en enda företrädare för rohingyas – för att utreda orsakerna till det sekteristiska våldet och för att lägga fram förslag till hur man ska få slut på det, men hittills har kommissionens arbete inte burit någon frukt.

| I. | Som en följd av det ständiga våldet har uppskattningsvis en miljon rohingyas under årens lopp flytt till grannländerna. Omkring 3 00  000 personer har flytt till Bangladesh och 92  000 till Thailand. Uppskattningsvis 54  000 oregistrerade asylsökande vistas i nio läger längs med gränsen mellan Thailand och Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

I.

Som en följd av det ständiga våldet har uppskattningsvis en miljon rohingyas under årens lopp flytt till grannländerna. Omkring 3 00  000 personer har flytt till Bangladesh och 92  000 till Thailand. Uppskattningsvis 54  000 oregistrerade asylsökande vistas i nio läger längs med gränsen mellan Thailand och Burma/Myanmar.

| J. | Åtminstone 4  000 människor har flytt med båt till delstaten Rakhines huvudstad Sittwe, där regeringen har åtskilt muslimer, inklusive rohingyas, från resten av befolkningen och flyttat dem till läger. Åtminstone 3  000 rohingyas tros ha flytt sjövägen till gränsen mellan Burma och Bangladesh, där de bangladeshiska säkerhetsstyrkorna sedan juni har haft order att tvinga tillbaka alla som försöker närma sig gränsen. |
| --- | --- |

J.

Åtminstone 4  000 människor har flytt med båt till delstaten Rakhines huvudstad Sittwe, där regeringen har åtskilt muslimer, inklusive rohingyas, från resten av befolkningen och flyttat dem till läger. Åtminstone 3  000 rohingyas tros ha flytt sjövägen till gränsen mellan Burma och Bangladesh, där de bangladeshiska säkerhetsstyrkorna sedan juni har haft order att tvinga tillbaka alla som försöker närma sig gränsen.

| K. | Kommissionens ordförande Jose Manuel Barroso erbjöd Burma/Myanmar 78 miljoner euro i utvecklingsbistånd från EU under sitt besök i landets huvudstad Naypyidaw, och underströk att EU är redo att uppbåda 4 miljoner euro för omedelbart humanitärt bistånd, förutsatt att tillträde till de drabbade områdena ges. |
| --- | --- |

K.

Kommissionens ordförande Jose Manuel Barroso erbjöd Burma/Myanmar 78 miljoner euro i utvecklingsbistånd från EU under sitt besök i landets huvudstad Naypyidaw, och underströk att EU är redo att uppbåda 4 miljoner euro för omedelbart humanitärt bistånd, förutsatt att tillträde till de drabbade områdena ges.

| 1. | Europaparlamentet är oroat över att det etniska våldet åter flammat upp i Rakhine, ett våld som lett till att många dödats eller skadats, samt till förstörelse av egendom samt tvångsförflyttningar av ortsinvånarna. Parlamentet uttrycker sin oro över att sammandrabbningarna mellan de olika folkgrupperna kan äventyra landets övergång till demokrati och kan ha vidare återverkningar i hela regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är oroat över att det etniska våldet åter flammat upp i Rakhine, ett våld som lett till att många dödats eller skadats, samt till förstörelse av egendom samt tvångsförflyttningar av ortsinvånarna. Parlamentet uttrycker sin oro över att sammandrabbningarna mellan de olika folkgrupperna kan äventyra landets övergång till demokrati och kan ha vidare återverkningar i hela regionen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att reformerna av de politiska och civila rättigheterna fortsätter i Burma/Myanmar, men uppmanar med kraft myndigheterna att intensifiera sina ansträngningar och bland annat frige återstoden av de politiska fångarna och omedelbart vidta åtgärder mot våldet mellan befolkningsgrupperna och konsekvenserna av det. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att reformerna av de politiska och civila rättigheterna fortsätter i Burma/Myanmar, men uppmanar med kraft myndigheterna att intensifiera sina ansträngningar och bland annat frige återstoden av de politiska fångarna och omedelbart vidta åtgärder mot våldet mellan befolkningsgrupperna och konsekvenserna av det.

| 3. | Europaparlamentet anser att det nu uppflammade våldet i delstaten Rakhine är en följd av den långvariga diskrimineringen av rohingyas. Parlamentet understryker att det hittills inte gjorts särskilt mycket för att förhindra eller åtgärda de underliggande orsakerna till de lokala spänningarna och den etniska diskrimineringen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det nu uppflammade våldet i delstaten Rakhine är en följd av den långvariga diskrimineringen av rohingyas. Parlamentet understryker att det hittills inte gjorts särskilt mycket för att förhindra eller åtgärda de underliggande orsakerna till de lokala spänningarna och den etniska diskrimineringen.

| 4. | Europaparlamentet noterar utfästelserna från regeringen i Burma/Myanmar om att utföra en fullständig och oberoende utredning av händelserna och vidta åtgärder mot dem som ligger bakom våldet. Parlamentet uppmanar regeringen att omedelbart vidta åtgärder för att få slut på det etniska våldet och diskrimineringen och ställa inför rätta dem som är ansvariga för de våldsamma sammandrabbningarna och de övriga övergreppen i samband med dem i delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar utfästelserna från regeringen i Burma/Myanmar om att utföra en fullständig och oberoende utredning av händelserna och vidta åtgärder mot dem som ligger bakom våldet. Parlamentet uppmanar regeringen att omedelbart vidta åtgärder för att få slut på det etniska våldet och diskrimineringen och ställa inför rätta dem som är ansvariga för de våldsamma sammandrabbningarna och de övriga övergreppen i samband med dem i delstaten Rakhine.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att nå fram till en varaktig lösning av tvistefrågorna mellan befolkningsgrupperna och upprepar att alla politiska krafter klart måste ta ställning till förmån för ett pluralistiskt samhälle med en dialog mellan olika lokala befolkningsgrupper där alla får medverka. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att nå fram till en varaktig lösning av tvistefrågorna mellan befolkningsgrupperna och upprepar att alla politiska krafter klart måste ta ställning till förmån för ett pluralistiskt samhälle med en dialog mellan olika lokala befolkningsgrupper där alla får medverka.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att upphöra med diskrimineringen av rohingya och upprepar sina tidigare yrkanden på att medborgarskapslagen från 1982 måste ändras eller upphävas, så att också rohingyas på lika villkor kan bli medborgare i landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att upphöra med diskrimineringen av rohingya och upprepar sina tidigare yrkanden på att medborgarskapslagen från 1982 måste ändras eller upphävas, så att också rohingyas på lika villkor kan bli medborgare i landet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Burma/Myanmar att mera kraftfullt agera för medborgerliga rättigheter, framför allt för att rohingyaminoriteten ska få rätt till utbildning, arbetstillstånd och fri rörlighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Burma/Myanmar att mera kraftfullt agera för medborgerliga rättigheter, framför allt för att rohingyaminoriteten ska få rätt till utbildning, arbetstillstånd och fri rörlighet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att låta både FN:s organ och icke-statliga humanitära organisationer, liksom också journalister och diplomater, obehindrat resa in i alla delar av landet, också delstaten Rakhine, och låta alla behövande invånare obehindrat få humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar ytterligare myndigheterna i Burma/Myanmar att snabbt skapa bättre förhållanden i lägren för rohingya-internflyktingar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Burma/Myanmar att låta både FN:s organ och icke-statliga humanitära organisationer, liksom också journalister och diplomater, obehindrat resa in i alla delar av landet, också delstaten Rakhine, och låta alla behövande invånare obehindrat få humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar ytterligare myndigheterna i Burma/Myanmar att snabbt skapa bättre förhållanden i lägren för rohingya-internflyktingar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ge humanitärt bistånd och stödja regeringen i Burma/Myanmar i dess insatser för att skapa stabilitet och snabbare genomföra reformprogrammen med samtida aktning för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och politisk frihet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ge humanitärt bistånd och stödja regeringen i Burma/Myanmar i dess insatser för att skapa stabilitet och snabbare genomföra reformprogrammen med samtida aktning för rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och politisk frihet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar förslagen från rättsstatsutskottet i Burma/Myanmars parlament och uppmanar med kraft landets regering att snabbt reformera lagstiftningen, institutionerna och politiken så det blir slut på de grava kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i områden med etniska och andra väpnade konflikter, samt åtgärda missförhållandet med att brott mot de mänskliga rättigheterna får fortgå ostraffade, framför allt om de begås av regeringsstyrkorna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar förslagen från rättsstatsutskottet i Burma/Myanmars parlament och uppmanar med kraft landets regering att snabbt reformera lagstiftningen, institutionerna och politiken så det blir slut på de grava kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i områden med etniska och andra väpnade konflikter, samt åtgärda missförhållandet med att brott mot de mänskliga rättigheterna får fortgå ostraffade, framför allt om de begås av regeringsstyrkorna.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att 514 fångar, bland dem 90 politiska fångar, frigetts den 17 september 2012 och 66 fångar, bland dem minst 44 politiska fångar, frigetts den 19 november 2012, i en amnesti som sammanföll med Förenta staternas president Obamas besök i Burma/Myanmar. Parlamentet uppmanar landets regering att frige alla återstående samvetsfångar, exakt ange hur många som fortfarande är frihetsberövade och vidta åtgärder för att frigivna fångar ska kunna återinslussas i samhället. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att 514 fångar, bland dem 90 politiska fångar, frigetts den 17 september 2012 och 66 fångar, bland dem minst 44 politiska fångar, frigetts den 19 november 2012, i en amnesti som sammanföll med Förenta staternas president Obamas besök i Burma/Myanmar. Parlamentet uppmanar landets regering att frige alla återstående samvetsfångar, exakt ange hur många som fortfarande är frihetsberövade och vidta åtgärder för att frigivna fångar ska kunna återinslussas i samhället.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om Burma/Myanmar av den 23 april 2012, där det bland annat ingår att de restriktiva åtgärderna som påförts landets regering ska upphävas, med undantag för vapenembargot. Parlamentet välkomnar också EU:s önskan att fortsätta stödja landet under dess övergång. Parlamentet framhåller att människorättsfrågor spelar en nyckelroll för EU, exempelvis i form av stöd till reformprocessen, bidrag till den ekonomiska, politiska och sociala utvecklingen och inrättandet av rättsstaten och grundläggande friheter, i synnerhet yttrande- och föreningsfriheten. Parlamentet välkomnar på tal om detta att kommissionens ordförande nyligen besökt landet och att kommissionen omedelbart ökat sina anslag till humanitärt bistånd för 2012 för att hjälpa befolkningen i delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om Burma/Myanmar av den 23 april 2012, där det bland annat ingår att de restriktiva åtgärderna som påförts landets regering ska upphävas, med undantag för vapenembargot. Parlamentet välkomnar också EU:s önskan att fortsätta stödja landet under dess övergång. Parlamentet framhåller att människorättsfrågor spelar en nyckelroll för EU, exempelvis i form av stöd till reformprocessen, bidrag till den ekonomiska, politiska och sociala utvecklingen och inrättandet av rättsstaten och grundläggande friheter, i synnerhet yttrande- och föreningsfriheten. Parlamentet välkomnar på tal om detta att kommissionens ordförande nyligen besökt landet och att kommissionen omedelbart ökat sina anslag till humanitärt bistånd för 2012 för att hjälpa befolkningen i delstaten Rakhine.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Burmas/Myanmars regering och parlament, EU:s höga representant, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Aseans generalsekreterare, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s särskilda representant för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar, FN:s flyktingkommissarie och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Burmas/Myanmars regering och parlament, EU:s höga representant, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Aseans generalsekreterare, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, Brittiska samväldets generalsekreterare, FN:s särskilda representant för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar, FN:s flyktingkommissarie och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0142.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Situationen för migranter i Libyen

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om situationen för migranter i Libyen (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967,

| — | med beaktande av Libyens ratificering den 25 april 1981 av Afrikanska enhetsorganisationens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Libyens ratificering den 25 april 1981 av Afrikanska enhetsorganisationens konvention om de specifika aspekterna på flyktingproblemen i Afrika,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och dess tilläggsprotokoll om upprättande av en afrikansk domstol för mänskliga och folkens rättigheter, som Libyen ratificerade den 26 mars 1987 respektive den 19 november 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och dess tilläggsprotokoll om upprättande av en afrikansk domstol för mänskliga och folkens rättigheter, som Libyen ratificerade den 26 mars 1987 respektive den 19 november 2003,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Libyen, särskilt resolutionen av den 15 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Libyen, särskilt resolutionen av den 15 september 2011 (1),

| — | med beaktande av paketet för den europeiska grannskapspolitiken rörande Libyen, vilket antogs den 15 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av paketet för den europeiska grannskapspolitiken rörande Libyen, vilket antogs den 15 maj 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om mänskliga rättigheter och säkerhetsläget i Sahelområdet (2),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 23 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 23 juli 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2012 om årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3),

| — | med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 juli 2012 och den 3 november 2012 om Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 juli 2012 och den 3 november 2012 om Libyen,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport om Förenta nationernas stöduppdrag i Libyen, som antogs den 30 augusti 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport om Förenta nationernas stöduppdrag i Libyen, som antogs den 30 augusti 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De första demokratiska och fria valen i Libyen hölls i juli 2012 under anmärkningsvärt fredliga och ordnade former. Den 9 augusti 2012 genomfördes det första fredliga maktskiftet i landets historia. Makten flyttades då från det nationella övergångsrådet till den allmänna nationalkongressen, som fick till uppgift att anta en författning och andra mycket viktiga lagstiftningsreformer. |
| --- | --- |

A.

De första demokratiska och fria valen i Libyen hölls i juli 2012 under anmärkningsvärt fredliga och ordnade former. Den 9 augusti 2012 genomfördes det första fredliga maktskiftet i landets historia. Makten flyttades då från det nationella övergångsrådet till den allmänna nationalkongressen, som fick till uppgift att anta en författning och andra mycket viktiga lagstiftningsreformer.

| B. | Libyens första demokratiskt valda regering på över femtio år installerades den 14 november 2012. |
| --- | --- |

B.

Libyens första demokratiskt valda regering på över femtio år installerades den 14 november 2012.

| C. | Libyen står nu inför en postrevolutionär period som medför en rad utmaningar, bland annat när det gäller säkerhetsfrågorna (avväpningen, demobiliseringen och återanpassningen av de revolutionära miliserna och reformen av den nationella armén, polisen och gränsbevakningen och av andra statliga säkerhetsstyrkor), den nationella försoningen, övergångsrättvisan samt upprätthållandet av rättsstatsprincipen och av respekten för de mänskliga rättigheterna. Dessutom måste landet inleda många andra reformer som är avgörande för uppbyggnaden av demokratiska institutioner och en demokratisk stat. |
| --- | --- |

C.

Libyen står nu inför en postrevolutionär period som medför en rad utmaningar, bland annat när det gäller säkerhetsfrågorna (avväpningen, demobiliseringen och återanpassningen av de revolutionära miliserna och reformen av den nationella armén, polisen och gränsbevakningen och av andra statliga säkerhetsstyrkor), den nationella försoningen, övergångsrättvisan samt upprätthållandet av rättsstatsprincipen och av respekten för de mänskliga rättigheterna. Dessutom måste landet inleda många andra reformer som är avgörande för uppbyggnaden av demokratiska institutioner och en demokratisk stat.

| D. | Historiskt sett har Libyen varit beroende av migrerande arbetstagare inom flera sektorer, bland annat inom hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet, jordbruket och hotell- och restaurangnäringen samt renhållningssektorn. Libyen är alltjämt en viktig knutpunkt för asylsökande och flyktingar som flyr undan konflikter i Afrika, Asien och Mellanöstern. |
| --- | --- |

D.

Historiskt sett har Libyen varit beroende av migrerande arbetstagare inom flera sektorer, bland annat inom hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet, jordbruket och hotell- och restaurangnäringen samt renhållningssektorn. Libyen är alltjämt en viktig knutpunkt för asylsökande och flyktingar som flyr undan konflikter i Afrika, Asien och Mellanöstern.

| E. | Myndigheternas förmåga att kontrollera de människor som anländer till merparten av Libyens 4  378 kilometer långa landgräns är ytterst begränsade. |
| --- | --- |

E.

Myndigheternas förmåga att kontrollera de människor som anländer till merparten av Libyens 4  378 kilometer långa landgräns är ytterst begränsade.

| F. | Mellan 1,5 och 2,5 miljoner utlänningar arbetade i Libyen under överste Gaddafis styre. Efter det att befrielseprocessen inleddes den 17 februari 2011 tvingades många migranter bli legosoldater för Gaddafi, och många av dem har nu frihetsberövats utan rättegång eller har flytt landet. Enligt Internationella organisationen för migration hade ungefär 8 00  000 migranter redan flytt landet och tagit sig in i grannländer i slutet av november 2011, men många har återvänt eller anlänt sedan dess. |
| --- | --- |

F.

Mellan 1,5 och 2,5 miljoner utlänningar arbetade i Libyen under överste Gaddafis styre. Efter det att befrielseprocessen inleddes den 17 februari 2011 tvingades många migranter bli legosoldater för Gaddafi, och många av dem har nu frihetsberövats utan rättegång eller har flytt landet. Enligt Internationella organisationen för migration hade ungefär 8 00  000 migranter redan flytt landet och tagit sig in i grannländer i slutet av november 2011, men många har återvänt eller anlänt sedan dess.

| G. | Det begås regelbundet kränkningar och överträdelser av migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter i Libyen, och papperslösa utlänningar riskerar fortfarande att utnyttjas och utsättas för rasism, godtyckliga frihetsberövanden, misshandel och tortyr, även när de kvarhålls i förvar. |
| --- | --- |

G.

Det begås regelbundet kränkningar och överträdelser av migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter i Libyen, och papperslösa utlänningar riskerar fortfarande att utnyttjas och utsättas för rasism, godtyckliga frihetsberövanden, misshandel och tortyr, även när de kvarhålls i förvar.

| H. | Utlänningarna i Libyen är fortfarande särskilt känsliga för övergrepp på grund av säkerhetsvakuumet, vapenspridningen, avsaknaden av nationell lagstiftning om asyl och migrerande arbetstagare, det bristfälliga rättsväsendet och det svaga styret. Utländska medborgare – bland annat gravida kvinnor och kvinnor med små barn samt ensamkommande barn som kvarhålls tillsammans med vuxna – kvarhålls i en mängd förvarsanläggningar som särskilt utformats för irreguljära migranter. Alternativt kvarhålls de direkt av miliserna. |
| --- | --- |

H.

Utlänningarna i Libyen är fortfarande särskilt känsliga för övergrepp på grund av säkerhetsvakuumet, vapenspridningen, avsaknaden av nationell lagstiftning om asyl och migrerande arbetstagare, det bristfälliga rättsväsendet och det svaga styret. Utländska medborgare – bland annat gravida kvinnor och kvinnor med små barn samt ensamkommande barn som kvarhålls tillsammans med vuxna – kvarhålls i en mängd förvarsanläggningar som särskilt utformats för irreguljära migranter. Alternativt kvarhålls de direkt av miliserna.

| I. | De senaste rapporterna av Internationella federationen för mänskliga rättigheter, Migreurop, Amnesty International och Justice without borders for migrants (JWBM), vilka bygger på en rad utredningar i Libyen i juni 2012, pekar på att det skett upprepade övergrepp mot migranter på åtta förvarsanläggningar i Kufra, Tripoli och Benghazi och i bergsregionen Nafusa. |
| --- | --- |

I.

De senaste rapporterna av Internationella federationen för mänskliga rättigheter, Migreurop, Amnesty International och Justice without borders for migrants (JWBM), vilka bygger på en rad utredningar i Libyen i juni 2012, pekar på att det skett upprepade övergrepp mot migranter på åtta förvarsanläggningar i Kufra, Tripoli och Benghazi och i bergsregionen Nafusa.

| J. | Libyen har ännu inte ratificerat 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning. |
| --- | --- |

J.

Libyen har ännu inte ratificerat 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning.

| K. | UNHCR finns nu visserligen på plats i Libyen men har ännu inte fått någon rättslig status i landet. |
| --- | --- |

K.

UNHCR finns nu visserligen på plats i Libyen men har ännu inte fått någon rättslig status i landet.

| L. | Några medlemsstater har återupptagit förhandlingar med Libyen om migrationskontroll. |
| --- | --- |

L.

Några medlemsstater har återupptagit förhandlingar med Libyen om migrationskontroll.

| M. | En fullt fungerande och demokratisk regering i Libyen är en förutsättning för EU:s, FN:s och andra internationella partners förhandlingar om eventuella samarbetsavtal med Libyen. |
| --- | --- |

M.

En fullt fungerande och demokratisk regering i Libyen är en förutsättning för EU:s, FN:s och andra internationella partners förhandlingar om eventuella samarbetsavtal med Libyen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar installationen av den första demokratiskt valda regeringen i Libyen och uppmuntrar regeringsmedlemmarna att agera beslutsamt för att lägga grunden för en demokratisk, ansvarsfull och fungerande statsstruktur i Libyen. Alla internationella aktörer, särskilt EU, uppmanas att vara redo att bistå den libyska regeringen och den allmänna nationalkongressen med denna svåra uppgift. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar installationen av den första demokratiskt valda regeringen i Libyen och uppmuntrar regeringsmedlemmarna att agera beslutsamt för att lägga grunden för en demokratisk, ansvarsfull och fungerande statsstruktur i Libyen. Alla internationella aktörer, särskilt EU, uppmanas att vara redo att bistå den libyska regeringen och den allmänna nationalkongressen med denna svåra uppgift.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Libyen att anta en lagstiftning som överensstämmer med landets internationella skyldigheter, särskilt när det gäller att säkerställa respekten för de universella mänskliga rättigheterna. Parlamentet inser dock att detta kommer att ta tid, eftersom den nyvalda regeringen just har installerats. För att landet ska kunna göra sig kvitt det förödande arvet efter den grymma Gaddafiregimen kommer det att krävas beslutsamma åtgärder och lämplig utbildning till dess att det finns rättighetsbaserade rättsväsenden och säkerhetssystem som är fullt ansvarsskyldiga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Libyen att anta en lagstiftning som överensstämmer med landets internationella skyldigheter, särskilt när det gäller att säkerställa respekten för de universella mänskliga rättigheterna. Parlamentet inser dock att detta kommer att ta tid, eftersom den nyvalda regeringen just har installerats. För att landet ska kunna göra sig kvitt det förödande arvet efter den grymma Gaddafiregimen kommer det att krävas beslutsamma åtgärder och lämplig utbildning till dess att det finns rättighetsbaserade rättsväsenden och säkerhetssystem som är fullt ansvarsskyldiga.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över den särskilt känsliga säkerhets- och människorättssituationen för de utlänningar som för närvarande finns i Libyen, särskilt de som kommer från Östafrika och länder söder om Sahara och som söker arbete eller politisk asyl och de som fortfarande sitter fängslade. Parlamentet är framför allt oroat över levnadsvillkoren och behandlingen av frihetsberövade migranter på förvarsanläggningarna, särskilt i Kufra, Tripoli och Benghazi och i bergsområdet Nafusa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är bekymrat över den särskilt känsliga säkerhets- och människorättssituationen för de utlänningar som för närvarande finns i Libyen, särskilt de som kommer från Östafrika och länder söder om Sahara och som söker arbete eller politisk asyl och de som fortfarande sitter fängslade. Parlamentet är framför allt oroat över levnadsvillkoren och behandlingen av frihetsberövade migranter på förvarsanläggningarna, särskilt i Kufra, Tripoli och Benghazi och i bergsområdet Nafusa.

| 4. | Europaparlamentet är mycket oroat över att utlänningar, även kvinnor och barn, utsätts för extrema förhållanden i förvarsanläggningarna och att många av dem är offer för sexuellt och könsbaserat våld. Det är också oroväckande att dessa personer inte har tillgång till ett lämpligt regelverk och rättsligt skydd, något som innebär att de kvarhålls i förvar på obestämd tid och saknar möjlighet att överklaga deporteringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är mycket oroat över att utlänningar, även kvinnor och barn, utsätts för extrema förhållanden i förvarsanläggningarna och att många av dem är offer för sexuellt och könsbaserat våld. Det är också oroväckande att dessa personer inte har tillgång till ett lämpligt regelverk och rättsligt skydd, något som innebär att de kvarhålls i förvar på obestämd tid och saknar möjlighet att överklaga deporteringar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de libyska myndigheterna att skydda alla utländska medborgare – oavsett invandringsstatus – mot våld, utnyttjande, hot, trakasserier och övergrepp. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de libyska myndigheterna att skydda alla utländska medborgare – oavsett invandringsstatus – mot våld, utnyttjande, hot, trakasserier och övergrepp.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Libyens regering och den allmänna nationalkongressen att anta lagar och ge instruktioner till alla nationella eller lokala strukturer, så att alla flyktingar, asylsökande och migranter garanteras rättvis behandling, icke-diskriminering och nödvändigt skydd. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt kvinnors och barns säkerhet och rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Libyens regering och den allmänna nationalkongressen att anta lagar och ge instruktioner till alla nationella eller lokala strukturer, så att alla flyktingar, asylsökande och migranter garanteras rättvis behandling, icke-diskriminering och nödvändigt skydd. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt kvinnors och barns säkerhet och rättigheter.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig att de nya libyska myndigheterna utan dröjsmål ska ratificera 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967 och anta en asyllagstiftning som är förenlig med internationell rätt och internationella standarder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förväntar sig att de nya libyska myndigheterna utan dröjsmål ska ratificera 1951 års FN-konvention om flyktingars rättsliga ställning och det tillhörande protokollet från 1967 och anta en asyllagstiftning som är förenlig med internationell rätt och internationella standarder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de nya libyska myndigheterna att omedelbart ge UNHCR rättslig status och underlätta dess arbete. Parlamentet uppmuntrar ett närmare samarbete mellan EU, UNHCR och andra FN-organ som är involverade i den situation som uppkommit efter konflikten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de nya libyska myndigheterna att omedelbart ge UNHCR rättslig status och underlätta dess arbete. Parlamentet uppmuntrar ett närmare samarbete mellan EU, UNHCR och andra FN-organ som är involverade i den situation som uppkommit efter konflikten.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de nya libyska myndigheterna att underlätta arbetet för alla organisationer som kan bidra till arbetet med att skydda och stödja asylsökande, flyktingar och migranter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de nya libyska myndigheterna att underlätta arbetet för alla organisationer som kan bidra till arbetet med att skydda och stödja asylsökande, flyktingar och migranter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Libyen att anta lagstiftning för att reglera utländska medborgares inresa och vistelse i landet, inklusive ett fungerande asylsystem. EU uppmanas att ge Libyen – sitt grannland – tekniskt och politiskt stöd i denna uppgift, bland annat åtgärder för att förbättra de nuvarande förvarsanläggningarna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Libyen att anta lagstiftning för att reglera utländska medborgares inresa och vistelse i landet, inklusive ett fungerande asylsystem. EU uppmanas att ge Libyen – sitt grannland – tekniskt och politiskt stöd i denna uppgift, bland annat åtgärder för att förbättra de nuvarande förvarsanläggningarna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Libyen att anta en rättslig status för migrerande arbetstagare i Libyen och fullt ut skydda deras mänskliga rättigheter, inklusive deras arbetstagarrättigheter i överensstämmelse med de relevanta ILO-normerna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Libyen att anta en rättslig status för migrerande arbetstagare i Libyen och fullt ut skydda deras mänskliga rättigheter, inklusive deras arbetstagarrättigheter i överensstämmelse med de relevanta ILO-normerna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att agera hänsynsfullt vid förhandlingarna om framtida samarbetsavtal och migrationskontrollavtal med de nya libyska myndigheterna och att se till att dessa avtal omfattar effektiva övervakningsmekanismer när det gäller skyddet av migranternas, flyktingarnas och de asylsökandes mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att agera hänsynsfullt vid förhandlingarna om framtida samarbetsavtal och migrationskontrollavtal med de nya libyska myndigheterna och att se till att dessa avtal omfattar effektiva övervakningsmekanismer när det gäller skyddet av migranternas, flyktingarnas och de asylsökandes mänskliga rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de utländska företag som är verksamma i Libyen, särskilt de europeiska företagen, att till fullo ta sitt sociala ansvar. Företagen bör tillämpa denna principiella policy i all sin verksamhet och se till att den framför allt tillämpas gentemot migrerande arbetstagare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de utländska företag som är verksamma i Libyen, särskilt de europeiska företagen, att till fullo ta sitt sociala ansvar. Företagen bör tillämpa denna principiella policy i all sin verksamhet och se till att den framför allt tillämpas gentemot migrerande arbetstagare.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Libyens regering och allmänna nationalkongress, FN:s generalsekreterare, Arabförbundet och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Libyens regering och allmänna nationalkongress, FN:s generalsekreterare, Arabförbundet och Afrikanska unionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0386.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0263.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0334.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Ändring av artikel 70 i arbetsordningen om interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden

Europaparlamentets beslut av den 20 november 2012 om att ändra artikel 70 i Europaparlamentets arbetsordning om interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 18 april 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 18 april 2011,

| — | med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0281/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0281/2012).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna träder i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med
  uppförandekoden för förhandlingar i det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  . | 1.   Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med
  den uppförandekod som fastställts av talmanskonferensen
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.   Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med
  uppförandekoden för förhandlingar i det ordinarie lagstiftningsförfarandet
  .

1.   Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med
  den uppförandekod som fastställts av talmanskonferensen
  .

Ändring 13

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Innan det inleder
  sådana förhandlingar
  bör
  det ansvariga utskottet
  i princip fatta
  beslut
  med en majoritet av sina ledamöter och fastsälla ett
  mandat
  , riktlinjer eller prioriteringar
  . | 2.   Sådana förhandlingar
  ska inte inledas innan
  det ansvariga utskottet
  , från fall till fall och för varje berört lagstiftningsförfarande samt med en majoritet av sina ledamöter, har fattat ett
  beslut
  om att inleda förhandlingar. Detta beslut ska fastställa förhandlingsgruppens
  mandat
  och sammansättning
  .
  Sådana beslut ska meddelas talmannen, som regelbundet ska informera talmanskonferensen. |

Nuvarande lydelse

Ändring

2.   
  Innan det inleder
  sådana förhandlingar
  bör
  det ansvariga utskottet
  i princip fatta
  beslut
  med en majoritet av sina ledamöter och fastsälla ett
  mandat
  , riktlinjer eller prioriteringar
  .

2.   Sådana förhandlingar
  ska inte inledas innan
  det ansvariga utskottet
  , från fall till fall och för varje berört lagstiftningsförfarande samt med en majoritet av sina ledamöter, har fattat ett
  beslut
  om att inleda förhandlingar. Detta beslut ska fastställa förhandlingsgruppens
  mandat
  och sammansättning
  .
  Sådana beslut ska meddelas talmannen, som regelbundet ska informera talmanskonferensen.

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Mandatet ska utgöras av ett betänkande som antagits i utskottet och ingivits för senare behandling av parlamentet. I undantagsfall, när det ansvariga utskottet anser det tillräckligt motiverat att påbörja förhandlingar innan utskottet antagit ett betänkande, får mandatet bestå av en uppsättning ändringsförslag eller en uppsättning tydligt definierade mål, prioriteringar eller riktlinjer. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Mandatet ska utgöras av ett betänkande som antagits i utskottet och ingivits för senare behandling av parlamentet. I undantagsfall, när det ansvariga utskottet anser det tillräckligt motiverat att påbörja förhandlingar innan utskottet antagit ett betänkande, får mandatet bestå av en uppsättning ändringsförslag eller en uppsättning tydligt definierade mål, prioriteringar eller riktlinjer.

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 2a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Förhandlingsgruppen ska ledas av föredraganden; det ansvariga utskottets ordförande, eller en av utskottets vice ordförande som utsetts av utskottsordföranden, ska fungera som ordförande för gruppen. Gruppen ska omfatta åtminstone skuggföredragandena från varje politisk grupp. |

Nuvarande lydelse

Ändring

2a.
     
  Förhandlingsgruppen ska ledas av föredraganden; det ansvariga utskottets ordförande, eller en av utskottets vice ordförande som utsetts av utskottsordföranden, ska fungera som ordförande för gruppen. Gruppen ska omfatta åtminstone skuggföredragandena från varje politisk grupp.

Ändring 5 + 18

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 2b (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Alla handlingar som är avsedda att diskuteras vid ett möte med rådet och kommissionen (trepartsmöte) ska utformas som handlingar som anger de berörda institutionernas respektive ståndpunkter och eventuella kompromisslösningar och översändas till förhandlingsgruppen minst 48 timmar, eller i brådskande fall minst 24 timmar, före det berörda trepartsmötet. |
| | Efter varje trepartsmöte ska förhandlingsgruppen avlägga rapport vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde. Handlingar som återspeglar resultatet av det senaste trepartsmötet ska ställas till utskottets förfogande. |
| | Om det visar sig vara omöjligt att sammankalla ett utskottssammanträde inom lämplig tid ska förhandlingsgruppen rapportera till utskottets ordförande, skuggföredragande och samordnare, enligt vad som är lämpligt. |
| | Det ansvariga utskottet får uppdatera mandatet i ljuset av framstegen i förhandlingarna. |

Nuvarande lydelse

Ändring

2b.
     
  Alla handlingar som är avsedda att diskuteras vid ett möte med rådet och kommissionen (trepartsmöte) ska utformas som handlingar som anger de berörda institutionernas respektive ståndpunkter och eventuella kompromisslösningar och översändas till förhandlingsgruppen minst 48 timmar, eller i brådskande fall minst 24 timmar, före det berörda trepartsmötet.

Efter varje trepartsmöte ska förhandlingsgruppen avlägga rapport vid det ansvariga utskottets nästföljande sammanträde. Handlingar som återspeglar resultatet av det senaste trepartsmötet ska ställas till utskottets förfogande.

Om det visar sig vara omöjligt att sammankalla ett utskottssammanträde inom lämplig tid ska förhandlingsgruppen rapportera till utskottets ordförande, skuggföredragande och samordnare, enligt vad som är lämpligt.

Det ansvariga utskottet får uppdatera mandatet i ljuset av framstegen i förhandlingarna.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om förhandlingarna leder till en kompromiss
  med rådet efter
  det
  att
  utskottet
  har antagit sitt betänkande, ska utskottet under alla omständigheter höras på nytt innan omröstning sker i plenum
  . | 3.   Om förhandlingarna leder till en kompromiss
  ska
  det
  ansvariga
  utskottet
  omedelbart informeras
  .
  Den överenskomna texten ska läggas fram för det ansvariga utskottet för behandling. Om texten godkänns genom omröstning i utskottet ska den inges för behandling av parlamentet i lämplig form, däribland i form av kompromissändringsförslag. Den får inges i form av en konsoliderad text, förutsatt att denna tydligt visar vilka ändringar som gjorts i det förslag till lagstiftningsakt som är föremål för behandling. |

Nuvarande lydelse

Ändring

3.   Om förhandlingarna leder till en kompromiss
  med rådet efter
  det
  att
  utskottet
  har antagit sitt betänkande, ska utskottet under alla omständigheter höras på nytt innan omröstning sker i plenum
  .

3.   Om förhandlingarna leder till en kompromiss
  ska
  det
  ansvariga
  utskottet
  omedelbart informeras
  .
  Den överenskomna texten ska läggas fram för det ansvariga utskottet för behandling. Om texten godkänns genom omröstning i utskottet ska den inges för behandling av parlamentet i lämplig form, däribland i form av kompromissändringsförslag. Den får inges i form av en konsoliderad text, förutsatt att denna tydligt visar vilka ändringar som gjorts i det förslag till lagstiftningsakt som är föremål för behandling.

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70 – punkt 3a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  När förfarandet omfattar associerade utskott eller gemensamma utskottssammanträden ska artiklarna 50 och 51 tillämpas på beslutet om att inleda förhandlingar och på förhandlingarnas genomförande. |
| | Om de berörda utskotten inte kan enas ska villkoren för inledandet av förhandlingar och genomförandet av sådana förhandlingar fastställas av utskottsordförandekonferensens ordförande i enlighet med de principer som anges i dessa artiklar. |

Nuvarande lydelse

Ändring

3a.
     
  När förfarandet omfattar associerade utskott eller gemensamma utskottssammanträden ska artiklarna 50 och 51 tillämpas på beslutet om att inleda förhandlingar och på förhandlingarnas genomförande.

Om de berörda utskotten inte kan enas ska villkoren för inledandet av förhandlingar och genomförandet av sådana förhandlingar fastställas av utskottsordförandekonferensens ordförande i enlighet med de principer som anges i dessa artiklar.

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70a (ny) – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring 9

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70a (ny) – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Varje beslut av ett utskott om att inleda förhandlingar innan utskottet antar ett betänkande ska översättas till alla officiella språk, delas ut till samtliga parlamentsledamöter och översändas till talmanskonferensen. |
| | På begäran av en politisk grupp får talmanskonferensen besluta att, för behandling med debatt och omröstning, ta med punkten i förslaget till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på utdelandet; i detta fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. |
| | Om talmanskonferensen inte fattar något beslut om att ta med punkten i förslaget till föredragningslista för denna sammanträdesperiod, ska beslutet om att inleda förhandlingar tillkännages av talmannen i början av denna sammanträdesperiod. |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.
     
  Varje beslut av ett utskott om att inleda förhandlingar innan utskottet antar ett betänkande ska översättas till alla officiella språk, delas ut till samtliga parlamentsledamöter och översändas till talmanskonferensen.

På begäran av en politisk grupp får talmanskonferensen besluta att, för behandling med debatt och omröstning, ta med punkten i förslaget till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på utdelandet; i detta fall ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

Om talmanskonferensen inte fattar något beslut om att ta med punkten i förslaget till föredragningslista för denna sammanträdesperiod, ska beslutet om att inleda förhandlingar tillkännages av talmannen i början av denna sammanträdesperiod.

Ändring 16

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 70a (ny) – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Punkten ska skrivas in på parlamentets förslag till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på tillkännagivandet, för behandling med debatt och omröstning, och om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så begär inom 48 timmar efter tillkännagivandet ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag. |
| | I övriga fall ska beslutet om att inleda förhandlingar anses godkänt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

2.
     
  Punkten ska skrivas in på parlamentets förslag till föredragningslista för den sammanträdesperiod som följer på tillkännagivandet, för behandling med debatt och omröstning, och om en politisk grupp eller minst 40 ledamöter så begär inom 48 timmar efter tillkännagivandet ska talmannen fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

I övriga fall ska beslutet om att inleda förhandlingar anses godkänt.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Ändring av artikel 181 (fullständigt förhandlingsreferat) och artikel 182 (audiovisuell upptagning av förhandlingar)

Europaparlamentets beslut av den 20 november 2012 om ändring av artikel 181 i parlamentets arbetsordning om fullständigt förhandlingsreferat och artikel 182 om audiovisuell upptagning av förhandlingar (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 13 januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 13 januari 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av 26 oktober 2011 om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 (alla avsnitt) samt ändringsskrivelser nr 1/2012 och 2/2012 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 26 oktober 2011 om rådets ändrade förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 (alla avsnitt) samt ändringsskrivelser nr 1/2012 och 2/2012 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0336/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0336/2012), och av följande skäl:

| A. | Budgetbesparingar på området översättning och tolkning får inte äventyra flerspråkighetsprincipen, men är möjliga genom innovation och nya arbetsmetoder (2). |
| --- | --- |

A.

Budgetbesparingar på området översättning och tolkning får inte äventyra flerspråkighetsprincipen, men är möjliga genom innovation och nya arbetsmetoder (2).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringarna ska träda i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringarna ska träda i kraft den första dagen i nästa sammanträdesperiod.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 181 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas
  på
  alla
  officiella språk
  . | 1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas
  i form av ett flerspråkigt dokument där
  alla
  muntliga inlägg återges på sitt originalspråk
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas
  på
  alla
  officiella språk
  .

1.   För varje sammanträde ska ett fullständigt förhandlingsreferat upprättas
  i form av ett flerspråkigt dokument där
  alla
  muntliga inlägg återges på sitt originalspråk
  .

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 181 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Talare
  ska återlämna
  rättelser av
  utskrifter
  av sina
  anföranden
  till sekretariatet inom
  en vecka
  . | 2.   Talare
  får göra
  rättelser av
  utskrifterna
  av sina
  muntliga inlägg inom fem arbetsdagar. Rättelserna ska sändas
  till sekretariatet inom
  samma tidsfrist
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

2.   Talare
  ska återlämna
  rättelser av
  utskrifter
  av sina
  anföranden
  till sekretariatet inom
  en vecka
  .

2.   Talare
  får göra
  rättelser av
  utskrifterna
  av sina
  muntliga inlägg inom fem arbetsdagar. Rättelserna ska sändas
  till sekretariatet inom
  samma tidsfrist
  .

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 181 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Det fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning. | 3.   Det
  flerspråkiga
  fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning
  och bevaras i parlamentets arkiv
  . |

Nuvarande lydelse

Ändring

3.   Det fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Det
  flerspråkiga
  fullständiga förhandlingsreferatet ska offentliggöras som bilaga till Europeiska unionens officiella tidning
  och bevaras i parlamentets arkiv
  .

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 181 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   
  Ledamöter kan begära att
  utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet ska översättas med kort varsel. | 4.   
  På begäran av en ledamot ska ett
  utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet översättas
  till något av de officiella språken. Om så är nödvändigt
  ska
  översättningen tillhandahållas
  med kort varsel. |

Nuvarande lydelse

Ändring

4.   
  Ledamöter kan begära att
  utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet ska översättas med kort varsel.

4.   
  På begäran av en ledamot ska ett
  utdrag från det fullständiga förhandlingsreferatet översättas
  till något av de officiella språken. Om så är nödvändigt
  ska
  översättningen tillhandahållas
  med kort varsel.

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 182 – stycke - 1 (nytt)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Europaparlamentets förhandlingar ska direktsändas på parlamentets webbplats på de språk på vilka de förs, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Europaparlamentets förhandlingar ska direktsändas på parlamentets webbplats på de språk på vilka de förs, tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren från alla aktiva tolkbås.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 182

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Omedelbart efter sammanträdet ska en audiovisuell upptagning av förhandlingarna,
  inklusive ljudinspelningar
  från alla tolkbås, produceras och göras tillgänglig
  via Internet
  . | Omedelbart efter sammanträdet ska en
  indexerad
  audiovisuell upptagning av förhandlingarna
  på de språk på vilka de förts
  ,
  tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren
  från alla
  aktiva
  tolkbås, produceras och göras tillgänglig
  på parlamentets webbplats under den pågående och den påföljande valperioden, varefter den ska bevaras i parlamentets arkiv
  .
  Denna audiovisuella upptagning ska länkas till det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet så snart detta är tillgängligt. |

Nuvarande lydelse

Ändring

Omedelbart efter sammanträdet ska en audiovisuell upptagning av förhandlingarna,
  inklusive ljudinspelningar
  från alla tolkbås, produceras och göras tillgänglig
  via Internet
  .

Omedelbart efter sammanträdet ska en
  indexerad
  audiovisuell upptagning av förhandlingarna
  på de språk på vilka de förts
  ,
  tillsammans med de flerspråkiga ljudspåren
  från alla
  aktiva
  tolkbås, produceras och göras tillgänglig
  på parlamentets webbplats under den pågående och den påföljande valperioden, varefter den ska bevaras i parlamentets arkiv
  .
  Denna audiovisuella upptagning ska länkas till det flerspråkiga fullständiga förhandlingsreferatet så snart detta är tillgängligt.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0461.

(2)  Se den ovannämnda resolutionen av den 26 oktober 2011, punkt 77.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 20 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (omarbetning) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2015/C 419/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0748) och kommissionens konsekvensbedömning (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0748) och kommissionens konsekvensbedömning (SEC(2010)1547),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 67.4 och 81.2 a, c och e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 67.4 och 81.2 a, c och e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0433/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet från den nederländska första och andra kammaren, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet från den nederländska första och andra kammaren, som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 maj 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 maj 2011 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0320/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0320/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 218, 23.7.2011, s. 78.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (Omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1215/2012.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Saluföring och användning av sprängämnesprekursorer ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (KOM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0473),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0279/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juli 2012 och den 17 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juli 2012 och den 17 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0269/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0269/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 98/2013.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av tjänstemän och tillfälligt anställda ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av tjänstemän och tillfälligt anställda i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0377),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0216/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av domstolens yttrande av den 12 november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande av den 12 november 2012 (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 23 oktober 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 23 oktober 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 oktober 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0359/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0359/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om särskilda och tidsbegränsade åtgärder för rekrytering av unionens tjänstemän och tillfälligt anställda i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1216/2012.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

EU:s anslutning till protokollet om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets beslut om Europeiska unionens anslutning till protokollet om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 419/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09671/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09671/2012),

| — | med beaktande av protokollet om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten, bifogad ovannämnda utkast till rådets beslut |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om skydd av Medelhavet mot förorening orsakad av prospektering och utvinning på kontinentalsockeln och i områden på eller under havsbotten, bifogad ovannämnda utkast till rådets beslut

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0144/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0319/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0319/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner anslutningen till protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner anslutningen till protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 419/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11119/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11119/2012),

| — | med beaktande av förslaget till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (11116/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (11116/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0299/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling samt budgetutskottet (A7-0358/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling samt budgetutskottet (A7-0358/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att översända slutsatserna från möten och överläggningar i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i partnerskapsavtalet om fiske, och efterlyser att parlamentets företrädare, som har rollen som observatörer, ska ges tillträde till gemensamma kommitténs möten och överläggningar samt uppmanar kommissionen att, under protokollets sista giltighetsår och innan förhandlingar om förnyande av avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en översyn av avtalets tillämpning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att översända slutsatserna från möten och överläggningar i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i partnerskapsavtalet om fiske, och efterlyser att parlamentets företrädare, som har rollen som observatörer, ska ges tillträde till gemensamma kommitténs möten och överläggningar samt uppmanar kommissionen att, under protokollets sista giltighetsår och innan förhandlingar om förnyande av avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en översyn av avtalets tillämpning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och Grönlands regeringar och parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och Grönlands regeringar och parlament.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om utkastet till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 med avseende på vissa närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – förnyat samråd)

(2015/C 419/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (13634/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (13634/2012),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2006)0791),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 september 2007 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 september 2007 (1),

| — | med beaktande av artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0293/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 55, 59.3 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55, 59.3 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0352/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0352/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 219 E, 28.8.2008, s. 193.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0542),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0317/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0445/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0445/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om godkännande av och marknadstillsyn för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 168/2013.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av jordbruks- och skogsbruksfordon (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2010)0395),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0204/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0204/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 december 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 december 2010 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 september 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0446/2011). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0446/2011).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 54, 19.2.2011, s. 42.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om godkännande och marknadstillsyn av jordbruks- och skogsbruksfordon

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 167/2013.)

---

Onsdagen den 21 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Utnämning av en ny kommissionär

Europaparlamentets beslut av den 21 november 2012 om godkännande av utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen

(2015/C 419/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 246 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 246 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av punkt 6 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 6 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1),

| — | med beaktande av John Dallis skrivelse av den 16 oktober 2012, i vilken han avsade sig sitt uppdrag som ledamot av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av John Dallis skrivelse av den 16 oktober 2012, i vilken han avsade sig sitt uppdrag som ledamot av kommissionen,

| — | med beaktande av rådets skrivelse av den 25 oktober 2012, varigenom rådet hörde parlamentet om ett beslut, som ska fattas i samförstånd med kommissionens ordförande, om utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets skrivelse av den 25 oktober 2012, varigenom rådet hörde parlamentet om ett beslut, som ska fattas i samförstånd med kommissionens ordförande, om utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen,

| — | med beaktande av utfrågningen av Tonio Borg den 13 november 2012, under ledning av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i samarbete med utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och till den bedömning som upprättades efter den utfrågningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av Tonio Borg den 13 november 2012, under ledning av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i samarbete med utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och till den bedömning som upprättades efter den utfrågningen,

| — | med beaktande av artikel 106 i arbetsordningen och bilaga XVII till densamma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106 i arbetsordningen och bilaga XVII till densamma,

| 1. | Europaparlamentet godkänner utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2014. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utnämningen av Tonio Borg till ledamot av kommissionen under kommissionens återstående mandattid till den 31 oktober 2014.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Förslag till ändringsbudget nr 5/2012: Solidaritetsfonden med anledning av jordbävningarna i Emilia-Romagna (Italien) och ändring av budgetposten för den förberedande åtgärden för Europeiska året för volontärarbete 2011

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (”budgetförordningen”), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1) (”budgetförordningen”), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2012, slutgiltigt antagen den 1 december 2011 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (4), särskilt punkt 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2012 för budgetåret 2012, avsnitt III – kommissionen (4), särskilt punkt 2,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden som alla tre institutionerna kom överens om inom ramen för 2012 års budgetförfarande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden som alla tre institutionerna kom överens om inom ramen för 2012 års budgetförfarande,

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 19 september 2012 (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2012 för budgetåret 2012 som kommissionen lade fram den 19 september 2012 (COM(2012)0536),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt om ändringsbudget nr 5/2012 som rådet fastställde den 20 november 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt om ändringsbudget nr 5/2012 som rådet fastställde den 20 november 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0381/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0381/2012), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2012 avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) till ett belopp av 67 0 1 92  359 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden i förbindelse med flera jordbävningar i Emilia-Romagna, Italien, i maj 2012. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2012 avser utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond (EUSF) till ett belopp av 67 0 1 92  359 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden i förbindelse med flera jordbävningar i Emilia-Romagna, Italien, i maj 2012.

| B. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2012 syftar till att formellt införa denna budgetjustering i 2012 års budget och ändra budgetpost 16 05 03 01 – Förberedande åtgärd – Europeiska året för volontärarbete 2011, för att ersätta ”tankstrecket” för betalningarna under posten med ett p.m. så att de slutliga betalningarna ska kunna göras. |
| --- | --- |

B.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2012 syftar till att formellt införa denna budgetjustering i 2012 års budget och ändra budgetpost 16 05 03 01 – Förberedande åtgärd – Europeiska året för volontärarbete 2011, för att ersätta ”tankstrecket” för betalningarna under posten med ett p.m. så att de slutliga betalningarna ska kunna göras.

| C. | I förslaget till ändringsbudget nr 5/2012, som lagts fram av kommissionen, föreslås en ökning av betalningsbemyndigandena till följd av den generella bristen på betalningsbemyndiganden för 2012. |
| --- | --- |

C.

I förslaget till ändringsbudget nr 5/2012, som lagts fram av kommissionen, föreslås en ökning av betalningsbemyndigandena till följd av den generella bristen på betalningsbemyndiganden för 2012.

| D. | I sin resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, i förbindelse med ett annat utnyttjande av EUSF, beklagade parlamentet djupt, när det gällde detta specifika fall för utnyttjande av EUSF, att budgetmyndighetens andra gren väntade i åtta veckor innan den antog sin ståndpunkt och att den hållit fast vid sin tolkning av protokoll 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (tidsfrist för uppgifter till nationella parlament). |
| --- | --- |

D.

I sin resolution av den 12 juni 2012 om rådets ståndpunkt avseende förslaget till ändringsbudget nr 2/2012, i förbindelse med ett annat utnyttjande av EUSF, beklagade parlamentet djupt, när det gällde detta specifika fall för utnyttjande av EUSF, att budgetmyndighetens andra gren väntade i åtta veckor innan den antog sin ståndpunkt och att den hållit fast vid sin tolkning av protokoll 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (tidsfrist för uppgifter till nationella parlament).

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 5/2012, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 5/2012, som lagts fram av kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med ett snabbt frigörande av ekonomiskt stöd genom EUSF för dem som drabbas av naturkatastrofer, och gläder sig därför mycket över att de italienska myndigheterna snabbt lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från EUSF och över kommissionens snabba framläggande av sitt förslag till utnyttjande av EUSF. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med ett snabbt frigörande av ekonomiskt stöd genom EUSF för dem som drabbas av naturkatastrofer, och gläder sig därför mycket över att de italienska myndigheterna snabbt lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från EUSF och över kommissionens snabba framläggande av sitt förslag till utnyttjande av EUSF.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter i medlemsstaterna, både på lokal och regional nivå, och nationella myndigheter att förbättra behovsbedömningen och samordningen i samband med framtida potentiella ansökningar om medel ur EUSF i syfte att så mycket som möjligt påskynda utnyttjandet av EUSF. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter i medlemsstaterna, både på lokal och regional nivå, och nationella myndigheter att förbättra behovsbedömningen och samordningen i samband med framtida potentiella ansökningar om medel ur EUSF i syfte att så mycket som möjligt påskynda utnyttjandet av EUSF.

| 4. | Europaparlamentet upprepar på nytt med kraft sin uppmaning till rådet att inte motverka de ansträngningar som gjorts för att påskynda tillhandahållandet av unionens stöd genom oberättigade fördröjningar av sina beslut om så känsliga och brådskande frågor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar på nytt med kraft sin uppmaning till rådet att inte motverka de ansträngningar som gjorts för att påskynda tillhandahållandet av unionens stöd genom oberättigade fördröjningar av sina beslut om så känsliga och brådskande frågor.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att budgetmyndigheten i förbindelse med det tidigare utnyttjandet av EUSF (ändringsbudget nr 2/2012 för översvämningarna i Ligurien och Toscana i oktober 2011) inte behövde tillhandahålla nya anslag på grund av att oväntade källor till omfördelning av det berörda beloppet identifierades. Parlamentet betonar att den nuvarande bristen på betalningsbemyndiganden, som redan påverkar ett antal program, särskilt dem som den sysselsättnings- och tillväxtpakt som antogs av Europeiska rådet den 29 juni 2012 är beroende av, helt utesluter sådana omfördelningar som avses i detta fall. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att budgetmyndigheten i förbindelse med det tidigare utnyttjandet av EUSF (ändringsbudget nr 2/2012 för översvämningarna i Ligurien och Toscana i oktober 2011) inte behövde tillhandahålla nya anslag på grund av att oväntade källor till omfördelning av det berörda beloppet identifierades. Parlamentet betonar att den nuvarande bristen på betalningsbemyndiganden, som redan påverkar ett antal program, särskilt dem som den sysselsättnings- och tillväxtpakt som antogs av Europeiska rådet den 29 juni 2012 är beroende av, helt utesluter sådana omfördelningar som avses i detta fall.

| 6. | Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2012. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet godkänner utan ändringar rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2012.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 5/2012 slutgiltigt har antagits och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 5/2012 slutgiltigt har antagits och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 56, 29.2.2012.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond – jordbävningar i Italien

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0538 – C7-0300/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0538 – C7-0300/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om solidaritetsfonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om solidaritetsfonden,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0380/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0380/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/108/EU.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Genomförande av de avtal som har ingåtts av EU efter förhandlingar inom ramen för artikel XXVIII i GATT 1994 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av de avtal som har ingåtts av EU efter förhandlingar inom ramen för artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring och komplettering av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (COM(2012)0115) – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0115),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0079/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0351/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0351/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om genomförande av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 och av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994, och om ändring och komplettering av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1218/2012.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Tullkvoter för export av trä från Ryssland till EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tilldelning av tullkvoter för export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0449),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0215/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 november 2012 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0329/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0329/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om tilldelning av tullkvoter för export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1217/2012.)

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött, mellan EU, Brasilien och Thailand ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om förslaget till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 och av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) 1994 om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 419/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07883/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07883/2012),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (GATT 1994) om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07884/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (GATT 1994) om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07884/2012),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (GATT 1994) om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07885/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand enligt artikel XXVIII i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (GATT 1994) om ändring av medgivandena avseende beredningar av fjäderfäkött enligt EU:s bindningslista som bifogas GATT 1994 (07885/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a v, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a v, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0171/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0350/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0350/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, Förbundsrepubliken Brasilien och kungariket Thailand. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, Förbundsrepubliken Brasilien och kungariket Thailand.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Ändring av bilagorna till protokollen nr 1 och nr 2 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och Israel ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om ändring av bilagorna till protokollen nr 1 och nr 2 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan, Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 419/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07433/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07433/2012),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om ändring av bilagorna till protokollen nr 1 och nr 2 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan, Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (07470/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, om ändring av bilagorna till protokollen nr 1 och nr 2 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan, Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan (07470/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0157/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0318/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0318/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Staten Israel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Staten Israel.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

Avtal EU-Ryssland om förvaltningen av tullkvoter på export av trä ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om förvaltningen av tullkvoter på export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen samt protokollet mellan Europeiska unionen och Ryska federationens regering om tekniska förfaringssätt enligt detta avtal (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Godkännande)

(2015/C 419/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (16775/1/2011),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om förvaltningen av tullkvoter på export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen (16776/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om förvaltningen av tullkvoter på export av trä från Ryska federationen till Europeiska unionen (16776/2011),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207.4 första stycket och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0515/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0177/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0177/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet och protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet och protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) – (omfattar Förenade kungariket och Irland) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (omarbetning) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Samråd – omarbetning)

(2015/C 419/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11142/1/2012),

| — | med beaktande av artikel 74 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0330/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 12 oktober 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 12 oktober 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87, 55 och 46.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87, 55 och 46.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0368/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0368/2012).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en ren kodifiering av de befintliga texterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en ren kodifiering av de befintliga texterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Utkast till förordning

Skäl 6

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  inom ramen för den övergripande tidtabell för SIS II som godkändes av rådet den 6 juni 2008 och därefter ändrades i oktober 2009 efter RIF-rådets riktlinjer av den 4 juni 2009. Den aktuella versionen av den övergripande tidtabellen för SIS II lades fram av kommissionen för rådet och Europaparlamentet i oktober 2010
  . |

Rådets utkast

Ändring

(6)

Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  inom ramen för den övergripande tidtabell för SIS II som godkändes av rådet den 6 juni 2008 och därefter ändrades i oktober 2009 efter RIF-rådets riktlinjer av den 4 juni 2009. Den aktuella versionen av den övergripande tidtabellen för SIS II lades fram av kommissionen för rådet och Europaparlamentet i oktober 2010
  .

| (6) | Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  senast den 30 juni 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  senast den 30 juni 2013
  .

Ändring 2

Utkast till förordning

Skäl 16

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att stödja medlemsstaterna i deras val av mest gynnsamma tekniska och ekonomiska lösning bör kommissionen utan dröjsmål inleda processen för att anpassa denna förordning, genom att föreslå en rättslig ordning för migreringen som bättre återspeglar den tekniska migreringsstrategi som anges i den migreringsplan för SIS-projektet (nedan kallad migreringsplanen) som antogs av kommissionen efter en positiv omröstning i SIS–VIS-kommittén den 23 februari 2011. |

Rådets utkast

Ändring

(16)

För att stödja medlemsstaterna i deras val av mest gynnsamma tekniska och ekonomiska lösning bör kommissionen utan dröjsmål inleda processen för att anpassa denna förordning, genom att föreslå en rättslig ordning för migreringen som bättre återspeglar den tekniska migreringsstrategi som anges i den migreringsplan för SIS-projektet (nedan kallad migreringsplanen) som antogs av kommissionen efter en positiv omröstning i SIS–VIS-kommittén den 23 februari 2011.

utgår

Ändring 3

Utkast till förordning

Skäl 17

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Enligt
  migreringsplanen
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången. |

Rådets utkast

Ändring

(17)

Enligt
  migreringsplanen
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången.

| (17) | Enligt
  planerna
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången. |
| --- | --- |

(17)

Enligt
  planerna
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången.

Ändring 4

Utkast till förordning

Skäl 19

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot. |

Rådets utkast

Ändring

(19)

I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.

| (19) | I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.
  I så fall bör kommissionen lägga fram ett förslag till översyn av denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.
  I så fall bör kommissionen lägga fram ett förslag till översyn av denna förordning.

Ändring 5

Utkast till förordning

Skäl 31

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är är behörig at övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter. Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet. |

Rådets utkast

Ändring

(31)

Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är är behörig at övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter. Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet.

| (31) | Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är behörig att övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter.
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten är ansvarig för tillsynen av den tekniska stödfunktionen för det nuvarande SIS 1 + fram till dess att den rättsliga ramen för SIS II träder i kraft. De nationella tillsynsmyndigheterna är ansvariga för tillsynen av behandlingen av uppgifter inom SIS 1 + på sina respektive medlemsstaters territorium och kommer även fortsättningsvis att ansvara för tillsynen av lagligheten i behandlingen av personuppgifter inom SIS II på medlemsstaternas territorium.
  Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet.
  Enligt denna rättsliga ram för SIS II ska de nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen sörja för en samordnad tillsyn av SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är behörig att övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter.
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten är ansvarig för tillsynen av den tekniska stödfunktionen för det nuvarande SIS 1 + fram till dess att den rättsliga ramen för SIS II träder i kraft. De nationella tillsynsmyndigheterna är ansvariga för tillsynen av behandlingen av uppgifter inom SIS 1 + på sina respektive medlemsstaters territorium och kommer även fortsättningsvis att ansvara för tillsynen av lagligheten i behandlingen av personuppgifter inom SIS II på medlemsstaternas territorium.
  Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet.
  Enligt denna rättsliga ram för SIS II ska de nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen sörja för en samordnad tillsyn av SIS II.

Ändring 6

Utkast till förordning

Skäl 43a (nytt)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | (43a) | Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilka Bulgarien och Rumänien deltar i enlighet med artikel 4.2 i anslutningsakten från 2005 och med rådets beslut 2010/365/EU av den 29 juni 2010 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien

   (2) |

Rådets utkast

Ändring

(43a)

Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilka Bulgarien och Rumänien deltar i enlighet med artikel 4.2 i anslutningsakten från 2005 och med rådets beslut 2010/365/EU av den 29 juni 2010 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien

   (2)

Ändring 7

Utkast till förordning

Artikel 7 – punkt 6

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet. | 6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet.
  Europaparlamentet ska regelbundet informeras om denna verksamhet. |

Rådets utkast

Ändring

6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet.

6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet.
  Europaparlamentet ska regelbundet informeras om denna verksamhet.

Ändring 8

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt - 1 (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Innan migreringen inleds ska medlemsstaterna kontrollera att alla personuppgifter som ska migreras till SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med beslut 2007/533/RIF. |
| | Alla uppgifter som inte kan kontrolleras innan migreringen inleds ska kontrolleras senast sex månader efter den tidpunkt då migreringen inleds. |

Rådets utkast

Ändring

-1.
     
  Innan migreringen inleds ska medlemsstaterna kontrollera att alla personuppgifter som ska migreras till SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med beslut 2007/533/RIF.

Alla uppgifter som inte kan kontrolleras innan migreringen inleds ska kontrolleras senast sex månader efter den tidpunkt då migreringen inleds.

Ändring 9

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 1

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II. | 1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II.
  Dessa uppgifter ska raderas senast en månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning. |

Rådets utkast

Ändring

1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II.

1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II.
  Dessa uppgifter ska raderas senast en månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning.

Ändring 10

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 3 – stycke 1

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen. | 3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen.
  Medlemsstaterna ska se till att alla personuppgifter som matas in i N.SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med beslut 2007/533/RIF. |

Rådets utkast

Ändring

3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen.

3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen.
  Medlemsstaterna ska se till att alla personuppgifter som matas in i N.SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med beslut 2007/533/RIF.

Ändring 11

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 4a (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     


  På grundval av den information som lämnas av medlemsstaterna och de ansvariga tillsynsmyndigheterna ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om slutförandet av migreringen, särskilt om medlemsstaternas övergång till SIS II. Denna rapport ska bekräfta om migreringen och framför allt övergången har genomförts i full överensstämmelse med denna förordning på central och nationell nivå och om behandlingen av personuppgifter under hela migreringen har varit i överensstämmelse med förordning (EG) nr 45/2001 och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (3). |

Rådets utkast

Ändring

4a.
     


  På grundval av den information som lämnas av medlemsstaterna och de ansvariga tillsynsmyndigheterna ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om slutförandet av migreringen, särskilt om medlemsstaternas övergång till SIS II. Denna rapport ska bekräfta om migreringen och framför allt övergången har genomförts i full överensstämmelse med denna förordning på central och nationell nivå och om behandlingen av personuppgifter under hela migreringen har varit i överensstämmelse med förordning (EG) nr 45/2001 och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter

   (3).

Ändring 12

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 4b (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  En månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning ska SIS 1 +-databasen, alla uppgifter i SIS 1 +-databasen, oavsett medium eller plats, C.SIS, medlemsstaternas N.SIS och eventuella kopior slutgiltigt raderas. |

Rådets utkast

Ändring

4b.
     
  En månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning ska SIS 1 +-databasen, alla uppgifter i SIS 1 +-databasen, oavsett medium eller plats, C.SIS, medlemsstaternas N.SIS och eventuella kopior slutgiltigt raderas.

Ändring 13

Utkast till förordning

Artikel 11a (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Migrering av Sirenekontoren |
| | Migreringen av Sirenekontoren till s-Testa-nätverket ska ske parallellt med den övergång som avses i artikel 11.3 och ska avslutas omedelbart efter övergången. |

Rådets utkast

Ändring

Artikel 11a

Migrering av Sirenekontoren

Migreringen av Sirenekontoren till s-Testa-nätverket ska ske parallellt med den övergång som avses i artikel 11.3 och ska avslutas omedelbart efter övergången.

Ändring 14

Utkast till förordning

Artikel 12 – stycke 2

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Från och med den första medlemsstatens övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska beslut 533/2007/RIF tillämpas. | Från och med den första medlemsstatens
  lyckade
  övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska beslut 2007/533/RIF tillämpas. |

Rådets utkast

Ändring

Från och med den första medlemsstatens övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska beslut 533/2007/RIF tillämpas.

Från och med den första medlemsstatens
  lyckade
  övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska beslut 2007/533/RIF tillämpas.

Ändring 15

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt - 1 (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa registreringen av automatisk sökning och även se till att de tillämpliga dataskyddsbestämmelserna respekteras fullt ut under migreringen i enlighet med denna förordning och att de uppgifter som anges i artiklarna 3 f och 11 på lämpligt sätt registreras i det centrala SIS II. Registreringen av denna verksamhet ska framför allt säkerställa uppgifternas integritet och laglighet under migreringen och övergången till SIS II. |

Rådets utkast

Ändring

-1.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa registreringen av automatisk sökning och även se till att de tillämpliga dataskyddsbestämmelserna respekteras fullt ut under migreringen i enlighet med denna förordning och att de uppgifter som anges i artiklarna 3 f och 11 på lämpligt sätt registreras i det centrala SIS II. Registreringen av denna verksamhet ska framför allt säkerställa uppgifternas integritet och laglighet under migreringen och övergången till SIS II.

Ändring 16

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 4

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna. | 4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna
  samt namnet på slutanvändaren
  . |

Rådets utkast

Ändring

4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna.

4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna
  samt namnet på slutanvändaren
  .

Ändring 17

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 5

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Loggningsnoteringarna får användas endast för de ändamål som anges i punkt 3 och ska raderas tidigast ett år och senast tre år efter införandet. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Rådets utkast

Ändring

5.   Loggningsnoteringarna får användas endast för de ändamål som anges i punkt 3 och ska raderas tidigast ett år och senast tre år efter införandet.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 18

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 7

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   De behöriga myndigheter som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter. | 7.   De behöriga myndigheter
  som avses i artiklarna 60.1 och 61.1 i beslut 2007/533/RIF och
  som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska
  i enlighet med bestämmelserna i beslut 2007/533/RIF,
  inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter. |

Rådets utkast

Ändring

7.   De behöriga myndigheter som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter.

7.   De behöriga myndigheter
  som avses i artiklarna 60.1 och 61.1 i beslut 2007/533/RIF och
  som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska
  i enlighet med bestämmelserna i beslut 2007/533/RIF,
  inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter.

Ändring 19

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 7a (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Alla dataskyddsmyndigheter med ansvar för antingen SIS 1 + eller SIS II ska i hög grad göras delaktiga i alla steg i migreringen från SIS 1 + till SIS II. |

Rådets utkast

Ändring

7a.
     
  Alla dataskyddsmyndigheter med ansvar för antingen SIS 1 + eller SIS II ska i hög grad göras delaktiga i alla steg i migreringen från SIS 1 + till SIS II.

Ändring 20

Utkast till förordning

Artikel 19

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II. | Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II.
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet om resultaten från de tester som avses i artiklarna 8, 9 och 10. |

Rådets utkast

Ändring

Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II.

Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II.
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet om resultaten från de tester som avses i artiklarna 8, 9 och 10.

Ändring 21

Utkast till förordning

Artikel 21

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533. | Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF
  , dock senast den 30 juni 2013
  . |

Rådets utkast

Ändring

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 71.2 i beslut 2007/533/RIF
  , dock senast den 30 juni 2013
  .

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  EUT L 166, 1.7.2010, s. 17.

(3)  

  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) – (utan Förenade kungarikets och Irlands deltagande) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2012 om utkastet till rådets förordning om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (omarbetning) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Samråd – omarbetning)

(2015/C 419/50)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11143/1/2012),

| — | med beaktande av artikel 74 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0331/2012),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 12 oktober 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 12 oktober 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87, 55 och 46.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87, 55 och 46.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0370/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0370/2012).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en ren kodifiering av de befintliga texterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en ren kodifiering av de befintliga texterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Utkast till förordning

Skäl 6

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  inom ramen för den övergripande tidtabell för SIS II som godkändes av rådet den 6 juni 2008 och därefter ändrades i oktober 2009 efter RIF-rådets riktlinjer av den 4 juni 2009. Den aktuella versionen av den övergripande tidtabellen för SIS II lades fram av kommissionen för rådet och Europaparlamentet i oktober 2010
  . |

Rådets utkast

Ändring

(6)

Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  inom ramen för den övergripande tidtabell för SIS II som godkändes av rådet den 6 juni 2008 och därefter ändrades i oktober 2009 efter RIF-rådets riktlinjer av den 4 juni 2009. Den aktuella versionen av den övergripande tidtabellen för SIS II lades fram av kommissionen för rådet och Europaparlamentet i oktober 2010
  .

| (6) | Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  senast den 30 juni 2013
  . |
| --- | --- |

(6)

Utvecklingen av SIS II bör fortsätta och bör slutföras
  senast den 30 juni 2013
  .

Ändring 2

Utkast till förordning

Skäl 16

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att stödja medlemsstaterna i deras val av mest gynnsamma tekniska och ekonomiska lösning bör kommissionen utan dröjsmål inleda processen för att anpassa denna förordning, genom att föreslå en rättslig ordning för migreringen som bättre återspeglar den tekniska migreringsstrategi som anges i den migreringsplan för SIS-projektet (nedan kallad migreringsplanen) som antogs av kommissionen efter en positiv omröstning i SIS–VIS-kommittén den 23 februari 2011. |

Rådets utkast

Ändring

(16)

För att stödja medlemsstaterna i deras val av mest gynnsamma tekniska och ekonomiska lösning bör kommissionen utan dröjsmål inleda processen för att anpassa denna förordning, genom att föreslå en rättslig ordning för migreringen som bättre återspeglar den tekniska migreringsstrategi som anges i den migreringsplan för SIS-projektet (nedan kallad migreringsplanen) som antogs av kommissionen efter en positiv omröstning i SIS–VIS-kommittén den 23 februari 2011.

utgår

Ändring 3

Utkast till förordning

Skäl 17

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Enligt
  migreringsplanen
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången. |

Rådets utkast

Ändring

(17)

Enligt
  migreringsplanen
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången.

| (17) | Enligt
  planerna
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången. |
| --- | --- |

(17)

Enligt
  planerna
  ska alla medlemsstater under övergångsperioden i tur och ordning byta ut sina nationella tillämpningar från SIS 1 + till SIS II. Ur teknisk synpunkt är det önskvärt att de enskilda medlemsstaterna kan använda SIS II fullt ut från och med sin övergång och inte behöver vänta på att de andra medlemsstaterna byter ut sina system. Det är därför nödvändigt att tillämpa förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF från och med den tidpunkt då övergången inleds i den första medlemsstaten. Av rättssäkerhetsskäl bör övergångsperioden vara så kort som möjligt och bör inte överstiga tolv timmar. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF hindrar inte medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången eller som av tekniska skäl blivit tvungna att tillfälligt återgå till det gamla systemet att använda enbart SIS 1 +-funktionerna i SIS II under perioden av intensiv övervakning. För att samma standarder och villkor ska tillämpas på registreringar, databehandling och dataskydd i alla medlemsstater är det nödvändigt att tillämpa den rättsliga ramen för SIS II på operativ verksamhet inom ramen för SIS i de medlemsstater som ännu inte har genomfört övergången.

Ändring 4

Utkast till förordning

Skäl 19

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot. |

Rådets utkast

Ändring

(19)

I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.

| (19) | I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.
  I så fall bör kommissionen lägga fram ett förslag till översyn av denna förordning. |
| --- | --- |

(19)

I förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF föreskrivs att bästa tillgängliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, bör användas för det centrala SIS II. I bilagan till rådets slutsatser om den framtida inriktningen på SIS II från den 4—5 juni 2009 föreskrevs etappmål, som ska vara uppfyllda för att det nuvarande SIS II-projektet ska kunna drivas vidare. Parallellt har en studie genomförts som gäller utarbetandet av ett alternativt tekniskt scenario för utveckling av SIS II på grundval av en utveckling av SIS 1 + (SIS 1 + RE) som en beredskapsplan om testen visar att kraven avseende etappmålen inte uppfyllts. På grundval av dessa parametrar får rådet besluta att uppmana kommissionen att byta till det alternativa tekniska scenariot.
  I så fall bör kommissionen lägga fram ett förslag till översyn av denna förordning.

Ändring 5

Utkast till förordning

Skäl 31

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är är behörig at övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter. Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet. |

Rådets utkast

Ändring

(31)

Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är är behörig at övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter. Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet.

| (31) | Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är behörig att övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter.
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten är ansvarig för tillsynen av den tekniska stödfunktionen för det nuvarande SIS 1 + fram till dess att den rättsliga ramen för SIS II träder i kraft. De nationella tillsynsmyndigheterna är ansvariga för tillsynen av behandlingen av uppgifter inom SIS 1 + på sina respektive medlemsstaters territorium och kommer även fortsättningsvis att ansvara för tillsynen av lagligheten i behandlingen av personuppgifter inom SIS II på medlemsstaternas territorium.
  Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet.
  Enligt denna rättsliga ram för SIS II ska de nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen sörja för en samordnad tillsyn av SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Europeiska datatillsynsmannen ansvarar för att övervaka och säkerställa tillämpningen av förordning (EG) nr 45/2001 och är behörig att övervaka unionsinstitutionernas och unionsorganens verksamhet när det gäller behandling av personuppgifter.
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten är ansvarig för tillsynen av den tekniska stödfunktionen för det nuvarande SIS 1 + fram till dess att den rättsliga ramen för SIS II träder i kraft. De nationella tillsynsmyndigheterna är ansvariga för tillsynen av behandlingen av uppgifter inom SIS 1 + på sina respektive medlemsstaters territorium och kommer även fortsättningsvis att ansvara för tillsynen av lagligheten i behandlingen av personuppgifter inom SIS II på medlemsstaternas territorium.
  Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i Schengenkonventionen samt i förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut 2007/533/RIF om skydd av personuppgifter och om datasäkerhet.
  Enligt denna rättsliga ram för SIS II ska de nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen sörja för en samordnad tillsyn av SIS II.

Ändring 6

Utkast till förordning

Skäl 43a (nytt)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | (43a) | Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilka Bulgarien och Rumänien deltar i enlighet med artikel 4.2 i anslutningsakten från 2005 och med rådets beslut 2010/365/EU av den 29 juni 2010 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (2). |

Rådets utkast

Ändring

(43a)

Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i vilka Bulgarien och Rumänien deltar i enlighet med artikel 4.2 i anslutningsakten från 2005 och med rådets beslut 2010/365/EU av den 29 juni 2010 om tillämpningen av de bestämmelser i Schengenregelverket som rör Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (2).

Ändring 7

Utkast till förordning

Artikel 7 – punkt 6

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet. | 6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet.
  Europaparlamentet ska regelbundet informeras om denna verksamhet. |

Rådets utkast

Ändring

6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet.

6.   Verksamhet enligt punkterna 1–3 ska samordnas av kommissionen och de medlemsstater som deltar i SIS 1 +, inom ramen för arbetet i rådet.
  Europaparlamentet ska regelbundet informeras om denna verksamhet.

Ändring 8

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt - 1 (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Innan migreringen inleds ska medlemsstaterna kontrollera att alla personuppgifter som ska migreras till SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006. |
| | Alla uppgifter som inte kan kontrolleras innan migreringen inleds ska kontrolleras senast sex månader efter den tidpunkt då migreringen inleds. |

Rådets utkast

Ändring

-1.
     
  Innan migreringen inleds ska medlemsstaterna kontrollera att alla personuppgifter som ska migreras till SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006.

Alla uppgifter som inte kan kontrolleras innan migreringen inleds ska kontrolleras senast sex månader efter den tidpunkt då migreringen inleds.

Ändring 9

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 1

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II. | 1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II.
  Dessa uppgifter ska raderas senast en månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning. |

Rådets utkast

Ändring

1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II.

1.   För migreringen från C.SIS till centrala SIS II ska Frankrike tillhandahålla SIS 1 +-databasen och kommissionen ska infoga den i centrala SIS II. De uppgifter i SIS 1 +-databasen som avses i artikel 113.2 i Schengenkonventionen ska inte infogas i centrala SIS II.
  Dessa uppgifter ska raderas senast en månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning.

Ändring 10

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 3 – stycke 1

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen. | 3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen.
  Medlemsstaterna ska se till att alla personuppgifter som matas in i N.SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006. |

Rådets utkast

Ändring

3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen.

3.   Migreringen av de nationella systemen från SIS 1 + till SIS II inleds med inmatning av uppgifter i N.SIS II, när N.SIS II ska innehålla ett dataregister, den nationella kopian, som innehåller en fullständig eller partiell kopia av SIS II-databasen.
  Medlemsstaterna ska se till att alla personuppgifter som matas in i N.SIS II är korrekta, aktuella och lagliga i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006.

Ändring 11

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 4a (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  På grundval av den information som lämnas av medlemsstaterna och de ansvariga tillsynsmyndigheterna ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om slutförandet av migreringen, särskilt om medlemsstaternas övergång till SIS II. Denna rapport ska bekräfta om migreringen och framför allt övergången har genomförts i full överensstämmelse med denna förordning på central och nationell nivå och om behandlingen av personuppgifter under hela migreringen har varit i överensstämmelse med förordning (EG) nr 45/2001 och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3). |

Rådets utkast

Ändring

4a.
     
  På grundval av den information som lämnas av medlemsstaterna och de ansvariga tillsynsmyndigheterna ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om slutförandet av migreringen, särskilt om medlemsstaternas övergång till SIS II. Denna rapport ska bekräfta om migreringen och framför allt övergången har genomförts i full överensstämmelse med denna förordning på central och nationell nivå och om behandlingen av personuppgifter under hela migreringen har varit i överensstämmelse med förordning (EG) nr 45/2001 och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3).

Ändring 12

Utkast till förordning

Artikel 11 – punkt 4b (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  En månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning ska SIS 1 +-databasen, alla uppgifter i SIS 1 +-databasen, oavsett medium eller plats, C.SIS, medlemsstaternas N.SIS och eventuella kopior slutgiltigt raderas. |

Rådets utkast

Ändring

4b.
     
  En månad efter slutet på perioden av intensiv övervakning ska SIS 1 +-databasen, alla uppgifter i SIS 1 +-databasen, oavsett medium eller plats, C.SIS, medlemsstaternas N.SIS och eventuella kopior slutgiltigt raderas.

Ändring 13

Utkast till förordning

Artikel 11a (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Migrering av Sirenekontoren |
| | Migreringen av Sirenekontoren till s-Testa-nätverket ska ske parallellt med den övergång som avses i artikel 11.3 och ska avslutas omedelbart efter övergången. |

Rådets utkast

Ändring

Artikel 11a

Migrering av Sirenekontoren

Migreringen av Sirenekontoren till s-Testa-nätverket ska ske parallellt med den övergång som avses i artikel 11.3 och ska avslutas omedelbart efter övergången.

Ändring 14

Utkast till förordning

Artikel 12 – stycke 2

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Från och med den första medlemsstatens övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska förordning (EG) nr 1987/2006 tillämpas. | Från och med den första medlemsstatens
  lyckade
  övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska förordning (EG) nr 1987/2006 tillämpas. |

Rådets utkast

Ändring

Från och med den första medlemsstatens övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska förordning (EG) nr 1987/2006 tillämpas.

Från och med den första medlemsstatens
  lyckade
  övergång från N.SIS till N.SIS II, såsom avses i artikel 11.3 andra stycket i den här förordningen, ska förordning (EG) nr 1987/2006 tillämpas.

Ändring 15

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt - 1 (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa registreringen av automatisk sökning och även se till att de tillämpliga dataskyddsbestämmelserna respekteras fullt ut under migreringen i enlighet med denna förordning och att de uppgifter som anges i artiklarna 3 f och 11 på lämpligt sätt registreras i det centrala SIS II. Registreringen av denna verksamhet ska framför allt säkerställa uppgifternas integritet och laglighet under migreringen och övergången till SIS II. |

Rådets utkast

Ändring

-1.
     
  Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa registreringen av automatisk sökning och även se till att de tillämpliga dataskyddsbestämmelserna respekteras fullt ut under migreringen i enlighet med denna förordning och att de uppgifter som anges i artiklarna 3 f och 11 på lämpligt sätt registreras i det centrala SIS II. Registreringen av denna verksamhet ska framför allt säkerställa uppgifternas integritet och laglighet under migreringen och övergången till SIS II.

Ändring 16

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 4

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna. | 4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna
  samt namnet på slutanvändaren
  . |

Rådets utkast

Ändring

4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna.

4.   Loggningsnoteringarna ska särskilt visa dag och tidpunkt för dataöverföringen, vilka uppgifter som användes för sökningarna, vilka uppgifter som överfördes och namnet på den behöriga myndighet som ansvarade för behandlingen av uppgifterna
  samt namnet på slutanvändaren
  .

Ändring 17

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 5

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Loggningsnoteringarna får användas endast för de ändamål som anges i punkt 3 och ska raderas tidigast ett år och senast tre år efter införandet. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Rådets utkast

Ändring

5.   Loggningsnoteringarna får användas endast för de ändamål som anges i punkt 3 och ska raderas tidigast ett år och senast tre år efter införandet.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 18

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 7

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   De behöriga myndigheter som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter. | 7.   De behöriga myndigheter
  som avses i artiklarna 44.1 och 45.1 i förordning (EG) nr 1987/2006 och
  som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska
  i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1987/2006,
  inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter. |

Rådets utkast

Ändring

7.   De behöriga myndigheter som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter.

7.   De behöriga myndigheter
  som avses i artiklarna 44.1 och 45.1 i förordning (EG) nr 1987/2006 och
  som har till uppgift att kontrollera huruvida sökningen och databehandlingen är laglig, egenkontroll samt att se till att det centrala SIS II fungerar tillfredsställande och att uppgifternas integritet och säkerhet kan garanteras, ska
  i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1987/2006,
  inom ramen för sin behörighet och på begäran ha åtkomst till dessa loggningsnoteringar så att de kan fullgöra sina uppgifter.

Ändring 19

Utkast till förordning

Artikel 15 – punkt 7a (ny)

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Alla dataskyddsmyndigheter med ansvar för antingen SIS 1 + eller SIS II ska i hög grad göras delaktiga i alla steg i migreringen från SIS 1 + till SIS II. |

Rådets utkast

Ändring

7a.
     
  Alla dataskyddsmyndigheter med ansvar för antingen SIS 1 + eller SIS II ska i hög grad göras delaktiga i alla steg i migreringen från SIS 1 + till SIS II.

Ändring 20

Utkast till förordning

Artikel 19

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II. | Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II.
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet om resultaten från de tester som avses i artiklarna 8, 9 och 10. |

Rådets utkast

Ändring

Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II.

Kommissionen ska före utgången av varje halvår, och för första gången före utgången av första halvåret 2009, lägga fram en lägesrapport för Europaparlamentet och rådet om utvecklingen av SIS II och om migreringen från SIS 1 + till SIS II.
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet om resultaten från de tester som avses i artiklarna 8, 9 och 10.

Ändring 21

Utkast till förordning

Artikel 21

| Rådets utkast | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006. | Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006
  , dock senast den 30 juni 2013
  . |

Rådets utkast

Ändring

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den upphör att gälla när migreringen enligt artikel 11.3 tredje stycket har avslutats. Om denna tidsfrist inte kan hållas på grund av mycket stora tekniska svårigheter med migreringsprocessen, ska den upphöra att gälla vid ett datum som ska fastställas av rådet i enlighet med artikel 55.2 i förordning (EG) nr 1987/2006
  , dock senast den 30 juni 2013
  .

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

(2)  

  OJ L 166, 1.7.2010, p. 17.

(3)  

  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

Torsdagen den 22 november 2012

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/51)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0470),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0220/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 januari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 januari 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0239/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0239/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 68, 6.3.2012, s. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om upprättande av en flerårig plan för laxbeståndet i Östersjön och det fiske som utnyttjar det beståndet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av förslaget till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Handlingsplanen för lax antogs genom Internationella fiskerikommissionen för Östersjön 1997 och upphörde att gälla 2010. Avtalsparterna i Kommissionen för skydd av Östersjöns marina miljö (Helcom) har uppmanat unionen att utarbeta en långsiktig plan för förvaltningen av Östersjölax. |
| --- | --- |

(1)

Handlingsplanen för lax antogs genom Internationella fiskerikommissionen för Östersjön 1997 och upphörde att gälla 2010. Avtalsparterna i Kommissionen för skydd av Östersjöns marina miljö (Helcom) har uppmanat unionen att utarbeta en långsiktig plan för förvaltningen av Östersjölax.

| (2) | Enligt nya vetenskapliga rekommendationer från internationella havsforskningsrådet (ICES) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) befinner sig vissa laxbestånd i Östersjöområdets älvar utanför säkra biologiska gränser och en flerårig plan bör utvecklas på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(2)

Enligt nya vetenskapliga rekommendationer från internationella havsforskningsrådet (ICES) och vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) befinner sig vissa laxbestånd i Östersjöområdets älvar utanför säkra biologiska gränser och en flerårig plan bör utvecklas på europeisk nivå.

| (3) | Enligt artikel 3.1 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har unionen ensam behörighet för bevarandet av havets biologiska resurser. Eftersom lax är en anadrom art kan Östersjöns havsbestånd av lax inte bevaras utan åtgärder för att skydda beståndet under dess älvliv. Därför omfattar unionens ensamma behörighet även sådana åtgärder för att säkerställa ett effektivt bevarande av marina arter under hela deras migrationscykel och åtgärderna bör ingå i den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 3.1 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har unionen ensam behörighet för bevarandet av havets biologiska resurser. Eftersom lax är en anadrom art kan Östersjöns havsbestånd av lax inte bevaras utan åtgärder för att skydda beståndet under dess älvliv. Därför omfattar unionens ensamma behörighet även sådana åtgärder för att säkerställa ett effektivt bevarande av marina arter under hela deras migrationscykel och åtgärderna bör ingå i den fleråriga planen.

| 4) | I rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3) anges lax som en art av intresse för unionen och åtgärder som vidtas enligt det direktivet bör utformas för att säkerställa att deras utnyttjande är förenligt med en gynnsam bevarandestatus. Det finns följaktligen ett behov av att se till att de åtgärder som vidtas för att skydda lax enligt denna förordning är enhetliga och samordnade med de som vidtas enligt nämnda direktiv.
  Förbud mot fiske med långrev är också ett viktigt sätt att stärka laxbestånden, eftersom detta minskar utkast av undermålig lax. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

4)

I rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3) anges lax som en art av intresse för unionen och åtgärder som vidtas enligt det direktivet bör utformas för att säkerställa att deras utnyttjande är förenligt med en gynnsam bevarandestatus. Det finns följaktligen ett behov av att se till att de åtgärder som vidtas för att skydda lax enligt denna förordning är enhetliga och samordnade med de som vidtas enligt nämnda direktiv.
  Förbud mot fiske med långrev är också ett viktigt sätt att stärka laxbestånden, eftersom detta minskar utkast av undermålig lax. [Ändr. 1]

| (5) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 upprättas en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4). Direktivets syfte är att skydda, bevara och förbättra den vattenmiljö där lax tillbringar en del av sin livscykel. Den fleråriga planen för laxbeståndet i Östersjön ska bidra till att uppfylla målen i direktiv 2000/60/EG. De åtgärder som redan krävs i det direktivet, som förvaltningsplaner för avrinningsområden, bör inte upprepas i den här förordningen. Det finns dock ett behov av att säkerställa samordning och enhetlighet mellan de åtgärder som vidtas enligt den här förordningen och de som vidtas enligt nämnda direktiv för att skydda och förbättra laxens habitat i inlandsvatten. |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 upprättas en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4). Direktivets syfte är att skydda, bevara och förbättra den vattenmiljö där lax tillbringar en del av sin livscykel. Den fleråriga planen för laxbeståndet i Östersjön ska bidra till att uppfylla målen i direktiv 2000/60/EG. De åtgärder som redan krävs i det direktivet, som förvaltningsplaner för avrinningsområden, bör inte upprepas i den här förordningen. Det finns dock ett behov av att säkerställa samordning och enhetlighet mellan de åtgärder som vidtas enligt den här förordningen och de som vidtas enligt nämnda direktiv för att skydda och förbättra laxens habitat i inlandsvatten.

| (6) | Enligt den handlingsplan som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 ska alla kommersiella bestånd återställas till nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning senast 2015.
  Detta har sedan 1994 varit ett rättsligt krav enligt FN:s havsrättskonvention.

  Internationella havsforskningsrådet

  Helcom
  bedömer att för laxbestånden i Östersjöområdets älvar motsvarar den här nivån en smoltproduktion på 60–75 procent

  80 %
  av de olika vildlaxälvarnas potentiella kapacitet för smoltproduktion. Sådana vetenskapliga rekommendationer bör ligga till grund för den fleråriga planens syften och mål. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(6)

Enligt den handlingsplan som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 ska alla kommersiella bestånd återställas till nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning senast 2015.
  Detta har sedan 1994 varit ett rättsligt krav enligt FN:s havsrättskonvention.

  Internationella havsforskningsrådet

  Helcom
  bedömer att för laxbestånden i Östersjöområdets älvar motsvarar den här nivån en smoltproduktion på 60–75 procent

  80 %
  av de olika vildlaxälvarnas potentiella kapacitet för smoltproduktion. Sådana vetenskapliga rekommendationer bör ligga till grund för den fleråriga planens syften och mål. [Ändr. 2]

| (6a) | Smoltproduktionen utgör endast en ungefärlig indikator på laxbeståndens tillstånd i älvarna. Man måste göra ett antal antaganden innan man kan använda smoltproduktion som en indikator. Smoltproduktionen påverkas dessutom av ett antal faktorer som gör det svårt att urskilja just kopplingen mellan smoltproduktion och laxbeståndens tillstånd. Därför bör antalet laxhonor som återvänder till älvarna användas som en gångbar andra indikator på laxbeståndens tillstånd. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(6a)

Smoltproduktionen utgör endast en ungefärlig indikator på laxbeståndens tillstånd i älvarna. Man måste göra ett antal antaganden innan man kan använda smoltproduktion som en indikator. Smoltproduktionen påverkas dessutom av ett antal faktorer som gör det svårt att urskilja just kopplingen mellan smoltproduktion och laxbeståndens tillstånd. Därför bör antalet laxhonor som återvänder till älvarna användas som en gångbar andra indikator på laxbeståndens tillstånd. [Ändr. 3]

| (7) | Enligt vetenskapliga rekommendationer kan genetisk förorening av Östersjöns laxbestånd leda till lägre överlevnad och abundans för inhemska populationer samt till en nedbrytning av den genetiska förmågan att motstå sjukdomar och förändrade lokala miljöförhållanden. Bevarandet av den genetiska integriteten och mångfalden när det gäller Östersjöns laxbestånd är därför mycket viktig för deras bevarande och bör inkluderas som ett syfte i den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(7)

Enligt vetenskapliga rekommendationer kan genetisk förorening av Östersjöns laxbestånd leda till lägre överlevnad och abundans för inhemska populationer samt till en nedbrytning av den genetiska förmågan att motstå sjukdomar och förändrade lokala miljöförhållanden. Bevarandet av den genetiska integriteten och mångfalden när det gäller Östersjöns laxbestånd är därför mycket viktig för deras bevarande och bör inkluderas som ett syfte i den fleråriga planen.

| (8) | Fiskedödligheten till havs och i älvar bör leda till ett bestånd av vild lax som är så stort att det ger maximal hållbar avkastning i enlighet med fastlagda mål och tidsramar. Fiskedödligheten till havs bör fastställas på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

(8)

Fiskedödligheten till havs och i älvar bör leda till ett bestånd av vild lax som är så stort att det ger maximal hållbar avkastning i enlighet med fastlagda mål och tidsramar. Fiskedödligheten till havs bör fastställas på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

| (9) | För ett mer effektivt genomförande av planen och ett mer målinriktat svar på de särskilda egenskaperna hos varje laxbestånd i älvarna bör de berörda medlemsstaterna ha behörighet att fastställa nivån för laxens fiskedödlighet, total tillåten fångstmängd och vissa tekniska bevarandeåtgärder i sina älvar enligt artikel 2.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(9)

För ett mer effektivt genomförande av planen och ett mer målinriktat svar på de särskilda egenskaperna hos varje laxbestånd i älvarna bör de berörda medlemsstaterna ha behörighet att fastställa nivån för laxens fiskedödlighet, total tillåten fångstmängd och vissa tekniska bevarandeåtgärder i sina älvar enligt artikel 2.1 i EUF-fördraget.

| (10) | När medlemsstaterna vidtar åtgärder inom ramen för denna förordning bör de fullt ut iaktta sina internationella förpliktelser, särskilt de som följer av artikel 66 i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (5), i vilken det bland annat krävs att de anadroma beståndens ursprungsstat och andra berörda stater ska samarbeta när det gäller bevarande och förvaltning av bestånden. |
| --- | --- |

(10)

När medlemsstaterna vidtar åtgärder inom ramen för denna förordning bör de fullt ut iaktta sina internationella förpliktelser, särskilt de som följer av artikel 66 i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (5), i vilken det bland annat krävs att de anadroma beståndens ursprungsstat och andra berörda stater ska samarbeta när det gäller bevarande och förvaltning av bestånden.

| (11) | Bestämmelser bör antas för en regelbunden bedömning av kommissionen när det gäller tillräckligheten och effektiviteten hos de åtgärder som medlemsstaterna vidtar på grundval av de mål och syften som anges i den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(11)

Bestämmelser bör antas för en regelbunden bedömning av kommissionen när det gäller tillräckligheten och effektiviteten hos de åtgärder som medlemsstaterna vidtar på grundval av de mål och syften som anges i den fleråriga planen.

| (12) | Enligt vetenskapliga rekommendationer kan
  olämpliga
  utsättningsförfaranden leda till omfattande konsekvenser för den genetiska mångfalden när det gäller Östersjöns laxbestånd och. Det finns
  även
  en risk för att den stora mängd odlad fisk som sätts ut i Östersjön varje år påverkar den

  skulle kunna påverka det
  vilda laxens

  laxbeståndets
  genetiska integritet vilket innebär att utsättningen. bör fasas ut.
  Utsättningen

  Följaktligen bör utsättningsvillkor fastställas

  följaktligen kontrolleras i högre grad.

  i I denna fleråriga plan
  bör det dessutom fastställas villkor för insamling av genetiskt material för uppfödning och odling av laxutsättningsmaterial, liksom villkor för själva utsättningen, så att denna inte påverkar den genetiska mångfalden negativt
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(12)

Enligt vetenskapliga rekommendationer kan
  olämpliga
  utsättningsförfaranden leda till omfattande konsekvenser för den genetiska mångfalden när det gäller Östersjöns laxbestånd och. Det finns
  även
  en risk för att den stora mängd odlad fisk som sätts ut i Östersjön varje år påverkar den

  skulle kunna påverka det
  vilda laxens

  laxbeståndets
  genetiska integritet vilket innebär att utsättningen. bör fasas ut.
  Utsättningen

  Följaktligen bör utsättningsvillkor fastställas

  följaktligen kontrolleras i högre grad.

  i I denna fleråriga plan
  bör det dessutom fastställas villkor för insamling av genetiskt material för uppfödning och odling av laxutsättningsmaterial, liksom villkor för själva utsättningen, så att denna inte påverkar den genetiska mångfalden negativt
  . [Ändr. 4]

| (13) | Direkt utsättning i potentiella laxälvar anses enligt vissa villkor vara en bevarandeåtgärd eftersom den kommer att ha en positiv effekt på den totala mängden lax och på fisket genom att självförsörjande laxpopulationer kan återetableras. Därför bör bestämmelser antas för att uttryckligen tillåta att direkt utsättning som uppfyller dessa villkor blir stödberättigande enligt artikel 38.2 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6). |
| --- | --- |

(13)

Direkt utsättning i potentiella laxälvar anses enligt vissa villkor vara en bevarandeåtgärd eftersom den kommer att ha en positiv effekt på den totala mängden lax och på fisket genom att självförsörjande laxpopulationer kan återetableras. Därför bör bestämmelser antas för att uttryckligen tillåta att direkt utsättning som uppfyller dessa villkor blir stödberättigande enligt artikel 38.2 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6).

| (14) | Eftersom utsättning av lax för närvarande kan vara obligatoriskt i vissa medlemsstater och för att ge dessa medlemsstater tid att anpassa sig till de här kraven bör dock aAnnan återutsättning av lax än utsättning och direkt utsättning
  bör dock inte
  fortsätta att vara tillåten
  efter en tioårsperiod, om produktionen av vild smolt efter utgången av denna period når 80 % av varje älvs potentiella smoltproduktionskapacitet. Om detta mål inte nås bör annan återutsättning av lax än utsättning och direkt utsättning vara möjlig
  under en övergångsperiod

  ytterligare tio

  på sju år efter denna förordnings ikraftträdande

  det att den behöriga medlemsstaten har analyserat och undanröjt orsakerna till misslyckandet att nå detta mål
  .
  Utsättning av lax kan för närvarande vara obligatoriskt i vissa medlemsstater, och det är nödvändigt att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till kraven
  . [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(14)

Eftersom utsättning av lax för närvarande kan vara obligatoriskt i vissa medlemsstater och för att ge dessa medlemsstater tid att anpassa sig till de här kraven bör dock aAnnan återutsättning av lax än utsättning och direkt utsättning
  bör dock inte
  fortsätta att vara tillåten
  efter en tioårsperiod, om produktionen av vild smolt efter utgången av denna period når 80 % av varje älvs potentiella smoltproduktionskapacitet. Om detta mål inte nås bör annan återutsättning av lax än utsättning och direkt utsättning vara möjlig
  under en övergångsperiod

  ytterligare tio

  på sju år efter denna förordnings ikraftträdande

  det att den behöriga medlemsstaten har analyserat och undanröjt orsakerna till misslyckandet att nå detta mål
  .
  Utsättning av lax kan för närvarande vara obligatoriskt i vissa medlemsstater, och det är nödvändigt att ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till kraven
  . [Ändr. 5]

| (15) | För att säkerställa överensstämmelse med de åtgärder som fastställs i den här förordningen bör särskilda kontrollåtgärder vidtas utöver de som anges i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (7). |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa överensstämmelse med de åtgärder som fastställs i den här förordningen bör särskilda kontrollåtgärder vidtas utöver de som anges i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (7).

| (15a) | För att uppnå ett hållbart fiske bör förtroendet mellan intressenterna och de metoder de använder för att kommunicera med varandra förbättras. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(15a)

För att uppnå ett hållbart fiske bör förtroendet mellan intressenterna och de metoder de använder för att kommunicera med varandra förbättras. [Ändr. 6]

| (16) | En stor del av de kustfartyg som fiskar lax är mindre än 10 meter långa. Därför bör kravet på användning av fiskeloggbok enligt artikel 14 och förhandsanmälan enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till att omfatta alla fartyg

  kommersiella fiskefartyg och tjänstefartyg
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(16)

En stor del av de kustfartyg som fiskar lax är mindre än 10 meter långa. Därför bör kravet på användning av fiskeloggbok enligt artikel 14 och förhandsanmälan enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till att omfatta alla fartyg

  kommersiella fiskefartyg och tjänstefartyg
  . [Ändr. 7]

| (17) | För att se till att laxfångster inte felrapporteras som öring och därigenom undgår korrekt kontroll måste skyldigheten att lämna in förhandsanmälan enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till alla fartyg som har öring ombord. |
| --- | --- |

(17)

För att se till att laxfångster inte felrapporteras som öring och därigenom undgår korrekt kontroll måste skyldigheten att lämna in förhandsanmälan enligt artikel 17 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till alla fartyg som har öring ombord.

| (17a) | Medlemsstaterna bör stärka systemen för kontroll och förhandsanmälan för fritidsfartyg som används för spöfiske och andra typer av fiske, för att säkerställa att systemet blir enkelt och effektivt och det hållbara fisket främjas. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(17a)

Medlemsstaterna bör stärka systemen för kontroll och förhandsanmälan för fritidsfartyg som används för spöfiske och andra typer av fiske, för att säkerställa att systemet blir enkelt och effektivt och det hållbara fisket främjas. [Ändr. 8]

| (17b) | En minsta landningsstorlek bör fastställas för både öring (Salmo trutta) och lax (Salmo salars) i ICES-områdena 23–32, genom undantag från artikel 14 och bilaga IV i rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund

   (8)
  . [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(17b)

En minsta landningsstorlek bör fastställas för både öring (Salmo trutta) och lax (Salmo salars) i ICES-områdena 23–32, genom undantag från artikel 14 och bilaga IV i rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund

   (8)
  . [Ändr. 9]

| (18) | För att tillhandahålla bättre och mer vetenskapliga uppgifter om laxbeståndet bör elektrofiske vara tillåtet. |
| --- | --- |

(18)

För att tillhandahålla bättre och mer vetenskapliga uppgifter om laxbeståndet bör elektrofiske vara tillåtet.

| (19) | Nya vetenskapliga rekommendationer indikerar att fritidsfiske av lax till havs har en stor inverkan på laxbeståndet, även om uppgiftskvaliteten i detta avseende inte har en hög precisionsnivå. Särskilt fritidsfiske från fartyg som drivs av företag som erbjuder sina tjänster i vinstsyfte kan potentiellt stå för en stor del av fångsten av Östersjölax. Det är därför lämpligt för den fleråriga planens funktion att införa särskilda förvaltningsåtgärder för att kontrollera sådan verksamhet

  sådant fritidsfiske
  . [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(19)

Nya vetenskapliga rekommendationer indikerar att fritidsfiske av lax till havs har en stor inverkan på laxbeståndet, även om uppgiftskvaliteten i detta avseende inte har en hög precisionsnivå. Särskilt fritidsfiske från fartyg som drivs av företag som erbjuder sina tjänster i vinstsyfte kan potentiellt stå för en stor del av fångsten av Östersjölax. Det är därför lämpligt för den fleråriga planens funktion att införa särskilda förvaltningsåtgärder för att kontrollera sådan verksamhet

  sådant fritidsfiske
  . [Ändr. 10]

| (19a) | Upprättandet av internetbaserade rapporteringssystem i eller mellan medlemsstater bör uppmuntras och stödjas för att underlätta rapporteringen ytterligare. Informationen om rapporterade fångster bör göras tillgänglig för allmänheten. Däremot bör man inte uppge vilket specifikt område fångsten härrör från, för att undvika att fiskare riktar in sig på detta specifika område. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(19a)

Upprättandet av internetbaserade rapporteringssystem i eller mellan medlemsstater bör uppmuntras och stödjas för att underlätta rapporteringen ytterligare. Informationen om rapporterade fångster bör göras tillgänglig för allmänheten. Däremot bör man inte uppge vilket specifikt område fångsten härrör från, för att undvika att fiskare riktar in sig på detta specifika område. [Ändr. 11]

| (20) | För att effektivt nå de mål som fastställs i denna förordning och kunna reagera snabbt på förändringar i beståndsförhållandena bör befogenheten att anta rättsakter enligt artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på vissa icke väsentliga delar av förordningen enligt artiklarna 6, 7, 11 och 25. När medlemsstaternas åtgärder enligt den befogenhet som anges i skäl 9 inte vidtas eller anses vara ineffektiva bör dessa befogenheter inkludera möjligheten att göra ändringar som avser fiskedödligheten till havs, förteckningen över vildlaxälvar och viss teknisk information i bilagorna till denna förordning, samt att vidta åtgärder för laxbestånden i Östersjöområdets älvar. |
| --- | --- |

(20)

För att effektivt nå de mål som fastställs i denna förordning och kunna reagera snabbt på förändringar i beståndsförhållandena bör befogenheten att anta rättsakter enligt artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen med avseende på vissa icke väsentliga delar av förordningen enligt artiklarna 6, 7, 11 och 25. När medlemsstaternas åtgärder enligt den befogenhet som anges i skäl 9 inte vidtas eller anses vara ineffektiva bör dessa befogenheter inkludera möjligheten att göra ändringar som avser fiskedödligheten till havs, förteckningen över vildlaxälvar och viss teknisk information i bilagorna till denna förordning, samt att vidta åtgärder för laxbestånden i Östersjöområdets älvar.

| (20a) | Kommissionen bör se till att medlemsstaten vidtar de administrativa eller straffrättsliga åtgärder som krävs för att bekämpa det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(20a)

Kommissionen bör se till att medlemsstaten vidtar de administrativa eller straffrättsliga åtgärder som krävs för att bekämpa det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket. [Ändr. 12]

| (21) | Kommissionen bör när den utarbetar och upprättar delegerade rättsakter se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt översänds till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bör när den utarbetar och upprättar delegerade rättsakter se till att relevanta dokument samtidigt, i tid och på lämpligt sätt översänds till Europaparlamentet och rådet.

| (22) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de bestämmelser om utsättning av lax som fastställs i artikel 12 i den här förordningen bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. (9) |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av de bestämmelser om utsättning av lax som fastställs i artikel 12 i den här förordningen bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. (9)

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs en flerårig plan för bevarande och förvaltning av laxbeståndet i Östersjön (planen).

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Planen ska tillämpas på

| a) | kommersiellt fiske
  och fritidsfiske
  i Östersjön och i älvar anslutna till Östersjön inom medlemsstaternas territorium (”de berörda medlemsstaterna”), och [Ändr. 13] |
| --- | --- |

a)

kommersiellt fiske
  och fritidsfiske
  i Östersjön och i älvar anslutna till Östersjön inom medlemsstaternas territorium (”de berörda medlemsstaterna”), och [Ändr. 13]

| b) | fritidsfiske av lax i Östersjön när fisket utförs av tjänstefartyg.
  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

b)

fritidsfiske av lax i Östersjön när fisket utförs av tjänstefartyg.
  [Ändr. 14]

Artikel 3

Definitioner

1.   I denna förordning ska definitionerna i artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (10), artikel 2 i direktiv 2000/60/EG och artikel 4 i förordning (EG) nr 1224/2009 gälla.

2.   Dessutom ska följande definitioner gälla:

| (a) | Östersjön: ICES-områdena 22–32. |
| --- | --- |

(a)

Östersjön: ICES-områdena 22–32.

| (b) | Östersjöns älvar: älvar anslutna till Östersjön inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

(b)

Östersjöns älvar: älvar anslutna till Östersjön inom medlemsstaternas territorium.

| (c) | Östersjöns laxbestånd: alla laxbestånd i Östersjön och Östersjöns älvar, dvs. både vilda och odlade bestånd. |
| --- | --- |

(c)

Östersjöns laxbestånd: alla laxbestånd i Östersjön och Östersjöns älvar, dvs. både vilda och odlade bestånd.

| (d) | vildlaxälv: älv med självförsörjande vilda laxpopulationer med ingen eller begränsad utsättning av odlad lax enligt förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(d)

vildlaxälv: älv med självförsörjande vilda laxpopulationer med ingen eller begränsad utsättning av odlad lax enligt förteckningen i bilaga I.

| (e) | potentiell laxälv: älv med historisk(a) vildlaxpopulation(er) och ingen eller liten aktuell naturlig reproduktion samt en potential för återetablering av en självförsörjande vildlaxpopulation. |
| --- | --- |

(e)

potentiell laxälv: älv med historisk(a) vildlaxpopulation(er) och ingen eller liten aktuell naturlig reproduktion samt en potential för återetablering av en självförsörjande vildlaxpopulation.

| (f) | potentiell kapacitet för smoltproduktion: kapacitet för smoltproduktion beräknad för varje älv enligt relevanta älvspecifika parametrar. |
| --- | --- |

(f)

potentiell kapacitet för smoltproduktion: kapacitet för smoltproduktion beräknad för varje älv enligt relevanta älvspecifika parametrar.

| (g) | tekniska bevarandeåtgärder: åtgärder för att reglera artsammansättning, fångstens storlekssammansättning och fiskets inverkan på ekosystemets beståndsdelar genom fastställande av villkor för fiskeredskapens användning och struktur samt restriktioner för tillträde till fiskeområden. |
| --- | --- |

(g)

tekniska bevarandeåtgärder: åtgärder för att reglera artsammansättning, fångstens storlekssammansättning och fiskets inverkan på ekosystemets beståndsdelar genom fastställande av villkor för fiskeredskapens användning och struktur samt restriktioner för tillträde till fiskeområden.

| (h) | utsättning: avsiktlig utsättning av smolt eller tidigare livsstadier av odlad lax i vildlaxälvar. |
| --- | --- |

(h)

utsättning: avsiktlig utsättning av smolt eller tidigare livsstadier av odlad lax i vildlaxälvar.

| ha) | fritidsfiske: fiske, annat fiske än kommersiellt fiske, med användning av alla typer av fiskefartyg och fiskeredskap, för kommersiella och icke-kommersiella ändamål, genom undantag från artikel 4.28 i förordning (EG) nr 1224/2009. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

ha)

fritidsfiske: fiske, annat fiske än kommersiellt fiske, med användning av alla typer av fiskefartyg och fiskeredskap, för kommersiella och icke-kommersiella ändamål, genom undantag från artikel 4.28 i förordning (EG) nr 1224/2009. [Ändr. 15]

| (i) | direkt utsättning: utsättning av smolt eller tidigare livsstadier av odlad lax i potentiella laxälvar. |
| --- | --- |

(i)

direkt utsättning: utsättning av smolt eller tidigare livsstadier av odlad lax i potentiella laxälvar.

| (j) | tjänstefartyg: fartyg som drivs av ett företag som erbjuder tjänster, inklusive fiskeutrustning, transport och/eller vägledning, för fritidsfiske med inriktning på lax i Östersjön. |
| --- | --- |

(j)

tjänstefartyg: fartyg som drivs av ett företag som erbjuder tjänster, inklusive fiskeutrustning, transport och/eller vägledning, för fritidsfiske med inriktning på lax i Östersjön.

| (k) | totala tillåtna fångstmängder (TAC): den kvantitet Östersjölax som får fångas och landas ur beståndet varje år. |
| --- | --- |

(k)

totala tillåtna fångstmängder (TAC): den kvantitet Östersjölax som får fångas och landas ur beståndet varje år.

KAPITEL II

SYFTEN

Artikel 4

Syften

Planen ska syfta till att säkerställa att

| a) | Östersjöns laxbestånd utnyttjas på ett hållbart sätt enligt principen om maximal hållbar avkastning, och att |
| --- | --- |

a)

Östersjöns laxbestånd utnyttjas på ett hållbart sätt enligt principen om maximal hållbar avkastning, och att

| b) | den genetiska integriteten och mångfalden bevaras när det gäller Östersjöns laxbestånd. |
| --- | --- |

b)

den genetiska integriteten och mångfalden bevaras när det gäller Östersjöns laxbestånd.

KAPITEL III

MÅL

Artikel 5

Mål för bestånd av vild lax i älvar

1.   För vildlaxälvar som har nått 50 % av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion den ... (*) ska den vilda smoltproduktionen nå 75 procent

  80 %
  av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion för varje älv senast den... (**). [Ändr. 16]

2.   För vildlaxälvar som inte har nått 50 % av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion den ... (***) ska den vilda smoltproduktionen nå 50 % av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion för varje älv senast den ... (****) och 75 procent

  80 %
  senast den ... (*****). [Ändr. 17]

3.   Smoltproduktionen av vild lax ska efter den ... (*****) upprätthållas på en nivå av minst 75 procent

  80 %
  av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion i varje vildlaxälv. [Ändr. 18]

4.   De berörda medlemsstaterna får fastställa andra och mer krävande mål för varje vildlaxälv
  , till exempel sådana som bygger på antalet återvändande lekmogna individer
  . [Ändr. 19]

De berörda medlemsstaterna ska tillhandahålla och offentliggöra statistik över antalet laxhonor som återvänder till deras älvar. [Ändr. 20]

KAPITEL IV

FÅNGSTREGLER

Artikel 6

Fastställande av total tillåten fångstmängd i älvar

1.   Den årliga totala tillåtna fångstmängden för laxbestånd i vildlaxälvar får inte överstiga en nivå som motsvarar den fiskedödlighet som avses i punkt 2.

2.   Fiskedödligheten för laxbestånd i vildlaxälvar ska fastställas av varje medlemsstat enligt de mål som anges i artikel 5 och expertutlåtanden från STECF och ICES samt omprövas regelbundet av dessa organ när mer information blir tillgänglig eller älvens egenskaper förändras. Medlemsstaterna ska i det syftet beakta den potentiella kapacitet för smoltproduktion som ICES beräknar för varje älv på grundval av relevanta älvspecifika parametrar och regelbundet omprövar när mer information blir tillgänglig eller älvens egenskaper förändras.

3.   De berörda medlemsstaterna ska inom ett år efter ikraftträdandet av den här förordningen offentliggöra fiskedödligheten i vildlaxälvar och motsvarande totala tillåtna fångstmängd för lax på en offentligt tillgänglig del av deras officiella webbplats som upprättats enligt artikel 114 i förordning (EG) nr 1224/2009 senast den ... (******) och se över uppgifterna årligen.

4.   Kommissionen ska på grundval av de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5 vart tredje år

  årligen
  bedöma effektiviteten och förenligheten hos de åtgärder som medlemsstaterna vidtar i enlighet med denna artikel. [Ändr. 21]

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa fiskedödligheten och/eller motsvarande TAC i vildlaxälvar och/eller stängning av det berörda fisket, om de berörda medlemsstaterna inte har offentliggjort sådana åtgärder i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 inom den fastställda tidsfristen efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa fiskedödligheten och/eller motsvarande TAC i vildlaxälvar och/eller stängning av det berörda fisket, om medlemsstaternas åtgärder, efter den bedömning som utförts enligt punkt 4, inte anses förenliga med de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5, eller om de anses otillräckliga för att uppfylla dessa syften och mål.

7.   De åtgäder som kommissionen antar ska syfta till att uppnå de syften och mål som fastställs i artiklarna 4 och 5. Så snart kommissionen har antagit en delegerad akt ska medlemsstatens åtgärder upphöra att gälla.

Artikel 7

Fastställande av total tillåten fångstmängd till havs

1.   De årliga TAC-mängderna för laxbestånd till havs får inte överstiga motsvarande nivå för en fiskedödlighet på 0,1.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 26, för att ändra det värde för fiskedödligheten till havs som avses i punkt 1, om det finns tydliga indikationer på att villkoren för bestånden har förändrats och/eller att den befintliga fiskedödligheten inte är lämplig för de syften som anges i artikel 4.

3.   Vid plötsliga utbrott av sjukdomar, kritiskt låg överlevnad efter smoltstadiet eller andra oförutsedda händelser ska rådet besluta om en total tillåten fångstmängd som är lägre än den som skulle vara resultatet av den fiskedödlighet som anges i punkt 1.

Artikel 8

Tjänstefartygs användning

  Fritidsfiskets utnyttjande
  av den nationella kvoten [Ändr. 22]

Lax som fångas till havs från tjänstefartyg

  i fritidsfiske och från fritidsfiske nära kusten och i älvar
  ska räknas av mot den nationella kvoten. [Ändr. 23]

KAPITEL IVA

MINSTA LANDNINGSSTORLEK FÖR LAX OCH ÖRING

Artikel 8a

Genom undantag från artikel 14 i förordning (EG) nr 2187/2005 ska minsta landningsstorlek för lax vara 60 cm och minsta landningsstorlek för öring 50 cm, i vart och ett av de ICES-områden som anges i artikel 3.2a i denna förordning. [Ändr. 26]

KAPITEL V

TEKNISKA BEVARANDEÅTGÄRDER

Artikel 9

Medlemsstaternas åtgärder för att skydda svaga laxbestånd i älvar

1.   För vildlaxälvar som inte har nått 50 % av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion den ... (*******) ska de berörda medlemsstaterna fastställa
  , upprätthålla och vid behov förbättra befintliga
  nationella tekniska bevarandeåtgärder inom två år efter förordningens ikraftträdande

  senast den ...



   (********)

  . [Ändr. 24]

2.   De tekniska bevarandeåtgärder som avses i punkt 1 ska vara baserade på älvspecifika krav för att i tillräcklig omfattning bidra till att de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5 nås. Valet av plats för dessa åtgärder ska baseras på bästa tillgängliga information om laxens migrationsvägar till havs.

Artikel 10

Åtgärder för att skydda andra laxbestånd i älvar

Medlemsstaterna får fastställa nationella tekniska bevarandeåtgärder i sina Östersjöälvar för laxbestånd som inte omfattas av artikel 9. Dessa åtgärder ska bidra till att nå de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5.

Kommissionen ska se över riktlinjerna om statligt stöd så att det blir lättare för medlemsstaterna att ge ersättning för de skador som orsakas av säl och skarv. [Ändr. 25]

Artikel 11

Kommissionens åtgärder

1.   Kommissionen ska på grundval av de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5 vart tredje år

  årligen
  bedöma effektiviteten och förenligheten hos de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna enligt artiklarna 9 och 10, och särskilt där älvar med vild lax flyter genom flera medlemsstater. [Ändr. 27]

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa de tekniska bevarandeåtgärder som krävs om de berörda medlemsstaterna inte har antagit sådana åtgärder i enlighet med artikel 9 inom den fastställda tidsfristen efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa de tekniska bevarandeåtgärder som krävs om medlemsstaternas åtgärder, efter den bedömning som utförts enligt punkt 1, inte anses förenliga med de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5 eller om de anses otillräckliga för att uppfylla dessa syften och mål.

4.   Syftet med de åtgärder som antas av kommisssionen ska vara att se till att de syften och mål som anges i artiklarna 4 och 5 uppfylls. Så snart som kommissionen har antagit den delegerade akten ska medlemsstaternas åtgärder upphöra att gälla.

KAPITEL VI

UTSÄTTNINGAR

Artikel 12

Utsättning

1.   Utsättning av lax får bara utföras i älvar med vild lax
  endast när detta krävs för att förhindra att de lokala bestånden dör ut
  . Mängden utsatt smolt i varje älv får inte överstiga älvens beräknade potentiella kapacitet för smoltproduktion.
  [Ändr. 28]

2.   Utsättning ska utföras på ett sätt som skyddar den genetiska mångfalden
  och variabiliteten
  hos de olika laxbestånden i älvarna, med hänsyn till befintliga fisksamhällen i utsättningsälven och i närliggande älvar samtidigt som utsättningseffekten maximeras.
  Smolten ska komma från den närmaste möjliga vildlaxälven. [Ändr. 29]

2a.
     
  Smolt som är avsedd för utsättning ska märkas genom att fettfenorna klipps. [Ändr. 30]

3.   Kommissionen får

  ska anta genomförandeakter senast den ...

   (*********)

  och
  fastställa närmare bestämmelser för tillämpningen av denna artikel genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 28.2. [Ändr. 31]

Artikel 13

Direkt utsättning

Direkt utsättning i potentiella laxälvar får bara göras under följande förutsättningar:

| a) | Älven
  eller dess biflöden
  har vattenvägar för fri vandring, lämplig vattenkvalitet och ett habitat som är lämpligt för reproduktion och tillväxt av lax. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

a)

Älven
  eller dess biflöden
  har vattenvägar för fri vandring, lämplig vattenkvalitet och ett habitat som är lämpligt för reproduktion och tillväxt av lax. [Ändr. 32]

| b) | Syftet med direkt utsättning är att upprätta eller förbättra en livskraftig och självförsörjande population av vild lax. |
| --- | --- |

b)

Syftet med direkt utsättning är att upprätta eller förbättra en livskraftig och självförsörjande population av vild lax.

| c) | Det finns ett program för övervakning före och efter utsättning samt utvärdering. |
| --- | --- |

c)

Det finns ett program för övervakning före och efter utsättning samt utvärdering.

| d) | Det finns lämpliga och tillräckliga bevarande- och förvaltningsåtgärder för att främja återetableringen av en självförsörjande laxpopulation i älven. |
| --- | --- |

d)

Det finns lämpliga och tillräckliga bevarande- och förvaltningsåtgärder för att främja återetableringen av en självförsörjande laxpopulation i älven.

| da) | Utsättning ska utföras på ett sätt som skyddar den genetiska mångfalden hos de olika laxbestånden i älvarna och ske med hänsyn till befintliga fisksamhällen i utsättningsälven och i närliggande älvar samtidigt som utsättningseffekten maximeras. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

da)

Utsättning ska utföras på ett sätt som skyddar den genetiska mångfalden hos de olika laxbestånden i älvarna och ske med hänsyn till befintliga fisksamhällen i utsättningsälven och i närliggande älvar samtidigt som utsättningseffekten maximeras. [Ändr. 34]

| db) | Smolt som är avsedd för utsättning ska vara märkt genom att fettfenorna klipps. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

db)

Smolt som är avsedd för utsättning ska vara märkt genom att fettfenorna klipps. [Ändr. 35]

Principen om att förorenaren betalar ska gälla när vattendrag ska återställas.
  Direkt utsättning i enlighet med punkt 1 ska
  också
  anses vara en bevarandeåtgärd i den mening som avses i artikel 38.2 i förordning (EG) nr 1198/2006. [Ändr. 36]

Artikel 13a

Ursprunget för lekmogen fisk och smolt

Lekmogen fisk och smolt ska komma från samma vildlaxälv om så är möjligt eller, om det inte är möjligt, från närmast möjliga avrinningsområde för en vildlaxälv. [Ändr. 33]

Artikel 14

Övergångsperiod

Annan utsättning av lax än den som avses i artiklarna 12 och 13 får fortsätta fram till och med 7 år efter denna förordnings ikraftträdande den ... (**********)

  och ska utvärderas noggrant
  .
  Utfasningen ska ske älv för älv. Den ska administreras av medlemsstaternas lokala, regionala och/eller nationella organ och ska även inkludera lokala intressenter och ta till vara deras kunskaper om återställande av livsmiljöer och andra åtgärder. Juridiskt bindande nationella beslut om de medel som för närvarande används för utsättning ska omfördelas till att stödja fiskare som riskerar att drabbas av de negativa effekterna av utfasningen. [Ändr. 37].

KAPITEL VII

KONTROLL OCH EFTERLEVNAD

Artikel 15

Förhållande till förordning (EG) nr 1224/2009

De kontrollåtgärder som föreskrivs i detta kapitel ska gälla utöver de som föreskrivs i förordning (EG) nr 1224/2009, om inte annat föreskrivs i artiklarna i detta kapitel.

Vidare ska artikel 55.3 i förordning (EG) nr 1224/2009, liksom artiklarna 64 och 65 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009

   (11)

  , i tillämpliga delar gälla allt fritidsfiske av lax i Östersjön. [Ändr. 38]

Artikel 16

Loggböcker

Genom undantag från artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska befälhavare på unionens fiskefartyg av alla längder som innehar ett fisketillstånd för lax
  , liksom befälhavare på tjänstefartyg som används för spöfiske och andra typer av fiske,
  föra loggbok om sina fiskeinsatser i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009. [Ändr. 39]

Artikel 17

Förhandsanmälan

Genom undantag från den inledande meningen i artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska befälhavare på Europeiska unionens fiskefartyg av alla längder
  , liksom på tjänstefartyg,
  som har lax och/eller öring ombord lämna den information som anges i artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 till de behöriga myndigheterna i sin flaggmedlemsstat omedelbart efter det att fisket avslutats. [Ändr. 40]

Artikel 18

Särskilda verksamhetstillstånd

1.   Tjänstefartyg ska inneha särskilda verksamhetstillstånd för laxfiske, utfärdade i enlighet med bilaga II till denna förordning.

2.   De berörda medlemsstaterna ska inkludera särskilda verksamhetstillstånd i förteckningen över fisketillstånd i den elektroniska databas som upprättats enligt artikel 116.1 d i förordning (EG) nr 1224/2009. De ska dessutom inkludera de uppgifter som avser särskilda verksamhetstillstånd i det datoriserade valideringssystem som avses i artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 19

Fångstdeklaration
  för fritidsfiske [Am. 41]

1.   Befälhavare på tjänstefartyg

  Inom alla typer av fritidsfiske
  ska
  man
  fylla i en fångstdeklaration i enlighet med bilaga III och lämna in den

  rapportera
  till den behöriga myndigheten i tjänstefartygets flaggmedlemsstat

  flaggmedlemsstaten
  senast den sista dagen varje månad. [Ändr. 42]

2.   De berörda medlemsstaterna ska senast den femtonde dagen varje månad registrera informationen i fångstdeklarationen för den föregående månaden i den elektroniska databas som upprättats enligt artikel 116.1 f i förordning (EG) nr 1224/2009 och i det datoriserade valideringssystem som avses i artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009. De elektroniska uppgifterna och fångstdeklarationerna ska sparas i tre år.

Artikel 20

Landningsinspektioner

De berörda medlemsstaterna ska kontrollera riktigheten i den information som anges i fångstdeklarationerna genom landningsinspektioner. Dessa landningsinspektioner ska omfatta minst 10 %

  20 %
  av det totala antalet landningar.
  Europeiska fiskerikontrollbyrån ska utföra effektiva kontroller och uppmana medlemsstaterna att genomföra mer fokuserade och riktade undersökningar i de områden där man misstänker att olagligt, orapporterat och oreglerat fiske förekommer. [Ändr. 43]

Artikel 20a

Kontroll av fritidsfisket

Kontroll av fritidsfisket med avseende på tillämpningen av denna förordning ska i synnerhet ske på grundval av artikel 55 i förordning (EG) nr 1224/2009 samt artiklarna 64 och 65 i förordning (EU) nr 404/2011. [Ändr. 44

Artikel 21

Nationella kontrollprogram

De nationella kontrollprogram som beskrivs i artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska även minst innehålla följande uppgifter:

| a) | Tillämpningen av tekniska bevarandeåtgärder enligt kapitel V i den här förordningen. |
| --- | --- |

a)

Tillämpningen av tekniska bevarandeåtgärder enligt kapitel V i den här förordningen.

| b) | Tjänstefartygens överensstämmelse med bestämmelserna om kvoternas utnyttjande, verksamhetstillstånd och fångstdeklarationer
  samt fritidsfiske med alla redskapstyper
  . [Ändr. 45] |
| --- | --- |

b)

Tjänstefartygens överensstämmelse med bestämmelserna om kvoternas utnyttjande, verksamhetstillstånd och fångstdeklarationer
  samt fritidsfiske med alla redskapstyper
  . [Ändr. 45]

| c) | Övervakning av reglerna om utsättning och direkt utsättning. |
| --- | --- |

c)

Övervakning av reglerna om utsättning och direkt utsättning.

KAPITEL VIII

UPPGIFTSINSAMLING

Artikel 22

För uppgiftsinsamlingsändamål ska varje kohort av unglax i alla vildlaxälvar övervakas med elektrofiske före smoltifiering.

Kommissionen får anta genomförandeakter där man utifrån de senaste vetenskapliga rönen fastställer detaljerade villkor för elektrofiske. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 28.2. [Ändr. 46]

Artikel 22a

Senast den ...

   (***********)

  ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet översända resultaten av vetenskaplig forskning om påverkan av rovdjur, särskilt säl och skarv, på laxbestånden i Östersjön. På grundval av dessa forskningsrön ska kommissionen utarbeta en plan för förvaltning av de rovdjursbestånd som påverkar laxbestånden i Östersjön, vilken ska genomföras senast 2016. [Ändr. 47]

Artikel 22b

Senast den ...

   (************)

  ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet översända resultaten av de vetenskapliga undersökningar som har gjorts om utkast av lax och bifångster av lax inom allt relevant fiske i Östersjön. [Ändr. 48]

KAPITEL IX

UPPFÖLJNING

Artikel 23

Medlemsstaternas rapportering

1.   De berörda medlemsstaterna ska avlägga rapport till kommissionen om de tekniska bevarandeåtgärder som antas i enlighet med kapitel V och uppfyllandet av de mål som anges i artikel 5 under det tredje året efter denna förordnings ikraftträdande

  den ...

   (*************) och därefter vart tredje år

  årligen
  . [Ändr. 49]

2.   De berörda medlemsstaterna ska avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av denna förordning och uppfyllandet av de mål som anges i artikel 5 under det sjätte ... (**************) och därefter vart sjätte

  tredje
  år. Dessa rapporter ska särskilt innehålla följande information:

[Ändr. 50]

| a) | Det nationella fiskets utveckling, inklusive fördelningen av fångster mellan djuphavsvatten, kustvatten och älvar samt mellan kommersiella fiskare, företag som driver tjänstefartyg och andra fritidsfiskare. |
| --- | --- |

a)

Det nationella fiskets utveckling, inklusive fördelningen av fångster mellan djuphavsvatten, kustvatten och älvar samt mellan kommersiella fiskare, företag som driver tjänstefartyg och andra fritidsfiskare.

| b) | För varje vildlaxälv produktionen av stirr och smolt samt bästa tillgängliga beräkning av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion. |
| --- | --- |

b)

För varje vildlaxälv produktionen av stirr och smolt samt bästa tillgängliga beräkning av den potentiella kapaciteten för smoltproduktion.

| c) | Tillgänglig genetisk information för varje vildlaxbestånd i älvar. |
| --- | --- |

c)

Tillgänglig genetisk information för varje vildlaxbestånd i älvar.

| d) | Verksamhet för utsättning och direkt utsättning av lax. |
| --- | --- |

d)

Verksamhet för utsättning och direkt utsättning av lax.

| e) | Genomförandet av det nationella kontrollprogram som avses i artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

e)

Genomförandet av det nationella kontrollprogram som avses i artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 24

Utvärdering av planen

Kommissionen ska, på grundval av medlemsstaternas rapporter enligt artikel 23 i denna förordning och på grundval av vetenskapliga rekommendationer, utvärdera de konsekvenser som förvaltningsåtgärderna har på Östersjöns laxbestånd och på det fiske som utnyttjar beståndet under året efter det år då den mottar medlemsstaternas rapporter.

KAPITEL X

ÄNDRINGAR AV BILAGOR

Artikel 25

Ändringar av bilagor

1.   Kommissionen får genom delegerade rättsakter som antagits i enlighet med artikel 26 göra ändringar i förteckningen över vildlaxälvar i bilaga I för att uppdatera den med ny vetenskaplig information.

2.   Kommissionen får genom delegerade rättsakter som antagits i enlighet med artikel 26 göra ändringar i bilagorna II och III för att upprätta effektiv kontroll.

KAPITEL XI

FÖRFARANDEBESTÄMMELSER

Artikel 26

Utövande av delegerade befogenheter

1.   Befogenheten att anta delegerade rättsakter tilldelas kommissionen enligt de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade rättsakter som avses i artiklarna 6, 7, 11 och 25 ska ges till kommissionen under obegränsad tid.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6, 7, 11 och 25 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6, 7, 11 och 25 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 27

Återkallande av delegerade befogenheter

Om en berörd medlemsstat

  berörda medlemsstater
  inte har fastställt eller offentliggjort åtgärderna i artiklarna 6 eller 11 inom den fastställda tidsfristen, eller om dessa åtgärder anses vara otillräckliga och/eller ineffektiva efter den bedömning som utförts enligt artiklarna 6.4 eller 11.1, ska kommissionen återkalla den befogenhet som avses i artikel 6 eller 11 som tilldelats den berörda medlemsstaten. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Det ska få verkan dagen efter det att beslutet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning
  eller vid ett senare, i beslutet angivet, datum. [Ändr. 51]

Artikel 28

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

KAPITEL XII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 29

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den ...

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 68, 6.3.2012, s. 47.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 22 november 2012.

2

(3)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

3

(4)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  EGT L 179, 23.6.1998, s 1.

5

(6)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

7

(8)  

  EUT L 349, 31.12.2005, s. 1.

8

EUT L 349, 31.12.2005, s. 1.

(9)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

9

(10)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

10

(*)  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

*

(**)  EUT: Sju år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

**

(***)  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

***

(****)  EUT: Fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

****

(*****)  EUT: Tolv år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*****

(******)  EUT: Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

******

(*******)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

*******

EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(********)  
  EUT: Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

********

EUT: Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(*********)  
  EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*********

EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(**********)  
  EUT: Tio år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

**********

EUT: Tio år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(11)  

  EUT L 112, 30.4.2011, s. 1.

11

EUT L 112, 30.4.2011, s. 1.

(***********)  
  EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

***********

EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(************)  
  EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

************

EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(*************)  
  EUT: Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*************

EUT: Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(**************)  EUT: Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

**************

BILAGA I

Vildlaxälvar i Östersjön

Finland

| — | Simojoki. |
| --- | --- |

—

Simojoki.

Finland/Sverige

| — | Tornionjoki/Torneälven. |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven.

Sverige

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume-/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån och Ljungan. |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume-/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån och Ljungan.

Estland

| — | Pärnu, Kunda, Keila och Vasalemma. |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila och Vasalemma.

Lettland

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava och Saka. |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava och Saka.

Lettland/Litauen

| — | Barta/Bartuva. |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva.

Litauen

| — | Nemunas avrinningsområde (Zeimena). |
| --- | --- |

—

Nemunas avrinningsområde (Zeimena).

BILAGA II

MINIMIINFORMATION FÖR DE SÄRSKILDA VERKSAMHETSTILLSTÅNDEN

1.   UPPGIFTER FÖR FARTYGET

Fartygets namn (1).

Flaggstat.

Registreringshamn (namn och nationell kod).

Yttre kännetecken.

Internationellt radioanrop (IRCS – International Radio Call Sign) (2).

2.   TILLSTÅNDSINNEHAVARE, FARTYGETS ÄGARE OCH BEFÄLHAVARE (3)

Fysisk eller juridisk persons namn och adress.

3.   FARTYGETS EGENSKAPER

Motorstyrka (kW) (4).

Tonnage (GT).

Total längd.

4.   FISKEVILLKOR

| 1. | Datum för utfärdande. |
| --- | --- |

1.

Datum för utfärdande.

| 2. | Giltighetstid. |
| --- | --- |

2.

Giltighetstid.

| 3. | Villkor för tillstånd, om tillämpligt inklusive art, område och fiskeredskap. |
| --- | --- |

3.

Villkor för tillstånd, om tillämpligt inklusive art, område och fiskeredskap.

---

(1)  För fartyg som har ett namn.

(2)  För fartyg som är skyldiga att ha ett IRCS.

(3)  Anges för varje tillämplig person.

(4)  Enligt rådets förordning (EEG) nr 2930/86 (EGT L 274, 25.9.1986, s. 1.

BILAGA III

FÅNGSTDEKLARATIONER

Varje berörd medlemsstat ska för sina tjänstefartyg utfärda ett officiellt formulär som ska fyllas i som fångstdeklaration. Formuläret ska minst innehålla följande information:

| a) | Referensnummer för det särskilda verksamhetstillstånd som utfärdas enligt artikel 18. |
| --- | --- |

a)

Referensnummer för det särskilda verksamhetstillstånd som utfärdas enligt artikel 18.

| b) | Namn på den fysiska eller juridiska person som innehar det särskilda verksamhetstillståndet enligt artikel 18. |
| --- | --- |

b)

Namn på den fysiska eller juridiska person som innehar det särskilda verksamhetstillståndet enligt artikel 18.

| c) | Namn på och underskrift av tjänstefartygets befälhavare. |
| --- | --- |

c)

Namn på och underskrift av tjänstefartygets befälhavare.

| d) | Datum och tid för avgång från och ankomst till hamn samt fisketurens varaktighet. |
| --- | --- |

d)

Datum och tid för avgång från och ankomst till hamn samt fisketurens varaktighet.

| e) | Plats och tid för landning per fiskeresa. |
| --- | --- |

e)

Plats och tid för landning per fiskeresa.

| f) | Redskap som används under fiskeinsatser. |
| --- | --- |

f)

Redskap som används under fiskeinsatser.

| g) | Mängd fisk som landas per art och per fiskeresa. |
| --- | --- |

g)

Mängd fisk som landas per art och per fiskeresa.

| h) | Mängd fisk som kastas överbord per art och per fiskeresa. |
| --- | --- |

h)

Mängd fisk som kastas överbord per art och per fiskeresa.

| i) | Fångstområde per fisketur uttryckt som ICES statistiska rektangel. |
| --- | --- |

i)

Fångstområde per fisketur uttryckt som ICES statistiska rektangel.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Beviljande av delegerade befogenheter för antagande av vissa åtgärder vad gäller den gemensamma handelspolitiken ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa förordningar om den gemensamma handelspolitiken vad gäller beviljande av delegerade befogenheter för antagande av vissa åtgärder (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/52)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0349),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0162/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0096/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0096/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av vissa förordningar om den gemensamma handelspolitiken vad gäller beviljande av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter för antagande av vissa åtgärder [ändring 1]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt ett antal grundförordningar om den gemensamma handelspolitiken ska rättsakter antas på grundval av de förfaranden som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2). |
| --- | --- |

(1)

Enligt ett antal grundförordningar om den gemensamma handelspolitiken ska rättsakter antas på grundval av de förfaranden som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2).

| (2) | Det krävs en genomgång av gällande rättsakter som inte anpassades till det föreskrivande förfarandet med kontroll innan Lissabonfördraget trädde i kraft för att se till att de stämmer överens med bestämmelserna i det fördraget. Dessa akter bör i vissa fall ändras så att befogenheter delegeras till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
  Det kan även i vissa fall vara lämpligt att tillämpa vissa förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (3)
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Det krävs en genomgång av gällande rättsakter som inte anpassades till det föreskrivande förfarandet med kontroll innan Lissabonfördraget trädde i kraft för att se till att de stämmer överens med bestämmelserna i det fördraget. Dessa akter bör i vissa fall ändras så att befogenheter delegeras till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).
  Det kan även i vissa fall vara lämpligt att tillämpa vissa förfaranden som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter

   (3)
  . [Ändr. 2]

| (3) | Följande förordningar bör därför ändras i enlighet med detta:






  — | Rådets förordning (EEG) nr 3030/93 av den 12 oktober 1993 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land (4). |
| --- | --- | --- |

(3)

Följande förordningar bör därför ändras i enlighet med detta:

—

Rådets förordning (EEG) nr 3030/93 av den 12 oktober 1993 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land (4).

| — | Rådets förordning (EG) nr 517/94 av den 7 mars 1994 om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredje länder som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda gemenskapsbestämmelser för import (5). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 517/94 av den 7 mars 1994 om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredje länder som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda gemenskapsbestämmelser för import (5).

| — | Rådets förordning (EG) nr 953/2003 av den 26 maj 2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen (6). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 953/2003 av den 26 maj 2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen (6).

| — | Rådets förordning (EG) nr 673/2005 av den 25 april 2005 om införande av tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (7). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 673/2005 av den 25 april 2005 om införande av tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater (7).

| — | Rådets förordning (EG) nr 1342/2007 av den 22 oktober 2007 om förvaltning av vissa importbegränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen (8). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 1342/2007 av den 22 oktober 2007 om förvaltning av vissa importbegränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen (8).

| — | Rådets förordning (EG) nr 1528/2007 av den 20 december 2007 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts (9). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 1528/2007 av den 20 december 2007 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts (9).

| — | Rådets förordning (EG) nr 55/2008 av den 21 januari 2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien och ändring av förordning (EG) nr 980/2005 och kommissionens beslut 2005/924/EG (10). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 55/2008 av den 21 januari 2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien och ändring av förordning (EG) nr 980/2005 och kommissionens beslut 2005/924/EG (10).

| — | Rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 samt om ändring av förordningarna (EG) nr 552/97 och (EG) nr 1933/2006 och av kommissionens förordningar (EG) nr 1100/2006 och (EG) nr 964/2007
   (11). [Ändr. 3] |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 samt om ändring av förordningarna (EG) nr 552/97 och (EG) nr 1933/2006 och av kommissionens förordningar (EG) nr 1100/2006 och (EG) nr 964/2007
   (11). [Ändr. 3]

| — | Rådets förordning (EG) nr 1340/2008 av den 8 december 2008 om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kazakstan (12) |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 1340/2008 av den 8 december 2008 om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kazakstan (12)

| — | Rådets förordning (EG) nr 1215/2009 av den 30 november 2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess
   (13). [Ändr. 4] |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EG) nr 1215/2009 av den 30 november 2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess
   (13). [Ändr. 4]

| (4) | För att trygga den rättsliga säkerheten får den här förordningen inte påverka de förfaranden för antagande av åtgärder som inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

För att trygga den rättsliga säkerheten får den här förordningen inte påverka de förfaranden för antagande av åtgärder som inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De förordningar som förtecknas i bilagan till denna förordning ska anpassas, i enlighet med bilagan, till artikel 290 i EUF-fördraget
  eller till de tillämpliga bestämmelserna i förordning (EU) nr 182/2011
  . [Ändr. 5]

Artikel 2

Hänvisningar till bestämmelser i de förordningar som avses i bilagan ska anses som hänvisningar till de bestämmelserna i den ändrade lydelse de får genom den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning ska inte påverka de förfaranden för antagande av åtgärder i enlighet med de förordningar som avses i bilagan som inletts men inte avslutats innan den här förordningen träder i kraft.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

[...]

På rådets vägnar

Ordförande

[...]

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 22 november 2012.

1

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

2

(3)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  EGT L 275, 8.11.1993, s. 1.

4

(5)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 1.

5

(6)  EUT L 135, 3.6.2003, s. 5.

6

(7)  EUT L 110, 30.4.2005, s. 1.

7

(8)  EUT L 300, 17.11.2007, s. 1.

8

(9)  EUT L 348, 31.12.2007, s. 1.

9

(10)  EUT L 20, 24.1.2008, s. 1.

10

(11)  
  EUT L 211, 6.8.2008, s. 1.

11

EUT L 211, 6.8.2008, s. 1.

(12)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 1.

12

(13)  
  EUT L 328, 15.12.2009, s. 1.

13

EUT L 328, 15.12.2009, s. 1.

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER FÖRORDNINGAR SOM OMFATTAS AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN OCH SOM ANPASSAS TILL ARTIKEL 290 I EUF-FÖRDRAGET ELLER TILL TILLÄMPLIGA BESTÄMMELSER I FÖRORDNING (EU) NR 182/2011.

1.   Rådets förordning (EEG) nr 3030/93 av den 12 oktober 1993 om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från tredje land
   (1)

När det gäller förordning (EEG) nr 3030/93 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen i fråga om nödvändiga ändringar av bilagorna till den förordningen, för att systemet för förvaltningen av import av vissa textilprodukter ska fungera väl. Dessutom bör genomförandebefogenheter ges kommissionen för att anta de åtgärder som krävs för att genomföra den förordningen i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

Förordning (EEG) nr 3030/93 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. I | förordning (EEG) nr 3030/93 ska hänvisningar till ”artikel 17” ersättas med ”artikel 17.2”. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

-1. I

förordning (EEG) nr 3030/93 ska hänvisningar till ”artikel 17” ersättas med ”artikel 17.2”. [Ändr. 7]

| -1a. | Följande skäl 15a och 15b ska införas:




  ”I syfte att säkerställa ett välfungerande system för förvaltningen av import av vissa textilprodukter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilagorna, bevilja tilläggsimport, införa eller anpassa kvantitativa begränsningar och införa skyddsåtgärder och ett övervakningssystem i enlighet med denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter. [Ändr. 6]



  För att säkerställa enhetliga villkor för antagandet av olika åtgärder för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (*).



  (*)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  "

  [Ändr. 8] |
| --- | --- |

-1a.

Följande skäl 15a och 15b ska införas:

”I syfte att säkerställa ett välfungerande system för förvaltningen av import av vissa textilprodukter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilagorna, bevilja tilläggsimport, införa eller anpassa kvantitativa begränsningar och införa skyddsåtgärder och ett övervakningssystem i enlighet med denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter. [Ändr. 6]

För att säkerställa enhetliga villkor för antagandet av olika åtgärder för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (*).

(*)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”
  "

| 1. | Artikel 2.6 ska ersättas med följande:
  ”6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att anpassa den definition av kvantitativa begränsningar som fastställs i bilaga V och de varukategorier på vilka de ska tillämpas, om detta visar sig vara nödvändigt för att säkerställa att senare ändringar av Kombinerade nomenklaturen (KN) eller beslut om ändring av klassificeringen av sådana produkter inte leder till en sänkning av dessa kvantitativa begränsningar.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.6 ska ersättas med följande:

”6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att anpassa den definition av kvantitativa begränsningar som fastställs i bilaga V och de varukategorier på vilka de ska tillämpas, om detta visar sig vara nödvändigt för att säkerställa att senare ändringar av Kombinerade nomenklaturen (KN) eller beslut om ändring av klassificeringen av sådana produkter inte leder till en sänkning av dessa kvantitativa begränsningar.”

| 2. | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att ändra bilagorna i syfte att avhjälpa den situation som avses i punkt 1, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till villkoren i de relevanta bilaterala avtalen.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att ändra bilagorna i syfte att avhjälpa den situation som avses i punkt 1, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till villkoren i de relevanta bilaterala avtalen.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 3. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att bevilja tilläggsimport för ett visst kvotår, om det på grund av särskilda omständigheter uppstår behov av import utöver de mängder som anges i bilaga V för en eller flera produktkategorier.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med första stycket. Kommissionen ska fatta beslut inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av en begäran från en medlemsstat.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att bevilja tilläggsimport för ett visst kvotår, om det på grund av särskilda omständigheter uppstår behov av import utöver de mängder som anges i bilaga V för en eller flera produktkategorier.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med första stycket. Kommissionen ska fatta beslut inom 15 arbetsdagar efter mottagandet av en begäran från en medlemsstat.”

| b) | Det näst sista stycket ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Det näst sista stycket ska utgå.

| 4. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 7 b ska utgå. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 7 b ska utgå.

| b) | Punkt 13 ska ersättas med följande:
  ”13.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a om de åtgärder som föreskrivs i punkterna 3 och 9.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt. Kommissionen ska fatta beslut inom 10 arbetsdagar efter mottagandet av en begäran från en medlemsstat.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 13 ska ersättas med följande:

”13.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a om de åtgärder som föreskrivs i punkterna 3 och 9.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt. Kommissionen ska fatta beslut inom 10 arbetsdagar efter mottagandet av en begäran från en medlemsstat.”.

| 5. | Artikel 10a ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2a ska utgå. |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 10a ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2a ska utgå.

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a om de åtgärder som föreskrivs i punkt 1, med undantag för inledandet av samråd enligt punkt 1 a.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a om de åtgärder som föreskrivs i punkt 1, med undantag för inledandet av samråd enligt punkt 1 a.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”.

| 6. | I artikel 13.3 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska besluta om att införa ett system för förhands- eller efterhandsövervakning. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a om införandet av systemet för förhandsövervakning.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med andra stycket.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 13.3 ska andra stycket ersättas med följande:

”Kommissionen ska besluta om att införa ett system för förhands- eller efterhandsövervakning. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a om införandet av systemet för förhandsövervakning.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med andra stycket.”

| 7. | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om unionen och leverantörslandet inte kan nå en tillfredsställande lösning inom den tidsfrist som fastställs i artikel 16 och om kommissionen konstaterar att klara bevis för kringgående föreligger, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16a för att från de kvantitativa begränsningarna dra av en motsvarande kvantitet produkter med ursprung i det berörda leverantörslandet.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Om unionen och leverantörslandet inte kan nå en tillfredsställande lösning inom den tidsfrist som fastställs i artikel 16 och om kommissionen konstaterar att klara bevis för kringgående föreligger, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16a för att från de kvantitativa begränsningarna dra av en motsvarande kvantitet produkter med ursprung i det berörda leverantörslandet.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| b) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Om det finns bevis för att detta rör territorier som tillhör tredje länder som är medlemmar i Världshandelsorganisationen och som inte förtecknas i bilaga V ska kommissionen begära samråd med det eller de tredjeländer som berörs i enlighet med förfarandet i artikel 16 i syfte att vidta lämpliga åtgärder för att lösa problemet. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att införa kvantitativa begränsningar för det eller de tredjeländer som berörs eller för att motverka den situation som avses i punkt 1.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Om det finns bevis för att detta rör territorier som tillhör tredje länder som är medlemmar i Världshandelsorganisationen och som inte förtecknas i bilaga V ska kommissionen begära samråd med det eller de tredjeländer som berörs i enlighet med förfarandet i artikel 16 i syfte att vidta lämpliga åtgärder för att lösa problemet. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att införa kvantitativa begränsningar för det eller de tredjeländer som berörs eller för att motverka den situation som avses i punkt 1.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 7a. | I artikel 16.1 ska inledningen ersättas med följande:




  ”1.
     
  Kommissionen ska enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 17.1a hålla de samråd som avses i denna förordning i enlighet med följande regler:”


  [Ändr. 9] |
| --- | --- |

7a.

I artikel 16.1 ska inledningen ersättas med följande:

”1.
     
  Kommissionen ska enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 17.1a hålla de samråd som avses i denna förordning i enlighet med följande regler:”

| 8. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 16a
  Utövande av delegering
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.6, 6.2, 8, 10.13, 10a.3, 13.3, 15.3, 15.5 och 19 i den här förordningen samt i artikel 4.3 i bilaga IV och artiklarna 2, 3.1 och 3.3 i bilaga VII till denna förordning ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från den ...

   (**).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 10]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.6, 6.2, 8, 10.13, 10a.3, 13.3, 15.3, 15.5 och 19 i den här förordningen samt i artikel 4.3 i bilaga IV och artiklarna 2, 3.1 och 3.3 i bilaga VII till förordningen får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 2.6, 6.2, 8, 10.13, 10a.3, 13.3, 15.3, 15.5 och 19 i den här förordningen samt i artikel 4.3 i bilaga IV och artiklarna 2, 3.1 och 3.3 i bilaga VII till den här förordningen ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 11]

  Artikel 16b
  Skyndsamt förfarande
  1.   Delegerade akter som antagits enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet delgett den sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

8.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 16a

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.6, 6.2, 8, 10.13, 10a.3, 13.3, 15.3, 15.5 och 19 i den här förordningen samt i artikel 4.3 i bilaga IV och artiklarna 2, 3.1 och 3.3 i bilaga VII till denna förordning ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från den ...

   (**).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 10]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.6, 6.2, 8, 10.13, 10a.3, 13.3, 15.3, 15.5 och 19 i den här förordningen samt i artikel 4.3 i bilaga IV och artiklarna 2, 3.1 och 3.3 i bilaga VII till förordningen får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 2.6, 6.2, 8, 10.13, 10a.3, 13.3, 15.3, 15.5 och 19 i den här förordningen samt i artikel 4.3 i bilaga IV och artiklarna 2, 3.1 och 3.3 i bilaga VII till den här förordningen ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 11]

Artikel 16b

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antagits enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet delgett den sitt beslut om invändning.”

| 8a. | I artikel 17 ska punkt 2 ersättas med följande:




  ”1a.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Den rådgivande kommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 12]



  2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Granskningskommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 13]



  2a.
     
  Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om, inom tidsfristen för att avge yttrandet, kommitténs ordförande så beslutar eller om en majoritet av kommittéledamöterna så begär.”


  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

8a.

I artikel 17 ska punkt 2 ersättas med följande:

”1a.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Den rådgivande kommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 12]

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Granskningskommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 13]

2a.
     
  Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om, inom tidsfristen för att avge yttrandet, kommitténs ordförande så beslutar eller om en majoritet av kommittéledamöterna så begär.”

| 8b. | Artikel 17a ska utgå. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

8b.

Artikel 17a ska utgå. [Ändr. 15]

| 9. | Artikel 19 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 19
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att ändra de relevanta bilagorna om detta är nödvändigt med hänsyn till ingående, ändringar eller upphörande av avtal, protokoll eller arrangemang med tredjeländer eller på grund av ändringar av unionens regler om statistik, tullbestämmelser eller gemensamma importregler.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 19 ska ersättas med följande:

”Artikel 19

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att ändra de relevanta bilagorna om detta är nödvändigt med hänsyn till ingående, ändringar eller upphörande av avtal, protokoll eller arrangemang med tredjeländer eller på grund av ändringar av unionens regler om statistik, tullbestämmelser eller gemensamma importregler.”

| 9a. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 19a




  Rapport




  1.
     
  Kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport för Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.




  2.
     
  Rapporten ska innehålla information om genomförandet av denna förordning.




  3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning.




  4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet ska den offentliggöras av kommissionen.”


  [Ändr. 16] |
| --- | --- |

9a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 19a

Rapport

1.
     
  Kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport för Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.

2.
     
  Rapporten ska innehålla information om genomförandet av denna förordning.

3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning.

4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet ska den offentliggöras av kommissionen.”

| 10. | Artikel 4.3 i bilaga IV ska ersättas med följande:
  ”3.   Om det fastslås att bestämmelserna i denna förordning har överträtts, och med det berörda leverantörslandets eller de berörda leverantörsländernas samtycke, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning beträffande ändringen av de relevanta bilagorna till denna förordning, om detta är nödvändigt för att förhindra att en sådan överträdelse upprepas.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 4.3 i bilaga IV ska ersättas med följande:

”3.   Om det fastslås att bestämmelserna i denna förordning har överträtts, och med det berörda leverantörslandets eller de berörda leverantörsländernas samtycke, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning beträffande ändringen av de relevanta bilagorna till denna förordning, om detta är nödvändigt för att förhindra att en sådan överträdelse upprepas.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 11. | Artikel 2 i bilaga VII ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning för att fastställa specifika kvantitativa begränsningar för återinförsel som inte omfattas av denna bilaga, under förutsättning att de berörda produkterna omfattas av de kvantitativa begränsningar som anges i artikel 2 i denna förordning.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

11.

Artikel 2 i bilaga VII ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning för att fastställa specifika kvantitativa begränsningar för återinförsel som inte omfattas av denna bilaga, under förutsättning att de berörda produkterna omfattas av de kvantitativa begränsningar som anges i artikel 2 i denna förordning.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 12. | Artikel 3 i bilaga VII ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning för att göra överföringar mellan kategorier och förhandsutnyttjande eller transport av delar av specifika kvantitativa begränsningar från ett år till ett annat.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 3 i bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning för att göra överföringar mellan kategorier och förhandsutnyttjande eller transport av delar av specifika kvantitativa begränsningar från ett år till ett annat.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning för att anpassa de specifika kvantitativa begränsningarna om det uppstår ett behov av tilläggsimport.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a i denna förordning för att anpassa de specifika kvantitativa begränsningarna om det uppstår ett behov av tilläggsimport.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b i denna förordning tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

2.   Rådets förordning (EG) nr 517/94 av den 7 mars 1994 om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredje länder som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda gemenskapsbestämmelser för import
   (2)

När det gäller förordning (EG) nr 517/94 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen i fråga om nödvändiga ändringar av bilagorna till den förordningen, för att säkerställa ett välfungerande system för förvaltningen av import av vissa textilprodukter som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Dessutom bör genomförandebefogenheter ges kommissionen för att anta de åtgärder som krävs för att genomföra den förordningen i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

Förordning (EG) nr 517/94 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Följande skäl 22a, 22b och 22c ska införas:




  ”I syfte att säkerställa ett välfungerande system för förvaltningen av import av vissa textilprodukter som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilagorna, ändra importbestämmelserna och tillämpa skydds- och övervakningsåtgärder i enlighet med denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter. [Ändr. 17]



  För att säkerställa enhetliga villkor för antagandet av olika åtgärder för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter



   (***)



  . [Ändr. 18]



  Det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av övervakningsåtgärder med hänsyn till dessa åtgärders effekter och deras logiska placering i tiden i förhållande till antagandet av slutgiltiga skyddsåtgärder.” [Ändr. 19]


  (***)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”.
  " |
| --- | --- |

-1.

Följande skäl 22a, 22b och 22c ska införas:

”I syfte att säkerställa ett välfungerande system för förvaltningen av import av vissa textilprodukter som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilagorna, ändra importbestämmelserna och tillämpa skydds- och övervakningsåtgärder i enlighet med denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter. [Ändr. 17]

För att säkerställa enhetliga villkor för antagandet av olika åtgärder för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter



   (***)



  . [Ändr. 18]

Det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av övervakningsåtgärder med hänsyn till dessa åtgärders effekter och deras logiska placering i tiden i förhållande till antagandet av slutgiltiga skyddsåtgärder.” [Ändr. 19]

(***)  

  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”.
  "

| 1. | Artikel 3.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Samtliga textilprodukter som avses i bilaga V och med ursprung i de däri angivna länderna får importeras till unionen förutsatt att en årlig kvantitativ restriktion har fastställts av kommissionen. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter för att ändra de relevanta bilagorna i enlighet med artikel 25a beträffande fastställande av sådana årliga kvantitativa begränsningar.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3.3 ska ersättas med följande:

”3.   Samtliga textilprodukter som avses i bilaga V och med ursprung i de däri angivna länderna får importeras till unionen förutsatt att en årlig kvantitativ restriktion har fastställts av kommissionen. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter för att ändra de relevanta bilagorna i enlighet med artikel 25a beträffande fastställande av sådana årliga kvantitativa begränsningar.”

| 2. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:








  a) | Punkt 1 ska utgå. [Ändr. 20] |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska utgå. [Ändr. 20]

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a om de åtgärder som krävs för att anpassa bilagorna III–VII.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a om de åtgärder som krävs för att anpassa bilagorna III–VII.”.

| 2a. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:










  a) | I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:




  ”1.
     
  Om det är uppenbart för kommissionen att det finns bevis som är tillräckliga för att motivera en undersökning av importvillkoren för de produkter som avses i artikel 1, ska den”


  [Ändr. 21] |
| --- | --- | --- |

2a.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1.
     
  Om det är uppenbart för kommissionen att det finns bevis som är tillräckliga för att motivera en undersökning av importvillkoren för de produkter som avses i artikel 1, ska den”

| b) | I artikel 2 ska första stycket ersättas med följande:




  ”2.
     
  Förutom de uppgifter som tillhandahålls enligt artikel 6 ska kommissionen inhämta alla uppgifter den anser nödvändiga och, om lämpligt, sträva efter att kontrollera dessa uppgifter med importörer, återförsäljare, agenter, producenter samt handelssammanslutningar och organisationer.”


  [Ändr. 22] |
| --- | --- |

b)

I artikel 2 ska första stycket ersättas med följande:

”2.
     
  Förutom de uppgifter som tillhandahålls enligt artikel 6 ska kommissionen inhämta alla uppgifter den anser nödvändiga och, om lämpligt, sträva efter att kontrollera dessa uppgifter med importörer, återförsäljare, agenter, producenter samt handelssammanslutningar och organisationer.”

| 2b. | Artikel 8.2 ska ersättas med följande:



  Om kommissionen anser att det inte behövs övervaknings- eller skyddsåtgärder på unionsnivå ska den offentliggöra ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning om att undersökningen avslutats, med angivande av de viktigaste slutsatserna av undersökningen.”

  [Ändr. 23] |
| --- | --- |

2b.

Artikel 8.2 ska ersättas med följande:

| 2c. | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:










  a) | I punkt 1 ska led a och b ersättas med följande:










  ”a) | att införa unionsövervakning i efterhand av viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a, [Ändr. 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2c.

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led a och b ersättas med följande:

”a)

att införa unionsövervakning i efterhand av viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a, [Ändr. 24]

| b) | att i syfte att följa utvecklingen av denna import införa unionsövervakning i förväg för viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a.” |
| --- | --- |

b)

att i syfte att följa utvecklingen av denna import införa unionsövervakning i förväg för viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a.”

| b) | I punkt 2 ska led a och b ersättas med följande:










  ”a) | att införa unionsövervakning i efterhand av viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a, [Ändr. 26] |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska led a och b ersättas med följande:

”a)

att införa unionsövervakning i efterhand av viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a, [Ändr. 26]

| b) | att i syfte att följa utvecklingen av denna import införa unionsövervakning i förväg för viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a.” |
| --- | --- |

b)

att i syfte att följa utvecklingen av denna import införa unionsövervakning i förväg för viss import, enligt det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a.”

| 3. | Artikel 12.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a om åtgärder som avses i punkterna 1 och 2.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 12.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a om åtgärder som avses i punkterna 1 och 2.”

| 4. | Artikel 13 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 13
  När tvingande skäl till skyndsamhet föreligger om kommissionen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat konstaterar att de villkor som fastställs i artikel 12.1 och 12.2 är uppfyllda och anser att en viss kategori av de produkter som anges i bilaga I och som inte är föremål för kvantitativa restriktioner bör omfattas av kvantitativa restriktioner eller av övervakningsåtgärder i efterhand eller i förväg, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25b att införa de åtgärder som avses i artiklarna 12.1 och 12.2.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 13 ska ersättas med följande:

”Artikel 13

När tvingande skäl till skyndsamhet föreligger om kommissionen på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat konstaterar att de villkor som fastställs i artikel 12.1 och 12.2 är uppfyllda och anser att en viss kategori av de produkter som anges i bilaga I och som inte är föremål för kvantitativa restriktioner bör omfattas av kvantitativa restriktioner eller av övervakningsåtgärder i efterhand eller i förväg, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25b att införa de åtgärder som avses i artiklarna 12.1 och 12.2.”

| 4a. | I artikel 15 ska inledningen ersättas med följande:




  ”Om det är troligt att den situation som avses i artikel 12.2 kommer att uppstå, får kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ”


  [Ändr. 28] |
| --- | --- |

4a.

I artikel 15 ska inledningen ersättas med följande:

”Om det är troligt att den situation som avses i artikel 12.2 kommer att uppstå, får kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 25.1a på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ”

| 5. | I artikel 16 ska tredje redje stycket ska ersättas med följande:
  ”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a om åtgärder som avses i första stycket.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 25b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med tredje stycket.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 16 ska tredje redje stycket ska ersättas med följande:

”Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a om åtgärder som avses i första stycket.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 25b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med tredje stycket.”

| 6. | I artikel 25 ska punkterna 2, 3 och 4 ersättas av följande:




  ”1a.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Den rådgivande kommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 29]



  2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Granskningskommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 30]



  3.
     
  Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om, inom tidsfristen för att avge yttrandet, kommitténs ordförande så beslutar eller om en majoritet av kommittéledamöterna så begär.”


  [Ändr. 31] |
| --- | --- |

6.

I artikel 25 ska punkterna 2, 3 och 4 ersättas av följande:

”1a.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Den rådgivande kommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 29]

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Granskningskommittén ska yttra sig inom en månad efter att yttrandet begärts. [Ändr. 30]

3.
     
  Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om, inom tidsfristen för att avge yttrandet, kommitténs ordförande så beslutar eller om en majoritet av kommittéledamöterna så begär.”

| 7. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 25a
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.3, 5.2, 12.3, 13, 16 och 28 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (****).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 32]

  3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 3.3, 5.2, 12.3, 13, 16 och 28 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 3.3, 5.2, 12.3, 13, 16 och 28 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna perioden ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på initiativ av Europaparlamentet eller rådet. [Ändr. 33]

  Artikel 25b
  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har meddelat sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

7.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 25a

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.3, 5.2, 12.3, 13, 16 och 28 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (****).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 32]

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 3.3, 5.2, 12.3, 13, 16 och 28 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 3.3, 5.2, 12.3, 13, 16 och 28 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna perioden ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på initiativ av Europaparlamentet eller rådet. [Ändr. 33]

Artikel 25b

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har meddelat sitt beslut om invändning.”

| 7a. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 26a




  1.
     
  Kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport för Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.




  2.
     
  Rapporten ska innehålla information om genomförandet av denna förordning.




  3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning.




  4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet ska den offentliggöras av kommissionen.”


  [Ändr. 34] |
| --- | --- |

7a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 26a

1.
     
  Kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport för Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.

2.
     
  Rapporten ska innehålla information om genomförandet av denna förordning.

3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning.

4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet ska den offentliggöras av kommissionen.”

| 8. | Artikel 28 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 28
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a för att ändra de relevanta bilagorna om detta är nödvändigt med hänsyn till ingående, ändringar eller upphörande av avtal eller överenskommelser med tredjeländer eller på grund av ändringar av unionens regler om statistik, tullbestämmelser eller gemensamma importregler.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25a för att ändra de relevanta bilagorna om detta är nödvändigt med hänsyn till ingående, ändringar eller upphörande av avtal eller överenskommelser med tredjeländer eller på grund av ändringar av unionens regler om statistik, tullbestämmelser eller gemensamma importregler.”

3.   Rådets förordning (EG) nr 953/2003 av den 26 maj 2003 om förhindrande av att handeln med vissa viktiga mediciner avleds till Europeiska unionen
   (3)

När det gäller förordning (EG) nr 953/2003 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att ändra bilagan till den förordningen i syfte att lägga till produkter till den förteckning över produkter som omfattas av förordningen.

Förordning (EG) nr 953/2003 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Skäl 12 ska ersättas med följande:










  ”(12) | I syfte att lägga till produkter till den förteckning över produkter som omfattas av förordningen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilagorna. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.
  ” |
| --- | --- | --- |

-1.

Skäl 12 ska ersättas med följande:

”(12)

| 1. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 5 för att avgöra huruvida en produkt uppfyller kriterierna enligt denna förordning.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 5a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.
  4.   Om kraven enligt denna förordning är uppfyllda ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 5 för att inkludera den berörda produkten i bilaga I vid närmast påföljande uppdatering. Sökanden ska underrättas om kommissionens beslut inom 15 dagar.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 5a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 5 för att avgöra huruvida en produkt uppfyller kriterierna enligt denna förordning.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 5a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.

4.   Om kraven enligt denna förordning är uppfyllda ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 5 för att inkludera den berörda produkten i bilaga I vid närmast påföljande uppdatering. Sökanden ska underrättas om kommissionens beslut inom 15 dagar.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 5a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| b) | Punkt 9 ska ersättas med följande:
  ”9.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 5 för att anpassa bilagorna II, III och IV om detta är nödvändigt mot bakgrund av bl.a. erfarenheterna av tillämpningen av artikeln eller för att hantera en hälsokris.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 5a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 9 ska ersättas med följande:

”9.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 5 för att anpassa bilagorna II, III och IV om detta är nödvändigt mot bakgrund av bl.a. erfarenheterna av tillämpningen av artikeln eller för att hantera en hälsokris.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 5a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 2. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 4 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (*****).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 37]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”
  [Ändr. 38] |
| --- | --- |

2.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 4 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (*****).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 37]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 3. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 5a
  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet hjar delgett den sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 5a

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 5.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet hjar delgett den sitt beslut om invändning.”

| 4. | Artikel 11.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Kommissionen ska regelbundet

  vartannat år
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om vilka mängder som exporteras till differentierade priser, inklusive vilka mängder som exporteras inom ramen för ett partnerskapsavtal mellan tillverkaren och regeringen i destinationslandet. I rapporten ska undersökas vilka länder och sjukdomar som omfattas och de allmänna kriterierna för tillämpningen av artikel 3. [Ändr. 39]



  3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning. [Ändr. 40]



  4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet och rådet ska den offentliggöras av kommissionen.”


  [Ändr. 41] |
| --- | --- |

4.

Artikel 11.2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska regelbundet

  vartannat år
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om vilka mängder som exporteras till differentierade priser, inklusive vilka mängder som exporteras inom ramen för ett partnerskapsavtal mellan tillverkaren och regeringen i destinationslandet. I rapporten ska undersökas vilka länder och sjukdomar som omfattas och de allmänna kriterierna för tillämpningen av artikel 3. [Ändr. 39]

3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning. [Ändr. 40]

4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet och rådet ska den offentliggöras av kommissionen.”

4.   Rådets förordning (EG) nr 673/2005 av den 25 april 2005 om införande av tilläggstullar på import av vissa produkter med ursprung i Amerikas förenta stater
   (4)

När det gäller förordning (EG) nr 673/2005 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen i syfte att göra nödvändiga anpassningar av de åtgärder som föreskrivs i den förordningen.

Förordning (EG) nr 673/2005 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Skäl 7 ska ersättas med följande:










  ”(7) | I syfte att göra nödvändiga anpassningar av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra tilläggstullsatsen eller förteckningarna i bilagorna I och II i enlighet med villkoren i denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Skäl 7 ska ersättas med följande:

”(7)

I syfte att göra nödvändiga anpassningar av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra tilläggstullsatsen eller förteckningarna i bilagorna I och II i enlighet med villkoren i denna förordning. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.”

| 1. | Artikel 3.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 4 för att göra anpassningar och ändringar i enlighet med den här artikeln.
  När det vid anpassningar och ändringar av bilagorna föreligger tvingande skäl till skyndsamhet ska det förfarande som föreskrivs i artikel 4a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 3.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 4 för att göra anpassningar och ändringar i enlighet med den här artikeln.

När det vid anpassningar och ändringar av bilagorna föreligger tvingande skäl till skyndsamhet ska det förfarande som föreskrivs i artikel 4a tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 2. | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.3 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (******).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 43]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 3.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”
  [Ändr. 44] |
| --- | --- |

2.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.3 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (******).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 43]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 3.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 3. | Följande artikel ska införas som artikel 4a:
  ”Artikel 4a
  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 4.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet ahr delgett den sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel ska införas som artikel 4a:

”Artikel 4a

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 4.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet ahr delgett den sitt beslut om invändning.”

| 3a. | Artikel 7 ska ersättas med följande:




  ”Artikel 7




  Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet överlämna ett förslag om att upphäva denna förordning när Amerikas förenta stater till fullo har genomfört rekommendationen från WTO:s tvistlösningsorgan.”


  [Ändr. 45] |
| --- | --- |

3a.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Kommissionen ska till Europaparlamentet och rådet överlämna ett förslag om att upphäva denna förordning när Amerikas förenta stater till fullo har genomfört rekommendationen från WTO:s tvistlösningsorgan.”

5.   Rådets förordning (EG) nr 1342/2007 av den 22 oktober 2007 om förvaltning av vissa importbegränsningar för vissa stålprodukter från Ryska federationen
   (5)

När det gäller förordning (EG) nr 1342/2007 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen vad beträffar ändringar av bilaga V, för att möjliggöra en effektiv förvaltning genom att anpassa importbegränsningarna för vissa stålprodukter.

Förordning (EG) nr 1342/2007 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Följande skäl ska införas:










  ”(10a) | I syfte att möjliggöra en effektiv förvaltning genom att anpassa importbegränsningarna för vissa produkter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilaga V. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Följande skäl ska införas:

”(10a)

I syfte att möjliggöra en effektiv förvaltning genom att anpassa importbegränsningarna för vissa produkter bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilaga V. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.”

| 1. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5
  För tillämpningen av artikel 3.3 och 3.4 och artikel 10.1 andra stycket i avtalet, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a för att göra de anpassningar som är nödvändiga av de kvantitativa begränsningarna i bilaga V.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 31b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna artikel.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

För tillämpningen av artikel 3.3 och 3.4 och artikel 10.1 andra stycket i avtalet, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a för att göra de anpassningar som är nödvändiga av de kvantitativa begränsningarna i bilaga V.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 31b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna artikel.”

| 2. | Artikel 6.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om unionen och Ryssland inte lyckas nå en tillfredsställande lösning och om kommissionen konstaterar att klara bevis för kringgående föreligger, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a om anpassningar till bilaga V för att från de kvantitativa begränsningarna dra av en likvärdig kvantitet produkter med ursprung i Ryssland.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 31b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 6.3 ska ersättas med följande:

”3.   Om unionen och Ryssland inte lyckas nå en tillfredsställande lösning och om kommissionen konstaterar att klara bevis för kringgående föreligger, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a om anpassningar till bilaga V för att från de kvantitativa begränsningarna dra av en likvärdig kvantitet produkter med ursprung i Ryssland.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 31b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 3. | Artikel 12 ska ersättas med följande:
  ”Om ett klassificeringsbeslut enligt artikel 11 som antagits i enlighet med de i unionen gällande förfarandena avser en produktgrupp som omfattas av en kvantitativ begränsning, ska kommissionen vid behov utan dröjsmål inleda samråd enligt artikel 9 i syfte att nå en överenskommelse om de anpassningar av de berörda kvantitativa begränsningarna i bilaga V som eventuellt är nödvändiga. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a för att i detta syfte anpassa bilaga V.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Om ett klassificeringsbeslut enligt artikel 11 som antagits i enlighet med de i unionen gällande förfarandena avser en produktgrupp som omfattas av en kvantitativ begränsning, ska kommissionen vid behov utan dröjsmål inleda samråd enligt artikel 9 i syfte att nå en överenskommelse om de anpassningar av de berörda kvantitativa begränsningarna i bilaga V som eventuellt är nödvändiga. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 31a för att i detta syfte anpassa bilaga V.”

| 4. | Följande artiklar ska införas efter rubriken till kapitel IV:
  ”Artikel 31a
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ska ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5, 6.3 och 12 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (*******).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 47]

  3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 5, 6.3 och artikel 12 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentligörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5, 6.3 och 12 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 48]

  Artikel 31b
  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

4.

Följande artiklar ska införas efter rubriken till kapitel IV:

”Artikel 31a

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ska ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5, 6.3 och 12 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (*******).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 47]

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 5, 6.3 och artikel 12 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentligörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 5, 6.3 och 12 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 48]

Artikel 31b

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 31a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.”

6.   Rådets förordning (EG) nr 1528/2007 av den 20 december 2007 om tillämpning av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) enligt avtal om att sluta ekonomiska partnerskapsavtal eller som leder till att sådana partnerskapsavtal sluts
   (6)

När det gäller förordning (EG) nr 1528/2007 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att göra tekniska ändringar av den förordningen beträffande anpassningar av de ordningar som ska tillämpas på produkter med ursprung i vissa stater som ingår i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS).

Förordning (EG) nr 1528/2007 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Följande skäl ska införas:










  ”(16a) | I syfte att anta de bestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen när det gäller att ändra bilaga I för att lägga till eller stryka regioner eller stater och göra de tekniska ändringar av bilaga II som är nödvändiga till följd av tillämpningen av den bilagan. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Följande skäl ska införas:

”(16a)

I syfte att anta de bestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) delegeras till kommissionen när det gäller att ändra bilaga I för att lägga till eller stryka regioner eller stater och göra de tekniska ändringar av bilaga II som är nödvändiga till följd av tillämpningen av den bilagan. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.”

| -1a. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande




  ”2.
     
  Kommissionen ska, genom delegerade akter i enlighet med artikel 24a, ändra bilaga I genom att lägga till regioner och stater från AVS-gruppen av stater som har slutfört förhandlingar om ett avtal mellan unionen och regionen eller staten som åtminstone uppfyller kraven i artikel XXIV i GATT 1994.”


  [Ändr. 50] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande

”2.
     
  Kommissionen ska, genom delegerade akter i enlighet med artikel 24a, ändra bilaga I genom att lägga till regioner och stater från AVS-gruppen av stater som har slutfört förhandlingar om ett avtal mellan unionen och regionen eller staten som åtminstone uppfyller kraven i artikel XXIV i GATT 1994.”

| b) | I punkt 3 ska inledningen ersättas med följande:




  ”3.
     
  Den regionen eller staten ska finnas kvar i förteckningen i bilaga I, om inte kommissionen i enlighet med artikel 24a antar en delegerad akt om ändring av bilaga I så att en region eller stat stryks från den bilagan, särskilt i de fall då”


  [Ändr. 51] |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska inledningen ersättas med följande:

”3.
     
  Den regionen eller staten ska finnas kvar i förteckningen i bilaga I, om inte kommissionen i enlighet med artikel 24a antar en delegerad akt om ändring av bilaga I så att en region eller stat stryks från den bilagan, särskilt i de fall då”

| 1. | Artikel 4.3 ska ersättas enligt följande:
  ”3.   Kommissionen ska, biträdd av den tullkodexkommitté som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (********), övervaka genomförandet och tillämpningen av bestämmelserna i bilaga II.
  4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel [ange numret på den artikeln/de artiklarna om förfarandet för antagande av delegerade akter, för närvarande artiklarna 24a–24c i förslaget KOM(2011) 82 slutlig]

  artikel 24a
  om tekniska ändringar av bilaga II som är nödvändiga till följd av tillämpningen av den bilagan. [Ändr. 52]

  5.   Beslut om förvaltningen av bilaga II får antas i enlighet med förfarandet i artiklarna 247 och 247a i förordning (EEG) nr 2913/92.

  (********)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.”" |
| --- | --- |

1.

Artikel 4.3 ska ersättas enligt följande:

”3.   Kommissionen ska, biträdd av den tullkodexkommitté som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (********), övervaka genomförandet och tillämpningen av bestämmelserna i bilaga II.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel [ange numret på den artikeln/de artiklarna om förfarandet för antagande av delegerade akter, för närvarande artiklarna 24a–24c i förslaget KOM(2011) 82 slutlig]

  artikel 24a
  om tekniska ändringar av bilaga II som är nödvändiga till följd av tillämpningen av den bilagan. [Ändr. 52]

5.   Beslut om förvaltningen av bilaga II får antas i enlighet med förfarandet i artiklarna 247 och 247a i förordning (EEG) nr 2913/92.

(********)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.”"

| 2. | Artikel 23 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 23
  Anpassning till den tekniska utvecklingen
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel [ange numret på den artikel (er) om förfarandet för antagande av delegerade akter, som för närvarande artiklarna 24a till 24c i förslag KOM (2011) 82 slutlig]

  artikel 24a
  om tekniska ändringar av artiklarna 5 och 8–22 som kan krävas till följd av skillnader mellan denna förordning och avtal som undertecknas med provisorisk tillämpning eller sluts i enlighet med artikel 218 i fördraget med regioner eller stater i bilaga I.”
  [Ändr. 53] |
| --- | --- |

2.

Artikel 23 ska ersättas med följande:

”Artikel 23

Anpassning till den tekniska utvecklingen

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel [ange numret på den artikel (er) om förfarandet för antagande av delegerade akter, som för närvarande artiklarna 24a till 24c i förslag KOM (2011) 82 slutlig]

  artikel 24a
  om tekniska ändringar av artiklarna 5 och 8–22 som kan krävas till följd av skillnader mellan denna förordning och avtal som undertecknas med provisorisk tillämpning eller sluts i enlighet med artikel 218 i fördraget med regioner eller stater i bilaga I.”

| 2a. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 24a




  Delegeringens utövande




  1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.




  2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.2, 2.3, 4.4 och 23 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ...

   (*********)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.




  3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.2, 2.3. 4.4 och 23 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.




  4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.




  5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2.2, 2.3, 4.4 och 23 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Perioden ska förlängas med fyra månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.”.


  [Ändr. 54] |
| --- | --- |

2a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 24a

Delegeringens utövande

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.2, 2.3, 4.4 och 23 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ...

   (*********)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.2, 2.3. 4.4 och 23 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2.2, 2.3, 4.4 och 23 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Perioden ska förlängas med fyra månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.”.

7.   Rådets förordning (EG) nr 55/2008 av den 21 januari 2008 om införande av autonoma handelsförmåner för Republiken Moldavien och ändring av förordning (EG) nr 980/2005 och kommissionens beslut 2005/924/EG
   (7)

När det gäller förordning (EG) nr 55/2008 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att förordningen ska kunna anpassas i fråga om ändringar som krävs till följd av ändrade tulltaxor eller för att avtal ingås med Moldavien.

Förordning (EG) nr 55/2008 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Följande skäl ska införas:










  ”(12a) | I syfte att anpassa förordningen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att göra de ändringar som krävs till följd av ändrade tulltaxor eller för att avtal ingås med Moldavien. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Följande skäl ska införas:

”(12a)

I syfte att anpassa förordningen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att göra de ändringar som krävs till följd av ändrade tulltaxor eller för att avtal ingås med Moldavien. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.”

| 1. | Artikel 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Överlämnande av befogenhet
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 8b för att göra nödvändiga ändringar och anpassningar av bestämmelserna i denna förordning till följd av






  a) | ändringar av KN-nummer och underuppdelningar i TARIC, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Överlämnande av befogenhet

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 8b för att göra nödvändiga ändringar och anpassningar av bestämmelserna i denna förordning till följd av

a)

ändringar av KN-nummer och underuppdelningar i TARIC,

| b) | ingående av andra avtal mellan unionen och Moldavien.”. |
| --- | --- |

b)

ingående av andra avtal mellan unionen och Moldavien.”.

| 2. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 8b
  Utövande av delegering
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 7 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (**********).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 56]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentligörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”
  [Ändr. 57] |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 8b

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 7 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (**********).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 56]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentligörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månader
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ.”

| 2a. | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 12a




  Rapport




  1.
     
  Kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport för Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.




  2.
     
  Rapporten ska innehålla information om genomförandet av denna förordning.




  3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning.




  4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet ska den offentliggöras av kommissionen.”


  [Ändr. 58] |
| --- | --- |

2a.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12a

Rapport

1.
     
  Kommissionen ska vartannat år lägga fram en rapport för Europaparlamentet om tillämpningen av denna förordning.

2.
     
  Rapporten ska innehålla information om genomförandet av denna förordning.

3.
     
  Europaparlamentet får inom en månad efter det att kommissionen lagt fram rapporten kalla kommissionen till ett extra sammanträde med parlamentets ansvariga utskott för att där lägga fram och förklara eventuella frågor om genomförandet av denna förordning.

4.
     
  Senast sex månader efter det att rapporten förelagts Europaparlamentet ska den offentliggöras av kommissionen.”

8.   Rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet under perioden 1 januari 2009–31 december 2011 samt om ändring av förordningarna (EG) nr 552/97 och (EG) nr 1933/2006 och av kommissionens förordningar (EG) nr 1100/2006 och (EG) nr 964/2007
   (8).

När det gäller förordning (EG) nr 732/2008 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att dess bilagor ska kunna anpassad till utvecklingen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå.

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt och i god tid.

Förordning (EG) nr 732/2008 ska därför ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 10.2 ska ersättas med följande:


  ”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27a för att, efter prövningen av ansökan, fatta beslut om huruvida det ansökande landet ska omfattas av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre, och för att ändra bilaga I i enlighet med detta.


  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 27b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 10.2 ska ersättas med följande:

”2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27a för att, efter prövningen av ansökan, fatta beslut om huruvida det ansökande landet ska omfattas av den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre, och för att ändra bilaga I i enlighet med detta.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 27b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 2. | Artikel 11.8 ska ersättas med följande:


  ”8.   När FN avför ett land från förteckningen över de minst utvecklade länderna, ska landet även avföras från förteckningen över förmånsländer enligt denna ordning. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27a för att stryka ett land från ordningen genom att ändra bilaga I och för att fastställa en övergångsperiod på minst tre år.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 11.8 ska ersättas med följande:

”8.   När FN avför ett land från förteckningen över de minst utvecklade länderna, ska landet även avföras från förteckningen över förmånsländer enligt denna ordning. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27a för att stryka ett land från ordningen genom att ändra bilaga I och för att fastställa en övergångsperiod på minst tre år.”

| 3. | Artikel 25 ska ersättas med följande:


  ”Artikel 25


  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27a för att anta de ändringar av bilagorna som kan bli nödvändiga








  a) | på grund av ändringar i Kombinerade nomenklaturen, |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 25 ska ersättas med följande:

”Artikel 25

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27a för att anta de ändringar av bilagorna som kan bli nödvändiga

a)

på grund av ändringar i Kombinerade nomenklaturen,

| b) | på grund av ändringar i länders eller territoriers internationella status eller klassificering, |
| --- | --- |

b)

på grund av ändringar i länders eller territoriers internationella status eller klassificering,

| c) | på grund av tillämpningen av artikel 3.2, |
| --- | --- |

c)

på grund av tillämpningen av artikel 3.2,

| d) | om ett land uppnår de tröskelvärden som anges i artikel 3.1.” |
| --- | --- |

d)

om ett land uppnår de tröskelvärden som anges i artikel 3.1.”

| 4. | Följande artiklar ska införas som artiklarna 27a och 27b:


  ”Artikel 27a


  Utövande av delegering


  1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.


  2.   Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artiklarna 10.2, 11.8 och 25 på obestämd tid.


  3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 10.2, 11.8 och 25 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i

  Europeiska unionens officiella tidning

  , eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft.


  4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.


  5.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 10.2, 11.8 och 25 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta inom två månader från det datum då akten delgetts Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har informerat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.


  Artikel 27b


  Skyndsamt förfarande


  1.   Delegerade akter som antagits enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Akten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet tillsammans med en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.


  2.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27a.5. I sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål så snart Europaparlamentet eller rådet meddelat sitt beslut att invända mot akten.”

  [Ändr. 59] |
| --- | --- |

4.

Följande artiklar ska införas som artiklarna 27a och 27b:

”Artikel 27a

Utövande av delegering

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artiklarna 10.2, 11.8 och 25 på obestämd tid.

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 10.2, 11.8 och 25 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i

  Europeiska unionens officiella tidning

  , eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 10.2, 11.8 och 25 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta inom två månader från det datum då akten delgetts Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har informerat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.

Artikel 27b

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antagits enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Akten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet tillsammans med en motivering av varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27a.5. I sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål så snart Europaparlamentet eller rådet meddelat sitt beslut att invända mot akten.”

9.   Rådets förordning (EG) nr 1340/2008 av den 8 december 2008 om handel med vissa stålprodukter mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kazakstan
   (9)

När det gäller förordning (EG) nr 1340/2008 bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen beträffande ändringar av bilaga V, för att möjliggöra en effektiv förvaltning av vissa restriktioner.

Förordning (EG) nr 1340/2008 ska därför ändras på följande sätt:

| -1. | Följande skäl ska införas:










  ”(9a) | I syfte att möjliggöra en effektiv förvaltning av vissa restriktioner bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilaga V. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Följande skäl ska införas:

”(9a)

I syfte att möjliggöra en effektiv förvaltning av vissa restriktioner bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på möjligheten att ändra bilaga V. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Kommissionen bör ge fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för arbetet med att förbereda och genomföra delegerade akter. Kommissionen bör i detta sammanhang se till att Europaparlamentet vederbörligen involveras, med utgångspunkt i bästa praxis från tidigare erfarenheter på andra politikområden, i syfte att skapa så goda förutsättningar som möjligt för Europaparlamentets framtida kontroll av delegerade akter.”

| 1. | Artikel 5.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om Europeiska unionen och Republiken Kazakstan inte lyckas nå en tillfredsställande lösning och om kommissionen konstaterar att klara bevis för kringgående föreligger, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att från de kvantitativa begränsningarna dra av en motsvarande kvantitet produkter med ursprung i Republiken Kazakstan och att ändra bilaga V i enlighet med detta.
  Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 5.3 ska ersättas med följande:

”3.   Om Europeiska unionen och Republiken Kazakstan inte lyckas nå en tillfredsställande lösning och om kommissionen konstaterar att klara bevis för kringgående föreligger, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16a för att från de kvantitativa begränsningarna dra av en motsvarande kvantitet produkter med ursprung i Republiken Kazakstan och att ändra bilaga V i enlighet med detta.

Om ett dröjsmål med att införa åtgärder skulle vålla skada som är svår att avhjälpa och tvingande skäl till skyndsamhet därför föreligger, ska det förfarande som föreskrivs i artikel 16b tillämpas på delegerade akter som antagits i enlighet med denna punkt.”

| 2. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 16a
  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.3 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (***********).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 61]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 5.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månder
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 62]

  Artikel 16b
  1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.
  2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.” |
| --- | --- |

2.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 16a

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.3 ska ges till kommissionen på obestämd tid

  för en period av fem år från och med den ...

   (***********).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 61]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 5.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 5.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader

  fyra månder
  på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 62]

Artikel 16b

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16a.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.”

10.   Rådets förordning (EG) nr 1215/2009 av den 30 november 2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess
   (10)

När det gäller förordning (EG) nr 1215/2009, och för att möjliggöra en anpassning av förordningen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller de ändringar som krävs mot bakgrund av ändrade nummer i tulltaxan eller när avtal ingås med de länder och territorier som omfattas av den förordningen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, även på expertnivå.

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt och i god tid.

Förordning (EG) nr 1215/2009 ska därför ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7 ska ersättas med följande:


  ”Artikel 7


  Överlämnande av befogenhet


  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 8b för att göra nödvändiga ändringar och anpassningar av bestämmelserna i denna förordning till följd av








  a) | ändringar av KN-nummer och underuppdelningar i TARIC, och |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Överlämnande av befogenhet

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det förfarande som avses i artikel 8b för att göra nödvändiga ändringar och anpassningar av bestämmelserna i denna förordning till följd av

a)

ändringar av KN-nummer och underuppdelningar i TARIC, och

| b) | att andra avtal har ingåtts mellan Europeiska unionen och de länder och territorier som avses i artikel 1.” |
| --- | --- |

b)

att andra avtal har ingåtts mellan Europeiska unionen och de länder och territorier som avses i artikel 1.”

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 8b:


  ”Artikel 8b


  Utövande av delegering


  1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.


  2.   Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artikel 7 på obestämd tid.


  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i

  Europeiska unionens officiella tidning

  , eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft.


  4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.


  5.   En delegerad akt som antagits enligt artikel 7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta inom två månader från det datum då akten delgetts Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har informerat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.”

  [Ändr. 63] |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 8b:

”Artikel 8b

Utövande av delegering

1.   Kommissionens rätt att anta delegerade akter gäller på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Kommissionen ska ges de befogenheter som avses i artikel 7 på obestämd tid.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande avslutar delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet. Det får verkan dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i

  Europeiska unionens officiella tidning

  , eller vid en senare tidpunkt som anges i beslutet. Beslutet påverkar inte sådana delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antagit en delegerad akt ska den samtidigt underrätta Europaparlamentet och rådet.

5.   En delegerad akt som antagits enligt artikel 7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har motsatt sig detta inom två månader från det datum då akten delgetts Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har informerat kommissionen om att de inte kommer att motsätta sig detta. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.”

---

(1)  EGT L 275, 8.11.1993, s. 1.

(**)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(2)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 1.

(****)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(3)  EUT L 135, 3.6.2003, s. 5.

(*****)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(4)  EUT L 110, 30.4.2005, s. 1.

(******)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(5)  EUT L 300, 17.11.2007, s. 1.

(*******)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(6)  EUT L 348, 31.12.2007, s. 1.

(*********)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(7)  EUT L 20, 24.1.2008, s. 1.

(**********)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(8)  
  EUT L 211, 6.2.2008, s. 1.

(9)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 1.

(***********)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(10)  
  EUT L 328, 15.12.2009, s. 1.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/53)

[Ändr. 32]

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0342/2012).

(*)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr .../2012

om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1434/98 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1288/2009 av den 27 november 2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 579/2011 av den 8 juni 2011 (3) föreskriver att vissa tekniska åtgärder som fastställs i rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (4) ska fortsätta under en övergångsperiod till och med den 31 december 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1288/2009 av den 27 november 2009 om fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 579/2011 av den 8 juni 2011 (3) föreskriver att vissa tekniska åtgärder som fastställs i rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (4) ska fortsätta under en övergångsperiod till och med den 31 december 2012.

| (2) | En ny ram för tekniska bevarandeåtgärder väntas
  i avvaktan på reformen av den gemensamma fiskeripolitiken
  .
  Osannolikheten i att en sådan ny
  ram kommer att införas före utgången av 2012
  innebär att det är motiverat att förlänga tillämpningen av dessa tekniska övergångsåtgärder
  . |
| --- | --- |

(2)

En ny ram för tekniska bevarandeåtgärder väntas
  i avvaktan på reformen av den gemensamma fiskeripolitiken
  .
  Osannolikheten i att en sådan ny
  ram kommer att införas före utgången av 2012
  innebär att det är motiverat att förlänga tillämpningen av dessa tekniska övergångsåtgärder
  .

| (3) | För att säkerställa ett fortsatt korrekt bevarande och en fortsatt korrekt förvaltning av marina biologiska resurser bör rådets förordning (EG) nr 850/98 (5) uppdateras
  med
  de tekniska övergångsåtgärderna. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa ett fortsatt korrekt bevarande och en fortsatt korrekt förvaltning av marina biologiska resurser bör rådets förordning (EG) nr 850/98 (5) uppdateras
  med
  de tekniska övergångsåtgärderna.

| (3a) | För att säkerställa ett fortsatt korrekt bevarande och en fortsatt korrekt förvaltning av marina biologiska resurser i Svarta havet bör minsta landnings- och maskstorlekar för fiske av piggvar införas i förordning (EG) nr 850/98 i enlighet med vad som tidigare fastställts i unionsrätten. |
| --- | --- |

(3a)

För att säkerställa ett fortsatt korrekt bevarande och en fortsatt korrekt förvaltning av marina biologiska resurser i Svarta havet bör minsta landnings- och maskstorlekar för fiske av piggvar införas i förordning (EG) nr 850/98 i enlighet med vad som tidigare fastställts i unionsrätten.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | Förbudet mot utsortering av fångsten (s.k. highgrading) i alla Ices-områden bör finnas kvar för att
  begränsa
  utkasten av arter som omfattas av kvoter. |
| --- | --- |

(5)

Förbudet mot utsortering av fångsten (s.k. highgrading) i alla Ices-områden bör finnas kvar för att
  begränsa
  utkasten av arter som omfattas av kvoter.

| (5a) | På grundval av samråd som hölls under 2009 mellan unionen, Norge och Färöarna, i syfte att begränsa oönskad fångst, bör det införas ett förbud mot att släppa tillbaka eller göra sig av med fisk av vissa arter och ett krav på att byta fiskeområde när 10 % av fångsten innehåller fisk som inte uppfyller storlekskraven. |
| --- | --- |

(5a)

På grundval av samråd som hölls under 2009 mellan unionen, Norge och Färöarna, i syfte att begränsa oönskad fångst, bör det införas ett förbud mot att släppa tillbaka eller göra sig av med fisk av vissa arter och ett krav på att byta fiskeområde när 10 % av fångsten innehåller fisk som inte uppfyller storlekskraven.

| (5b) | Mot bakgrund av utlåtanden från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) bör begränsningarna av landning och kvarhållande ombord av sill fångad i Ices-område IIa finnas kvar. |
| --- | --- |

(5b)

Mot bakgrund av utlåtanden från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) bör begränsningarna av landning och kvarhållande ombord av sill fångad i Ices-område IIa finnas kvar.

| (6) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF är det inte längre nödvändigt
  att stänga ett lekområde till skydd för sill i Ices-område VIa
  för att garantera ett hållbart utnyttjande av den arten, och därför bör
  denna stängning
  upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF är det inte längre nödvändigt
  att stänga ett lekområde till skydd för sill i Ices-område VIa
  för att garantera ett hållbart utnyttjande av den arten, och därför bör
  denna stängning
  upphävas.

| (7) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF som kopplar bristande tillgång till tobisfiskar till dåliga häckningsresultat för tretåig mås bör stängningen av ett område i Ices-delområde IV finnas kvar, med undantag för ett begränsat fiske varje år för att övervaka beståndet. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF som kopplar bristande tillgång till tobisfiskar till dåliga häckningsresultat för tretåig mås bör stängningen av ett område i Ices-delområde IV finnas kvar, med undantag för ett begränsat fiske varje år för att övervaka beståndet.

| (8) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör det vara möjligt att tillåta användningen av redskap som inte fångar havskräfta i vissa områden där fiske efter havskräfta är förbjudet. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör det vara möjligt att tillåta användningen av redskap som inte fångar havskräfta i vissa områden där fiske efter havskräfta är förbjudet.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör
  en
  områdesavstängning finnas kvar för att skydda unga exemplar av kolja i Ices-område VIb. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör
  en
  områdesavstängning finnas kvar för att skydda unga exemplar av kolja i Ices-område VIb.

| (11a) | Mot bakgrund av utlåtanden från Ices och STECF bör vissa tekniska bevarandeåtgärder finnas kvar i havet väster om Skottland (Ices-område VIa) för att skydda bestånden av torsk, kolja och vitling i syfte att bidra till bevarandet av fiskebestånden. |
| --- | --- |

(11a)

Mot bakgrund av utlåtanden från Ices och STECF bör vissa tekniska bevarandeåtgärder finnas kvar i havet väster om Skottland (Ices-område VIa) för att skydda bestånden av torsk, kolja och vitling i syfte att bidra till bevarandet av fiskebestånden.

| (11b) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör man tillåta användningen av handlinor och automatiserade pilkmaskiner för sej i Ices-område VIa. |
| --- | --- |

(11b)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör man tillåta användningen av handlinor och automatiserade pilkmaskiner för sej i Ices-område VIa.

| (11c) | Mot bakgrund av utlåtandena från STECF om den geografiska utbredningen av torsk i Ices-område VIa, som visar att en stor majoritet av torskfångsterna tas norr om 590N, bör användningen av nät söder om denna linje tillåtas. |
| --- | --- |

(11c)

Mot bakgrund av utlåtandena från STECF om den geografiska utbredningen av torsk i Ices-område VIa, som visar att en stor majoritet av torskfångsterna tas norr om 590N, bör användningen av nät söder om denna linje tillåtas.

| (11d) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör man tillåta användningen av nät för småfläckig rödhaj i Ices-område VIa. |
| --- | --- |

(11d)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör man tillåta användningen av nät för småfläckig rödhaj i Ices-område VIa.

| (11e) | Lämpligheten i redskapens egenskaper med avseende på undantaget att fiska med trålar, bottenvad eller liknande redskap i Ices-område VIa bör ses över periodvis mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden så att dessa antingen kan ändras eller upphävas. |
| --- | --- |

(11e)

Lämpligheten i redskapens egenskaper med avseende på undantaget att fiska med trålar, bottenvad eller liknande redskap i Ices-område VIa bör ses över periodvis mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden så att dessa antingen kan ändras eller upphävas.

| (11f) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör en områdesavstängning införas för att skydda unga exemplar av torsk i Ices-område VIa. |
| --- | --- |

(11f)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör en områdesavstängning införas för att skydda unga exemplar av torsk i Ices-område VIa.

| (11 g) | Lämpligheten i förbudet mot fiske efter
  torsk, kolja och vitling
  i Ices-delområde VI bör ses över periodvis mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden så att denna artikel kan ändras eller upphävas. |
| --- | --- |

(11 g)

Lämpligheten i förbudet mot fiske efter
  torsk, kolja och vitling
  i Ices-delområde VI bör ses över periodvis mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden så att denna artikel kan ändras eller upphävas.

| (11h) | Mot bakgrund av utlåtanden från Ices och STECF bör åtgärder till skydd för torskbestånd i Keltiska sjön (Ices-områdena VIIf och VIIg) finnas kvar. |
| --- | --- |

(11h)

Mot bakgrund av utlåtanden från Ices och STECF bör åtgärder till skydd för torskbestånd i Keltiska sjön (Ices-områdena VIIf och VIIg) finnas kvar.

| (12) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör åtgärder för att skydda lekbeståndet av birkelånga i Ices-område VIa finnas kvar. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör åtgärder för att skydda lekbeståndet av birkelånga i Ices-område VIa finnas kvar.

| (13) | De åtgärder som vidtogs 2011 av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) för att skydda kungsfiskar i internationella vatten i Ices-delområdena I och II bör finnas kvar. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som vidtogs 2011 av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) för att skydda kungsfiskar i internationella vatten i Ices-delområdena I och II bör finnas kvar.

| (14) | De åtgärder som infördes av NEAFC 2011 för att skydda kungsfiskar i Irmingerhavet och angränsande vatten bör finnas kvar. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som infördes av NEAFC 2011 för att skydda kungsfiskar i Irmingerhavet och angränsande vatten bör finnas kvar.

| (15) | Mot bakgrund av utlåtandet från STECF bör fiske med bomtrål där elektrisk ström används även i fortsättningen tillåtas i Ices-områdena IVc och IVb södra på vissa villkor. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av utlåtandet från STECF bör fiske med bomtrål där elektrisk ström används även i fortsättningen tillåtas i Ices-områdena IVc och IVb södra på vissa villkor.

| (16) | På grundval av samråd som hölls 2009 mellan unionen, Norge och Färöarna
  bör vissa åtgärder för att begränsa fångsthanterings- och lossningskapaciteten för fartyg för pelagiskt fiske efter makrill, sill och taggmakrill i Nordostatlanten ▌göras permanenta,. |
| --- | --- |

(16)

På grundval av samråd som hölls 2009 mellan unionen, Norge och Färöarna
  bör vissa åtgärder för att begränsa fångsthanterings- och lossningskapaciteten för fartyg för pelagiskt fiske efter makrill, sill och taggmakrill i Nordostatlanten ▌göras permanenta,.

| (17) | Mot bakgrund av utlåtanden från Ices bör tekniska bevarandeåtgärder för att skydda bestånd av lekmogen torsk i Irländska sjön under lektiden finnas kvar. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av utlåtanden från Ices bör tekniska bevarandeåtgärder för att skydda bestånd av lekmogen torsk i Irländska sjön under lektiden finnas kvar.

| (17a) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör man tillåta användningen av sorteringsristar i ett begränsat område i Ices-område VIIa. |
| --- | --- |

(17a)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör man tillåta användningen av sorteringsristar i ett begränsat område i Ices-område VIIa.

| (18) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör fiske med nät och insnärjningsredskap i Ices-områdena IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk och Ices-delområdena VIII, IX, X och XII
  öster om 27oV
  i vatten med ett karterat djup över 200 m och under 600 m endast tillåtas på vissa villkor som ger skydd för biologiskt känsliga djuphavsarter. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör fiske med nät och insnärjningsredskap i Ices-områdena IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk och Ices-delområdena VIII, IX, X och XII
  öster om 27oV
  i vatten med ett karterat djup över 200 m och under 600 m endast tillåtas på vissa villkor som ger skydd för biologiskt känsliga djuphavsarter.

| (18a) | Det är viktigt att klargöra interaktionen mellan olika system som är tillämpliga på fiske med nät, särskilt i Ices-delområde VII. I synnerhet bör det klargöras att ett särskilt undantag för fiske med nät med maskstorlek motsvarande 100 mm eller mer i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k, samt särskilda villkor som är knutna till detta undantag, endast är tillämpligt i vatten med ett karterat djup över 200 meter men under 600 meter och att de standardregler för maskstorleksintervall och sammansättningen av fångsten som anges i förordning (EG) nr 850/98 därför gäller i Ices-områdena VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh samt i vatten med ett karterat djup under 200 meter i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k. |
| --- | --- |

(18a)

Det är viktigt att klargöra interaktionen mellan olika system som är tillämpliga på fiske med nät, särskilt i Ices-delområde VII. I synnerhet bör det klargöras att ett särskilt undantag för fiske med nät med maskstorlek motsvarande 100 mm eller mer i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k, samt särskilda villkor som är knutna till detta undantag, endast är tillämpligt i vatten med ett karterat djup över 200 meter men under 600 meter och att de standardregler för maskstorleksintervall och sammansättningen av fångsten som anges i förordning (EG) nr 850/98 därför gäller i Ices-områdena VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg och VIIh samt i vatten med ett karterat djup under 200 meter i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k.

| (18b) | Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör användningen av grimgarn i Ices-delområde IX i vatten med ett karterat djup över 200 meter och under 600 meter. |
| --- | --- |

(18b)

Mot bakgrund av utlåtanden från STECF bör användningen av grimgarn i Ices-delområde IX i vatten med ett karterat djup över 200 meter och under 600 meter.

| (19) | Användningen av vissa selektiva redskap bör även i fortsättningen tillåtas i Biscayabukten för att säkerställa ett hållbart utnyttjande av bestånden av kummel och havskräfta och för att minska mängden utkast av dessa arter. |
| --- | --- |

(19)

Användningen av vissa selektiva redskap bör även i fortsättningen tillåtas i Biscayabukten för att säkerställa ett hållbart utnyttjande av bestånden av kummel och havskräfta och för att minska mängden utkast av dessa arter.

| (20) | Begränsningar av fisket inom vissa områden för att skydda sårbara djuphavshabitat inom NEAFC:s regleringsområde, som antogs av NEAFC 2004, samt i vissa delar av Ices-områdena VIIc, j, k och Ices-område VIIIc, som antogs av unionen 2008, bör finnas kvar. |
| --- | --- |

(20)

Begränsningar av fisket inom vissa områden för att skydda sårbara djuphavshabitat inom NEAFC:s regleringsområde, som antogs av NEAFC 2004, samt i vissa delar av Ices-områdena VIIc, j, k och Ices-område VIIIc, som antogs av unionen 2008, bör finnas kvar.

| (21) | Enligt utlåtandet från en gemensam arbetsgrupp för unionen och Norge om tekniska åtgärder bidrar helgförbudet för fiske efter sill, makrill eller skarpsill med trål eller snörpvad i Skagerrak och Kattegatt inte längre till bevarandet av pelagiska fiskbestånd på grund av ändrade fiskemönster.
  På grundval av samråd mellan unionen, Norge och Färöarna 2011
  bör detta förbud därför utgå. |
| --- | --- |

(21)

Enligt utlåtandet från en gemensam arbetsgrupp för unionen och Norge om tekniska åtgärder bidrar helgförbudet för fiske efter sill, makrill eller skarpsill med trål eller snörpvad i Skagerrak och Kattegatt inte längre till bevarandet av pelagiska fiskbestånd på grund av ändrade fiskemönster.
  På grundval av samråd mellan unionen, Norge och Färöarna 2011
  bör detta förbud därför utgå.

| (22) | Med tanke på tydlighet och bättre lagstiftning bör vissa föråldrade bestämmelser utgå. |
| --- | --- |

(22)

Med tanke på tydlighet och bättre lagstiftning bör vissa föråldrade bestämmelser utgå.

| (22a) | I syfte att återspegla ändrade fiskemönster och införande av mer selektiva redskap bör maskstorleksintervall, målarter och nödvändiga fångstprocentandelar i Skagerrak och Kattegatt finnas kvar. |
| --- | --- |

(22a)

I syfte att återspegla ändrade fiskemönster och införande av mer selektiva redskap bör maskstorleksintervall, målarter och nödvändiga fångstprocentandelar i Skagerrak och Kattegatt finnas kvar.

| (23) | Minimistorleken för japansk venusmussla bör ändras mot bakgrund av biologiska data. |
| --- | --- |

(23)

Minimistorleken för japansk venusmussla bör ändras mot bakgrund av biologiska data.

| (24) | En minimistorlek har fastställts för bläckfisk som fångas i vatten under tredjeländers överhöghet eller jurisdiktion vilka är belägna inom Cecafs region (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten), för att bidra till bevarandet av bläckfisk och i synnerhet för att skydda unga exemplar. |
| --- | --- |

(24)

En minimistorlek har fastställts för bläckfisk som fångas i vatten under tredjeländers överhöghet eller jurisdiktion vilka är belägna inom Cecafs region (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten), för att bidra till bevarandet av bläckfisk och i synnerhet för att skydda unga exemplar.

| (24a) | Ett motsvarande mått på minsta landningsstorlek för ansjovis i antal fiskar per kg bör införas eftersom detta skulle underlätta arbetet ombord på fiskefartyg som fiskar denna art och underlätta kontrollåtgärder på land. |
| --- | --- |

(24a)

Ett motsvarande mått på minsta landningsstorlek för ansjovis i antal fiskar per kg bör införas eftersom detta skulle underlätta arbetet ombord på fiskefartyg som fiskar denna art och underlätta kontrollåtgärder på land.

| (25) | ▌Specifikationer för en sorteringsrist ▌som änvänds för att minska bifångsterna i fisket efter havskräfta i
  Ices-område IIIa
  , Ices-delområde VI och Ices-område VIIa
  bör finnas kvar
  . |
| --- | --- |

(25)

▌Specifikationer för en sorteringsrist ▌som änvänds för att minska bifångsterna i fisket efter havskräfta i
  Ices-område IIIa
  , Ices-delområde VI och Ices-område VIIa
  bör finnas kvar
  .

| (26) | Specifikationer för nätstycken med kvadratiska maskor som på vissa villkor används för fiske med vissa släpredskap i Biscayabukten bör finnas kvar. |
| --- | --- |

(26)

Specifikationer för nätstycken med kvadratiska maskor som på vissa villkor används för fiske med vissa släpredskap i Biscayabukten bör finnas kvar.

| (27) | ▌Användningen av nätstycken på 2 m med kvadratiska maskor för fartyg med en maskineffekt som understiger 112 kW i ett begränsat område i Ices-område VIa bör tillåtas. |
| --- | --- |

(27)

▌Användningen av nätstycken på 2 m med kvadratiska maskor för fartyg med en maskineffekt som understiger 112 kW i ett begränsat område i Ices-område VIa bör tillåtas.

| (27a) | Termen ”gemenskap”, som används i den normativa delen av förordning (EG) nr 850/98, bör ändras med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009. |
| --- | --- |

(27a)

Termen ”gemenskap”, som används i den normativa delen av förordning (EG) nr 850/98, bör ändras med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009.

| (27b) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av reglerna om användning av redskap med lika hög selektivitet vid fiske efter havskräfta i Ices-område VIa och reglerna om undantag av en medlemsstats särskilda fiske från tillämpningen av förbudet mot användning av nät, insnärjningsredskap eller grimgarn i Ices-delområdena VIII, IX och X där mängden bifångst av haj och utkast är mycket liten, bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas utan tillämpning av förordning (EU) nr 182/2011

   (6).


  ▌ |
| --- | --- |

(27b)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförande av reglerna om användning av redskap med lika hög selektivitet vid fiske efter havskräfta i Ices-område VIa och reglerna om undantag av en medlemsstats särskilda fiske från tillämpningen av förbudet mot användning av nät, insnärjningsredskap eller grimgarn i Ices-delområdena VIII, IX och X där mängden bifångst av haj och utkast är mycket liten, bör kommissionen ges genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas utan tillämpning av förordning (EU) nr 182/2011

   (6).

▌

| (29) | Förordning (EG) nr 850/98 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(29)

Förordning (EG) nr 850/98 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (29a) | I rådets förordning (EG) nr 1434/98 fastställs villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt. Ett särskilt undantag från villkoren för landning av bifångster av sill vid fiske med finmaskiga nät i Ices-område IIIa, Ices-delområde IV, Ices-område VIId och unionsvatten i Ices-område IIa, som tidigare ingått i andra unionsakter, bör införlivas i förordningen. Förordning (EG) nr 1434/98 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(29a)

I rådets förordning (EG) nr 1434/98 fastställs villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt. Ett särskilt undantag från villkoren för landning av bifångster av sill vid fiske med finmaskiga nät i Ices-område IIIa, Ices-delområde IV, Ices-område VIId och unionsvatten i Ices-område IIa, som tidigare ingått i andra unionsakter, bör införlivas i förordningen. Förordning (EG) nr 1434/98 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 850/98

Förordning (EG) nr 850/98 ska ändras på följande sätt:

| (-1a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 1a




  I artiklarna 4.2 c, 46.1 b och i bilaga I fotnot 5 ska substantivet ’gemenskap’ eller motsvarande adjektiv, ersättas av substantivet ’union’ eller motsvarande adjektiv, och alla eventuella grammatiska anpassningar som blir nödvändiga till följd av detta ska göras.” |
| --- | --- |

(-1a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 1a

I artiklarna 4.2 c, 46.1 b och i bilaga I fotnot 5 ska substantivet ’gemenskap’ eller motsvarande adjektiv, ersättas av substantivet ’union’ eller motsvarande adjektiv, och alla eventuella grammatiska anpassningar som blir nödvändiga till följd av detta ska göras.”

| (-1b) | I artikel 2 ska följande led i införas:










  ”i) | Region 9:



  Alla vattenområden i Svarta havet som motsvarar geografiskt delområde 29 i enlighet med definitionen i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet

   (*)

  ) och i resolution GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

(-1b)

I artikel 2 ska följande led i införas:

”i)

Region 9:

(*)  

  EUT L 347, 30.12.2011, s. 44.”
  "

| (-1c) | I artikel 11.1 ska följande stycke läggas till:




  ”Detta undantag påverkar inte tillämpningen av artikel 34b.2 c.” |
| --- | --- |

(-1c)

I artikel 11.1 ska följande stycke läggas till:

”Detta undantag påverkar inte tillämpningen av artikel 34b.2 c.”

| (-1d) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 11a




  I region 9 ska den minsta maskstorleken för bottensatta nät för fångst av piggvar vara 400 mm.”



  ▌ |
| --- | --- |

(-1d)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 11a

I region 9 ska den minsta maskstorleken för bottensatta nät för fångst av piggvar vara 400 mm.”

| (1d) | Artikel 17 ska ersättas med följande:




  ”Marina organismer är undermåliga om de är mindre än de minimistorlekar som i bilaga XII och bilaga XIIa anges för de berörda arterna och det berörda geografiska området.” |
| --- | --- |

(1d)

Artikel 17 ska ersättas med följande:

”Marina organismer är undermåliga om de är mindre än de minimistorlekar som i bilaga XII och bilaga XIIa anges för de berörda arterna och det berörda geografiska området.”

| (1e) | I artikel 19 ska följande punkt läggas till:




  ”4.
     
  Punkterna 2 och 3 ska inte tillämpas i region 9.” |
| --- | --- |

(1e)

I artikel 19 ska följande punkt läggas till:

”4.
     
  Punkterna 2 och 3 ska inte tillämpas i region 9.”

| (2) | Följande avdelning ska införas:

  ”AVDELNING IIIa


  ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA UTKASTEN AV FISK


  Artikel 19a



  Förbud mot utsortering


  1.   
  I regionerna 1, 2, 3 och 4 enligt artikel 2 i denna förordning är det förbjudet att under fiske kasta arter över bord som omfattas av kvoter som kan landas lagligt.


  2.   De bestämmelser som avses i punkt 1 påverkar inte de skyldigheter som fastställs i denna förordning eller i någon annan unionsrättakt på fiskeriområdet.


  Artikel 19b




  Bestämmelser om förflyttning och förbud mot att släppa tillbaka fångst




  1.
     I regionerna 1, 2, 3 och 4 ska fartyget flytta till ett annat fiskeområde om mängden makrill, sill eller taggmakrill som inte uppfyller storlekskraven överstiger 10 procent av den totala fångstmängden i ett enskilt drag.


  2.
     
  I regionerna
  1, 2, 3 och
  4 är det förbjudet att släppa makrill, sill eller taggmakrill innan hela nätet har tagits ombord på ett fiskefartyg så att det leder till förlust av död eller döende fisk.
  ” |
| --- | --- |

(2)

Följande avdelning ska införas:

”AVDELNING IIIa

ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA UTKASTEN AV FISK

Artikel 19a

Förbud mot utsortering

1.   
  I regionerna 1, 2, 3 och 4 enligt artikel 2 i denna förordning är det förbjudet att under fiske kasta arter över bord som omfattas av kvoter som kan landas lagligt.

2.   De bestämmelser som avses i punkt 1 påverkar inte de skyldigheter som fastställs i denna förordning eller i någon annan unionsrättakt på fiskeriområdet.

Artikel 19b

Bestämmelser om förflyttning och förbud mot att släppa tillbaka fångst

1.
     I regionerna 1, 2, 3 och 4 ska fartyget flytta till ett annat fiskeområde om mängden makrill, sill eller taggmakrill som inte uppfyller storlekskraven överstiger 10 procent av den totala fångstmängden i ett enskilt drag.

2.
     
  I regionerna
  1, 2, 3 och
  4 är det förbjudet att släppa makrill, sill eller taggmakrill innan hela nätet har tagits ombord på ett fiskefartyg så att det leder till förlust av död eller döende fisk.
  ”

| (3) | I artikel 20.1 ska punkt d utgå. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 20.1 ska punkt d utgå.

| (3a) | Följande artikel ska införas:


  ”Artikel 20a




  Begränsningar av fiske efter sill i unionsvatten i Ices-område IIa




  Det är förbjudet att landa eller ombord behålla sill som fångats i unionsvatten i Ices-område IIa under perioderna 1 januari–28 februari och 16 maj–31 december.” |
| --- | --- |

(3a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 20a

Begränsningar av fiske efter sill i unionsvatten i Ices-område IIa

Det är förbjudet att landa eller ombord behålla sill som fångats i unionsvatten i Ices-område IIa under perioderna 1 januari–28 februari och 16 maj–31 december.”

| (4) | Artikel 29a ska ersättas med följande:

  ”Artikel 29a


  Stängning av ett område för fiske efter tobisfiskar i Ices-delområde IV



  1.
     Det är förbjudet att landa eller ombord behålla tobisfiskar som fångats inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och de linjer som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:






  — | Englands ostkust, latitud 55o30'N. |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel 29a ska ersättas med följande:

”Artikel 29a

Stängning av ett område för fiske efter tobisfiskar i Ices-delområde IV

1.
     Det är förbjudet att landa eller ombord behålla tobisfiskar som fångats inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och de linjer som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

—

Englands ostkust, latitud 55o30'N.

| — | Latitud 55o30'N, longitud 01o00'V. |
| --- | --- |

—

Latitud 55o30'N, longitud 01o00'V.

| — | Latitud 58o00'N, longitud 01o00'V. |
| --- | --- |

—

Latitud 58o00'N, longitud 01o00'V.

| — | Latitud 58o00'N, longitud 02o00'V. |
| --- | --- |

—

Latitud 58o00'N, longitud 02o00'V.

| — | Skottlands ostkust, longitud 02o00'V. |
| --- | --- |

—

Skottlands ostkust, longitud 02o00'V.

2.
     
  Fiske som bedrivs i vetenskapligt syfte är dock tillåtet för att övervaka tobisfiskbeståndet i området och verkningarna av stängningen.
  ”

| (5) | Artikel 29b.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 ska fiske med mjärdar som inte innebär fångst av havskräfta tillåtas inom de geografiska områden och under de perioder som anges i den punkten.” |
| --- | --- |

(5)

Artikel 29b.3 ska ersättas med följande:

”3.   Genom undantag från förbudet i punkt 1 ska fiske med mjärdar som inte innebär fångst av havskräfta tillåtas inom de geografiska områden och under de perioder som anges i den punkten.”

| (6) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 29c


  Rockallkoljebox i Ices-delområde VI

  1.   Allt fiske efter rockallkolja, utom med långrev, är förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:






  — | 57o00' N, 15o00' V. |
| --- | --- | --- |

(6)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 29c

Rockallkoljebox i Ices-delområde VI

1.   Allt fiske efter rockallkolja, utom med långrev, är förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

—

57o00' N, 15o00' V.

| — | 57o00' N, 14o00' V. |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o00' V.

| — | 56o30' N, 14o00' V. |
| --- | --- |

—

56o30' N, 14o00' V.

| — | 56o30' N, 15o00' V. |
| --- | --- |

—

56o30' N, 15o00' V.

| — | 57o00' N, 15o00' V. |
| --- | --- |

—

57o00' N, 15o00' V.

Artikel 29d

Begränsningar av fiske efter torsk, kolja och vitling i Ices-delområde VI

1.   Det är förbjudet att bedriva något som helst fiske efter torsk, kolja och vitling inom den del av Ices-område VIa som är belägen öster eller söder om de linjer som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

| — | 54o30' N, 10o35' V. |
| --- | --- |

—

54o30' N, 10o35' V.

| — | 55o20' N, 09o50' V. |
| --- | --- |

—

55o20' N, 09o50' V.

| — | 55o30' N, 09o20' V. |
| --- | --- |

—

55o30' N, 09o20' V.

| — | 56o40' N, 08o55' V. |
| --- | --- |

—

56o40' N, 08o55' V.

| — | 57o00' N, 09o00' V. |
| --- | --- |

—

57o00' N, 09o00' V.

| — | 57o20' N, 09o20' V. |
| --- | --- |

—

57o20' N, 09o20' V.

| — | 57o50' N, 09o20' V. |
| --- | --- |

—

57o50' N, 09o20' V.

| — | 58o10' N, 09o00' V. |
| --- | --- |

—

58o10' N, 09o00' V.

| — | 58o40' N, 07o40' V. |
| --- | --- |

—

58o40' N, 07o40' V.

| — | 59o00' N, 07o30' V. |
| --- | --- |

—

59o00' N, 07o30' V.

| — | 59o20' N, 06o30' V. |
| --- | --- |

—

59o20' N, 06o30' V.

| — | 59o40' N, 06o05' V. |
| --- | --- |

—

59o40' N, 06o05' V.

| — | 59o40' N, 05o30' V. |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o30' V.

| — | 60o00' N, 04o50' V. |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o50' V.

| — | 60o15' N, 04o00' V. |
| --- | --- |

—

60o15' N, 04o00' V.

2.   Varje fiskefartyg som befinner sig i det område som avses i punkt 1 i denna artikel ska säkerställa att alla fiskeredskap som medförs ombord surras och stuvas undan i enlighet med artikel 47 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (**).

3.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska inom det
  område som avses i punkt 1
  med fasta kustnätredskap som är fästade med pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, handlinor, mekanisk jiggning, not och kustvad, burar, tinor och mjärdar, under förutsättning att

| (a) | inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, handlinor, mekanisk jiggning, not och kustvad, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord eller används, och |
| --- | --- |

(a)

inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, handlinor, mekanisk jiggning, not och kustvad, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord eller används, och

| (b) | ingen annan fångst än makrill, bleka, gråsej och lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur behålls ombord, landas eller tas i land. |
| --- | --- |

(b)

ingen annan fångst än makrill, bleka, gråsej och lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur behålls ombord, landas eller tas i land.

4.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nätredskap med en maskstorlek mindre än 55 mm, under förutsättning att

| (a) | inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller större medförs ombord, och |
| --- | --- |

(a)

inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller större medförs ombord, och

| (b) | ingen annan fisk än sill, makrill, sardin, sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar behålls ombord. |
| --- | --- |

(b)

ingen annan fisk än sill, makrill, sardin, sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar behålls ombord.

4a.
     
  Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nät med en maskstorlek större än 120 mm, under förutsättning att

| a) | de endast används i området söder om 59oN, |
| --- | --- |

a)

de endast används i området söder om 59oN,

| b) | längden på de nät som används är högst 20 km per fartyg, |
| --- | --- |

b)

längden på de nät som används är högst 20 km per fartyg,

| c) | de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, och |
| --- | --- |

c)

de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, och

| d) | högst 5 procent av fångsten utgörs av vitling och torsk. |
| --- | --- |

d)

högst 5 procent av fångsten utgörs av vitling och torsk.

4b.
     
  Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nät med en maskstorlek större än 90 mm, under förutsättning att

| (c) | de används endast högst tre sjömil från kusten och under högst tio dagar per kalendermånad, |
| --- | --- |

(c)

de används endast högst tre sjömil från kusten och under högst tio dagar per kalendermånad,

| (d) | längden på de nät som används är högst 1000 meter, |
| --- | --- |

(d)

längden på de nät som används är högst 1000 meter,

| (e) | de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, och |
| --- | --- |

(e)

de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, och

| (f) | minst 70 viktprocent av fångsten utgörs av småfläckig rödhaj. |
| --- | --- |

(f)

minst 70 viktprocent av fångsten utgörs av småfläckig rödhaj.

5.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska havskräfta inom det område som avses i den punkten, under förutsättning att

| (g) | det i det fiskeredskap som används finns en sorteringsrist i enlighet med
  punkterna 2–5
  i bilaga XIVa, eller ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt beskrivningen i bilaga XIVc,
  eller ett annat redskap med lika hög selektivitet, |
| --- | --- |

(g)

det i det fiskeredskap som används finns en sorteringsrist i enlighet med
  punkterna 2–5
  i bilaga XIVa, eller ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt beskrivningen i bilaga XIVc,
  eller ett annat redskap med lika hög selektivitet,

| (h) | fiskeredskapet har en minsta maskstorlek på 80 mm, |
| --- | --- |

(h)

fiskeredskapet har en minsta maskstorlek på 80 mm,

| (i) | minst 30 viktprocent av den totala fångst som behålls ombord består av havskräfta. |
| --- | --- |

(i)

minst 30 viktprocent av den totala fångst som behålls ombord består av havskräfta.

▌

Kommissionen ska, på grundval av ett positivt yttrande från STECF anta genomförandeakter som fastställer vilka redskap som anses ha lika hög selektivitet med avseende på led a.

6.   Punkt 5 gäller inte inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

| — | 59o05' N, 06o45' V. |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V.

| — | 59o30' N, 06o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 06o00' V.

| — | 59o40' N, 05o00' V. |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o00' V.

| — | 60o00' N, 04o00' V. |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o00' V.

| — | 59o30' N, 04o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 04o00' V.

| — | 59o05' N, 06o45' V. |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V.

7.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska med trålar, bottenvad eller liknande redskap inom det område som avses i den punkten, under förutsättning att

| a) | alla nät ombord på fartyget har en minsta maskstorlek på 120 mm för fartyg vars totala längd överstiger 15 meter och på 110 mm för alla andra fartyg, |
| --- | --- |

a)

alla nät ombord på fartyget har en minsta maskstorlek på 120 mm för fartyg vars totala längd överstiger 15 meter och på 110 mm för alla andra fartyg,

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVc om mindre än 90 viktprocent av den fångst som behålls ombord består av gråsej, och |
| --- | --- |

c)

det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVc om mindre än 90 viktprocent av den fångst som behålls ombord består av gråsej, och

| d) | det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVd om fartygets totala längd är högst 15 meter, oavsett vilken mängd gråsej som behålls ombord. |
| --- | --- |

d)

det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVd om fartygets totala längd är högst 15 meter, oavsett vilken mängd gråsej som behålls ombord.

7a.
     
  Senast den 1 januari 2015 och åtminstone vartannat år därefter ska kommissionen, mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden från STECF, göra en bedömning av egenskaperna hos de redskap som anges i punkt 7 och, i förekommande fall, förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag till ändring av punkt 7.

8.   Punkt 7 gäller inte inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

| — | 59o05' N, 06o45' V. |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V.

| — | 59o30' N, 06o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 06o00' V.

| — | 59o40' N, 05o00' V. |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o00' V.

| — | 60o00' N, 04o00' V. |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o00' V.

| — | 59o30' N, 04o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 04o00' V.

| — | 59o05' N, 06o45' V. |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V.

8a.
     


  Under perioderna 1 januari–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva något som helst fiske med något av de redskap som anges i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

   (***)

  i Ices-område VIa, som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater:

| — | Longitud 7o07 V, latitud 55o25 N. |
| --- | --- |

—

Longitud 7o07 V, latitud 55o25 N.

| — | Longitud 7o00 V, latitud 55o25 N. |
| --- | --- |

—

Longitud 7o00 V, latitud 55o25 N.

| — | Longitud 6o50 V, latitud 55o18 N. |
| --- | --- |

—

Longitud 6o50 V, latitud 55o18 N.

| — | Longitud 6o50 V, latitud 55o17 N. |
| --- | --- |

—

Longitud 6o50 V, latitud 55o17 N.

| — | Longitud 6o52 V, latitud 55o17 N. |
| --- | --- |

—

Longitud 6o52 V, latitud 55o17 N.

| — | Longitud 7o07 V, latitud 55o25 N. |
| --- | --- |

—

Longitud 7o07 V, latitud 55o25 N.

Varken befälhavaren på ett fiskefartyg eller en annan person ombord får bidra till eller tillåta att en annan person ombord på fartyget försöker fiska, landa, omlasta eller ta ombord fisk som har fångats i området i fråga.

9.   Varje berörd medlemsstat ska inrätta ett program med observatörer ombord från och med den 1 januari till och med den
  31 december
  varje år för att ta prover av fångsterna och utkasten från fartyg som omfattas av undantagen enligt punkterna
  4a, 4b, 5
  och 7. Observatörsprogrammen ska genomföras utan att det påverkar skyldigheterna enligt respektive bestämmelser och ska ha till syfte att beräkna fångster och utkast av torsk, kolja och vitling med
  en exakthet
  på minst 20 %.

10.   De berörda medlemsstaterna ska lägga fram en ▌rapport om det totala antalet fångster och utkast från fartyg som omfattas av observatörsprogrammet under varje kalenderår och ska översända den till kommissionen senast den ▌1 februari året efter det kalenderåret.

10a.
     
  Senast den 1 januari 2015 och åtminstone vartannat år därefter ska kommissionen, mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden från STECF, göra en bedömning av läget för bestånden av torsk, kolja och vitling i det område som anges i punkt 1 och, i förekommande fall, förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag till ändring av denna artikel.

Artikel 29e

Begränsningar av fiske efter torsk i Ices-delområde VII

1.   Från och med den 1 februari till och med den 31 mars varje år är det förbjudet att bedriva alla former av fiske i Ices-delområde VII inom det område som utgör Ices statistiska rektanglar: 30E4, 31E4, 32E3. Förbudet ska inte gälla inom sex nautiska mil från baslinjen.

2.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska med fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och mjärdar inom der område och de tidsperioder som avses i den punkten, under förutsättning att

| (j) | inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord eller används, och |
| --- | --- |

(j)

inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord eller används, och

| (k) | ingen annan fångst än makrill, sej och lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur landas, behålls ombord eller tas i land. |
| --- | --- |

(k)

ingen annan fångst än makrill, sej och lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur landas, behålls ombord eller tas i land.

3.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nätredskap med en maskstorlek mindre än 55 mm, under förutsättning att

| (l) | inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller större medförs ombord, och |
| --- | --- |

(l)

inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller större medförs ombord, och

| (m) | ingen annan fisk än sill, makrill, sardin, sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar behålls ombord. |
| --- | --- |

(m)

ingen annan fisk än sill, makrill, sardin, sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar behålls ombord.

Artikel 29f

Särskilda bestämmelser för skydd av birkelånga

1.   Från och med den 1 mars till och med den 31 maj varje år är det förbjudet att ombord behålla kvantiteter birkelånga som överstiger 6 ton per fiskeresa inom de områden av Ices-område VIa som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

| (a) | Skotska kontinentalsockelns rand:






  — | 59o58' N, 07o00' V. |
| --- | --- | --- |

(a)

Skotska kontinentalsockelns rand:

—

59o58' N, 07o00' V.

| — | 59o55' N, 06o47' V. |
| --- | --- |

—

59o55' N, 06o47' V.

| — | 59o51' N, 06o28' V. |
| --- | --- |

—

59o51' N, 06o28' V.

| — | 59o45' N, 06o38' V. |
| --- | --- |

—

59o45' N, 06o38' V.

| — | 59o27' N, 06o42' V. |
| --- | --- |

—

59o27' N, 06o42' V.

| — | 59o22' N, 06o47' V. |
| --- | --- |

—

59o22' N, 06o47' V.

| — | 59o15' N, 07o15' V. |
| --- | --- |

—

59o15' N, 07o15' V.

| — | 59o07' N, 07o31' V. |
| --- | --- |

—

59o07' N, 07o31' V.

| — | 58o52' N, 07o44' V. |
| --- | --- |

—

58o52' N, 07o44' V.

| — | 58o44' N, 08o11' V. |
| --- | --- |

—

58o44' N, 08o11' V.

| — | 58o43' N, 08o27' V. |
| --- | --- |

—

58o43' N, 08o27' V.

| — | 58o28' N, 09o16' V. |
| --- | --- |

—

58o28' N, 09o16' V.

| — | 58o15' N, 09o32' V. |
| --- | --- |

—

58o15' N, 09o32' V.

| — | 58o15' N, 09o45' V. |
| --- | --- |

—

58o15' N, 09o45' V.

| — | 58o30' N, 09o45' V. |
| --- | --- |

—

58o30' N, 09o45' V.

| — | 59o30' N, 07o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 07o00' V.

| — | 59o58' N, 07o00' V. |
| --- | --- |

—

59o58' N, 07o00' V.

| (b) | Randen av Rosemary bank:






  — | 60o00' N, 11o00' V. |
| --- | --- | --- |

(b)

Randen av Rosemary bank:

—

60o00' N, 11o00' V.

| — | 59o00' N, 11o00' V. |
| --- | --- |

—

59o00' N, 11o00' V.

| — | 59o00' N, 09o00' V. |
| --- | --- |

—

59o00' N, 09o00' V.

| — | 59o30' N, 09o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 09o00' V.

| — | 59o30' N, 10o00' V. |
| --- | --- |

—

59o30' N, 10o00' V.

| — | 60o00' N, 10o00' V. |
| --- | --- |

—

60o00' N, 10o00' V.

| — | 60o00' N, 11o00' V. |
| --- | --- |

—

60o00' N, 11o00' V.

Detta innefattar inte det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

| — | 59o15' N, 10o24' V. |
| --- | --- |

—

59o15' N, 10o24' V.

| — | 59o10' N, 10o22' V. |
| --- | --- |

—

59o10' N, 10o22' V.

| — | 59o08' N, 10o07' V. |
| --- | --- |

—

59o08' N, 10o07' V.

| — | 59o11' N, 09o59' V. |
| --- | --- |

—

59o11' N, 09o59' V.

| — | 59o15' N, 09o58' V. |
| --- | --- |

—

59o15' N, 09o58' V.

| — | 59o22' N, 10o02' V. |
| --- | --- |

—

59o22' N, 10o02' V.

| — | 59o23' N, 10o11' V. |
| --- | --- |

—

59o23' N, 10o11' V.

| — | 59o20' N, 10o19' V. |
| --- | --- |

—

59o20' N, 10o19' V.

| — | 59o15' N, 10o24' V. |
| --- | --- |

—

59o15' N, 10o24' V.

2.   Vid inträde i eller utträde ur det område som avses i punkt 1 ska fiskefartygets befälhavare i loggboken registrera datum, tid och plats för inträdet och utträdet.

3.   Om ett fiskefartyg kommer upp i kvantiteter birkelånga som överstiger 6 ton i något av de två områden som avses i punkt 1 gäller följande:

| (n) | Det ska omedelbart upphöra med fisket och lämna det område där det vistas. |
| --- | --- |

(n)

Det ska omedelbart upphöra med fisket och lämna det område där det vistas.

| (o) | Det får inte återinträda i något av områdena förrän fångsten har landats. |
| --- | --- |

(o)

Det får inte återinträda i något av områdena förrän fångsten har landats.

| (p) | Det
  får
  inte kasta tillbaka någon kvantitet birkelånga i havet. |
| --- | --- |

(p)

Det
  får
  inte kasta tillbaka någon kvantitet birkelånga i havet.

4.   Observatörer enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd (****) som utsetts till de fiskefartyg som vistas i något av de områden som avses i punkt 1 ska, utöver de uppgifter som avses i punkt 4 i den artikeln, på grundval av ett lämpligt provurval av fångsterna av birkelånga, mäta fisken i proverna och fastställa könsmognaden hos den fisk som ingår i de olika delproverna. På grundval av utlåtanden från STECF ska medlemsstaterna upprätta utförliga protokoll för provtagning och resultatöversikter.

5.   Från och med den 15 februari till och med den 15 april varje år är det förbjudet att använda bottentrålar, långrev och nät inom ett område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

| — | 60o58.76' N, 27o27.32' V. |
| --- | --- |

—

60o58.76' N, 27o27.32' V.

| — | 60o56.02' N, 27o31.16' V. |
| --- | --- |

—

60o56.02' N, 27o31.16' V.

| — | 60o59.76' N, 27o43.48' V. |
| --- | --- |

—

60o59.76' N, 27o43.48' V.

| — | 61o03.00' N, 27o39.41' V. |
| --- | --- |

—

61o03.00' N, 27o39.41' V.

| — | 60o58.76' N, 27o27.32' V. |
| --- | --- |

—

60o58.76' N, 27o27.32' V.

Artikel 29 g

Åtgärder för fiske efter kungsfisk i internationella vatten i Ices-delområdena I och II

1.   Riktat fiske efter kungsfisk i internationella vatten i Ices-delområdena I och II ska endast vara tillåtet under perioden 15 augusti–30 november varje år med fartyg som tidigare bedrivit kungsfiskfiske inom NEAFC:s regleringsområde, enligt definitionen i artikel 3.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 av den 15 december 2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (*****).

2.   Fartygen ska begränsa sina bifångster av kungsfisk i andra fisken till högst 1 % av den totala fångst som behålls ombord.

3.   Omräkningsfaktorn 1,70 ska användas för presentationsformen rensad och utan huvud, inklusive japansk presentationsskärning, när det gäller kungsfisk som fångats i detta fiske.

4.   Genom undantag från artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1236/2010 ska befälhavare på fiskefartyg som bedriver detta fiske rapportera sina fångster dagligen.

5.   Utöver bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EU) nr 1236/2010, ska ett tillstånd att fiska kungsfisk gälla endast om fartygens rapporter i enlighet med artikel 9.1 i den förordningen registreras i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen.

6.   Medlemsstaterna ska se till att vetenskapliga uppgifter samlas in av vetenskapliga observatörer ombord på fartyg som för deras flagg. De insamlade uppgifterna ska minst innehålla upplysningar om sammansättningen vad gäller kön, ålder och längd efter djup. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska rapportera dessa uppgifter till Ices.

7.   Kommissionen ska informera medlemsstaterna om det datum då NEAFC:s sekretariat meddelade NEAFC:s avtalsslutande parter att hela den totala tillåtna fångstmängden är uppfiskad. Medlemsstaterna ska förbjuda fartyg som för deras flagg att bedriva riktat fiske efter kungsfiskar från och med detta datum.

Artikel 29h

Åtgärder för fiske efter kungsfisk i Irmingerhavet och angränsande vatten

1.   Det är förbjudet att fånga kungsfisk ▌i internationellt vatten i Ices-delområde V och i unionsvatten i Ices-delområdena XII och XIV
  med undantag för perioden 11 maj
  -
  31 december varje år och endast inom ett område
  som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet (nedan kallat bevarandeområdet för kungsfiskar):

| — | 64o45' N, 28o30' V. |
| --- | --- |

—

64o45' N, 28o30' V.

| — | 62o50' N, 25o45' V. |
| --- | --- |

—

62o50' N, 25o45' V.

| — | 61o55' N, 26o45' V. |
| --- | --- |

—

61o55' N, 26o45' V.

| — | 61o00' N, 26o30' V. |
| --- | --- |

—

61o00' N, 26o30' V.

| — | 59o00' N, 30o00' V. |
| --- | --- |

—

59o00' N, 30o00' V.

| — | 59o00' N, 34o00' V. |
| --- | --- |

—

59o00' N, 34o00' V.

| — | 61o30' N, 34o00' V. |
| --- | --- |

—

61o30' N, 34o00' V.

| — | 62o50' N, 36o00' V. |
| --- | --- |

—

62o50' N, 36o00' V.

| — | 64o45' N, 28o30' V. |
| --- | --- |

—

64o45' N, 28o30' V.

1a.
     
  Trots vad som sägs i punkt 1 kan fiske efter kungsfisk tillåtas, genom en unionsrättsakt, utanför bevarandeområdet för kungsfiskar i Irmingerhavet och intilliggande vatten från och med den 11 maj till och med den 31 december varje år på grundval av vetenskapliga utlåtanden och under förutsättning att NEAFC har upprättat en återhämtningsplan för kungsfisk i det geografiska området. Endast unionsfartyg som har godkänts av respektive medlemsstat och om vilka information har meddelats kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EU) nr 1236/2010 får delta i detta fiske.

2.   Det är förbjudet att använda trålar med en maskstorlek under 100 mm.

3.   Omräkningsfaktorn 1,70 ska användas för presentationsformen rensad och utan huvud, inklusive japansk presentationsskärning, när det gäller kungsfisk som fångats i detta fiske.

4.   Befälhavare på fartyg som bedriver fiske utanför bevarandeområdet för kungsfiskar ska dagligen översända en fångstrapport enligt artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1236/2010, efter det att fiskeverksamheten den kalenderdagen har avslutats. Rapporten ska innehålla uppgifter om de fångster ombord som tagits efter det senaste fångstmeddelandet.

5.   Utöver bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EU) nr 1236/2010, ska ett tillstånd att fiska kungsfisk gälla endast om fartygens rapporter överensstämmer med artikel 9.1 i den förordningen och registreras i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen.

6.   Rapporterna enligt punkt 5 ska göras i enlighet med relevanta bestämmelser.

(**)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1."

(***)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20."

(****)  EGT L 351, 28.12.2002, s. 6."

(*****)  EUT L 348, 31.12.2010, s. 17.”"

| (6a) | I artikel 30 ska följande punkt läggas till:




  ”(1a)
     
  Punkt 1 ska inte tillämpas på region 9.” |
| --- | --- |

(6a)

I artikel 30 ska följande punkt läggas till:

”(1a)
     
  Punkt 1 ska inte tillämpas på region 9.”

| (7) | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 31a


  Elfiske i Ices-områdena IVc och IVb

  1.   Genom undantag från artikel 31 är fiske med bomtrål där elektrisk ström används tillåten i Ices-områdena IVc och IVb söder om en linje mellan följande punkter enligt koordinatsystemet WGS84:






  — | En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55o N, |
| --- | --- | --- |

(7)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 31a

Elfiske i Ices-områdena IVc och IVb

1.   Genom undantag från artikel 31 är fiske med bomtrål där elektrisk ström används tillåten i Ices-områdena IVc och IVb söder om en linje mellan följande punkter enligt koordinatsystemet WGS84:

—

En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55o N,

| — | därifrån österut till latitud 55o N, longitud 5o E, |
| --- | --- |

—

därifrån österut till latitud 55o N, longitud 5o E,

| — | därifrån norrut till latitud 56o N, |
| --- | --- |

—

därifrån norrut till latitud 56o N,

| — | och slutligen österut till en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56o N. |
| --- | --- |

—

och slutligen österut till en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56o N.

2.   Elfiske är endast tillåtet om följande krav uppfylls:

| (a) | Högst 5 % av en medlemsstats bomtrålflotta använder trålar med elektrisk ström. |
| --- | --- |

(a)

Högst 5 % av en medlemsstats bomtrålflotta använder trålar med elektrisk ström.

| (b) | Den högsta strömstyrkan i kW för varje bomtrål överstiger inte bommens längd i meter multiplicerad med 1,25, |
| --- | --- |

(b)

Den högsta strömstyrkan i kW för varje bomtrål överstiger inte bommens längd i meter multiplicerad med 1,25,

| (c) | Spänningen mellan elektroderna är högst 15 V. |
| --- | --- |

(c)

Spänningen mellan elektroderna är högst 15 V.

| (d) | Fartyget är utrustat med ett automatiskt dataförvaltningssystem som registrerar den högsta styrka som använts per bom och spänningen mellan elektroderna under minst de 100 senaste dragen. Obehöriga personer kan inte ändra detta automatiska dataförvaltningssystem. |
| --- | --- |

(d)

Fartyget är utrustat med ett automatiskt dataförvaltningssystem som registrerar den högsta styrka som använts per bom och spänningen mellan elektroderna under minst de 100 senaste dragen. Obehöriga personer kan inte ändra detta automatiska dataförvaltningssystem.

| (e) | Det är förbjudet att använda skrapkätting(ar) framför underteln.” |
| --- | --- |

(e)

Det är förbjudet att använda skrapkätting(ar) framför underteln.”

| (8) | Följande artikel ska införas:

  ”Artikel 32a


  Fångsthantering och begränsning av utkast för pelagiska fartyg

  1.   Det högsta avståndet mellan stängerna i vattenavskiljaren ska vara 10 mm på pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde enligt definitionen i
  artikel 3.2
  i förordning (EU) nr 1236/2010.
  Stängerna
  ska
  ha svetsats fast. Om hål används i vattenavskiljaren i stället för galler får inte hålens diameter överstiga 10 mm. Hålen i de lutande rännorna före vattenavskiljaren får inte överstiga 15 mm i diameter.
  2.   Det ska vara förbjudet för pelagiska fartyg som bedriver fiske i NEAFC:s konventionsområde att släppa ut fisk under fartygets vattenlinje från bufferttankar eller kyltankar för havsvatten (RSW-tankar).
  3.   Ritningar avseende fångsthanteringen och tömningsmöjligheten för pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde som har certifierats av de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten, samt eventuella ändringar av dessa, ska av fartygets befälhavare sändas till de behöriga fiskerimyndigheterna i flaggmedlemsstaten. De behöriga myndigheterna i fartygens flaggmedlemsstat ska periodiskt kontrollera de inlämnade ritningarnas tillförlitlighet. Kopior av ritningarna ska alltid finnas ombord på fartyget.” |
| --- | --- |

(8)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 32a

Fångsthantering och begränsning av utkast för pelagiska fartyg

1.   Det högsta avståndet mellan stängerna i vattenavskiljaren ska vara 10 mm på pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde enligt definitionen i
  artikel 3.2
  i förordning (EU) nr 1236/2010.

Stängerna
  ska
  ha svetsats fast. Om hål används i vattenavskiljaren i stället för galler får inte hålens diameter överstiga 10 mm. Hålen i de lutande rännorna före vattenavskiljaren får inte överstiga 15 mm i diameter.

2.   Det ska vara förbjudet för pelagiska fartyg som bedriver fiske i NEAFC:s konventionsområde att släppa ut fisk under fartygets vattenlinje från bufferttankar eller kyltankar för havsvatten (RSW-tankar).

3.   Ritningar avseende fångsthanteringen och tömningsmöjligheten för pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde som har certifierats av de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten, samt eventuella ändringar av dessa, ska av fartygets befälhavare sändas till de behöriga fiskerimyndigheterna i flaggmedlemsstaten. De behöriga myndigheterna i fartygens flaggmedlemsstat ska periodiskt kontrollera de inlämnade ritningarnas tillförlitlighet. Kopior av ritningarna ska alltid finnas ombord på fartyget.”

| (9) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 34a


  Tekniska bevarandeåtgärder i Irländska sjön

  1.   Från och med den 14 februari till och med den 30 april varje år är det förbjudet att använda bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap, alla typer av nät, grimgarn, insnärjningsredskap eller liknande fasta nätredskap eller fiskeredskap med krokar inom den del av Ices-område VIIa som avgränsas av






  — | Irlands östra kust och Nordirlands östra kust, och |
| --- | --- | --- |

(9)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 34a

Tekniska bevarandeåtgärder i Irländska sjön

1.   Från och med den 14 februari till och med den 30 april varje år är det förbjudet att använda bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap, alla typer av nät, grimgarn, insnärjningsredskap eller liknande fasta nätredskap eller fiskeredskap med krokar inom den del av Ices-område VIIa som avgränsas av

—

Irlands östra kust och Nordirlands östra kust, och

| — | områdena inom de raka linjer som i angiven ordning förbinder följande geografiska koordinater: |
| --- | --- |

—

områdena inom de raka linjer som i angiven ordning förbinder följande geografiska koordinater:

| — | En punkt på den östra kusten av Ards-halvön i Nordirland vid 54o 30 N. |
| --- | --- |

—

En punkt på den östra kusten av Ards-halvön i Nordirland vid 54o 30 N.

| — | 54o30' N, 04o50' V. |
| --- | --- |

—

54o30' N, 04o50' V.

| — | 53o 15' N, 04o50' V. |
| --- | --- |

—

53o 15' N, 04o50' V.

| — | En punkt på Irlands östra kust vid 53o15' N. |
| --- | --- |

—

En punkt på Irlands östra kust vid 53o15' N.

2.   Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som avses i det stycket, gäller följande:

| (b) | Användning av bottentrål med trålbord, på villkor att ingen annan typ av fiskeredskap finns ombord och att nätredskapen






  — | har maskstorleksintervall på 70–79 mm eller 80–99 mm, |
| --- | --- | --- |

(b)

Användning av bottentrål med trålbord, på villkor att ingen annan typ av fiskeredskap finns ombord och att nätredskapen

—

har maskstorleksintervall på 70–79 mm eller 80–99 mm,

| — | endast har en av de tillåtna maskstorlekarna, och |
| --- | --- |

—

endast har en av de tillåtna maskstorlekarna, och

| — | inte har någon enskild maska, oberoende av dess position i nätet, som är större än 300 mm, och |
| --- | --- |

—

inte har någon enskild maska, oberoende av dess position i nätet, som är större än 300 mm, och

| — | endast används inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:






  — | 53o30' N, 05o30' V. |
| --- | --- | --- |

—

endast används inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

—

53o30' N, 05o30' V.

| — | 53o30' N, 05o20' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o20' V.

| — | 54o20' N, 04o50' V. |
| --- | --- |

—

54o20' N, 04o50' V.

| — | 54o30' N, 05o10' V. |
| --- | --- |

—

54o30' N, 05o10' V.

| — | 54o30' N, 05o20' V. |
| --- | --- |

—

54o30' N, 05o20' V.

| — | 54o00' N, 05o50' V. |
| --- | --- |

—

54o00' N, 05o50' V.

| — | 54o00' N, 06o10' V. |
| --- | --- |

—

54o00' N, 06o10' V.

| — | 53o45' N, 06o10' V. |
| --- | --- |

—

53o45' N, 06o10' V.

| — | 53o45' N, 05o30' V. |
| --- | --- |

—

53o45' N, 05o30' V.

| — | 53o30' N, 05o30' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o30' V.

| (c) | Användning av bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en selektionspanel eller ett sorteringsgaller är tillåten om inga andra typer av fiskeredskap finns ombord och nätredskapen






  — | uppfyller villkoren i punkt 2 a, |
| --- | --- | --- |

(c)

Användning av bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en selektionspanel eller ett sorteringsgaller är tillåten om inga andra typer av fiskeredskap finns ombord och nätredskapen

—

uppfyller villkoren i punkt 2 a,

| — | när det gäller en selektionspanel, är konstruerade i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan till rådets förordning (EG) nr 254/2002 av den 12 februari 2002 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a)*, och |
| --- | --- |

—

när det gäller en selektionspanel, är konstruerade i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan till rådets förordning (EG) nr 254/2002 av den 12 februari 2002 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a)*, och

| — | när det gäller ett sorteringsgaller, är förenliga med
  punkterna 2–5 i
  bilaga XIVa till denna förordning. |
| --- | --- |

—

när det gäller ett sorteringsgaller, är förenliga med
  punkterna 2–5 i
  bilaga XIVa till denna förordning.

| (d) | Användning av en bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en selektionspanel eller ett sorteringsgaller får också tillåtas inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:






  — | 53o45' N, 06o00' V. |
| --- | --- | --- |

(d)

Användning av en bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en selektionspanel eller ett sorteringsgaller får också tillåtas inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

—

53o45' N, 06o00' V.

| — | 53o45' N, 05o30' V. |
| --- | --- |

—

53o45' N, 05o30' V.

| — | 53o30' N, 05o30' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o30' V.

| — | 53o30' N, 06o00' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 06o00' V.

| — | 53o45' N, 06o00' V. |
| --- | --- |

—

53o45' N, 06o00' V.

Artikel 34b

Användning av nät i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och Ices-delområdena VIII, IX, X och XII öster om 27oV

1.   Unionsfartyg får inte använda bottensatta garn, insnärjningsredskap och grimgarn vid någon position där det karterade vattendjupet är större än 200 meter i ICES-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och Ices-delområdena XII öster om 27o V, VIII, IX och X.

▌

3.   Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att använda följande redskap:

| (a) | Nät med en maskstorlek på minst 120 mm men under 150 mm i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27o V, nät med en maskstorlek på minst 100 mm men under 130 mm i Ices-områdena VIIIa, b, d och Ices-delområde X och nät med en maskstorlek på minst 80 mm men under 110 mm i Ices-område VIIIc och Ices-delområde IX, om






  — | de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m, |
| --- | --- | --- |

(a)

Nät med en maskstorlek på minst 120 mm men under 150 mm i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27o V, nät med en maskstorlek på minst 100 mm men under 130 mm i Ices-områdena VIIIa, b, d och Ices-delområde X och nät med en maskstorlek på minst 80 mm men under 110 mm i Ices-område VIIIc och Ices-delområde IX, om

—

de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m,

| — | de inte är mer än 100 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,5, |
| --- | --- |

—

de inte är mer än 100 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,5,

| — | de är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, |
| --- | --- |

—

de är försedda med flöten eller motsvarande flytelement,

| — | de är högst fem sjömil långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 25 km per fartyg, |
| --- | --- |

—

de är högst fem sjömil långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 25 km per fartyg,

| — | de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar. |
| --- | --- |

—

de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar.

| (b) | Insnärjningsredskap med en maskstorlek på minst 250 mm, om






  — | de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m, |
| --- | --- | --- |

(b)

Insnärjningsredskap med en maskstorlek på minst 250 mm, om

—

de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m,

| — | de inte är mer än 15 maskor djupa och har ett utförningsförhållande på minst 0,33, |
| --- | --- |

—

de inte är mer än 15 maskor djupa och har ett utförningsförhållande på minst 0,33,

| — | de inte är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, |
| --- | --- |

—

de inte är försedda med flöten eller motsvarande flytelement,

| — | de är högst 10 km långa; och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 100 km per fartyg, |
| --- | --- |

—

de är högst 10 km långa; och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 100 km per fartyg,

| — | de inte ligger i vattnet mer än 72 timmar. |
| --- | --- |

—

de inte ligger i vattnet mer än 72 timmar.

| (c) | Nät i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27oV med en maskstorlek på 100 mm eller större, men mindre än 130 mm, om






  — | de sätts ut i vatten där det karterade vattendjupet är mer än 200 men mindre än 600 meter, |
| --- | --- | --- |

(c)

Nät i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27oV med en maskstorlek på 100 mm eller större, men mindre än 130 mm, om

—

de sätts ut i vatten där det karterade vattendjupet är mer än 200 men mindre än 600 meter,

| — | de inte är mer än 100 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,5, |
| --- | --- |

—

de inte är mer än 100 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,5,

| — | de är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, |
| --- | --- |

—

de är försedda med flöten eller motsvarande flytelement,

| — | de är högst fyra sjömil långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 20 km per fartyg, |
| --- | --- |

—

de är högst fyra sjömil långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 20 km per fartyg,

| — | de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, |
| --- | --- |

—

de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar,

| — | minst 85 viktprocent av den fångst som behålls består av kummel, |
| --- | --- |

—

minst 85 viktprocent av den fångst som behålls består av kummel,

| — | antalet fartyg som deltar i fisket inte överstiger den nivå som registrerats för 2008, |
| --- | --- |

—

antalet fartyg som deltar i fisket inte överstiger den nivå som registrerats för 2008,

| — | befälhavaren på det fartyg som deltar i detta fiske innan fartyget lämnar hamnen antecknar i loggboken kvantiteten av och den sammanlagda längden på de fiskeredskap som finns ombord på fartyget; minst 15 % av utseglingarna ska inspekteras, |
| --- | --- |

—

befälhavaren på det fartyg som deltar i detta fiske innan fartyget lämnar hamnen antecknar i loggboken kvantiteten av och den sammanlagda längden på de fiskeredskap som finns ombord på fartyget; minst 15 % av utseglingarna ska inspekteras,

| — | befälhavaren för fartyget
  har
  90 % av fiskeredskapen ombord, vilket registrerats enligt
  unionens
  loggbok för den resan vid landningen, och |
| --- | --- |

—

befälhavaren för fartyget
  har
  90 % av fiskeredskapen ombord, vilket registrerats enligt
  unionens
  loggbok för den resan vid landningen, och

| — | den kvantitet av samtliga arter som fångats och som väger mer än 50 kg, däribland alla kvantiteter på mer än 50 kg som kastats över bord,
  registrerats
  i
  unionens
  loggbok. |
| --- | --- |

—

den kvantitet av samtliga arter som fångats och som väger mer än 50 kg, däribland alla kvantiteter på mer än 50 kg som kastats över bord,
  registrerats
  i
  unionens
  loggbok.

| (d) | Grimgarn i Ices-delområde IX med en maskstorlek på minst 220 mm, om








  — | de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m, |
| --- | --- | --- |

(d)

Grimgarn i Ices-delområde IX med en maskstorlek på minst 220 mm, om

—

de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m,

| — | de inte är mer än 30 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,44, |
| --- | --- |

—

de inte är mer än 30 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,44,

| — | de inte är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, |
| --- | --- |

—

de inte är försedda med flöten eller motsvarande flytelement,

| — | de är högst 5 km långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt får inte vara längre än 20 km per fartyg, |
| --- | --- |

—

de är högst 5 km långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt får inte vara längre än 20 km per fartyg,

| — | nätredskapen får ligga i vattnet högst 72 timmar. |
| --- | --- |

—

nätredskapen får ligga i vattnet högst 72 timmar.

4.   Detta undantag gäller inte för NEAFC:s regleringsområde.

4a.
     
  Alla fartyg som använder bottensatta garn, insnärjningsredskap eller grimgarn vid en position där det karterade vattendjupet är större än 200 meter i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och Ices-delområdena XII öster om 27oV, VIII, IX och X, ska ha ett särskilt fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009.

5.   Endast en av de redskapstyper som beskrivs i punkt 3 a,▌ 3 b
  eller 3 d
  får finnas ombord på fartyget vid varje tidpunkt. Fartyg får ombord medföra nätredskap som totalt är 20 % längre än den längsta nätlänk som får sättas ut samtidigt.

6.   Befälhavaren på ett fartyg som fiskar med det
  tillstånd
  som avses i
  punkt 4a
  ska i loggboken registrera antalet och längden på de redskap som ett fartyg har ombord innan det lämnar hamn och när det anlöper hamn, och
  ska
  kunna redogöra för eventuella avvikelser mellan de två kvantiteterna.

▌

8.   De behöriga myndigheterna har rätt att avlägsna obevakade redskap till sjöss i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27oV, VIII, IX och X i följande situationer:

| (a) | Redskapet är inte märkt på rätt sätt. |
| --- | --- |

(a)

Redskapet är inte märkt på rätt sätt.

| (b) | Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren inte har påträffats mindre än 100 sjömil från redskapet under mer än 120 timmar. |
| --- | --- |

(b)

Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren inte har påträffats mindre än 100 sjömil från redskapet under mer än 120 timmar.

| (c) | Redskapet har satts ut i vatten där det karterade vattendjupet är större än tillåtet. |
| --- | --- |

(c)

Redskapet har satts ut i vatten där det karterade vattendjupet är större än tillåtet.

| (d) | Redskapets maskstorlek följer inte reglerna. |
| --- | --- |

(d)

Redskapets maskstorlek följer inte reglerna.

9.   Befälhavaren på ett fartyg som fiskar med det
  tillstånd
  som avses i
  punkt 4a
  ska i loggboken registrera följande uppgifter under varje fiskeresa:

| — | Maskstorleken på det använda nätredskapet. |
| --- | --- |

—

Maskstorleken på det använda nätredskapet.

| — | Den nominella längden på ett nätredskap. |
| --- | --- |

—

Den nominella längden på ett nätredskap.

| — | Antalet nätredskap i en länk. |
| --- | --- |

—

Antalet nätredskap i en länk.

| — | Det totala antalet länkar som satts ut. |
| --- | --- |

—

Det totala antalet länkar som satts ut.

| — | Positionen för varje utsatt länk. |
| --- | --- |

—

Positionen för varje utsatt länk.

| — | Djupet på varje utsatt länk. |
| --- | --- |

—

Djupet på varje utsatt länk.

| — | Tiden i vatten för varje utsatt länk. |
| --- | --- |

—

Tiden i vatten för varje utsatt länk.

| — | Hur många redskap som förlorats, deras senaste kända position och datum för förlusten. |
| --- | --- |

—

Hur många redskap som förlorats, deras senaste kända position och datum för förlusten.

10.   Fartyg som fiskar med det
  tillstånd
  som avses i
  punkt 4a
  får endast landa fångsten i de hamnar som medlemsstaterna utsett i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2347/2002 (******).

11.   Mängden hajar som behålls ombord av ett fartyg som använder det redskap som beskrivs i punkt 3 b
  och 3 d
  får vara högst 5 % i levande vikt av den totala kvantiteten marina organismer som behålls ombord.

11a.
     
  Kommissionen får efter samråd med STECF anta genomförandeakter som undantar särskilda typer av en medlemsstats fiske i Ices-delområdena VIII, IX, X från tillämpningen av punkterna 1–10 om det framgår av den information som medlemsstaterna lämnat att detta fiske leder till mycket låga nivåer av bifångster av haj och fisk som kastas över bord.

Artikel 34c

Villkor för fiske med vissa släpredskap som är tillåtna i Biscayabukten

1.   Genom undantag från bestämmelserna i artikel 5.2 i kommissionens förordning (EG) nr 494/2002 av den 19 mars 2002 om fastställande av ytterligare tekniska åtgärder för kummelbeståndets återhämtning i ICES-delområden III, IV, V, VI och VII samt i ICES-områden VIII a, b, d och e (*******) är det tillåtet att bedriva fiske med trål, snurrevad och liknande redskap, med undantag för bomtrål, med maskstorleksintervall på 70–99 mm i det område som anges i artikel 5.1 b i förordning (EG) nr 494/2002 om redskapet är försett med ett nätstycke med kvadratiska maskor i enlighet med bilaga XIVb.

2.   Vid fiske i Ices-områdena VIII a och b är det tillåtet att använda sorteringsrist med tillbehör framför lyftet och/eller nätstycken med kvadratiska maskor som är 60 mm eller större i den nedre delen av den förlängda delen framför lyftet. Bestämmelserna i artiklarna 4.1, 6 och 9.1 i denna förordning och i artikel 3 a och b i förordning (EG) nr 494/2002 ska inte tillämpas på den del av trålen där dessa sorterande anordningar har fogats in.

Artikel 34d

Åtgärder för skydd av sårbara djuphavshabitat i NEAFC:s regleringsområde

1.   Det är förbjudet att fiska med bottentrål och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och
  bottensatta
  långrev, i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet.

▌

Delar av Reykjanesryggen:

| — | 55o04.5327' N, 36o49.0135' V. |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49.0135' V.

| — | 55o05.4804' N, 35o58.9784' V. |
| --- | --- |

—

55o05.4804' N, 35o58.9784' V.

| — | 54o58.9914' N, 34o41.3634' V. |
| --- | --- |

—

54o58.9914' N, 34o41.3634' V.

| — | 54o41.1841' N, 34o00.0514' V. |
| --- | --- |

—

54o41.1841' N, 34o00.0514' V.

| — | 54o00' N, 34o00' V. |
| --- | --- |

—

54o00' N, 34o00' V.

| — | 53o54.6406' N, 34o49.9842' V. |
| --- | --- |

—

53o54.6406' N, 34o49.9842' V.

| — | 53o58.9668' N, 36o39.1260' V. |
| --- | --- |

—

53o58.9668' N, 36o39.1260' V.

| — | 55o04.5327' N, 36o49.0135' V. |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49.0135' V.

Nordliga delen av Mid Atlantic Ridge (MAR):

| — | 59o45' N, 33o30' V. |
| --- | --- |

—

59o45' N, 33o30' V.

| — | 57o30' N, 27o30' V. |
| --- | --- |

—

57o30' N, 27o30' V.

| — | 56o45' N, 28o30' V. |
| --- | --- |

—

56o45' N, 28o30' V.

| — | 59o15' N, 34o30' V. |
| --- | --- |

—

59o15' N, 34o30' V.

| — | 59o45' N, 33o30' V. |
| --- | --- |

—

59o45' N, 33o30' V.

Mellersta delen av Mid Atlantic Ridge (MAR) (Charlie-Gibbs Fracture zone och Subpolar Frontal Region):

| — | 53o30' N, 38o00' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 38o00' V.

| — | 53o30' N, 36o49' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 36o49' V.

| — | 55o04.5327' N, 36o49' V. |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49' V.

| — | 54o58.9914' N, 34o41.3634' V. |
| --- | --- |

—

54o58.9914' N, 34o41.3634' V.

| — | 54o41.1841' N, 34o00' V. |
| --- | --- |

—

54o41.1841' N, 34o00' V.

| — | 53o30' N, 30o00' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 30o00' V.

| — | 51o30' N, 28o00' V. |
| --- | --- |

—

51o30' N, 28o00' V.

| — | 49o00' N, 26o30' V. |
| --- | --- |

—

49o00' N, 26o30' V.

| — | 49o00' N, 30o30' V. |
| --- | --- |

—

49o00' N, 30o30' V.

| — | 51o30' N, 32o00' V. |
| --- | --- |

—

51o30' N, 32o00' V.

| — | 51o30' N, 38o00' V. |
| --- | --- |

—

51o30' N, 38o00' V.

| — | 53o30' N, 38o00' V. |
| --- | --- |

—

53o30' N, 38o00' V.

Sydliga delen av Mid Atlantic Ridge (MAR):

| — | 44o30' N, 30o30' V. |
| --- | --- |

—

44o30' N, 30o30' V.

| — | 44o30' N, 27o00' V. |
| --- | --- |

—

44o30' N, 27o00' V.

| — | 43o15' N, 27o15' V. |
| --- | --- |

—

43o15' N, 27o15' V.

| — | 43o15' N, 31o00' V. |
| --- | --- |

—

43o15' N, 31o00' V.

| — | 44o30' N, 30o30' V. |
| --- | --- |

—

44o30' N, 30o30' V.

Altairs undervattensberg:

| — | 45o00' N, 34o35' V. |
| --- | --- |

—

45o00' N, 34o35' V.

| — | 45o00' N, 33o45' V. |
| --- | --- |

—

45o00' N, 33o45' V.

| — | 44o25' N, 33o45' V. |
| --- | --- |

—

44o25' N, 33o45' V.

| — | 44o25' N, 34o35' V. |
| --- | --- |

—

44o25' N, 34o35' V.

| — | 45o00' N, 34o35' V. |
| --- | --- |

—

45o00' N, 34o35' V.

Antialtairs undervattensberg:

| — | 43o45' N, 22o50' V. |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o50' V.

| — | 43o45' N, 22o05' V. |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o05' V.

| — | 43o25' N, 22o05' V. |
| --- | --- |

—

43o25' N, 22o05' V.

| — | 43o25' N, 22o50' V. |
| --- | --- |

—

43o25' N, 22o50' V.

| — | 43o45' N, 22o50' V. |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o50' V.

Hatton Bank:

| — | 59o26' N, 14o30' V. |
| --- | --- |

—

59o26' N, 14o30' V.

| — | 59o12' N, 15o08' V. |
| --- | --- |

—

59o12' N, 15o08' V.

| — | 59o01' N, 17o00' V. |
| --- | --- |

—

59o01' N, 17o00' V.

| — | 58o50' N, 17o38' V. |
| --- | --- |

—

58o50' N, 17o38' V.

| — | 58o30' N, 17o52' V. |
| --- | --- |

—

58o30' N, 17o52' V.

| — | 58o30' N, 18o22' V. |
| --- | --- |

—

58o30' N, 18o22' V.

| — | 58o03' N, 18o22' V. |
| --- | --- |

—

58o03' N, 18o22' V.

| — | 58o03' N, 17o30' V. |
| --- | --- |

—

58o03' N, 17o30' V.

| — | 57o55' N, 17o30' V. |
| --- | --- |

—

57o55' N, 17o30' V.

| — | 57o45' N, 19o15' V. |
| --- | --- |

—

57o45' N, 19o15' V.

| — | 58o11.15' N, 18o57.51' V. |
| --- | --- |

—

58o11.15' N, 18o57.51' V.

| — | 58o11.57' N, 19o11.97' V. |
| --- | --- |

—

58o11.57' N, 19o11.97' V.

| — | 58o27.75' N, 19o11.65' V. |
| --- | --- |

—

58o27.75' N, 19o11.65' V.

| — | 58o39.09' N, 19o14.28' V. |
| --- | --- |

—

58o39.09' N, 19o14.28' V.

| — | 58o38.11' N, 19o01.29' V. |
| --- | --- |

—

58o38.11' N, 19o01.29' V.

| — | 58o53.14' N, 18o43.54' V. |
| --- | --- |

—

58o53.14' N, 18o43.54' V.

| — | 59o00.29' N, 18o01.31' V. |
| --- | --- |

—

59o00.29' N, 18o01.31' V.

| — | 59o08.01' N, 17o49.31' V. |
| --- | --- |

—

59o08.01' N, 17o49.31' V.

| — | 59o08.75' N, 18o01.47' V. |
| --- | --- |

—

59o08.75' N, 18o01.47' V.

| — | 59o15.16' N, 18o01.56' V. |
| --- | --- |

—

59o15.16' N, 18o01.56' V.

| — | 59o24.17' N, 17o31.22' V. |
| --- | --- |

—

59o24.17' N, 17o31.22' V.

| — | 59o21.77' N, 17o15.36' V. |
| --- | --- |

—

59o21.77' N, 17o15.36' V.

| — | 59o26.91' N, 17o01.66' V. |
| --- | --- |

—

59o26.91' N, 17o01.66' V.

| — | 59o42.69' N, 16o45.96' V. |
| --- | --- |

—

59o42.69' N, 16o45.96' V.

| — | 59o20.97' N, 15o44.75' V. |
| --- | --- |

—

59o20.97' N, 15o44.75' V.

| — | 59o21' N, 15o40' V. |
| --- | --- |

—

59o21' N, 15o40' V.

| — | 59o26' N, 14o30' V. |
| --- | --- |

—

59o26' N, 14o30' V.

Nordvästra Rockall:

| — | 57o00' N, 14o53' V. |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o53' V.

| — | 57o37' N, 14o42' V. |
| --- | --- |

—

57o37' N, 14o42' V.

| — | 57o55' N, 14o24' V. |
| --- | --- |

—

57o55' N, 14o24' V.

| — | 58o15' N, 13o50' V. |
| --- | --- |

—

58o15' N, 13o50' V.

| — | 57o57' N, 13o09' V. |
| --- | --- |

—

57o57' N, 13o09' V.

| — | 57o50' N, 13o14' V. |
| --- | --- |

—

57o50' N, 13o14' V.

| — | 57o57' N, 13o45' V. |
| --- | --- |

—

57o57' N, 13o45' V.

| — | 57o49' N, 14o06' V. |
| --- | --- |

—

57o49' N, 14o06' V.

| — | 57o29' N, 14o19' V. |
| --- | --- |

—

57o29' N, 14o19' V.

| — | 57o22' N, 14o19' V. |
| --- | --- |

—

57o22' N, 14o19' V.

| — | 57o00' N, 14o34' V. |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o34' V.

| — | 56o56' N, 14o36' V. |
| --- | --- |

—

56o56' N, 14o36' V.

| — | 56o56' N, 14o51' V. |
| --- | --- |

—

56o56' N, 14o51' V.

| — | 57o00' N, 14o53' V. |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o53' V.

Sydvästra Rockall (Empress of Britain Bank):

| — | 56o24' N, 15o37' V. |
| --- | --- |

—

56o24' N, 15o37' V.

| — | 56o21' N, 14o58' V. |
| --- | --- |

—

56o21' N, 14o58' V.

| — | 56o04' N, 15o10' V. |
| --- | --- |

—

56o04' N, 15o10' V.

| — | 55o51' N, 15o37' V. |
| --- | --- |

—

55o51' N, 15o37' V.

| — | 56o10' N, 15o52' V. |
| --- | --- |

—

56o10' N, 15o52' V.

| — | 56o24' N, 15o37' V. |
| --- | --- |

—

56o24' N, 15o37' V.

Logachev Mound:

| — | 55o17' N, 16o10' V. |
| --- | --- |

—

55o17' N, 16o10' V.

| — | 55o34' N, 15o07' V. |
| --- | --- |

—

55o34' N, 15o07' V.

| — | 55o50' N, 15o15' V. |
| --- | --- |

—

55o50' N, 15o15' V.

| — | 55o33' N, 16o16' V. |
| --- | --- |

—

55o33' N, 16o16' V.

| — | 55o17' N, 16o10' V. |
| --- | --- |

—

55o17' N, 16o10' V.

Västra Rockall Mound:

| — | 57o20' N, 16o30' V. |
| --- | --- |

—

57o20' N, 16o30' V.

| — | 57o05' N, 15o58' V. |
| --- | --- |

—

57o05' N, 15o58' V.

| — | 56o21' N, 17o17' V. |
| --- | --- |

—

56o21' N, 17o17' V.

| — | 56o40' N, 17o50' V. |
| --- | --- |

—

56o40' N, 17o50' V.

| — | 57o20' N, 16o30' V. |
| --- | --- |

—

57o20' N, 16o30' V.

2.   Vid fiske inom nya och befintliga bottenfiskeområden inom NEAFC:s regleringsområde ska fartyget, om mängden levande korall eller levande svamp som fångas per uppsättning redskap överstiger 60 kg levande korall och/eller 800 kg levande svamp, informera sin flaggstat, upphöra med fisket och förflytta sig minst 2 sjömil från den position för vilken det finns uppgifter som tyder på att den ligger närmast den exakta lokalisering där denna fångst gjordes.

Artikel 34e

Åtgärder för skydd av sårbara djuphavshabitat i Ices-områdena VIIc, j, k

1.   Det är förbjudet att fiska med bottentrål och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och
  bottensatta
  långrev, i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt koordinatsystemet WGS84:

Belgica Mound Province:

| — | 51o29.4' N, 11o51.6' V. |
| --- | --- |

—

51o29.4' N, 11o51.6' V.

| — | 51o32.4' N, 11o41.4' V. |
| --- | --- |

—

51o32.4' N, 11o41.4' V.

| — | 51o15.6' N, 11o33.0' V. |
| --- | --- |

—

51o15.6' N, 11o33.0' V.

| — | 51o13.8' N, 11o44.4' V. |
| --- | --- |

—

51o13.8' N, 11o44.4' V.

| — | 51o29.4' N, 11o51.6' V. |
| --- | --- |

—

51o29.4' N, 11o51.6' V.

Hovland Mound Province:

| — | 52o16.2' N, 13o12.6' V. |
| --- | --- |

—

52o16.2' N, 13o12.6' V.

| — | 52o24.0' N, 12o58.2' V. |
| --- | --- |

—

52o24.0' N, 12o58.2' V.

| — | 52o16.8' N, 12o54.0' V. |
| --- | --- |

—

52o16.8' N, 12o54.0' V.

| — | 52o16.8' N, 12o29.4' V. |
| --- | --- |

—

52o16.8' N, 12o29.4' V.

| — | 52o04.2' N, 12o29.4' V. |
| --- | --- |

—

52o04.2' N, 12o29.4' V.

| — | 52o04.2' N, 12o52.8' V. |
| --- | --- |

—

52o04.2' N, 12o52.8' V.

| — | 52o09.0' N, 12o56.4' V. |
| --- | --- |

—

52o09.0' N, 12o56.4' V.

| — | 52o09.0' N, 13o10.8' V. |
| --- | --- |

—

52o09.0' N, 13o10.8' V.

| — | 52o16.2' N, 13o12.6' V. |
| --- | --- |

—

52o16.2' N, 13o12.6' V.

Nordvästra Porcupine Bank Område I:

| — | 53o30.6' N, 14o32.4' V. |
| --- | --- |

—

53o30.6' N, 14o32.4' V.

| — | 53o35.4' N, 14o27.6' V. |
| --- | --- |

—

53o35.4' N, 14o27.6' V.

| — | 53o40.8' N, 14o15.6' V. |
| --- | --- |

—

53o40.8' N, 14o15.6' V.

| — | 53o34.2' N, 14o11.4' V. |
| --- | --- |

—

53o34.2' N, 14o11.4' V.

| — | 53o31.8' N, 14o14.4' V. |
| --- | --- |

—

53o31.8' N, 14o14.4' V.

| — | 53o24.0' N, 14o28.8' V. |
| --- | --- |

—

53o24.0' N, 14o28.8' V.

| — | 53o30.6' N, 14o32.4' V. |
| --- | --- |

—

53o30.6' N, 14o32.4' V.

Nordvästra Porcupine Bank Område II:

| — | 53o43.2' N, 14o10.8' V. |
| --- | --- |

—

53o43.2' N, 14o10.8' V.

| — | 53o51.6' N, 13o53.4' V. |
| --- | --- |

—

53o51.6' N, 13o53.4' V.

| — | 53o45.6' N, 13o49.8' V. |
| --- | --- |

—

53o45.6' N, 13o49.8' V.

| — | 53o36.6' N, 14o07.2' V. |
| --- | --- |

—

53o36.6' N, 14o07.2' V.

| — | 53o43.2' N, 14o10.8' V. |
| --- | --- |

—

53o43.2' N, 14o10.8' V.

Sydvästra Porcupine Bank:

| — | 51o54.6' N, 15o07.2' V. |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 15o07.2' V.

| — | 51o54.6' N, 14o55.2' V. |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 14o55.2' V.

| — | 51o42.0' N, 14o55.2' V. |
| --- | --- |

—

51o42.0' N, 14o55.2' V.

| — | 51o42.0' N, 15o10.2' V. |
| --- | --- |

—

51o42.0' N, 15o10.2' V.

| — | 51o49.2' N, 15o06.0' V. |
| --- | --- |

—

51o49.2' N, 15o06.0' V.

| — | 51o54.6' N, 15o07.2' V. |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 15o07.2' V.

2.   Alla pelagiska fartyg som fiskar i områden där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 i denna artikel
  ska
  vara uppförda på förteckningen över fartyg med tillstånd och vara utrustade med ett ▌fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009▌. Fartyg som ingår i förteckningen över fartyg med tillstånd får endast ha pelagiska redskap ombord.

3.   Pelagiska fartyg som har för avsikt att fiska i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 denna artikel
  ska
  minst fyra timmar i förväg anmäla sin avsikt att gå in i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade till det irländska centrumet för fiskerikontroll, enligt definitionen i artikel 4.15 i förordning (EG) nr 1224/2009. De ska samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk de behåller ombord.

4.   Pelagiska fartyg som fiskar i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1
  ska
  ha ett fullständigt fungerande och säkert kontrollsystem för fartyg (VMS) som uppfyller alla respektive bestämmelser när de befinner sig i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade.

5.   Pelagiska fartyg som fiskar i områden där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1
  ska
  rapportera in VMS-uppgifter varje timme.

6.   Pelagiska fartyg som har avslutat fisket i ett område där sårbara djuphavsarter är skyddade enligt punkt 1 ska informera det irländska centrumet för fiskerikontroll när de lämnar området. De
  ska
  samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk de behåller ombord.

7.   Fiske efter pelagiska arter i ett område där och får endast ske djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 ska vara begränsat, och får endast ske med nät där maskstorleken är antingen 16–31 mm eller 32–54 mm, och endast sådana nät får finnas ombord.

Artikel 34f

Åtgärder för skydd av sårbara djuphavshabitat i Ices-område VIIIc

1.   Det är förbjudet att fiska med bottentrål och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och
  bottensatta
  långrev, i det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet.

El Cachucho:

| — | 44o12' N, 05o16' V. |
| --- | --- |

—

44o12' N, 05o16' V.

| — | 44o12' N, 04o26' V. |
| --- | --- |

—

44o12' N, 04o26' V.

| — | 43o53' N, 04o26' V. |
| --- | --- |

—

43o53' N, 04o26' V.

| — | 43o 53' N, 05o16' V. |
| --- | --- |

—

43o 53' N, 05o16' V.

| — | 44o12' N, 05o16' V. |
| --- | --- |

—

44o12' N, 05o16' V.

2.   Genom undantag från det förbud som anges i punkt 1 kan fartyg som har fiskat efter fjällbrosme med bottensatta långrev 2006, 2007 och 2008 från sina fiskemyndigheter
  i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009
  få ett ▌fisketillstånd som gör det möjligt för dem att fortsätta att fiska i området söder om 44o00.00' N. Alla fartyg som har erhållit detta ▌fisketillstånd ska oberoende av sin största längd ha i bruk en fullständigt fungerande och säker VMS som uppfyller respektive bestämmelser, när de fiskar i det område som anges i punkt 1.

(******)  EGT L 41, 13.2.2002, s. 1."

(*******)  EGT L 77, 20.3.2002, s. 8.”"

| (10) | Artikel 38 ska utgå. |
| --- | --- |

(10)

Artikel 38 ska utgå.

| (11) | Artikel 47 ska utgå. |
| --- | --- |

(11)

Artikel 47 ska utgå.

| (11a) | Bilagorna I, IV, XII och XIV till förordning (EG) nr 850/98 ändras i enlighet med bilagan till denna förordning |
| --- | --- |

(11a)

Bilagorna I, IV, XII och XIV till förordning (EG) nr 850/98 ändras i enlighet med bilagan till denna förordning

| (11b) | Bilagorna XIIa, XIVa, XIVb, XIVc och XIVd ska införas i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(11b)

Bilagorna XIIa, XIVa, XIVb, XIVc och XIVd ska införas i enlighet med bilagan till denna förordning.

▌

Artikel 2

Ändring av förordning (EG) nr 1434/98

I artikel 2 i förordning (EG) nr 1434/98 ska följande punkt läggas till:

”
  1a
     
  Punkt 1 ska inte tillämpas på sill fångad i Ices-område IIIa, Ices-delområde IV, Ices-område VIId eller EU-vatten i Ices-område IIa.”

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den
  tredje
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 83.

1

(2)  EUT L 347, 24.12.2009, s. 6.

2

(3)  EGT L 165, 24.6.2011, s. 1.

3

(4)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

4

(5)  EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.

5

(6)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

BILAGA

Bilagorna till förordning (EG) nr 850/98 ska ändras på följande sätt:

| 1) | I bilaga I ska fotnot 6 till tabellen utgå. |
| --- | --- |

1)

I bilaga I ska fotnot 6 till tabellen utgå.

| 2) | I bilaga IV ska tabellen ersättas med följande:




  ”Släpredskap: Skagerrak och Kattegatt




  Maskstorleksintervall, målarter och procentuell fångst tillämpliga på användning av ett enda maskstorleksintervall

















  Arter | Maskstorleksintervall (mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Minsta procentandel av målarter |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | Inga |
| Tobisfiskar (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tobisfiskar (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Blåvitling (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Fjärsing (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Blötdjur (utom Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Näbbgädda (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Grå knorrhane (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Silverfisk (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Skarpsill (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Ål (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Räkor (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makrillar (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Taggmakrill (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Sill (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Nordhavsräka (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Räkor (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Vitling (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Alla andra marina organismer | | | | | | | | X |

2)

I bilaga IV ska tabellen ersättas med följande:

”Släpredskap: Skagerrak och Kattegatt

Maskstorleksintervall, målarter och procentuell fångst tillämpliga på användning av ett enda maskstorleksintervall

Arter

Maskstorleksintervall (mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Minsta procentandel av målarter

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

Inga

Tobisfiskar (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Tobisfiskar (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Blåvitling (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Fjärsing (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Blötdjur (utom Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Näbbgädda (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Grå knorrhane (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Silverfisk (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Skarpsill (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Ål (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Räkor (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makrillar (Scomber spp.)

X

X

X

Taggmakrill (Trachurus spp.)

X

X

X

Sill (Clupea harengus)

X

X

X

Nordhavsräka (Pandalus borealis)

X

X

X

Räkor (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Vitling (Merlangius merlangus)

X

X

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

X

X

Alla andra marina organismer

X

| 3) | Tabellen i bilaga XII ska ändras på följande sätt:






  a) | Raderna som avser mussla och bläckfisk ska ersättas med följande:
  ”







  Arter | Minsta storlek |
| --- | --- | --- | --- |
| Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt | Skagerrak/Kattegatt |
| Japansk venusmussla (Venerupis philippinarum) | 35mm | |

3)

Tabellen i bilaga XII ska ändras på följande sätt:

a)

Raderna som avser mussla och bläckfisk ska ersättas med följande:

”

Arter

Minsta storlek

Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt

Skagerrak/Kattegatt

Japansk venusmussla (Venerupis philippinarum)

35mm

| Arter | Minsta storlek Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt |
| --- | --- |
| Bläckfisk (Octopus vulgaris) | Hela området, utom vatten under region 5:s överhöghet och jurisdiktion: 750 gram
  Vatten under region 5:s överhöghet och jurisdiktion: 450 gram (rensad) |

Arter

Minsta storlek Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt

Bläckfisk (Octopus vulgaris)

Hela området, utom vatten under region 5:s överhöghet och jurisdiktion: 750 gram

Vatten under region 5:s överhöghet och jurisdiktion: 450 gram (rensad)

”;

| b) | Raderna som avser ansjovis ska ersättas med följande:


  ”








  Arter | Minsta storlek Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt |
| --- | --- | --- |
| Ansjovis (Engraulis encrasicolus) | Hela området, utom Ices-område IXa öster om longitud 7o23'48' V: 12 cm eller 90 exemplar per kilo




  Ices-område IXa öster om longitud 7o 23' 48' V: 10 cm" |

b)

Raderna som avser ansjovis ska ersättas med följande:

”

Arter

Minsta storlek Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt

Ansjovis (Engraulis encrasicolus)

Hela området, utom Ices-område IXa öster om longitud 7o23'48' V: 12 cm eller 90 exemplar per kilo

Ices-område IXa öster om longitud 7o 23' 48' V: 10 cm"

”;

| 4) | Följande bilaga ska infogas:

  ”
  ”


  BILAGA XIIa




  MINIMISTORLEKAR FÖR REGION 9









  Arter | Minsta storlek Region 9 |
| --- | --- | --- |
| Piggvar (Psetta maxima) | 45 cm |

4)

Följande bilaga ska infogas:

”

BILAGA XIIa

MINIMISTORLEKAR FÖR REGION 9

Arter

Minsta storlek Region 9

Piggvar (Psetta maxima)

45 cm

”;

| 5) | I bilaga XIV ska följande namn införas i sin motsvarande alfabetiska ordning för svenska namn:
  ”






  SVENSKT NAMN | LATINSKT NAMN |
| --- | --- | --- |
| Trynfisk | Capros aper |
| Fjällbrosme | Phycis blennoides |
| Kungsfisk | Sebastes spp. |
| Sardinell | Sardinella aurita |

5)

I bilaga XIV ska följande namn införas i sin motsvarande alfabetiska ordning för svenska namn:

”

SVENSKT NAMN

LATINSKT NAMN

Trynfisk

Capros aper

Capros aper

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Kungsfisk

Sebastes spp.

Sebastes

Sardinell

Sardinella aurita

Sardinella aurita

”;

| 6) | Följande bilagor ska införas:”


  ”BILAGA XIVa



  SPECIFIKATIONER FÖR SORTERINGSGALLER









  -1. | Artsorterande galler ska finnas monterade i trålar med lyft gjorda av kvadratiska maskor med en maskstorlek på 70 mm eller större och mindre än 90 mm. Lyftet ska vara minst 8 meter långt. Det ska vara förbjudet att använda trål med fler än 100 kvadratiska maskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar. Lyft med kvadratiska maskor krävs endast i Skagerrak och Kattegatt. |
| --- | --- | --- |

6)

Följande bilagor ska införas:

”BILAGA XIVa

SPECIFIKATIONER FÖR SORTERINGSGALLER

-1.

Artsorterande galler ska finnas monterade i trålar med lyft gjorda av kvadratiska maskor med en maskstorlek på 70 mm eller större och mindre än 90 mm. Lyftet ska vara minst 8 meter långt. Det ska vara förbjudet att använda trål med fler än 100 kvadratiska maskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar. Lyft med kvadratiska maskor krävs endast i Skagerrak och Kattegatt.

| 1. | Gallret ska vara rektangulärt. Gallrets spalt ska löpa parallellt med gallrets längdaxel. Spaltavståndet får inte överstiga 35 mm. Det ska vara tillåtet att använda en eller flera krokar för att underlätta dess lagring i tråltrumman. |
| --- | --- |

1.

Gallret ska vara rektangulärt. Gallrets spalt ska löpa parallellt med gallrets längdaxel. Spaltavståndet får inte överstiga 35 mm. Det ska vara tillåtet att använda en eller flera krokar för att underlätta dess lagring i tråltrumman.

| 2. | Gallret ska vara monterat snedställt i trålen – uppåt och bakåt. Det kan monteras alldeles framför lyftet eller i främre delen av den raka delen. Samtliga sidor i gallret ska vara fastsatta i trålen. |
| --- | --- |

2.

Gallret ska vara monterat snedställt i trålen – uppåt och bakåt. Det kan monteras alldeles framför lyftet eller i främre delen av den raka delen. Samtliga sidor i gallret ska vara fastsatta i trålen.

| 3. | I trålens övre panel ska det finnas ett oblockerat fiskutsläpp i omedelbar anslutning till gallrets överkant. Fiskutsläppets öppning ska i bakkanten vara av samma bredd som gallret och vara utskuren till en spets framåt utefter maskstolpar från båda sidor av gallret. |
| --- | --- |

3.

I trålens övre panel ska det finnas ett oblockerat fiskutsläpp i omedelbar anslutning till gallrets överkant. Fiskutsläppets öppning ska i bakkanten vara av samma bredd som gallret och vara utskuren till en spets framåt utefter maskstolpar från båda sidor av gallret.

| 4. | Det ska vara tillåtet att i gallrets framkant fästa en kanal som leder fisken mot trålens botten och galler. Maskstorleken i kanalen ska vara minst 70 mm. Den vertikala öppningen i kanalen som leder till gallret ska vara minst 15 cm. Bredden på kanalen som leder till gallret ska vara densamma som gallerbredden. |
| --- | --- |

4.

Det ska vara tillåtet att i gallrets framkant fästa en kanal som leder fisken mot trålens botten och galler. Maskstorleken i kanalen ska vara minst 70 mm. Den vertikala öppningen i kanalen som leder till gallret ska vara minst 15 cm. Bredden på kanalen som leder till gallret ska vara densamma som gallerbredden.

Image

Schematisk skiss av art- och storlekssorterande galler. Fisken leds till trålens botten och gallret via en kanal. Större fiskar leds sedan ut ur trålen via risten medan mindre fiskar och havskräfta kommer genom gallret och in i lyftet. Det helt fyrkantsmaskförsedda lyftet gör det lättare för små fiskar och havskräftor som inte uppfyller minimimåtten att undkomma. Lyftet med kvadratiska maskor som visas på bilden krävs endast i Skagerrak och Kattegatt.

BILAGA XIVb

VILLKOR FÖR FISKE MED VISSA SLÄPREDSKAP SOM ÄR TILLÅTNA I BISCAYABUKTEN

1.   Tekniska specifikationer för det övre nätstycket med kvadratiska maskor

Panelen ska utgöras av ett rektangulärt nätstycke. Det ska bara finnas en panel. Panelen får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar.

2.   Panelens placering

Panelen ska infogas i mitten av den övre panelen i den bakre delen av den avsmalnande delen i trålen alldeles framför den raka del som utgörs av förlängningsstycket och lyftet.

Panelen ska sluta högst tolv maskor från den handknutna raden av maskor mellan förlängningsstycket och den bakre avsmalnande delen av trålen.

3.   Panelens storlek

Panelen ska vara minst 2 m lång och minst 1 meter bred.

4.   Panelens nätstycke

Maskorna ska ha en öppning på minst 100 mm. Maskorna ska vara kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor ska bestå av skurna maskor.

Nätstycket ska monteras så att maskorna löper parallellt med och vinkelrätt mot lyftets längdaxel.

Nätet ska vara gjort av enkeltrådigt garn. Garntjockleken får vara högst 4 mm.

5.   Montering av panelen i nätstycken med diagonalmaskor

Det ska vara tillåtet att fästa en stadkant runt panelens fyra sidor. Stadkantens diameter får inte vara mer än 12 mm.

Panelens utsträckta längd ska vara lika med den utsträckta längden på de diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel.

Antalet diagonalmaskor i den övre panelen som fästs vid panelens kortaste sida (dvs. den sida på en meter som är vinkelrät mot lyftets längdaxel) ska åtminstone vara det antal hela diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel dividerat med 0,7.

6.   Nedan visas hur panelen ska monteras i trålen.

Image

BILAGA XIVc

NÄTSTYCKE MED KVADRATISKA MASKOR FÖR FARTYG SOM ÄR STÖRRE ÄN 15 METER

1.   Tekniska specifikationer för det övre nätstycket med kvadratiska maskor

Panelen ska utgöras av ett rektangulärt nätstycke. Nätet ska vara gjort av enkeltrådigt garn. Maskorna ska vara kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor ska bestå av skurna maskor. Panelen ska ha en längd av minst 3 m, utom när den är infogad i redskap som släpas av fartyg med lägre maskineffekt än 112 kW, då den
  ska
  ha en längd av minst 2 m.

2.   Panelens placering

Panelen ska infogas i lyftets övre panel. Panelens bakre kant får vara högst 12 m från bottenstroppen enligt definitionen i artikel 8 i kommissionens förordning (EEG) nr 3440/84 av den 6 december 1984 om fastsättning av anordningar på trålar, danska snurrevadar och liknande nätredskap*.

3.   Montering av panelen i nätstycken med diagonalmaskor

Det får inte finnas mer än två öppna diagonalmaskor mellan panelens längdaxel och den angränsande stadkanten.

Panelens utsträckta längd ska vara lika med den utsträckta längden på de diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel. Sammanfogningen mellan diagonalmaskorna i lyftets övre panel och panelens minsta sida ska göras enligt modellen tre diagonalmaskor för varje kvadratisk maska när lyftets maskstorlek är 80 mm, eller två diagonalmaskor för varje kvadratisk maska när lyftets maskstorlek är 120 mm, med undantag av fönstrets kantmaskstolpar på båda sidor.

BILAGA XIVd

NÄTSTYCKE MED KVADRATISKA MASKOR FÖR FARTYG SOM ÄR MINDRE ÄN 15 METER

1.   Tekniska specifikationer för det övre nätstycket med kvadratiska maskor

Panelen ska utgöras av ett rektangulärt nätstycke. Nätet ska vara gjort av enkeltrådigt garn. Maskorna ska vara kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor ska bestå av skurna maskor. Panelen ska ha en längd av minst 3 m, utom när den är infogad i redskap som släpas av fartyg med lägre maskineffekt än 112 kW, då den
  ska
  ha en längd av minst 2 m.

2.   Panelens placering

Panelen ska infogas i lyftets övre panel. Panelens bakre kant får vara högst 12 m från bottenstroppen enligt definitionen i artikel 8 i förordning (EEG) nr 3440/84 (*).

3.   Montering av panelen i nätstycken med diagonalmaskor

Det får inte finnas mer än två öppna diagonalmaskor mellan panelens längdaxel och den angränsande stadkanten. Panelens utsträckta längd ska vara lika med den utsträckta längden på de diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel. Sammanfogningen mellan diagonalmaskorna i lyftets övre panel och panelens minsta sida ska göras enligt modellen två diagonalmaskor för varje kvadratisk maska, med undantag av fönstrets kantmaskstolpar på båda sidor.

(*)  EGT L 318, 7.12.1984, s. 23.”"

*

---

(1)  
  Endast inom 4 sjömil från baslinjerna.

1

Endast inom 4 sjömil från baslinjerna.

(2)  
  Utanför 4 sjömil från baslinjerna.

2

Utanför 4 sjömil från baslinjerna.

(3)  
  I Skagerrak under perioden 1 mars–31 oktober och i Kattegatt under perioden 1 mars–31 juli.

3

I Skagerrak under perioden 1 mars–31 oktober och i Kattegatt under perioden 1 mars–31 juli.

(4)  
  I Skagerrak från och med den 1 november till och med den sista dagen i februari och i Kattegatt från och med den 1 augusti till och med den sista dagen i februari.

4

I Skagerrak från och med den 1 november till och med den sista dagen i februari och i Kattegatt från och med den 1 augusti till och med den sista dagen i februari.

(5)  
  Vid användning av detta maskstorleksintervall ska lyftet bestå av nätstycken med fyrkantsmaskor med sorteringsgaller enligt bilaga XIV till denna förordning.

5

Vid användning av detta maskstorleksintervall ska lyftet bestå av nätstycken med fyrkantsmaskor med sorteringsgaller enligt bilaga XIV till denna förordning.

(6)  
  Den fångst som behålls ombord får inte innehålla mer än 10 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, tunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej, havskräfta och hummer.

6

Den fångst som behålls ombord får inte innehålla mer än 10 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, tunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej, havskräfta och hummer.

(7)  
  Den fångst som behålls ombord får inte innehålla mer än 50 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, tunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej, havskräfta och hummer.

7

Den fångst som behålls ombord får inte innehålla mer än 50 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, tunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej, havskräfta och hummer.

(8)  
  Den fångst som behålls ombord får inte innehålla mer än 60 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, tunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej och hummer.
  ”

8

Den fångst som behålls ombord får inte innehålla mer än 60 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, tunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, vitling, sandskädda, gråsej och hummer.

---

| 16.12.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2015/C 419/54)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0798),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0431/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0295/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0295/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 195.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2012 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 605/2013.)

---