# Úradný vestník C 209/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 209 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6220. júna 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 209

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6220. júna 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 209/01 | Oznámenie Komisie – Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií: doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou | 1 |
| 2019/C 209/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) (
  1
  ) | 31 |
| 2019/C 209/03 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV) (
  1
  ) | 31 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 209/01

Oznámenie Komisie – Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií: doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou

1

2019/C 209/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE) (
  1
  )

1

31

2019/C 209/03

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV) (
  1
  )

1

31

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 209/04 | Výmenný kurz eura | 32 |
| | INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU |
| | Dozorný úrad EZVO |
| 2019/C 209/05 | Neexistencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP | 33 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 209/04

Výmenný kurz eura

32

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

2019/C 209/05

Neexistencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP

33

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2019/C 209/06 | Oznámenie o uplynutí platnosti určitých antisubvenčných opatrení | 34 |
| 2019/C 209/07 | Oznámenie o opätovnom začatí prešetrovaní v nadväznosti na rozsudky z 10. apríla 2019 vo veciach T-300/16 a T-301/16 so zreteľom na vykonávacie nariadenia Komisie (EÚ) 2016/387 a (EÚ) 2016/388 16, ktorými sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a konečné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii | 35 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 209/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 40 |
| 2019/C 209/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 42 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2019/C 209/06

Oznámenie o uplynutí platnosti určitých antisubvenčných opatrení

34

2019/C 209/07

Oznámenie o opätovnom začatí prešetrovaní v nadväznosti na rozsudky z 10. apríla 2019 vo veciach T-300/16 a T-301/16 so zreteľom na vykonávacie nariadenia Komisie (EÚ) 2016/387 a (EÚ) 2016/388 16, ktorými sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a konečné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii

35

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2019/C 209/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

40

2019/C 209/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

42

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/1

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií: doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou

(2019/C 209/01)

| Dôležité upozornenie

  Toto oznámenie bolo vypracované podľa článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ (1) s cieľom pomôcť dotknutým spoločnostiam pri zverejňovaní nefinančných informácií relevantným, užitočným, jednotným a lepšie porovnateľným spôsobom. Ide o doplnok k usmerneniam k zverejňovaniu nefinančných informácií, ktoré Komisia prijala v roku 2017 [C(2017) 4234 final]. V tomto oznámení sa poskytujú nezáväzné usmernenia a nevznikajú ním žiadne nové zákonné povinnosti. Do tej miery, do akej sa týmto oznámením môže vykladať smernica 2014/95/EÚ, nemá pozícia Komisie vplyv na prípadný výklad tejto smernice, ktorý by vydal Súdny dvor Európskej únie. Spoločnosti využívajúce tieto usmernenia sa môžu opierať o medzinárodné rámce, rámce EÚ alebo vnútroštátne rámce. Toto oznámenie nepredstavuje technickú normu a subjekty pripravujúce nefinančné výkazy ani iná strana, či už konajúca v mene subjektu pripravujúceho výkazy, alebo v mene iného subjektu, nemôže tvrdiť, že nefinančné výkazy sú v súlade s týmto dokumentom. |
| --- |

Dôležité upozornenie

Toto oznámenie bolo vypracované podľa článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ (1) s cieľom pomôcť dotknutým spoločnostiam pri zverejňovaní nefinančných informácií relevantným, užitočným, jednotným a lepšie porovnateľným spôsobom. Ide o doplnok k usmerneniam k zverejňovaniu nefinančných informácií, ktoré Komisia prijala v roku 2017 [C(2017) 4234 final]. V tomto oznámení sa poskytujú nezáväzné usmernenia a nevznikajú ním žiadne nové zákonné povinnosti. Do tej miery, do akej sa týmto oznámením môže vykladať smernica 2014/95/EÚ, nemá pozícia Komisie vplyv na prípadný výklad tejto smernice, ktorý by vydal Súdny dvor Európskej únie. Spoločnosti využívajúce tieto usmernenia sa môžu opierať o medzinárodné rámce, rámce EÚ alebo vnútroštátne rámce. Toto oznámenie nepredstavuje technickú normu a subjekty pripravujúce nefinančné výkazy ani iná strana, či už konajúca v mene subjektu pripravujúceho výkazy, alebo v mene iného subjektu, nemôže tvrdiť, že nefinančné výkazy sú v súlade s týmto dokumentom.

Obsah

| 1. | Úvod | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Prečo sa poskytujú nové usmernenia o zverejňovaní informácií súvisiacich s klímou? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prínosy pre spoločnosti podávajúce správy | 3 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | Ako sa používajú tieto usmernenia | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Všeobecné úvahy | 3 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Významnosť | 4 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Riziká súvisiace s klímou, závislosti a príležitosti | 5 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Štruktúra navrhovaných zverejnení | 8 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Súlad s uznanými rámcami a normami podávania správ | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | Odporúčané zverejnenia a ďalšie usmernenie | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Obchodný model | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Politiky a postupy náležitej starostlivosti | 9 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Výsledky | 10 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hlavné riziká a ich riadenie | 11 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kľúčové ukazovatele výkonnosti | 12 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| Príloha I: | Ďalšie usmernenie pre banky a poisťovne | 21 |
| --- | --- | --- |

Príloha I:

| Príloha II: | Mapovanie požiadaviek smernice o zverejňovaní nefinančných informácií a zverejnení odporúčaných skupinou TCFD | 29 |
| --- | --- | --- |

Príloha II:

1.   ÚVOD

1.1.   Prečo sa poskytujú nové usmernenia o zverejňovaní informácií súvisiacich s klímou?

Parížska dohoda o zmene klímy z roku 2015, ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (október 2018) vyzývajú na urýchlené a rozhodné opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov a na vytvorenie nízkouhlíkového hospodárstva odolného voči zmene klímy. Európska únia sa dohodla na ambicióznych cieľoch do roku 2030 v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti (2) a schválila pravidlá týkajúce sa emisií skleníkových plynov pochádzajúcich z využívania pôdy, ako aj emisných cieľov pre osobné automobily a dodávky. Komisia v roku 2018 uverejnila strategickú dlhodobú víziu prosperujúceho, moderného, konkurencieschopného a klimaticky neutrálneho hospodárstva do roku 2050 (3).

Pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy zohrávajú rozhodujúcu úlohu spoločnosti a finančné inštitúcie. Po prvé, na splnenie cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 sú už potrebné dodatočné ročné investície vo výške 180 miliárd EUR a na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 budú potrebné ďalšie finančné prostriedky. Mnohé z týchto investícií predstavujú významné obchodné príležitosti a veľká časť finančných prostriedkov bude musieť pochádzať zo súkromného kapitálu. Po druhé, spoločnosti a finančné inštitúcie musia lepšie pochopiť a riešiť riziká negatívneho vplyvu na klímu vyplývajúce z ich podnikateľskej činnosti, ako aj riziká, ktoré zmena klímy predstavuje pre ich podnikanie. Katastrofy spôsobené počasím mali v roku 2017 za následok rekordné hospodárske škody vo výške 283 miliárd EUR a do roku 2100 by mohli postihnúť až dve tretiny európskeho obyvateľstva v porovnaní so súčasnými 5 %. Lepšie zverejňovanie informácií súvisiacich s klímou zo strany spoločností môže prispieť k vykonávaniu sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030, v ktorom sa vlády vyzývajú, aby vyhodnocovali, zaznamenávali, vzájomne si vymieňali a verejne účtovne vykazovali straty v dôsledku katastrof.

Komisia uverejnila v marci 2018 akčný plán o financovaní udržateľného rastu s cieľom presmerovať kapitál na udržateľné investície, riešiť finančné riziká, ktoré vyplývajú zo zmeny klímy a iných environmentálnych a sociálnych problémov, ako aj posilniť transparentnosť a dlhodobý výhľad finančnej a hospodárskej činnosti (4). Súčasťou akčného plánu je uverejnenie nových usmernení o zverejňovaní informácií súvisiacich s klímou spoločnosťami.

Viaceré ďalšie opatrenia v akčnom pláne závisia do určitej miery od spoločností zverejňujúcich primerané informácie súvisiace s udržateľnosťou. Patria sem napríklad navrhované nariadenia o vytvorení rámca (taxonómie) na uľahčenie udržateľných investícií (5), o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť (6), ako aj o referenčných hodnotách súvisiacich s uhlíkom (7).

Bez dostatočných, spoľahlivých a porovnateľných informácií týkajúcich sa udržateľnosti od spoločností, do ktorých sa investuje, finančný sektor nemôže efektívne nasmerovať kapitál do investícií, ktoré prinášajú riešenia pre krízy udržateľnosti, ktorým čelíme, a takisto nemôže účinne identifikovať a riadiť riziká pre investície, ktoré vyplynú z týchto kríz.

Zverejňovanie informácií súvisiacich s klímou spoločnosťami sa v posledných rokoch zlepšilo. Stále však existujú značné medzery a na splnenie potrieb investorov a iných zainteresovaných strán sú naliehavo potrebné ďalšie zlepšenia v kvantite, kvalite a porovnateľnosti zverejňovaných informácií.

V júni 2017 uverejnila pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou v rámci Rady pre finančnú stabilitu (TCFD), ktorú zriadila Rada pre finančnú stabilitu skupiny G20, odporúčania s cieľom povzbudiť finančné inštitúcie a nefinančné spoločnosti, aby zverejňovali informácie o rizikách a príležitostiach súvisiacich s klímou (8). Odporúčania skupiny TCFD sú všeobecne uznávané ako oficiálne usmernenie o poskytovaní finančne významných informácií súvisiacich s klímou a Komisia vyzýva spoločnosti, aby ich vykonávali. Viaceré vlády a finančné regulačné orgány na celom svete vyjadrili podporu odporúčaniam a začleňujú ich do svojho usmernenia a politických rámcov. Patrí sem napríklad Austrália, Hongkong, Japonsko, Južná Afrika, Kanada a Singapur, ako aj niektoré členské štáty EÚ.

Tento doplnok integruje odporúčania skupiny TCFD a poskytuje spoločnostiam usmernenie, ktoré je v súlade so smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií a s odporúčaniami TCFD.

Technická skupina odborníkov pre udržateľné financovanie, ktorú vymenovala Komisia v júni 2018, poskytla odporúčania týkajúce sa zverejňovania informácií súvisiacich s klímou a tieto usmernenia z nich vychádzajú. Tieto usmernenia zohľadňujú spätnú väzbu zainteresovaných strán týkajúcu sa odporúčaní technickej skupiny odborníkov pre udržateľné financovanie a výsledkov cielenej online konzultácie, ktorú uskutočnili útvary Európskej komisie vo februári až marci 2019 (9).

1.2.   Prínosy pre spoločnosti podávajúce správy

Lepšie zverejňovanie informácií súvisiacich s klímou môže mať prínosy pre spoločnosť podávajúcu správy, ako napríklad:

| — | zvýšenie informovanosti a pochopenia v súvislosti s rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou v rámci spoločnosti, lepšie riadenie rizík a informovanejšie rozhodovanie a strategické plánovanie, |
| --- | --- |

—

zvýšenie informovanosti a pochopenia v súvislosti s rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou v rámci spoločnosti, lepšie riadenie rizík a informovanejšie rozhodovanie a strategické plánovanie,

| — | rozmanitejšia investorská základňa a potenciálne nižšie kapitálové náklady, ktoré vyplývajú napríklad zo začlenenia do aktívne spravovaných investičných portfólií a indexov zameraných na udržateľnosť, ako aj zo zlepšených úverových ratingov pre vydávanie dlhopisov a z lepších hodnotení úverovej bonity bankových úverov, |
| --- | --- |

—

rozmanitejšia investorská základňa a potenciálne nižšie kapitálové náklady, ktoré vyplývajú napríklad zo začlenenia do aktívne spravovaných investičných portfólií a indexov zameraných na udržateľnosť, ako aj zo zlepšených úverových ratingov pre vydávanie dlhopisov a z lepších hodnotení úverovej bonity bankových úverov,

| — | konštruktívnejší dialóg so zainteresovanými stranami, najmä s investormi a akcionármi, |
| --- | --- |

—

konštruktívnejší dialóg so zainteresovanými stranami, najmä s investormi a akcionármi,

| — | lepšia povesť spoločnosti a zachovanie sociálnej licencie na prevádzkovanie. |
| --- | --- |

—

lepšia povesť spoločnosti a zachovanie sociálnej licencie na prevádzkovanie.

2.   AKO SA POUŽÍVAJÚ TIETO USMERNENIA

2.1.   Všeobecné úvahy

Spoločnosti by mali čítať tento doplnok spolu s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica o zverejňovaní nefinančných informácií (2014/95/EÚ), a v prípade potreby aj s textom samotnej smernice.

Mali by tiež zvážiť nezáväzné usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií, ktoré Komisia uverejnila v júni 2017 (10) a ktoré obsahujú šesť hlavných zásad pre dobré zverejňovanie nefinančných informácií, a to konkrétne, že zverejnené informácie by mali byť: 1. významné; 2. nestranné, vyvážené a zrozumiteľné; 3. komplexné, ale stručné; 4. strategické a orientované na budúcnosť; 5. orientované na zainteresované strany a 6. jednotné a súvislé (11). Všetky uvedené zásady a ostatné časti nezáväzných usmernení sa primerane uplatňujú na tento doplnok.

Spoločnosti sa takisto vyzývajú, aby si prečítali odporúčania pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou a v prípade potreby aj doplňujúce usmernenie pre finančný sektor a pre spoločnosti pôsobiace v odvetviach energetiky, dopravy, materiálov a stavebníctva, ako aj poľnohospodárstva, potravín a lesných produktov (12).

Podobne ako všeobecné usmernenia uverejnené v roku 2017, ani tento doplnok týkajúci sa podávania správ súvisiacich s klímou nie je záväzný. Spoločnosti si môžu zvoliť alternatívne prístupy k podávaniu správ súvisiacich s klímou za predpokladu, že spĺňajú právne požiadavky.

V týchto usmerneniach sa uznáva, že obsah zverejnených informácií súvisiacich s klímou sa môže medzi spoločnosťami líšiť v závislosti od viacerých faktorov vrátane odvetvia činnosti, zemepisnej polohy a povahy a rozsahu rizík a príležitostí súvisiacich s klímou.

Metodiky a najlepšie postupy v oblasti podávania správ súvisiacich s klímou sa rýchlo vyvíjajú. V týchto usmerneniach sa preto uznáva, že je potrebný pružný prístup. Spoločnosti a iné organizácie sa dôrazne vyzývajú, aby pokračovali v inováciách a ďalej vylepšovali podávanie správ súvisiacich s klímou nad rámec obsahu týchto usmernení. Spoločnosti by takisto mali zabezpečiť, aby sa ich prístup k podávaniu správ súvisiacich s klímou pravidelne aktualizoval v súlade s najnovšími vedeckými dôkazmi.

Zámerom týchto usmernení nie je podporovať samostatné podávanie správ súvisiacich s klímou. Spoločnosti sa vyzývajú, aby vo svojich správach informácie súvisiace s klímou podľa potreby začleňovali do iných finančných a nefinančných informácií.

Nefinančný výkaz by mal byť podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií štandardne zahrnutý do správy o riadení spoločnosti, hoci mnohé členské štáty využili možnosť umožniť spoločnostiam uverejňovať ich nefinančné výkazy v samostatnej správe. Skupina TCFD navrhuje, aby sa ňou odporúčané zverejnenia zahrnuli do hlavného „ročného finančného výkazníctva“ spoločnosti (13).

Spoločnosti by sa mali v každom prípade usilovať zabezpečiť, aby informácie súvisiace s klímou boli pre zamýšľaných používateľov ľahko dostupné. Ak spoločnosti uvedú krížové odkazy na iné správy alebo dokumenty, malo by sa to uskutočniť jednoduchým a používateľsky ústretovým spôsobom, napríklad uplatnením praktického pravidla „maximálne jedno kliknutie mimo správy“.

Tieto usmernenia sú určené na používanie spoločnosťami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (14). Môžu však byť užitočné aj pre iné spoločnosti, ktoré chcú zverejňovať informácie súvisiace s klímou.

2.2.   Významnosť

Podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií sa od spoločnosti požaduje, aby zverejňovala informácie o environmentálnych, sociálnych a zamestnaneckých záležitostiach, dodržiavaní ľudských práv, ako aj úplatkárstve a korupcii v rozsahu, v akom sú takéto informácie potrebné na pochopenie vývoja, výkonnosti, pozície a vplyvu činností spoločnosti (15). Informácie súvisiace s klímou možno považovať za patriace do kategórie záležitostí životného prostredia.

Ako sa uvádza v nezáväzných usmerneniach Komisie o zverejňovaní nefinančných informácií z roku 2017, odkazom na „vplyv činností [spoločnosti]“ sa zaviedol nový prvok, ktorý sa má zohľadniť pri posudzovaní významnosti nefinančných informácií. Smernica o zverejňovaní nefinančných informácií má v skutočnosti dvojnásobné hľadisko významnosti:

| — | Odkaz na „vývoj, výkonnosť [a] pozíciu“ spoločnosti označuje finančnú významnosť v širšom zmysle, pokiaľ ide o vplyv na hodnotu spoločnosti. Informácie súvisiace s klímou by sa mali oznamovať, ak je to potrebné na pochopenie vývoja, výkonnosti a pozície spoločnosti. Toto hľadisko je zvyčajne najzaujímavejšie pre investorov. |
| --- | --- |

—

Odkaz na „vývoj, výkonnosť [a] pozíciu“ spoločnosti označuje finančnú významnosť v širšom zmysle, pokiaľ ide o vplyv na hodnotu spoločnosti. Informácie súvisiace s klímou by sa mali oznamovať, ak je to potrebné na pochopenie vývoja, výkonnosti a pozície spoločnosti. Toto hľadisko je zvyčajne najzaujímavejšie pre investorov.

| — | Odkaz na „vplyv činností [spoločnosti]“ označuje environmentálnu a sociálnu významnosť. Informácie súvisiace s klímou by sa mali oznamovať, ak je to potrebné na pochopenie vonkajších vplyvov spoločnosti. Toto hľadisko je zvyčajne najzaujímavejšie pre občanov, spotrebiteľov, zamestnancov, obchodných partnerov, spoločenstvá a organizácie občianskej spoločnosti. Čoraz väčší počet investorov však musí poznať vplyv na klímu spoločností, do ktorých sa investuje, s cieľom lepšie pochopiť a merať vplyv ich investičných portfólií na klímu. |
| --- | --- |

—

Odkaz na „vplyv činností [spoločnosti]“ označuje environmentálnu a sociálnu významnosť. Informácie súvisiace s klímou by sa mali oznamovať, ak je to potrebné na pochopenie vonkajších vplyvov spoločnosti. Toto hľadisko je zvyčajne najzaujímavejšie pre občanov, spotrebiteľov, zamestnancov, obchodných partnerov, spoločenstvá a organizácie občianskej spoločnosti. Čoraz väčší počet investorov však musí poznať vplyv na klímu spoločností, do ktorých sa investuje, s cieľom lepšie pochopiť a merať vplyv ich investičných portfólií na klímu.

Spoločnosti by mali zvážiť použitie navrhovaných zverejnení v týchto usmerneniach, ak sa rozhodnú, že klíma je významným problémom z jedného z uvedených dvoch hľadísk.

Tieto dve rizikové hľadiská sa v niektorých prípadoch už prekrývajú a je čoraz pravdepodobnejšie, že tak tomu bude aj v budúcnosti. Keďže trhy a verejné politiky sa vyvíjajú v reakcii na zmenu klímy, pozitívne a/alebo negatívne vplyvy spoločnosti na klímu sa budú čoraz viac premietať do obchodných príležitostí a/alebo rizík, ktoré sú finančne významné.

Hľadisko významnosti podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií sa vzťahuje na finančnú významnosť, ako aj na environmentálnu a sociálnu významnosť, zatiaľ čo skupina TCFD uvádza len hľadisko finančnej významnosti.

Obrázok 1

Dvojnásobné hľadisko významnosti podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií v kontexte so podávaním správ súvisiacich s klímou

Pri posudzovaní významnosti informácií súvisiacich s klímou by spoločnosti mali zohľadňovať dlhodobejší časový horizont, než je tomu tradične v prípade finančných informácií. Spoločnostiam sa odporúča, aby predčasne nedospeli k záveru, že klíma nie je významným problémom len preto, že niektoré riziká súvisiace s klímou sú na základe svojej povahy vnímané ako dlhodobé.

Pri posudzovaní významnosti informácií súvisiacich s klímou by spoločnosti mali zohľadňovať celý svoj hodnotový reťazec, a to jeho dodávateľské aj odberateľské časti.

Vzhľadom na systémové a všadeprítomné vplyvy zmeny klímy je pravdepodobné, že väčšina spoločností spadajúcich do rozsahu pôsobnosti smernice dospeje k záveru, že klíma je významným problémom. Spoločnostiam, ktoré dospejú k záveru, že klíma nie je významným problémom, sa odporúča, aby zvážili predloženie vyhlásenia v tomto zmysle a vysvetlili, ako k tomuto záveru dospeli.

2.3.   Riziká súvisiace s klímou, závislosti a príležitosti

Riziká súvisiace s klímou

Podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií by informácie súvisiace s klímou mali v nevyhnutnom rozsahu zahŕňať hlavné riziká týkajúce sa vývoja, výkonnosti a pozície spoločnosti vyplývajúce zo zmeny klímy, ako aj hlavné riziká týkajúce sa negatívneho vplyvu na klímu vyplývajúce z činností spoločnosti. Navrhované zverejnenia v týchto usmerneniach odrážajú obe perspektívy rizika.

Pokiaľ sa v texte neuvádza inak, odkazy na riziká by sa mali chápať tak, že odkazujú na riziká týkajúce sa negatívneho vplyvu na spoločnosť (riziká prechodu a fyzické riziká – pozri ďalej v texte) aj na riziká týkajúce sa negatívneho vplyvu na klímu.

Oba tieto druhy rizika – riziká týkajúce sa negatívneho vplyvu na spoločnosť a riziká týkajúce sa negatívneho vplyvu na klímu – môžu vyplynúť z vlastných činností spoločnosti a môže k nim dochádzať v rámci celého hodnotového reťazca, a to v jeho dodávateľských aj odberateľských častiach.

1.   Riziká negatívnych vplyvov na klímu

Niektoré príklady rizík negatívnych vplyvov na klímu sú tieto:

| — | Priemyselné výrobné zariadenie spoločnosti by mohlo do atmosféry priamo vypúšťať skleníkové plyny. |
| --- | --- |

—

Priemyselné výrobné zariadenie spoločnosti by mohlo do atmosféry priamo vypúšťať skleníkové plyny.

| — | Energia, ktorú spoločnosť kupuje na vykonávanie svojich činností, mohla byť vyrobená z fosílnych palív. |
| --- | --- |

—

Energia, ktorú spoločnosť kupuje na vykonávanie svojich činností, mohla byť vyrobená z fosílnych palív.

| — | Výrobok, ktorý spoločnosť vyrába, si môže vyžadovať spotrebu fosílnych palív, napríklad v prípade automobilov, ktoré jazdia na benzín alebo naftu. |
| --- | --- |

—

Výrobok, ktorý spoločnosť vyrába, si môže vyžadovať spotrebu fosílnych palív, napríklad v prípade automobilov, ktoré jazdia na benzín alebo naftu.

| — | Výroba materiálov, ktoré spoločnosť používa, môže viesť k emisiám skleníkových plynov v dodávateľskej časti hodnotového reťazca. Môže to byť prípad spoločností, ktoré vo svojich výrobných procesoch používajú materiály, ako je cement alebo hliník. Podobne spoločnosť, ktorá vyrába alebo spracúva lesnícke alebo poľnohospodárske komodity, a to aj v odvetviach, ako sú potravinárstvo, odevný priemysel alebo drevospracujúci priemysel, by mohla priamo alebo nepriamo spôsobovať zmenu vo využívaní pôdy vrátane odlesňovania a degradácie lesov a súvisiacich emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

—

Výroba materiálov, ktoré spoločnosť používa, môže viesť k emisiám skleníkových plynov v dodávateľskej časti hodnotového reťazca. Môže to byť prípad spoločností, ktoré vo svojich výrobných procesoch používajú materiály, ako je cement alebo hliník. Podobne spoločnosť, ktorá vyrába alebo spracúva lesnícke alebo poľnohospodárske komodity, a to aj v odvetviach, ako sú potravinárstvo, odevný priemysel alebo drevospracujúci priemysel, by mohla priamo alebo nepriamo spôsobovať zmenu vo využívaní pôdy vrátane odlesňovania a degradácie lesov a súvisiacich emisií skleníkových plynov.

2.   Riziká negatívnych vplyvov na spoločnosť

Riziká zmeny klímy, pokiaľ ide o finančnú výkonnosť spoločnosti, možno klasifikovať ako fyzické riziká alebo riziká prechodu (16).

Riziká prechodu sú pre spoločnosť riziká, ktoré vyplývajú z prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy. Patria medzi ne:

| — | Politické riziká, napríklad v dôsledku požiadaviek na energetickú efektívnosť, mechanizmov spoplatňovania emisií oxidu uhličitého, ktoré zvyšujú cenu fosílnych palív, alebo politík na podporu udržateľného využívania pôdy. |
| --- | --- |

—

Politické riziká, napríklad v dôsledku požiadaviek na energetickú efektívnosť, mechanizmov spoplatňovania emisií oxidu uhličitého, ktoré zvyšujú cenu fosílnych palív, alebo politík na podporu udržateľného využívania pôdy.

| — | Právne riziká, napríklad riziko súdnych sporov z dôvodu neodstránenia alebo minimalizovania nepriaznivých vplyvov na klímu, alebo neprispôsobenia sa zmene klímy. |
| --- | --- |

—

Právne riziká, napríklad riziko súdnych sporov z dôvodu neodstránenia alebo minimalizovania nepriaznivých vplyvov na klímu, alebo neprispôsobenia sa zmene klímy.

| — | Technologické riziká, napríklad ak technológia s menej škodlivým vplyvom na klímu nahrádza technológiu, ktorá je pre klímu škodlivejšia. |
| --- | --- |

—

Technologické riziká, napríklad ak technológia s menej škodlivým vplyvom na klímu nahrádza technológiu, ktorá je pre klímu škodlivejšia.

| — | Trhové riziká, napríklad ak sa výber spotrebiteľov a obchodných zákazníkov posúva smerom k výrobkom a službám, ktoré sú menej škodlivé pre klímu. |
| --- | --- |

—

Trhové riziká, napríklad ak sa výber spotrebiteľov a obchodných zákazníkov posúva smerom k výrobkom a službám, ktoré sú menej škodlivé pre klímu.

| — | Riziká straty dobrej povesti, napríklad ťažkosti s prilákaním a udržaním si zákazníkov, zamestnancov, obchodných partnerov a investorov, ak je spoločnosť známa tým, že poškodzuje klímu. |
| --- | --- |

—

Riziká straty dobrej povesti, napríklad ťažkosti s prilákaním a udržaním si zákazníkov, zamestnancov, obchodných partnerov a investorov, ak je spoločnosť známa tým, že poškodzuje klímu.

Všeobecne povedané, spoločnosť s vyšším negatívnym vplyvom na klímu bude viac vystavená rizikám prechodu.

Fyzické riziká sú riziká pre spoločnosť, ktoré vyplývajú z fyzických účinkov zmeny klímy. Patria sem (17):

| — | Akútne fyzické riziká, ktoré vyplývajú z osobitných udalostí, najmä udalostí súvisiacich s počasím, ako sú búrky, záplavy, požiare alebo vlny horúčav, ktoré môžu poškodiť výrobné zariadenia a narušiť hodnotové reťazce. |
| --- | --- |

—

Akútne fyzické riziká, ktoré vyplývajú z osobitných udalostí, najmä udalostí súvisiacich s počasím, ako sú búrky, záplavy, požiare alebo vlny horúčav, ktoré môžu poškodiť výrobné zariadenia a narušiť hodnotové reťazce.

| — | Chronické fyzické riziká, ktoré vyplývajú z dlhodobejších zmien klímy, ako sú zmeny teploty, zvyšovanie hladiny morí, znížená dostupnosť vody, strata biodiverzity a zmeny v úrodnosti pôdy. |
| --- | --- |

—

Chronické fyzické riziká, ktoré vyplývajú z dlhodobejších zmien klímy, ako sú zmeny teploty, zvyšovanie hladiny morí, znížená dostupnosť vody, strata biodiverzity a zmeny v úrodnosti pôdy.

Vystavenie spoločnosti fyzickým rizikám priamo nezávisí od toho, či uvedená spoločnosť má alebo nemá negatívny vplyv na klímu.

Závislosť od prírodného, ľudského a sociálneho kapitálu

Mnohé spoločnosti sú závislé od prírodného kapitálu (18). Ak je samotný prírodný kapitál ohrozený zmenou klímy, potom bude spoločnosť vystavená rizikám súvisiacim s klímou, najmä pokiaľ ide o fyzické riziká. Spoločnosti by preto mali pri určovaní svojich rizík súvisiacich s klímou a podávaní správ o nich starostlivo zvážiť svoju závislosť od prírodného kapitálu. Napríklad poľnohospodárska výrobná spoločnosť môže závisieť od rôznych prírodných kapitálov, ako sú voda, biodiverzita a úrodnosť pôdy, ktoré sú všetky citlivé na zmenu klímy. Od takejto spoločnosti sa očakáva, že pri podávaní správ súvisiacich s klímou vysvetlí uvedené závislosti.

Mnohé spoločnosti sú závislé aj od ľudského a sociálneho kapitálu, ako sú zručnosti a motivácia zamestnancov, a úrovne dôvery, ktorú spoločnosť požíva medzi externými zainteresovanými stranami. Spoločnosti by mali podľa potreby začleniť informácie o ľudskom a sociálnom kapitáli pri podávaní správ súvisiacich s klímou. Zamestnanci môžu byť napríklad kritickí k vývoju inovatívnych nízkouhlíkových výrobkov a služieb.

Príležitosti súvisiace s klímou

Riziká súvisiace s klímou môžu spoločnosti, ktoré ponúkajú výrobky a služby, ktoré prispievajú k zmierneniu zmeny klímy alebo prispôsobeniu sa nej, nezriedka premeniť na príležitosti.

Prispôsobenie sa zmene klímy znamená predvídanie nepriaznivých účinkov zmeny klímy a prijímanie vhodných opatrení na predchádzanie škodám, ktoré môžu spôsobiť, alebo ich minimalizáciu. Zahŕňa to obchodné príležitosti, ako sú nové technológie na efektívnejšie využívanie vzácnych vodných zdrojov alebo budovanie nových protipovodňových zábran.

Zmiernenie zmeny klímy sa vzťahuje na úsilie znížiť emisie skleníkových plynov alebo im predchádzať. Medzi príklady obchodných príležitostí spojených so zmierňovaním zmeny klímy patrí energia z obnoviteľných zdrojov alebo rozvoj energeticky účinnejších budov a dopravných systémov.

Taxonómia udržateľných hospodárskych činností, ktorú navrhuje Komisia ako súčasť akčného plánu o financovaní udržateľného rastu, má za cieľ určiť a klasifikovať príležitosti súvisiace s klímou.

Na obrázku 2 je znázornený vzťah medzi rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou.

Obrázok 2

Riziká a príležitosti súvisiace s klímou

Riziká a príležitosti súvisiace so zmenou klímy v celom hodnotovom reťazci

Ak je to relevantné a primerané, spoločnosti by mali pri podávaní správ o svojich rizikách, závislostiach a možnostiach súvisiacich s klímou zvážiť celý svoj hodnotový reťazec, teda jeho dodávateľské aj odberateľské časti. V prípade spoločností zapojených do výrobných činností to znamená prístup založený na životnom cykle výrobku, ktorý zohľadňuje otázky klímy v dodávateľskom reťazci a pri získavaní surovín, ako aj počas používania výrobku a vtedy, keď výrobok dosiahne koniec životnosti. Spoločnosti, ktoré poskytujú služby vrátane finančných služieb budú musieť takisto zohľadňovať klimatické vplyvy činností, ktoré podporujú alebo uľahčujú.

Ak sú MSP súčasťou hodnotového reťazca, spoločnosti sa vyzývajú, aby ich podporovali pri poskytovaní požadovaných informácií.

2.4.   Štruktúra navrhovaných zverejnení

V týchto usmerneniach sa navrhuje, aby sa informácie súvisiace s klímou zverejňovali pre každú z piatich oblastí podávania správ uvedených v smernici o zverejňovaní nefinančných informácií: a) obchodný model; b) politiky a náležitá starostlivosť; c) výsledok politík; d) hlavné riziká a ich riadenie a e) kľúčové ukazovatele výkonnosti.

Pre každú oblasť podávania správ sa v usmerneniach uvádza obmedzený počet odporúčaných zverejnení. Spoločnosť by mala zvážiť používanie odporúčaných zverejnení v rozsahu, v akom sú potrebné na pochopenie jej vývoja, výkonnosti, pozície a vplyvu jej činností.

Ďalšie usmernenie sa poskytuje po odporúčaných zverejneniach pre každú oblasť podávania správ. Ďalšie usmernenie pozostáva z návrhov na podrobnejšie informácie, ktorých zahrnutie môžu spoločnosti zvážiť, a to aj v rámci odporúčaných zverejnení. Okrem toho sa v prílohe I poskytuje ďalšie usmernenie pre banky a poisťovne.

Pri rozhodovaní o tom, či a v akom rozsahu spoločnosti použijú odporúčané zverejnenia a podrobnejšie návrhy zahrnuté do ďalšieho usmernenia, a to vrátane ďalšieho usmernenia pre banky a poisťovne v prílohe I, by tieto spoločnosti mali zohľadniť zásady dobrého zverejňovania nefinančných informácií obsiahnuté v nezáväzných usmerneniach k zverejňovaniu nefinančných informácií, ktoré Komisia uverejnila v roku 2017, vrátane zásad, podľa ktorých by zverejnené informácie mali byť významné, nestranné, vyvážené a zrozumiteľné, ako aj komplexné, ale stručné.

Rozsah rizík a príležitostí súvisiacich s klímou, ktoré spoločnosť určí, bude dôležitým faktorom pri rozhodovaní o tom, či a v akom rozsahu spoločnosť odporúčané zverejnenia a ďalšie usmernenie použije.

2.5.   Súlad s uznanými rámcami a normami podávania správ

Spoločnosti sa vyzývajú, aby zverejňovali informácie v súlade so všeobecne uznávanými normami a rámcami podávania správ s cieľom maximalizovať porovnateľnosť pre svoje zainteresované strany. S cieľom prispieť ku konvergencii na úrovni EÚ a na globálnej úrovni sa tieto usmernenia týkajú viacerých uznávaných rámcov a noriem podávania správ.

Zahŕňajú najmä odporúčané zverejnenia pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou v rámci Rady pre finančnú stabilitu (TCFD), ktoré sú samy zosúladené s ostatnými hlavnými rámcami. Tieto zverejnenia odporúčané skupinou TCFD sa v týchto usmerneniach uvádzajú osobitne. V prílohe II sú znázornené požiadavky na zverejňovanie podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií mapované s ohľadom na zverejnenia odporúčané skupinou TCFD.

Okrem odporúčaných zverejnení skupiny TCFD sa v týchto usmerneniach zohľadňujú takisto normy a rámce vypracované v rámci Global Reporting Initiative (GRI), plánu rozvoja spôsobilostí (CDP), rady pre štandardy zverejňovania informácií o klíme (Climate Disclosure Standards Board, CDSB), rady pre udržateľnosť účtovných štandardov (Sustainability Accounting Standards Board, SASB), Medzinárodnej rady pre integrované podávanie správ (International Integrated Reporting Council, IIRC) a schémy EÚ pre environmentálne manažérstvo a audit (Eco-Management and Audit Scheme, EMAS) (19).

3.   ODPORÚČANÉ ZVEREJNENIA A ĎALŠIE USMERNENIE

3.1.   Obchodný model

Je veľmi dôležité, aby zainteresované strany pochopili názor spoločnosti na to, ako zmena klímy ovplyvňuje jej obchodný model a stratégiu a ako môžu jej činnosti ovplyvniť klímu v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Aby mohli spoločnosti primerane podávať správy o záležitostiach súvisiacich s klímou, musia mať dlhodobejšiu perspektívu, ako majú za normálnych okolností pri finančnom výkazníctve.

Riziká a príležitosti spoločnosti súvisiace s klímou budú závisieť od druhu jej činnosti, jej zemepisnej polohy a jej postavenia pri prechode na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy.

Na primerané začlenenie možných vplyvov zmeny klímy do svojich procesov plánovania by spoločnosti mali zvážiť, ako sa môžu vyvíjať riziká a príležitosti súvisiace s klímou, ako aj ich potenciálne obchodné dôsledky za rôznych podmienok. Jedným zo spôsobov, ako posúdiť takéto dôsledky, je použitie analýzy scenárov.

Spoločnosti, ktoré primerane neposudzujú svoj obchodný model a stratégiu v súvislosti so zmenou klímy, môžu spôsobovať negatívne účinky na klímu aj zažiť negatívne vplyvy na svoj obchodný model, napríklad na výkaz ziskov a strát, financovanie, budúce regulačné zaťaženie a „prevádzkovú licenciu“. Na druhej strane, určenie nových príležitostí súvisiacich s klímou môže posilniť obchodný model a vyhliadky spoločnosti v oblasti výnosov.

Tabuľka 1

Zverejňovanie týkajúce sa obchodného modelu

| Opíšte vplyv rizík a príležitostí súvisiacich s klímou na obchodný model spoločnosti, jej stratégiu a finančné plánovanie. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: stratégia b)] |
| --- |
| Opíšte, akým spôsobom môže obchodný model spoločnosti ovplyvniť klímu, a to pozitívne aj negatívne. |
| Opíšte odolnosť obchodného modelu a stratégie spoločnosti, pričom zohľadnite rôzne scenáre súvisiace s klímou v rôznych časových horizontoch, a to aspoň scenár oteplenia o 2 °C alebo menej a scenár oteplenia o viac ako 2 °C (20). [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: stratégia c)] |

Opíšte vplyv rizík a príležitostí súvisiacich s klímou na obchodný model spoločnosti, jej stratégiu a finančné plánovanie. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: stratégia b)]

Opíšte, akým spôsobom môže obchodný model spoločnosti ovplyvniť klímu, a to pozitívne aj negatívne.

Opíšte odolnosť obchodného modelu a stratégie spoločnosti, pričom zohľadnite rôzne scenáre súvisiace s klímou v rôznych časových horizontoch, a to aspoň scenár oteplenia o 2 °C alebo menej a scenár oteplenia o viac ako 2 °C (20). [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: stratégia c)]

Ďalšie usmernenie:

| — | Opíšte všetky zmeny v obchodnom modeli a stratégii spoločnosti s cieľom riešiť riziká prechodu a fyzické riziká, ako aj využiť obchodné príležitosti súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

—

Opíšte všetky zmeny v obchodnom modeli a stratégii spoločnosti s cieľom riešiť riziká prechodu a fyzické riziká, ako aj využiť obchodné príležitosti súvisiace s klímou.

| — | Opíšte závislosť spoločnosti od prírodných kapitálov, ako sú voda, pôda, ekosystémy alebo biodiverzita, ktoré sú ohrozené zmenou klímy. |
| --- | --- |

—

Opíšte závislosť spoločnosti od prírodných kapitálov, ako sú voda, pôda, ekosystémy alebo biodiverzita, ktoré sú ohrozené zmenou klímy.

| — | Opíšte, ako zmeny v obchodnom modeli a stratégii spoločnosti zamerané na zmiernenie zmeny klímy a/alebo prispôsobenie sa tejto zmene zmenia potreby spoločnosti v oblasti ľudského kapitálu. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako zmeny v obchodnom modeli a stratégii spoločnosti zamerané na zmiernenie zmeny klímy a/alebo prispôsobenie sa tejto zmene zmenia potreby spoločnosti v oblasti ľudského kapitálu.

| — | Opíšte príležitosti súvisiace s efektívnosťou využívania zdrojov a úsporami nákladov, prijatím nízkoemisných zdrojov energie, vývojom nových výrobkov a služieb, prístupom na nové trhy a budovaním odolnosti v rámci hodnotového reťazca. |
| --- | --- |

—

Opíšte príležitosti súvisiace s efektívnosťou využívania zdrojov a úsporami nákladov, prijatím nízkoemisných zdrojov energie, vývojom nových výrobkov a služieb, prístupom na nové trhy a budovaním odolnosti v rámci hodnotového reťazca.

| — | Zverejnite informácie o tom, ako spoločnosť zvolila uvedené scenáre. |
| --- | --- |

—

Zverejnite informácie o tom, ako spoločnosť zvolila uvedené scenáre.

| — | Opíšte, ako činnosti spoločnosti prispievajú k zmene klímy prostredníctvom emisií skleníkových plynov vrátane emisií z odlesňovania, degradácie lesov alebo zmien vo využívaní pôdy. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako činnosti spoločnosti prispievajú k zmene klímy prostredníctvom emisií skleníkových plynov vrátane emisií z odlesňovania, degradácie lesov alebo zmien vo využívaní pôdy.

3.2.   Politiky a postupy náležitej starostlivosti

Systémy riadenia a kontroly sú kľúčové pre pochopenie zainteresovaných strán, pokiaľ ide o hodnovernosť prístupu spoločnosti k otázkam súvisiacim s klímou. Informácie o zapojení predstavenstva a manažmentu, najmä o ich zodpovednostiach v súvislosti so zmenou klímy, poskytujú zainteresovaným stranám vedomosť o úrovni informovanosti spoločnosti o otázkach súvisiacich s klímou. Pri opise úlohy predstavenstva môže spoločnosť uviesť odkaz na akékoľvek vyhlásenie o správe a riadení, ktoré musí uverejniť.

Zainteresované strany sa môžu zaujímať aj o politiku spoločnosti a všetky s ňou súvisiace ciele, ktoré preukazujú záväzok spoločnosti v oblasti zmierňovania zmeny klímy a prispôsobovania sa tejto zmene, ako aj o jej postupy náležitej starostlivosti. To pomôže zainteresovaným stranám pochopiť schopnosť spoločnosti riadiť svoj obchodný model s cieľom minimalizovať riziko súvisiace s klímou, obmedziť negatívne vplyvy na klímu a maximalizovať pozitívne vplyvy v celom hodnotovom reťazci.

Politiky a postupy zamerané na otázky súvisiace s klímou sa môžu oddeliť alebo začleniť do iných politík a prevádzkových procesov. Do rámca riadenia rizík spoločnosti by sa mohli začleniť napríklad postupy náležitej starostlivosti, ktoré zohľadňujú klímu. Bolo by vhodné, keby spoločnosť vysvetlila svoj prístup k riadeniu otázok súvisiacich s klímou a uviedla odôvodnenie výberu uvedeného prístupu.

Tabuľka 2

Zverejňovanie týkajúce sa politík a postupov náležitej starostlivosti

| Opíšte politiky spoločnosti súvisiace s klímou vrátane všetkých opatrení na zmiernenie zmeny klímy alebo prispôsobenie sa tejto zmene. |
| --- |
| Opíšte všetky ciele súvisiace s klímou, ktoré si spoločnosť stanovila ako súčasť svojich politík, najmä ciele týkajúce sa emisií skleníkových plynov, a ako sa ciele spoločnosti vzťahujú na vnútroštátne a medzinárodné ciele, a najmä na Parížsku dohodu. |
| Opíšte dohľad predstavenstva nad rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: správa a riadenie a)] |
| Opíšte úlohu manažmentu pri posudzovaní a riadení rizík a príležitostí súvisiacich s klímou a vysvetlite dôvody tohto prístupu. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: správa a riadenie b)] |

Opíšte politiky spoločnosti súvisiace s klímou vrátane všetkých opatrení na zmiernenie zmeny klímy alebo prispôsobenie sa tejto zmene.

Opíšte všetky ciele súvisiace s klímou, ktoré si spoločnosť stanovila ako súčasť svojich politík, najmä ciele týkajúce sa emisií skleníkových plynov, a ako sa ciele spoločnosti vzťahujú na vnútroštátne a medzinárodné ciele, a najmä na Parížsku dohodu.

Opíšte dohľad predstavenstva nad rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: správa a riadenie a)]

Opíšte úlohu manažmentu pri posudzovaní a riadení rizík a príležitostí súvisiacich s klímou a vysvetlite dôvody tohto prístupu. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: správa a riadenie b)]

Ďalšie usmernenie:

| — | Opíšte, ako sa spoločnosť v rámci svojho hodnotového reťazca angažuje v otázkach súvisiacich s klímou, a vysvetlite, ako spolupracuje s partnermi v rámci dodávateľskej aj odberateľskej časti reťazca, aby podporila zmiernenie zmeny klímy a/alebo prispôsobenie sa tejto zmene. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako sa spoločnosť v rámci svojho hodnotového reťazca angažuje v otázkach súvisiacich s klímou, a vysvetlite, ako spolupracuje s partnermi v rámci dodávateľskej aj odberateľskej časti reťazca, aby podporila zmiernenie zmeny klímy a/alebo prispôsobenie sa tejto zmene.

| — | Vysvetlite, ako sú otázky súvisiace so zmenou klímy začlenené do prevádzkových rozhodovacích procesov spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Vysvetlite, ako sú otázky súvisiace so zmenou klímy začlenené do prevádzkových rozhodovacích procesov spoločnosti.

| — | Opíšte, ako sa spoločnosť zapája do verejnej politiky v otázkach súvisiacich s klímou, a to vrátane členstva v príslušných organizáciách alebo záujmových skupinách. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako sa spoločnosť zapája do verejnej politiky v otázkach súvisiacich s klímou, a to vrátane členstva v príslušných organizáciách alebo záujmových skupinách.

| — | Opíšte, či, ako a na akej úrovni (najmä čo sa týka predstavenstva a manažmentu) má spoločnosť prístup k odborným znalostiam týkajúcim sa otázok súvisiacich s klímou, a to buď z vlastnej vnútornej kapacity, a/alebo z externých zdrojov. |
| --- | --- |

—

Opíšte, či, ako a na akej úrovni (najmä čo sa týka predstavenstva a manažmentu) má spoločnosť prístup k odborným znalostiam týkajúcim sa otázok súvisiacich s klímou, a to buď z vlastnej vnútornej kapacity, a/alebo z externých zdrojov.

| — | Opíšte zamestnanecké politiky, ktoré súvisia s klímou, napríklad investície do zručností potrebných na prechod na nízkouhlíkové technológie, alebo opatrenia na zabezpečenie toho, aby zamestnanci mohli pri zmene klímy vykonávať svoje úlohy bezpečne. |
| --- | --- |

—

Opíšte zamestnanecké politiky, ktoré súvisia s klímou, napríklad investície do zručností potrebných na prechod na nízkouhlíkové technológie, alebo opatrenia na zabezpečenie toho, aby zamestnanci mohli pri zmene klímy vykonávať svoje úlohy bezpečne.

| — | Opíšte, či a ako politika odmeňovania spoločnosti zohľadňuje výkonnosť súvisiacu s klímou vrátane výkonnosti v porovnaní so stanovenými cieľmi. |
| --- | --- |

—

Opíšte, či a ako politika odmeňovania spoločnosti zohľadňuje výkonnosť súvisiacu s klímou vrátane výkonnosti v porovnaní so stanovenými cieľmi.

| — | Zverejnite všetky ciele súvisiace s energiou, ktoré si spoločnosť stanovila ako súčasť svojich politík (pozri oddiel 3.5). |
| --- | --- |

—

Zverejnite všetky ciele súvisiace s energiou, ktoré si spoločnosť stanovila ako súčasť svojich politík (pozri oddiel 3.5).

| — | Vysvetlite dôvody výberu akýchkoľvek cieľov súvisiacich s klímou, ktoré spoločnosť používa. |
| --- | --- |

—

Vysvetlite dôvody výberu akýchkoľvek cieľov súvisiacich s klímou, ktoré spoločnosť používa.

| — | V prípade spoločností pôsobiacich v odvetví pôdohospodárstva opíšte všetky ciele súvisiace so „záchytom“ skleníkových plynov (absorpcia skleníkových plynov). |
| --- | --- |

—

V prípade spoločností pôsobiacich v odvetví pôdohospodárstva opíšte všetky ciele súvisiace so „záchytom“ skleníkových plynov (absorpcia skleníkových plynov).

3.3.   Výsledky

Zverejňovanie výsledkov politiky súvisiacich s klímou pomáha zainteresovaným stranám monitorovať a posudzovať vývoj spoločnosti, jej pozíciu, výkonnosť a vplyv v dôsledku jej politík. Pri posudzovaní svojej výkonnosti prostredníctvom stanovenia cieľov a podávania správ o dosahovaní cieľov spoločnosť preukazuje súlad svojej stratégie, opatrení a rozhodnutí súvisiacich s klímou.

Kvantitatívne aspekty, ako ukazovatele podporujúce analýzy, sú uvedené v oddiele 3.5. Kľúčové ukazovatele výkonnosti týchto usmernení.

Tabuľka 3

Zverejňovanie týkajúce sa výsledkov

| Opíšte výsledky politiky spoločnosti v oblasti zmeny klímy vrátane výkonnosti spoločnosti v porovnaní s použitými ukazovateľmi a cieľmi stanovenými na riadenie rizík a príležitostí súvisiacich s klímou. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: parametre a ciele c) ]. |
| --- |
| Opíšte vývoj emisií skleníkových plynov v porovnaní so stanovenými cieľmi a súvisiacimi rizikami v priebehu času. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: parametre a ciele b) ]. |

Opíšte výsledky politiky spoločnosti v oblasti zmeny klímy vrátane výkonnosti spoločnosti v porovnaní s použitými ukazovateľmi a cieľmi stanovenými na riadenie rizík a príležitostí súvisiacich s klímou. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: parametre a ciele c) ].

Opíšte vývoj emisií skleníkových plynov v porovnaní so stanovenými cieľmi a súvisiacimi rizikami v priebehu času. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: parametre a ciele b) ].

Ďalšie usmernenie:

| — | Opíšte, ako výkonnosť spoločnosti, pokiaľ ide o klímu, ovplyvňuje jej finančnú výkonnosť, a ak je to možné, uveďte odkaz na finančné kľúčové ukazovatele výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako výkonnosť spoločnosti, pokiaľ ide o klímu, ovplyvňuje jej finančnú výkonnosť, a ak je to možné, uveďte odkaz na finančné kľúčové ukazovatele výkonnosti.

3.4.   Hlavné riziká a ich riadenie

Pre investorov a iné zainteresované strany je veľmi dôležité vedieť, ako spoločnosť určuje riziká súvisiace s klímou, aké sú hlavné riziká, ktoré určila, a ako tieto riziká riadi.

Zverejnenia týkajúce sa rizík by mali zahŕňať riziká spoločnosti, ktoré majú negatívny vplyv na klímu, a riziká zmeny klímy, ktoré majú negatívny vplyv na spoločnosť (riziká prechodu a fyzické riziká), ako aj to, či a ako sú tieto dva druhy rizík prepojené. Spoločnosti sa vyzývajú, aby pri rozhodovaní o tom, aké informácie o rizikách zverejnia, zohľadnili vymedzenia rizík uvedené v oddiele 2.3.

Pri zverejňovaní informácií súvisiacich s klímou by spoločnosti mali zohľadňovať dlhodobejší časový horizont, než tradične využívajú v prípade finančných rizík.

Nedostatky v údajoch a metodikách môžu v niektorých prípadoch sťažiť poskytovanie kvantitatívnych informácií o rizikách súvisiacich s klímou, najmä pokiaľ ide o dlhšie časové horizonty. V takýchto prípadoch sa spoločnosti vyzývajú, aby dovtedy, kým sa tieto problémy týkajúce sa údajov a metodiky primerane nevyriešia, predkladali kvalitatívne informácie.

Tabuľka 4

Zverejňovanie týkajúce sa hlavných rizík a ich riadenia

| Opíšte postupy spoločnosti pri určovaní a posudzovaní rizík súvisiacich s klímou v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte a zverejnite informácie o tom, ako spoločnosť vymedzuje krátkodobý, strednodobý a dlhodobý horizont (21). [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: riadenie rizík a)] |
| --- |
| Opíšte základné riziká súvisiace s klímou, ktoré spoločnosť určila v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte v celom hodnotovom reťazci, a všetky predpoklady, z ktorých sa pri identifikácii týchto rizík vychádzalo. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: stratégia a)] Tento opis by mal zahŕňať hlavné riziká vyplývajúce z akejkoľvek závislosti od prirodzených kapitálov ohrozených zmenou klímy, ako sú voda, pôda, ekosystémy alebo biodiverzita. |
| Opíšte postupy riadenia rizík súvisiacich s klímou (prípadne ako sa prijímajú rozhodnutia o zmiernení, prenose, prijatí alebo kontrole týchto rizík) a ako spoločnosť riadi konkrétne riziká súvisiace s klímou, ktoré určila. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: riadenie rizík b)] |
| Opíšte, ako sú postupy určenia, posúdenia a riadenia rizík súvisiacich s klímou začlenené do celkového riadenia rizík spoločnosti. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: riadenie rizík c)] Dôležitým aspektom tohto opisu je, ako spoločnosť určuje relatívny význam rizík súvisiacich s klímou vo vzťahu k iným rizikám. |

Opíšte postupy spoločnosti pri určovaní a posudzovaní rizík súvisiacich s klímou v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte a zverejnite informácie o tom, ako spoločnosť vymedzuje krátkodobý, strednodobý a dlhodobý horizont (21). [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: riadenie rizík a)]

Opíšte základné riziká súvisiace s klímou, ktoré spoločnosť určila v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte v celom hodnotovom reťazci, a všetky predpoklady, z ktorých sa pri identifikácii týchto rizík vychádzalo. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: stratégia a)] Tento opis by mal zahŕňať hlavné riziká vyplývajúce z akejkoľvek závislosti od prirodzených kapitálov ohrozených zmenou klímy, ako sú voda, pôda, ekosystémy alebo biodiverzita.

Opíšte postupy riadenia rizík súvisiacich s klímou (prípadne ako sa prijímajú rozhodnutia o zmiernení, prenose, prijatí alebo kontrole týchto rizík) a ako spoločnosť riadi konkrétne riziká súvisiace s klímou, ktoré určila. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: riadenie rizík b)]

Opíšte, ako sú postupy určenia, posúdenia a riadenia rizík súvisiacich s klímou začlenené do celkového riadenia rizík spoločnosti. [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: riadenie rizík c)] Dôležitým aspektom tohto opisu je, ako spoločnosť určuje relatívny význam rizík súvisiacich s klímou vo vzťahu k iným rizikám.

Ďalšie usmernenie:

| — | Opíšte všetky opatrenia na prispôsobenie sa klíme, ktoré spoločnosť vykonala ako súčasť svojho postupu riadenia rizík. |
| --- | --- |

—

Opíšte všetky opatrenia na prispôsobenie sa klíme, ktoré spoločnosť vykonala ako súčasť svojho postupu riadenia rizík.

| — | Uveďte podrobné rozčlenenie hlavných rizík súvisiacich s klímou podľa podnikateľskej činnosti. |
| --- | --- |

—

Uveďte podrobné rozčlenenie hlavných rizík súvisiacich s klímou podľa podnikateľskej činnosti.

| — | Uveďte podrobné rozčlenenie hlavných rizík súvisiacich s klímou podľa zemepisnej polohy. |
| --- | --- |

—

Uveďte podrobné rozčlenenie hlavných rizík súvisiacich s klímou podľa zemepisnej polohy.

| — | Určite miesta, ktoré sú rozhodujúce pre hodnotové reťazce, a to vrátane prevádzky, dodávateľov a trhov. |
| --- | --- |

—

Určite miesta, ktoré sú rozhodujúce pre hodnotové reťazce, a to vrátane prevádzky, dodávateľov a trhov.

| — | Opíšte, ako spoločnosť stanovuje a uplatňuje obmedzenia na riziká súvisiace s klímou vrátane akýchkoľvek spúšťacích faktorov, ktoré sa používajú pri poukazovaní na problémy, aby sa dostali do pozornosti manažmentu. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako spoločnosť stanovuje a uplatňuje obmedzenia na riziká súvisiace s klímou vrátane akýchkoľvek spúšťacích faktorov, ktoré sa používajú pri poukazovaní na problémy, aby sa dostali do pozornosti manažmentu.

| — | Opíšte postupy stanovovania priorít v prípade rizík súvisiacich s klímou vrátane všetkých uplatňovaných hraničných hodnôt a uveďte, ktoré riziká v celom hodnotovom reťazci sa považujú za najvýznamnejšie. |
| --- | --- |

—

Opíšte postupy stanovovania priorít v prípade rizík súvisiacich s klímou vrátane všetkých uplatňovaných hraničných hodnôt a uveďte, ktoré riziká v celom hodnotovom reťazci sa považujú za najvýznamnejšie.

| — | Kategorizujte hlavné riziká zmeny klímy, pokiaľ ide o finančnú výkonnosť spoločnosti, podľa toho, či ide o riziká prechodu (politické, právne, technologické, trhové riziká a riziká straty dobrej povesti) alebo fyzické riziká (akútne a chronické riziká). |
| --- | --- |

—

Kategorizujte hlavné riziká zmeny klímy, pokiaľ ide o finančnú výkonnosť spoločnosti, podľa toho, či ide o riziká prechodu (politické, právne, technologické, trhové riziká a riziká straty dobrej povesti) alebo fyzické riziká (akútne a chronické riziká).

| — | Zverejnite každé mapovanie rizík, ktoré zahŕňa otázky súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

—

Zverejnite každé mapovanie rizík, ktoré zahŕňa otázky súvisiace s klímou.

| — | Uveďte vymedzenia použitej terminológie týkajúcej sa rizík alebo odkazy na použité existujúce rámce klasifikácie rizika. |
| --- | --- |

—

Uveďte vymedzenia použitej terminológie týkajúcej sa rizík alebo odkazy na použité existujúce rámce klasifikácie rizika.

| — | Opíšte frekvenciu preskúmaní a analýz, pokiaľ ide o určenie a posudzovanie rizika. |
| --- | --- |

—

Opíšte frekvenciu preskúmaní a analýz, pokiaľ ide o určenie a posudzovanie rizika.

| — | Opíšte prepojenia medzi hlavnými rizikami súvisiacimi s klímou a finančnými kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Opíšte prepojenia medzi hlavnými rizikami súvisiacimi s klímou a finančnými kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti.

| — | Zverejnite informácie o tom, ako sa pri opatreniach riadenia rizík, ako je zmiernenie, prevod alebo prispôsobenie, používajú scenáre a/alebo vnútorné stanovovanie cien uhlíka. |
| --- | --- |

—

Zverejnite informácie o tom, ako sa pri opatreniach riadenia rizík, ako je zmiernenie, prevod alebo prispôsobenie, používajú scenáre a/alebo vnútorné stanovovanie cien uhlíka.

| — | Zverejnite informácie o finančných dôsledkoch extrémnych poveternostných podmienok vrátane možných ukazovateľov týkajúcich sa dní prerušenia podnikania a s tým súvisiacich nákladov, nákladov na opravy, zníženia hodnoty fixného kapitálu, narušení hodnotového reťazca a straty príjmov. |
| --- | --- |

—

Zverejnite informácie o finančných dôsledkoch extrémnych poveternostných podmienok vrátane možných ukazovateľov týkajúcich sa dní prerušenia podnikania a s tým súvisiacich nákladov, nákladov na opravy, zníženia hodnoty fixného kapitálu, narušení hodnotového reťazca a straty príjmov.

| — | Opíšte, ako je výkonnosť spoločnosti ovplyvnená premenlivosťou počasia, a to najmä v prípade spoločností, ktoré sú citlivé na premenlivosť teploty a zrážok. |
| --- | --- |

—

Opíšte, ako je výkonnosť spoločnosti ovplyvnená premenlivosťou počasia, a to najmä v prípade spoločností, ktoré sú citlivé na premenlivosť teploty a zrážok.

3.5.   Kľúčové ukazovatele výkonnosti

Podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií by spoločnosti mali zverejňovať kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sú relevantné pre ich konkrétnu podnikateľskú činnosť. Mali by zvážiť použitie ukazovateľov na podporu iných zverejnení súvisiacich s klímou, napríklad zverejnení týkajúcich sa výsledkov alebo hlavných rizík a ich riadenia, ako aj na umožnenie ich agregácie a porovnateľnosti medzi spoločnosťami a jurisdikciami. Ukazovatele by sa mali integrovať s ostatnými zverejneniami, aby sa podporil a vysvetlil text. Za osvedčený postup sa však považuje aj zverejnenie dodatočnej tabuľky, v ktorej sa uvádzajú všetky ukazovatele na jednom mieste.

S cieľom splniť očakávania skupiny TCFD by spoločnosti mali zverejňovať ukazovatele a ciele, ktoré spoločnosť používa na posúdenie rizík a príležitostí súvisiacich s klímou v súlade so svojou stratégiou a postupmi riadenia rizík [Týka sa odporúčania skupiny TCFD: parametre a ciele a)].

Hodnovernosť a spoľahlivosť údajov je kľúčom k využitiu informácií v rozhodovacích procesoch. Ak to nie je zrejmé, spoločnosti by mali poskytnúť opis metodík používaných na výpočet alebo odhad ukazovateľov a akékoľvek zmeny v týchto metodikách.

Odporúčané ukazovatele
   (22)

So zreteľom na posúdenie významnosti spoločnosti a s cieľom umožniť lepšiu porovnateľnosť nefinančných informácií zverejnených spoločnosťami by spoločnosti mali zvážiť zverejňovanie ukazovateľov v tomto oddiele.

Emisie skleníkových plynov

Tento oddiel obsahuje štyri rôzne ukazovatele emisií skleníkových plynov: priame emisie skleníkových plynov; nepriame emisie skleníkových plynov vznikajúce pri výrobe získanej a spotrebovanej elektriny, pary, tepla a chladu; všetky ostatné nepriame emisie skleníkových plynov, ku ktorým dochádza v hodnotovom reťazci spoločnosti podávajúcej správy; a absolútny cieľ emisie skleníkových plynov. Spoločnosti, ktoré sa rozhodnú použiť ktorýkoľvek alebo všetky z týchto ukazovateľov, by mali:

| — | vypočítať svoje emisie skleníkových plynov v súlade s metodikou protokolu o skleníkových plynoch alebo normou ISO 14064-1:2018 a prípadne s odporúčaním Komisie 2013/179/EÚ týkajúcim sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (metóda environmentálnej stopy organizácie a environmentálnej stopy výrobku). To umožní agregáciu a porovnateľnosť medzi spoločnosťami a jurisdikciami; |
| --- | --- |

—

vypočítať svoje emisie skleníkových plynov v súlade s metodikou protokolu o skleníkových plynoch alebo normou ISO 14064-1:2018 a prípadne s odporúčaním Komisie 2013/179/EÚ týkajúcim sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (metóda environmentálnej stopy organizácie a environmentálnej stopy výrobku). To umožní agregáciu a porovnateľnosť medzi spoločnosťami a jurisdikciami;

| — | uveďte stav overenia/uistenia treťou stranou, ktorý sa vzťahuje na ich oznámené emisie skleníkových plynov rozsahu 1, rozsahu 2 a rozsahu 3. |
| --- | --- |

—

uveďte stav overenia/uistenia treťou stranou, ktorý sa vzťahuje na ich oznámené emisie skleníkových plynov rozsahu 1, rozsahu 2 a rozsahu 3.

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priame emisie skleníkových plynov zo zdrojov, ktoré vlastní alebo kontroluje spoločnosť (emisie rozsahu 1) | Metrické tony CO2e (23) | 270 900 t CO2e | Týmto kľúčovým ukazovateľom výkonnosti sa zabezpečuje, aby spoločnosti presne merali svoje uhlíkové stopy z priamych emisií. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 305, rámec CDSB, SASB, EMAS | Systém EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami (ETS)
  Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Ďalšie usmernenie:







  — | Spoločnosti by mali zverejňovať 100 % svojich emisií skleníkových plynov rozsahu 1. Pomôže to zlepšiť kvalitu podávania správ o emisiách skleníkových plynov iných spoločností. Ak spoločnosť nemôže zozbierať spoľahlivé údaje o podiele svojich emisií skleníkových plynov rozsahu 1, mala by urobiť rozumný odhad pre uvedený podiel s cieľom dosiahnuť hodnotu 100 %. V takom prípade by spoločnosť mala zverejniť aj 1. percentuálny podiel emisií, ku ktorým sa získali spoľahlivé údaje, a percentuálny podiel emisií, ktoré boli odhadnuté; 2. dôvody, prečo nebolo možné získať spoľahlivé údaje o podiele emisií, a 3. metodiku použitú na odhad podielu emisií, pri ktorých nebolo možné získať spoľahlivé údaje. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Priame emisie skleníkových plynov zo zdrojov, ktoré vlastní alebo kontroluje spoločnosť (emisie rozsahu 1)

Metrické tony CO2e (23)

270 900 t CO2e

Týmto kľúčovým ukazovateľom výkonnosti sa zabezpečuje, aby spoločnosti presne merali svoje uhlíkové stopy z priamych emisií.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 305, rámec CDSB, SASB, EMAS

Systém EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami (ETS)

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Ďalšie usmernenie:

—

Spoločnosti by mali zverejňovať 100 % svojich emisií skleníkových plynov rozsahu 1. Pomôže to zlepšiť kvalitu podávania správ o emisiách skleníkových plynov iných spoločností. Ak spoločnosť nemôže zozbierať spoľahlivé údaje o podiele svojich emisií skleníkových plynov rozsahu 1, mala by urobiť rozumný odhad pre uvedený podiel s cieľom dosiahnuť hodnotu 100 %. V takom prípade by spoločnosť mala zverejniť aj 1. percentuálny podiel emisií, ku ktorým sa získali spoľahlivé údaje, a percentuálny podiel emisií, ktoré boli odhadnuté; 2. dôvody, prečo nebolo možné získať spoľahlivé údaje o podiele emisií, a 3. metodiku použitú na odhad podielu emisií, pri ktorých nebolo možné získať spoľahlivé údaje.

| — | Spoločnosti by prípadne mali zvážiť zverejňovanie rozčlenenia emisií skleníkových plynov rozsahu 1 podľa krajiny alebo regiónu (vrátane EÚ), podľa podnikateľskej činnosti a podľa dcérskej spoločnosti. Napríklad: Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 v krajine/regióne X 42 260 t CO2e, v krajine/regióne Y 54 180 t CO2e. |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by prípadne mali zvážiť zverejňovanie rozčlenenia emisií skleníkových plynov rozsahu 1 podľa krajiny alebo regiónu (vrátane EÚ), podľa podnikateľskej činnosti a podľa dcérskej spoločnosti. Napríklad: Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 v krajine/regióne X 42 260 t CO2e, v krajine/regióne Y 54 180 t CO2e.

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nepriame emisie skleníkových plynov z výroby získanej a spotrebovanej elektriny, pary, tepla alebo chladu (spoločne uvádzané ako „elektrina“) (emisie rozsahu 2) | Metrické tony CO2e | 632 400 t CO2e | Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti zabezpečuje, aby spoločnosti merali emisie z nakúpenej alebo získanej elektriny, pary, tepla a chladu. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 305, rámec CDSB, EMAS | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Ďalšie usmernenie:







  — | Ak je to potrebné, spoločnosti by mali uviesť, či existujú akékoľvek zdroje (napr. zariadenia, osobitné skleníkové plyny, činnosti, zemepisné hľadiská atď.) emisií skleníkových plynov rozsahu 2 v rámci nimi zvolených hraníc pre podávanie správ, pre ktoré nebolo možné zistiť ani odhadnúť emisie skleníkových plynov, ako aj dôvody, ktoré k tomu viedli. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Nepriame emisie skleníkových plynov z výroby získanej a spotrebovanej elektriny, pary, tepla alebo chladu (spoločne uvádzané ako „elektrina“) (emisie rozsahu 2)

Metrické tony CO2e

632 400 t CO2e

Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti zabezpečuje, aby spoločnosti merali emisie z nakúpenej alebo získanej elektriny, pary, tepla a chladu.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 305, rámec CDSB, EMAS

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Ďalšie usmernenie:

—

Ak je to potrebné, spoločnosti by mali uviesť, či existujú akékoľvek zdroje (napr. zariadenia, osobitné skleníkové plyny, činnosti, zemepisné hľadiská atď.) emisií skleníkových plynov rozsahu 2 v rámci nimi zvolených hraníc pre podávanie správ, pre ktoré nebolo možné zistiť ani odhadnúť emisie skleníkových plynov, ako aj dôvody, ktoré k tomu viedli.

| — | Spoločnosti by prípadne mali zvážiť zverejňovanie rozčlenenia emisií skleníkových plynov rozsahu 2 podľa krajiny alebo regiónu (vrátane EÚ), podľa podnikateľskej činnosti a podľa dcérskej spoločnosti. Napríklad: Emisie skleníkových plynov rozsahu 2 v krajine/regióne X 98 654 t CO2e, v krajine/regióne Y EÚ: 126 480 t CO2e. |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by prípadne mali zvážiť zverejňovanie rozčlenenia emisií skleníkových plynov rozsahu 2 podľa krajiny alebo regiónu (vrátane EÚ), podľa podnikateľskej činnosti a podľa dcérskej spoločnosti. Napríklad: Emisie skleníkových plynov rozsahu 2 v krajine/regióne X 98 654 t CO2e, v krajine/regióne Y EÚ: 126 480 t CO2e.

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Všetky nepriame emisie skleníkových plynov (nezahrnuté do emisií rozsahu 2), ku ktorým dochádza v hodnotovom reťazci spoločnosti podávajúcej správy vrátane emisií, ktoré vznikajú v rámci dodávateľskej aj odberateľskej časti reťazca (emisie rozsahu 3) | Metrické tony CO2e | 4 383 000 t CO2e | K väčšine emisií v prípade väčšiny spoločností dochádza nepriamo v rámci činností hodnotového reťazca. Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti pomáha posúdiť dôkladnosť účtovných postupov spoločností a pochopiť, ako spoločnosti analyzujú svoje emisné stopy. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 305, rámec CDSB, EMAS | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Ďalšie usmernenie:







  — | Emisie rozsahu 3 by mali predstavovať emisie z činností, ktoré vznikajú v dodávateľských a odberateľských častiach hodnotového reťazca v rámci vlastných činností spoločnosti. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Všetky nepriame emisie skleníkových plynov (nezahrnuté do emisií rozsahu 2), ku ktorým dochádza v hodnotovom reťazci spoločnosti podávajúcej správy vrátane emisií, ktoré vznikajú v rámci dodávateľskej aj odberateľskej časti reťazca (emisie rozsahu 3)

Metrické tony CO2e

4 383 000 t CO2e

K väčšine emisií v prípade väčšiny spoločností dochádza nepriamo v rámci činností hodnotového reťazca. Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti pomáha posúdiť dôkladnosť účtovných postupov spoločností a pochopiť, ako spoločnosti analyzujú svoje emisné stopy.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 305, rámec CDSB, EMAS

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Ďalšie usmernenie:

—

Emisie rozsahu 3 by mali predstavovať emisie z činností, ktoré vznikajú v dodávateľských a odberateľských častiach hodnotového reťazca v rámci vlastných činností spoločnosti.

| — | Spoločnosti by nemali vylúčiť žiadnu činnosť, ktorá by ohrozila závažnosť oznámenej inventúry emisií skleníkových plynov rozsahu 3. Kritériá na určenie závažnosti sú stanovené v štandarde evidencie a podávania správ pre hodnotový reťazec spoločnosti (emisie rozsahu 3) protokolu o skleníkových plynoch a v prílohe H k norme ISO 14064-1:2018. Spoločnosti by mali vo svojom zverejnení o emisiách skleníkových plynov rozsahu 3 vysvetliť všetky vylúčené kategórie. Ak sú MSP súčasťou hodnotového reťazca, spoločnosti sa vyzývajú, aby ich podporovali pri poskytovaní požadovaných informácií. |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by nemali vylúčiť žiadnu činnosť, ktorá by ohrozila závažnosť oznámenej inventúry emisií skleníkových plynov rozsahu 3. Kritériá na určenie závažnosti sú stanovené v štandarde evidencie a podávania správ pre hodnotový reťazec spoločnosti (emisie rozsahu 3) protokolu o skleníkových plynoch a v prílohe H k norme ISO 14064-1:2018. Spoločnosti by mali vo svojom zverejnení o emisiách skleníkových plynov rozsahu 3 vysvetliť všetky vylúčené kategórie. Ak sú MSP súčasťou hodnotového reťazca, spoločnosti sa vyzývajú, aby ich podporovali pri poskytovaní požadovaných informácií.

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Absolútny cieľ emisie skleníkových plynov | Dosiahnuté množstvo v metrických tonách CO2e alebo percentuálne zníženie, oproti základnému roku | Zníženie absolútnej hodnoty emisií o 20 %, čo zodpovedá zníženiu o 1 500 000 t CO2e do roku 2025, oproti základnému roku 2018 | Stanovením cieľa získa environmentálna stratégia smerovanie a štruktúru. Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti pomáha pochopiť záväzky spoločností znížiť emisie, ako aj či má spoločnosť cieľ, voči ktorému zosúlaďuje a na ktorý zameriava úsilie súvisiace s emisiami. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 103-2 a 305, rámec CDSB, SASB, EMAS | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Ďalšie usmernenie:







  — | Spoločnosti by mali opísať, či sa ich cieľ (ciele) týkajú emisií skleníkových plynov rozsahu 1, rozsahu 2 a/alebo 3 buď úplne, alebo čiastočne. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Absolútny cieľ emisie skleníkových plynov

Dosiahnuté množstvo v metrických tonách CO2e alebo percentuálne zníženie, oproti základnému roku

Zníženie absolútnej hodnoty emisií o 20 %, čo zodpovedá zníženiu o 1 500 000 t CO2e do roku 2025, oproti základnému roku 2018

Stanovením cieľa získa environmentálna stratégia smerovanie a štruktúru. Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti pomáha pochopiť záväzky spoločností znížiť emisie, ako aj či má spoločnosť cieľ, voči ktorému zosúlaďuje a na ktorý zameriava úsilie súvisiace s emisiami.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 103-2 a 305, rámec CDSB, SASB, EMAS

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Ďalšie usmernenie:

—

Spoločnosti by mali opísať, či sa ich cieľ (ciele) týkajú emisií skleníkových plynov rozsahu 1, rozsahu 2 a/alebo 3 buď úplne, alebo čiastočne.

| — | Spoločnosti by mali opísať vývoj emisií skleníkových plynov oproti stanoveným cieľom (pozri oddiel 3.3. Výsledky). |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by mali opísať vývoj emisií skleníkových plynov oproti stanoveným cieľom (pozri oddiel 3.3. Výsledky).

| — | Spoločnosti by mali zvážiť stanovenie cieľov na rok 2025 alebo 2030 a preskúmať ich každých päť rokov. Môžu takisto zvážiť stanovenie cieľa na rok 2050, aby sa zosúladili s Parížskou dohodou. |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by mali zvážiť stanovenie cieľov na rok 2025 alebo 2030 a preskúmať ich každých päť rokov. Môžu takisto zvážiť stanovenie cieľa na rok 2050, aby sa zosúladili s Parížskou dohodou.

| — | Spoločnosti by prípadne mali zvážiť zverejňovanie cieľov v oblasti emisií skleníkových plynov podľa krajiny alebo regiónu (vrátane EÚ), podľa podnikateľskej činnosti a podľa dcérskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by prípadne mali zvážiť zverejňovanie cieľov v oblasti emisií skleníkových plynov podľa krajiny alebo regiónu (vrátane EÚ), podľa podnikateľskej činnosti a podľa dcérskej spoločnosti.

| — | Spoločnosti môžu zvážiť zverejňovanie dodatočného cieľa v oblasti intenzity emisií skleníkových plynov, ktorý je vyjadrený v metrických tonách CO2e na obchodný parameter alebo percentuálnom znížení parametra intenzity oproti základnému roku (napr. 8 % zníženie relatívnych emisií, čo zodpovedá zníženiu o 350 t CO2e na obrat vo výške 1 milión EUR v roku 2025 oproti základnému roku 2018). |
| --- | --- |

—

Spoločnosti môžu zvážiť zverejňovanie dodatočného cieľa v oblasti intenzity emisií skleníkových plynov, ktorý je vyjadrený v metrických tonách CO2e na obchodný parameter alebo percentuálnom znížení parametra intenzity oproti základnému roku (napr. 8 % zníženie relatívnych emisií, čo zodpovedá zníženiu o 350 t CO2e na obrat vo výške 1 milión EUR v roku 2025 oproti základnému roku 2018).

Energia

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotreba energie a/alebo výroba z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov energie | MWh | 292 221 MWh spotrebovanej energie z obnoviteľných zdrojov;
  1 623 453 MWh spotrebovanej energie z neobnoviteľných zdrojov energie | Spotreba a výroba energie predstavujú významný podiel emisií skleníkových plynov. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 302, rámec CDSB, SASB, EMAS | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030; smernica o energetickej efektívnosti |
| Ďalšie usmernenie







  — | Palivá spotrebované ako surovina sa nespaľujú na energetické účely a nemali by sa zahrnúť do výpočtov pre tento ukazovateľ. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Celková spotreba energie a/alebo výroba z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov energie

MWh

292 221 MWh spotrebovanej energie z obnoviteľných zdrojov;

1 623 453 MWh spotrebovanej energie z neobnoviteľných zdrojov energie

Spotreba a výroba energie predstavujú významný podiel emisií skleníkových plynov.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 302, rámec CDSB, SASB, EMAS

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030; smernica o energetickej efektívnosti

Ďalšie usmernenie

—

Palivá spotrebované ako surovina sa nespaľujú na energetické účely a nemali by sa zahrnúť do výpočtov pre tento ukazovateľ.

| — | Zahrňte rozčlenenie rôznych zdrojov energie z obnoviteľných zdrojov. Obnoviteľné zdroje energie sú tie, ktoré sa môžu prirodzene dopĺňať v ľudskom časovom meradle, ako napríklad veterná, slnečná, vodná, geotermálna energia, biomasa atď. Toto vymedzenie vylučuje všetky fosílne palivá (uhlie, ropa, zemný plyn) a jadrové palivá. Energia z odpadu by sa nemala uvádzať, ak pochádza z fosílnych palív (24). |
| --- | --- |

—

Zahrňte rozčlenenie rôznych zdrojov energie z obnoviteľných zdrojov. Obnoviteľné zdroje energie sú tie, ktoré sa môžu prirodzene dopĺňať v ľudskom časovom meradle, ako napríklad veterná, slnečná, vodná, geotermálna energia, biomasa atď. Toto vymedzenie vylučuje všetky fosílne palivá (uhlie, ropa, zemný plyn) a jadrové palivá. Energia z odpadu by sa nemala uvádzať, ak pochádza z fosílnych palív (24).

| — | Pri zverejňovaní informácií o neobnoviteľných zdrojoch energie rozlišujte medzi nízkouhlíkovými zdrojmi a inými neobnoviteľnými zdrojmi energie. |
| --- | --- |

—

Pri zverejňovaní informácií o neobnoviteľných zdrojoch energie rozlišujte medzi nízkouhlíkovými zdrojmi a inými neobnoviteľnými zdrojmi energie.

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cieľ v oblasti energetickej efektívnosti | Percentuálny podiel | Zlepšenie o 6,5 % v roku 2025 oproti základnému roku 2018 v prípade výrobkov, produkcie alebo činností. | Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti pomáha používateľom údajov pochopiť ambíciu spoločností využívať energiu efektívnejším spôsobom, čo môže znížiť jej náklady na energiu a znížiť emisie skleníkových plynov. Poskytuje ďalšie informácie o tom, ako chce spoločnosť dosiahnuť svoje ciele v oblasti znižovania emisií. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 103-2 a 302, SASB, EMAS | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030; smernica o energetickej efektívnosti |
| Ďalšie usmernenie







  — | Spoločnosti by mali opísať pokrok v porovnaní so stanovenými cieľmi v oblasti energetiky (pozri oddiel 3.3 Výsledky). |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Cieľ v oblasti energetickej efektívnosti

Percentuálny podiel

Zlepšenie o 6,5 % v roku 2025 oproti základnému roku 2018 v prípade výrobkov, produkcie alebo činností.

Tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti pomáha používateľom údajov pochopiť ambíciu spoločností využívať energiu efektívnejším spôsobom, čo môže znížiť jej náklady na energiu a znížiť emisie skleníkových plynov. Poskytuje ďalšie informácie o tom, ako chce spoločnosť dosiahnuť svoje ciele v oblasti znižovania emisií.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 103-2 a 302, SASB, EMAS

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030; smernica o energetickej efektívnosti

Ďalšie usmernenie

—

Spoločnosti by mali opísať pokrok v porovnaní so stanovenými cieľmi v oblasti energetiky (pozri oddiel 3.3 Výsledky).

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba energie z obnoviteľných zdrojov a/alebo cieľ výroby | Percentuálne zvýšenie podielu spotrebovanej/vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov oproti základnému roku | 13 % zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v roku 2025 oproti základnému roku 2018 | Tento ukazovateľ výkonnosti pomáha používateľom údajov porozumieť ambícii spoločnosti vyrábať alebo spotrebúvať energiu s nižšími emisiami skleníkových plynov. | Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 103-2 a 302, EMAS | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030; smernica o obnoviteľných zdrojoch energie |
| Ďalšie usmernenie







  — | Spoločnosti by mali opísať pokrok v porovnaní so stanovenými cieľmi v oblasti energetiky (pozri oddiel 3.3 Výsledky). |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Spotreba energie z obnoviteľných zdrojov a/alebo cieľ výroby

Percentuálne zvýšenie podielu spotrebovanej/vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov oproti základnému roku

13 % zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v roku 2025 oproti základnému roku 2018

Tento ukazovateľ výkonnosti pomáha používateľom údajov porozumieť ambícii spoločnosti vyrábať alebo spotrebúvať energiu s nižšími emisiami skleníkových plynov.

Parametre a ciele skupiny TCFD, dotazník CDP o zmene klímy, GRI 103-2 a 302, EMAS

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030; smernica o obnoviteľných zdrojoch energie

Ďalšie usmernenie

—

Spoločnosti by mali opísať pokrok v porovnaní so stanovenými cieľmi v oblasti energetiky (pozri oddiel 3.3 Výsledky).

Fyzické riziká

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prostriedky poskytnuté v regiónoch, v prípade ktorých je pravdepodobné, že budú viac vystavené akútnym alebo chronickým fyzickým klimatickým rizikám | Percentuálny podiel | 15 % účtovnej hodnoty reálneho majetku vystaveného fyzickým klimatickým rizikám | Extrémne poveternostné podmienky môžu mať za následok prerušenia alebo obmedzenia výrobnej kapacity alebo skoré obmedzenie prevádzkových zariadení. Hodnota aktív v oblastiach vystavených zvýšeným výkyvom počasia informuje o možných dôsledkoch pre oceňovanie aktív. Je dôležité sledovať tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti v spojení so zverejneniami, ktoré sa týkajú stratégií a politík spoločnosti v oblasti prispôsobenia sa zmene klímy“. | Parametre a ciele skupiny TCFD, všetky kódy 450a.1. SASB v rámci vybraných priemyselných odvetví | Únijná stratégia prispôsobenia sa zmene klímy |
| Ďalšie usmernenie:







  — | Spoločnosti sa vyzývajú, aby zverejnili zdroje alebo metodiku, ktoré použili na určenie regiónov, ktoré sú viac vystavené fyzickým rizikám súvisiacim s klímou. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Prostriedky poskytnuté v regiónoch, v prípade ktorých je pravdepodobné, že budú viac vystavené akútnym alebo chronickým fyzickým klimatickým rizikám

Percentuálny podiel

15 % účtovnej hodnoty reálneho majetku vystaveného fyzickým klimatickým rizikám

Extrémne poveternostné podmienky môžu mať za následok prerušenia alebo obmedzenia výrobnej kapacity alebo skoré obmedzenie prevádzkových zariadení. Hodnota aktív v oblastiach vystavených zvýšeným výkyvom počasia informuje o možných dôsledkoch pre oceňovanie aktív. Je dôležité sledovať tento kľúčový ukazovateľ výkonnosti v spojení so zverejneniami, ktoré sa týkajú stratégií a politík spoločnosti v oblasti prispôsobenia sa zmene klímy“.

Parametre a ciele skupiny TCFD, všetky kódy 450a.1. SASB v rámci vybraných priemyselných odvetví

Únijná stratégia prispôsobenia sa zmene klímy

Ďalšie usmernenie:

—

Spoločnosti sa vyzývajú, aby zverejnili zdroje alebo metodiku, ktoré použili na určenie regiónov, ktoré sú viac vystavené fyzickým rizikám súvisiacim s klímou.

Výrobky a služby

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Percentuálny podiel obratu za vykazovaný rok z výrobkov alebo služieb spojených s činnosťami, ktoré spĺňajú kritériá pre podstatný príspevok k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy, ako sa stanovuje v nariadení o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (taxonómia EÚ).
  A/alebo
  Percentuálny podiel investícií (kapitálových výdavkov) a/alebo výdavkov (prevádzkových výdavkov) za vykazovaný rok na aktíva alebo postupy spojené s činnosťami, ktoré spĺňajú kritériá pre podstatný príspevok k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy, ako sa stanovuje v nariadení o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (taxonómia EÚ). | Percentuálny podiel | 12,5 % (obrat) z výrobkov alebo služieb spojených s činnosťami, ktoré podstatne prispievajú k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy
  8 % (kapitálové výdavky) na výrobky spojené s činnosťami, ktoré podstatne prispievajú k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy | Tieto kľúčové ukazovatele výkonnosti poskytujú užitočné informácie pre investorov, ktorí majú záujem o spoločnosti, ktorých výrobky a služby podstatne prispievajú k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy, pričom výrazne nenarúšajú nijaké iné environmentálne ciele EÚ. | Návrh nariadenia o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií
  Akčný plán Komisie o financovaní udržateľného rastu |
| Ďalšie usmernenie







  — | Spoločnosti by mali podávať správy o tomto ukazovateli, ak a keď sa schváli navrhované nariadenie o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (taxonómia EÚ). Pri posudzovaní toho, či určitá činnosť podstatne prispieva k dosiahnutiu dvoch cieľov EÚ týkajúcich sa zmiernenia zmeny klímy alebo prispôsobenia sa tejto zmene a zároveň významne nenarúša nijaké iné environmentálne ciele EÚ, by spoločnosti mali zohľadniť všetky príslušné kritériá a podmienky stanovené v tomto nariadení. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Odkaz na politiku EÚ

Percentuálny podiel obratu za vykazovaný rok z výrobkov alebo služieb spojených s činnosťami, ktoré spĺňajú kritériá pre podstatný príspevok k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy, ako sa stanovuje v nariadení o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (taxonómia EÚ).

A/alebo

Percentuálny podiel investícií (kapitálových výdavkov) a/alebo výdavkov (prevádzkových výdavkov) za vykazovaný rok na aktíva alebo postupy spojené s činnosťami, ktoré spĺňajú kritériá pre podstatný príspevok k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy, ako sa stanovuje v nariadení o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (taxonómia EÚ).

Percentuálny podiel

12,5 % (obrat) z výrobkov alebo služieb spojených s činnosťami, ktoré podstatne prispievajú k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy

8 % (kapitálové výdavky) na výrobky spojené s činnosťami, ktoré podstatne prispievajú k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy

Tieto kľúčové ukazovatele výkonnosti poskytujú užitočné informácie pre investorov, ktorí majú záujem o spoločnosti, ktorých výrobky a služby podstatne prispievajú k zmierneniu alebo prispôsobeniu sa zmene klímy, pričom výrazne nenarúšajú nijaké iné environmentálne ciele EÚ.

Návrh nariadenia o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií

Akčný plán Komisie o financovaní udržateľného rastu

Ďalšie usmernenie

—

Spoločnosti by mali podávať správy o tomto ukazovateli, ak a keď sa schváli navrhované nariadenie o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií (taxonómia EÚ). Pri posudzovaní toho, či určitá činnosť podstatne prispieva k dosiahnutiu dvoch cieľov EÚ týkajúcich sa zmiernenia zmeny klímy alebo prispôsobenia sa tejto zmene a zároveň významne nenarúša nijaké iné environmentálne ciele EÚ, by spoločnosti mali zohľadniť všetky príslušné kritériá a podmienky stanovené v tomto nariadení.

Ekologické financovanie

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podiel zelených dlhopisov súvisiacich s klímou:

  Celkový objem nesplatených zelených dlhopisov (ku koncu roka) vydelený 5-ročným kĺzavým priemerom celkového objemu nesplatených dlhopisov
  a/alebo

  Podiel zelených dlhov súvisiacich s klímou:

  Celkový objem všetkých nesplatených zelených dlhových nástrojov (ku koncu roka) vydelený 5-ročným kĺzavým priemerom celkového objemu všetkých nesplatených dlhov. | Percentuálny podiel | 20 % dlhopisov | Tieto kľúčové ukazovatele výkonnosti pomáhajú spoločnostiam oznamovať, ako je ich plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo podporovaný činnosťami dlhového financovania a ako sa získava kapitál pre existujúce a nové projekty s prínosom pre klímu. | ISO/CD 14030-1
  Zelené dlhopisy – environmentálne správanie nominovaných projektov a aktív (NÁVRH) | Akčný plán Komisie o financovaní udržateľného rastu |
| Ďalšie usmernenie:







  — | Celkový objem zelených dlhopisov alebo zelených dlhov by mal zahŕňať len dlhopisy a dlhové nástroje emitované podľa potenciálnej normy EÚ pre zelené dlhopisy, ak a keď sa takáto norma schváli, alebo v súlade s akýmkoľvek iným všeobecne uznaným rámcom pre zelené dlhopisy, ako sú zásady zelených dlhopisov a zásady zelených úverov. Spoločnosti by mali bližšie určiť uplatnený rámec pre zelené dlhopisy. |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Podiel zelených dlhopisov súvisiacich s klímou:

Celkový objem nesplatených zelených dlhopisov (ku koncu roka) vydelený 5-ročným kĺzavým priemerom celkového objemu nesplatených dlhopisov

a/alebo

Podiel zelených dlhov súvisiacich s klímou:

Celkový objem všetkých nesplatených zelených dlhových nástrojov (ku koncu roka) vydelený 5-ročným kĺzavým priemerom celkového objemu všetkých nesplatených dlhov.

Percentuálny podiel

20 % dlhopisov

Tieto kľúčové ukazovatele výkonnosti pomáhajú spoločnostiam oznamovať, ako je ich plán prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo podporovaný činnosťami dlhového financovania a ako sa získava kapitál pre existujúce a nové projekty s prínosom pre klímu.

ISO/CD 14030-1

Zelené dlhopisy – environmentálne správanie nominovaných projektov a aktív (NÁVRH)

Akčný plán Komisie o financovaní udržateľného rastu

Ďalšie usmernenie:

—

Celkový objem zelených dlhopisov alebo zelených dlhov by mal zahŕňať len dlhopisy a dlhové nástroje emitované podľa potenciálnej normy EÚ pre zelené dlhopisy, ak a keď sa takáto norma schváli, alebo v súlade s akýmkoľvek iným všeobecne uznaným rámcom pre zelené dlhopisy, ako sú zásady zelených dlhopisov a zásady zelených úverov. Spoločnosti by mali bližšie určiť uplatnený rámec pre zelené dlhopisy.

| — | V prípade emitentov dlhopisov emitujúcich dlhopisy, ktoré nie sú kótovanými nástrojmi (napr. súkromné umiestňovanie), by sa malo zverejniť rozčlenenie kótovaných a nekótovaných dlhopisov. |
| --- | --- |

—

V prípade emitentov dlhopisov emitujúcich dlhopisy, ktoré nie sú kótovanými nástrojmi (napr. súkromné umiestňovanie), by sa malo zverejniť rozčlenenie kótovaných a nekótovaných dlhopisov.

| — | Spoločnosti by mali zvážiť aj stanovenie budúcich cieľov súvisiacich s týmito kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti. |
| --- | --- |

—

Spoločnosti by mali zvážiť aj stanovenie budúcich cieľov súvisiacich s týmito kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti.

Okrem uvedených ukazovateľov by spoločnosti mali zvážiť aj tieto aspekty:

| — | Ukazovatele špecifické pre jednotlivé odvetvia, ktoré sú relevantné pre konkrétne odvetvie. Spoločnosti z odvetví vrátane, nie však výlučne, energetiky, dopravy, materiálov, nehnuteľností a poľnohospodárstva by mali odkazovať na doplňujúce usmernenie skupiny TCFD pre nefinančné skupiny a iné rámce podávania správ súvisiace s klímou, aby sa zabezpečila porovnateľnosť oznamovaných kľúčových ukazovateľov výkonnosti medzi odvetviami a spoločnosťami (25). |
| --- | --- |

—

Ukazovatele špecifické pre jednotlivé odvetvia, ktoré sú relevantné pre konkrétne odvetvie. Spoločnosti z odvetví vrátane, nie však výlučne, energetiky, dopravy, materiálov, nehnuteľností a poľnohospodárstva by mali odkazovať na doplňujúce usmernenie skupiny TCFD pre nefinančné skupiny a iné rámce podávania správ súvisiace s klímou, aby sa zabezpečila porovnateľnosť oznamovaných kľúčových ukazovateľov výkonnosti medzi odvetviami a spoločnosťami (25).

| — | Ukazovatele týkajúce sa otázok životného prostredia. Spoločnosti, ktorých obchodné modely sú závislé od prírodných kapitálov ohrozených zmenou klímy, by prípadne mali zverejňovať ukazovatele súvisiace s týmito prírodnými kapitálmi (napr. voda, úrodnosť pôdy alebo biodiverzita). Spoločnosti s nepriaznivými vplyvmi na klímu v dôsledku zmeny vo využívaní pôdy vrátane odlesňovania a degradácie lesov by mali zvážiť zverejňovanie ukazovateľov týkajúcich sa týchto záležitostí (26). |
| --- | --- |

—

Ukazovatele týkajúce sa otázok životného prostredia. Spoločnosti, ktorých obchodné modely sú závislé od prírodných kapitálov ohrozených zmenou klímy, by prípadne mali zverejňovať ukazovatele súvisiace s týmito prírodnými kapitálmi (napr. voda, úrodnosť pôdy alebo biodiverzita). Spoločnosti s nepriaznivými vplyvmi na klímu v dôsledku zmeny vo využívaní pôdy vrátane odlesňovania a degradácie lesov by mali zvážiť zverejňovanie ukazovateľov týkajúcich sa týchto záležitostí (26).

| — | Ukazovatele týkajúce sa súvisiaceho ľudského kapitálu a sociálnych otázok, ako je odborná príprava a nábor zamestnancov. |
| --- | --- |

—

Ukazovatele týkajúce sa súvisiaceho ľudského kapitálu a sociálnych otázok, ako je odborná príprava a nábor zamestnancov.

| — | Ukazovatele týkajúce sa príležitostí. Spoločnosti zapojené do prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy, ktorý je zosúladený s kľúčovými politikami EÚ (27), vykonávajúce činnosti zamerané na zmiernenie zmeny klímy/prispôsobenie sa tejto zmene, ktoré by sa mohli premietnuť do príležitostí pre spoločnosť, by mali zvážiť zverejňovanie kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ktoré odzrkadľujú takéto úsilie. Ako príklady možno uviesť príjmy z nízkouhlíkových výrobkov, príjmy z výrobkov alebo služieb, ktoré sa vzťahujú na model obehového hospodárstva, a výdavky na výskum a vývoj v rámci výroby obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

—

Ukazovatele týkajúce sa príležitostí. Spoločnosti zapojené do prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy, ktorý je zosúladený s kľúčovými politikami EÚ (27), vykonávajúce činnosti zamerané na zmiernenie zmeny klímy/prispôsobenie sa tejto zmene, ktoré by sa mohli premietnuť do príležitostí pre spoločnosť, by mali zvážiť zverejňovanie kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ktoré odzrkadľujú takéto úsilie. Ako príklady možno uviesť príjmy z nízkouhlíkových výrobkov, príjmy z výrobkov alebo služieb, ktoré sa vzťahujú na model obehového hospodárstva, a výdavky na výskum a vývoj v rámci výroby obehového hospodárstva.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1.

(2)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_sk

(3)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_sk

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52018DC0097

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0353

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0354

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:3A52018PC0355

(8)  https://www.fsb-tcfd.org/

(9)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2019-non-financial-reporting-guidelines_sk

(10)  Ú. v. EÚ C 215, 5.7.2017, s. 1.

(11)  Nebráni to primeranému posúdeniu obchodnej citlivosti informácií. Relevantné informácie sa môžu uvádzať zo širšieho pohľadu, ktorý poskytne investorom a iným zainteresovaným stranám užitočné informácie a spĺňa celkový cieľ transparentnosti.

(12)  https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/12/FINAL-TCFD-Annex-Amended-121517.pdf

(13)  Pozri prílohu II „Mapovanie požiadaviek smernice o zverejňovaní nefinančných informácií a zverejnení odporúčaných skupinou TCFD“.

(14)  Veľké subjekty verejného záujmu podľa smernice 2013/34/EÚ s viac ako 500 zamestnancami.

(15)  Článok 19a ods. 1 smernice 2013/34/EÚ (zavedený smernicou o zverejňovaní nefinančných informácií, 2014/95/EÚ).

(16)  Tento opis rizík prechodu a fyzických rizík je vo veľkej miere založený na správe pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou.

(17)  Ďalšie usmernenie týkajúce sa podávania správ o fyzických rizikách možno nájsť v Rozpracovaných usmerneniach skupiny TCFD týkajúcich sa fyzických rizík a príležitostí v oblasti klímy, ktoré vypracovali EBOR a Globálne centrum excelentnosti pre prispôsobenie sa zmene klímy.

https://www.physicalclimaterisk.com/media/EBRD-GCECA_draft_final_report_full.pdf

(18)  Ďalšie vysvetlenie a usmernenie týkajúce sa prírodného kapitálu je dostupné na webovom sídle iniciatívy Natural Capital Coalition: https://naturalcapitalcoalition.org/.

(19)  V rámci dialógu o podnikovom podávaní správ (Corporate Reporting Dialogue) sa pracuje na lepšom zosúladení informácií súvisiacich s klímou zverejňovaných IIRC, SASB, GRI, CDP a CDSB. Spoločnosti sa vyzývajú, aby túto prácu zohľadnili, keď sa toto zosúladenie dokončí.

(20)  Spoločnosti sa vyzývajú, aby zvážili scenár oteplenia o 1,5 °C so zreteľom na závery osobitnej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2018. Ďalšie informácie o tom, ako vykonať analýzu scenárov na posúdenie strategickej odolnosti spoločnosti, nájdete v technickej prílohe skupiny TCFD s názvom „Využívanie analýzy scenárov pri zverejňovaní rizík a príležitostí súvisiacich s klímou“.

https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Technical-Supplement-062917.pdf.

(21)  Vymedzenie krátkodobého, strednodobého a dlhodobého horizontu pravdepodobne závisí od obchodného modelu spoločnosti a životného cyklu jej aktív a pasív.

(22)  Aby sa zlepšila použiteľnosť, v tomto oddiele sa ihneď po každom odporúčanom ukazovateli poskytne ďalšie usmernenie.

(23)  Ekvivalent oxidu uhličitého alebo ekvivalent CO2 (CO2e) je parametrická jednotka používaná na porovnanie emisií z rôznych skleníkových plynov na základe ich potenciálu globálneho otepľovania tak, že sa množstvá iných plynov konvertujú na ekvivalentné množstvo oxidu uhličitého s rovnakým potenciálom globálneho otepľovania.

(24)  Vymedzenie pojmu „energia z obnoviteľných zdrojov“ pochádza z usmernenia pre podávanie správ o zmene klímy CDP za rok 2018.

(25)  Skupina TCFD (2017): Vykonávanie odporúčaní pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou týkajúcich sa zverejňovania finančných informácií, https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Annex-062817.pdf. Medzi ďalšie normy podávania správ a rámce, ktoré poskytujú kľúčové ukazovatele výkonnosti špecifické pre príslušné odvetvia týkajúce sa otázok súvisiacich s klímou, patria dotazník CDP o zmene klímy, dotazníky týkajúce sa bezpečnosti vody a lesov, GRI 305: emisie 2016 and GRI 302: normy v oblasti energetiky 2016 alebo priemyselné normy SASB.

(26)  Ďalšie usmernenie možno nájsť v súbore nástrojov protokolu pre prírodný kapitál

https://naturalcapitalcoalition.org/protocol-toolkit/ a v odporúčaní Komisie 2013/179/EÚ týkajúcom sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (metóda environmentálnej stopy organizácie a environmentálnej stopy výrobkov).

(27)  Ide napríklad o balík predpisov o obehovom hospodárstve, smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie, smernicu o energetickej efektívnosti, systém EÚ na obchodovanie s emisiami alebo balík opatrení v oblasti čistej dopravy. Ďalšie informácie sa nachádzajú na tomto odkaze: https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_en.

---

PRÍLOHA I

Ďalšie usmernenie pre banky a poisťovne

Požiadavky smernice o zverejňovaní nefinančných informácií sa vzťahujú na veľké kótované spoločnosti, banky a poisťovne. Smernicou sa ukladajú rovnaké požiadavky na všetky spoločnosti patriace do jej rozsahu pôsobnosti bez ohľadu na odvetvie, v ktorom pôsobia. V porovnaní s inými spoločnosťami sa ňou preto neukladajú dodatočné požiadavky na banky a poisťovne.

Navrhované zverejnenia v oddiele 3 sa týkajú všetkých spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice o zverejňovaní nefinančných informácií bez ohľadu na oblasť ich činnosti vrátane bánk a poisťovní. Banky a poisťovne by mali preskúmať odporúčané zverejnenia podľa oddielu 3 z konkrétneho hľadiska svojich podnikateľských činností vrátane poskytovania pôžičiek, investovania, poisťovacej činnosti a činností v oblasti správy aktív (1). Cieľom tejto prílohy je pomôcť bankám a poisťovniam v tejto činnosti a poskytnúť im ďalšie usmernenie, ktorého použitie môžu prípadne zvážiť pri zverejňovaní informácií odporúčaných v oddiele 3.

Táto príloha sa nezaoberá ostatnými spoločnosťami finančného sektora, ako sú správcovské spoločnosti alebo dôchodkové fondy, pretože tieto nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice o zverejňovaní nefinančných informácií. Takéto spoločnosti však môžu niektoré z navrhovaných zverejnení v tejto prílohe považovať za užitočné.

V akčnom pláne o financovaní udržateľného rastu sa kladie osobitný dôraz na systémový význam finančného sektora pri umožňovaní prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy. Na rozdiel od väčšiny ostatných spoločností sú banky a poisťovne poskytovateľmi aj používateľmi informácií súvisiacich s klímou. Banky a poisťovne môžu prehĺbiť riziká súvisiace s klímou, ak ich politiky v oblasti investícií a poistenia podporujú hospodárske činnosti, ktoré prispievajú k zmene klímy prostredníctvom emisií skleníkových plynov, a to aj z odlesňovania, degradácie lesov alebo zmeny vo využívaní pôdy. A naopak, môžu podporiť prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy a zvýšiť informovanosť o prechode tým, že začlenia hodnotenie potenciálneho vplyvu svojich budúcich investícií, úverov a poistných zmlúv na zmenu klímy do svojich politík a postupov.

Ďalšie ďalej uvedené usmernenia tam, kde je to vhodné, rozlišujú medzi zverejneniami, ktoré môžu byť relevantné pre všetky banky a poisťovne, a zverejneniami, ktoré by boli relevantné len pre konkrétnu podnikateľskú činnosť (poskytovanie úverov, investovanie, poisťovacia činnosť alebo správa aktív).

1.   Obchodný model

Banky a poisťovne by mali v rámci odporúčaných zverejnení týkajúcich sa obchodného modelu podľa oddielu 3 zvážiť zahrnutie týchto informácií:

| — | Ako môžu riziká a príležitosti súvisiace s klímou týkajúce sa portfólií investovania, poskytovania úverov a poistenia ovplyvniť obchodný model finančnej inštitúcie. |
| --- | --- |

—

Ako môžu riziká a príležitosti súvisiace s klímou týkajúce sa portfólií investovania, poskytovania úverov a poistenia ovplyvniť obchodný model finančnej inštitúcie.

| — | Či a ako finančná inštitúcia zohľadňuje to, že jej zmluvné strany berú do úvahy riziká a príležitosti súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

—

Či a ako finančná inštitúcia zohľadňuje to, že jej zmluvné strany berú do úvahy riziká a príležitosti súvisiace s klímou.

| — | Ako sa posudzovanie rizík a príležitostí súvisiacich s klímou premieta do príslušných investičných, úverových a poisťovacích stratégií a ako by každá z týchto stratégií mohla byť ovplyvnená prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo. |
| --- | --- |

—

Ako sa posudzovanie rizík a príležitostí súvisiacich s klímou premieta do príslušných investičných, úverových a poisťovacích stratégií a ako by každá z týchto stratégií mohla byť ovplyvnená prechodom na nízkouhlíkové hospodárstvo.

| — | Činnosti v oblasti poistenia: ako by prípadné vplyvy zmeny klímy mohli ovplyvniť poistníkov, postupujúcu spoločnosť, zaisťovateľa a ich výber poisťovňou. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: ako by prípadné vplyvy zmeny klímy mohli ovplyvniť poistníkov, postupujúcu spoločnosť, zaisťovateľa a ich výber poisťovňou.

2.   Politiky a postupy náležitej starostlivosti

Banky a poisťovne by mali v rámci odporúčaných zverejnení týkajúcich sa politík a postupov náležitej starostlivosti podľa oddielu 3 zvážiť zahrnutie týchto informácií:

| — | Ako finančná inštitúcia podporuje lepšie zverejňovanie informácií a postupov týkajúcich sa rizík súvisiacich s klímou, aby sa zlepšila dostupnosť údajov, a akékoľvek úsilie o zvýšenie informovanosti zmluvných strán – a všeobecnejšie zákazníkov – o relevantnosti otázok súvisiacich s klímou ako súčasť svojich postupov poskytovania úverov, investovania a poisťovacej činnosti, a to napríklad prostredníctvom osobitných poradenských služieb týkajúcich sa rizík súvisiacich s klímou. |
| --- | --- |

—

Ako finančná inštitúcia podporuje lepšie zverejňovanie informácií a postupov týkajúcich sa rizík súvisiacich s klímou, aby sa zlepšila dostupnosť údajov, a akékoľvek úsilie o zvýšenie informovanosti zmluvných strán – a všeobecnejšie zákazníkov – o relevantnosti otázok súvisiacich s klímou ako súčasť svojich postupov poskytovania úverov, investovania a poisťovacej činnosti, a to napríklad prostredníctvom osobitných poradenských služieb týkajúcich sa rizík súvisiacich s klímou.

| — | Akékoľvek správcovské činnosti súvisiace so stratégiou finančnej inštitúcie v oblasti klímy, ako je spolupráca so spoločnosťami, výsledky a hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca (napr. uznesenia, ktoré boli podané alebo podporené). |
| --- | --- |

—

Akékoľvek správcovské činnosti súvisiace so stratégiou finančnej inštitúcie v oblasti klímy, ako je spolupráca so spoločnosťami, výsledky a hlasovanie prostredníctvom splnomocnenca (napr. uznesenia, ktoré boli podané alebo podporené).

| — | Všetky portfóliá investovania, poskytovania úverov a poistenia, ktoré prispievajú k zmierneniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa tejto zmene a k akémukoľvek relevantnému cieľu v tejto súvislosti, napr. pokiaľ ide o príjmy z poistenia súvisiace s energetickou efektívnosťou a nízkouhlíkovými technológiami. |
| --- | --- |

—

Všetky portfóliá investovania, poskytovania úverov a poistenia, ktoré prispievajú k zmierneniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa tejto zmene a k akémukoľvek relevantnému cieľu v tejto súvislosti, napr. pokiaľ ide o príjmy z poistenia súvisiace s energetickou efektívnosťou a nízkouhlíkovými technológiami.

| — | Činnosti v oblasti investícií: ako sa otázky súvisiace s klímou považujú za hybnú silu v rozhodovacom procese finančnej inštitúcie. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti investícií: ako sa otázky súvisiace s klímou považujú za hybnú silu v rozhodovacom procese finančnej inštitúcie.

| — | Činnosti v oblasti poistenia: či sa vyvíjajú osobitné produkty súvisiace s klímou, ako napríklad upisovanie rizík zelenej infraštruktúry a riešenia blízke prírode (2). |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: či sa vyvíjajú osobitné produkty súvisiace s klímou, ako napríklad upisovanie rizík zelenej infraštruktúry a riešenia blízke prírode (2).

| — | Činnosti v oblasti poistenia: či niektoré z produktov životného poistenia spoločnosti zahŕňajú klimatické aspekty v rámci modelovania biometrických rizík (životné). |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: či niektoré z produktov životného poistenia spoločnosti zahŕňajú klimatické aspekty v rámci modelovania biometrických rizík (životné).

| — | Činnosti v oblasti poistenia: či je poisťovňa súčasťou verejno-súkromných partnerstiev na podporu zvyšovania informovanosti o rizikách súvisiacich s klímou, odolnosti voči rizikám katastrof a/alebo investíciách v oblasti prispôsobenia sa klíme. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: či je poisťovňa súčasťou verejno-súkromných partnerstiev na podporu zvyšovania informovanosti o rizikách súvisiacich s klímou, odolnosti voči rizikám katastrof a/alebo investíciách v oblasti prispôsobenia sa klíme.

| — | Činnosti v oblasti správy aktív: ako sú úvahy súvisiace s klímou zabudované do posúdení vhodnosti s cieľom pochopiť preferencie a informovanosť zákazníkov, pokiaľ ide o riziká a príležitosti súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti správy aktív: ako sú úvahy súvisiace s klímou zabudované do posúdení vhodnosti s cieľom pochopiť preferencie a informovanosť zákazníkov, pokiaľ ide o riziká a príležitosti súvisiace s klímou.

| — | Činnosti v oblasti správy aktív: ako finančná inštitúcia zabezpečí, aby výkonnosť súvisiaca s klímou bola zosúladená so stratégiou jej klientov v oblasti klímy. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti správy aktív: ako finančná inštitúcia zabezpečí, aby výkonnosť súvisiaca s klímou bola zosúladená so stratégiou jej klientov v oblasti klímy.

| — | Činnosti v oblasti správy aktív: ciele prepojené s expozíciou súvisiacou s klímou spravovaných aktív naprieč triedami aktív (napr. vlastný kapitál, dlhopisy, infraštruktúra, nehnuteľnosti, štruktúrované produkty, cenné papiere zabezpečené hypotékami, deriváty). |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti správy aktív: ciele prepojené s expozíciou súvisiacou s klímou spravovaných aktív naprieč triedami aktív (napr. vlastný kapitál, dlhopisy, infraštruktúra, nehnuteľnosti, štruktúrované produkty, cenné papiere zabezpečené hypotékami, deriváty).

3.   Výsledky

Banky a poisťovne by mali v rámci odporúčaných zverejnení týkajúcich sa výsledkov podľa oddielu 3 zvážiť zahrnutie týchto informácií:

| — | Vývojový trend objemu aktív súvisiacich s uhlíkom v rôznych portfóliách oproti akémukoľvek príslušnému stanovenému cieľu a súvisiacim rizikám v priebehu času. |
| --- | --- |

—

Vývojový trend objemu aktív súvisiacich s uhlíkom v rôznych portfóliách oproti akémukoľvek príslušnému stanovenému cieľu a súvisiacim rizikám v priebehu času.

| — | Vývojový trend váženej priemernej uhlíkovej náročnosti v rôznych portfóliách oproti akémukoľvek príslušnému stanovenému cieľu a súvisiacim rizikám v priebehu času. Finančné inštitúcie by mali zverejňovať informácie o zmenách v odvetví a zemepisnom rozmiestnení svojich investícií v porovnaní s predchádzajúcim vykazovaným rokom a vysvetliť vplyv týchto zmien na priemernú váženú uhlíkovú náročnosť svojich portfólií. |
| --- | --- |

—

Vývojový trend váženej priemernej uhlíkovej náročnosti v rôznych portfóliách oproti akémukoľvek príslušnému stanovenému cieľu a súvisiacim rizikám v priebehu času. Finančné inštitúcie by mali zverejňovať informácie o zmenách v odvetví a zemepisnom rozmiestnení svojich investícií v porovnaní s predchádzajúcim vykazovaným rokom a vysvetliť vplyv týchto zmien na priemernú váženú uhlíkovú náročnosť svojich portfólií.

4.   Riziká a riadenie rizík

Banky a poisťovne by mali v rámci odporúčaných zverejnení týkajúcich sa rizík a riadenia rizík podľa oddielu 3 zvážiť zahrnutie týchto informácií:

| — | Či postupy riadenia rizík vrátane interného stresového testovania zohľadňujú riziká súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

—

Či postupy riadenia rizík vrátane interného stresového testovania zohľadňujú riziká súvisiace s klímou.

| — | Všetky expozície v rôznych úverových a investičných činnostiach, ako aj činnostiach v oblasti poistenia voči odvetviam, ktoré sú vnímané ako odvetvia, ktoré prispievajú k zmene klímy, ktoré by mohli pre finančnú inštitúciu predstavovať riziká straty dobrej povesti. |
| --- | --- |

—

Všetky expozície v rôznych úverových a investičných činnostiach, ako aj činnostiach v oblasti poistenia voči odvetviam, ktoré sú vnímané ako odvetvia, ktoré prispievajú k zmene klímy, ktoré by mohli pre finančnú inštitúciu predstavovať riziká straty dobrej povesti.

| — | Riziká súvisiace s klímou určené v rôznych úverových a investičných činnostiach, ako aj činnostiach v oblasti poistenia a ako tieto riziká posudzuje a riadi finančná inštitúcia. |
| --- | --- |

—

Riziká súvisiace s klímou určené v rôznych úverových a investičných činnostiach, ako aj činnostiach v oblasti poistenia a ako tieto riziká posudzuje a riadi finančná inštitúcia.

| — | Expozícia finančných aktív, nefinančných aktív a spravovaných aktív voči hlavným rizikám súvisiacim s klímou a poskytnutie rozčlenenia uvedených rizík na fyzické riziká a riziká prechodu. |
| --- | --- |

—

Expozícia finančných aktív, nefinančných aktív a spravovaných aktív voči hlavným rizikám súvisiacim s klímou a poskytnutie rozčlenenia uvedených rizík na fyzické riziká a riziká prechodu.

| — | Ako finančná inštitúcia posúdila expozíciu finančných aktív a nefinančných aktív voči rizikám súvisiacim s klímou podľa rôznych scenárov súvisiacich s klímou. |
| --- | --- |

—

Ako finančná inštitúcia posúdila expozíciu finančných aktív a nefinančných aktív voči rizikám súvisiacim s klímou podľa rôznych scenárov súvisiacich s klímou.

| — | Charakterizácia rizík súvisiacich s klímou v súvislosti s tradičnými kategóriami odvetvových rizík, ako sú kreditné riziko, trhové riziko a prevádzkové riziko (3). |
| --- | --- |

—

Charakterizácia rizík súvisiacich s klímou v súvislosti s tradičnými kategóriami odvetvových rizík, ako sú kreditné riziko, trhové riziko a prevádzkové riziko (3).

| — | Ako by mohli riziká súvisiace s klímou ovplyvniť celkové potreby solventnosti poisťovní a súčasné a budúce regulatórne kapitálové požiadavky bánk. Na tento účel môžu banky použiť výsledky svojho vlastného postupu hodnotenia primeranosti interného kapitálu (pozri článok 73 smernice 2013/36/EÚ) a poisťovne môžu použiť výsledky výpočtov, ktoré vykonali v rámci svojich vlastných posúdení rizika a solventnosti [pozri článok 45 smernice 2009/138/ES a článok 262 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35], ako aj výsledky stresového testovania a analýzy citlivosti [pozri článok 295 ods. 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35], najmä ak tieto techniky využívajú údaje súvisiace s klímou (4). |
| --- | --- |

—

Ako by mohli riziká súvisiace s klímou ovplyvniť celkové potreby solventnosti poisťovní a súčasné a budúce regulatórne kapitálové požiadavky bánk. Na tento účel môžu banky použiť výsledky svojho vlastného postupu hodnotenia primeranosti interného kapitálu (pozri článok 73 smernice 2013/36/EÚ) a poisťovne môžu použiť výsledky výpočtov, ktoré vykonali v rámci svojich vlastných posúdení rizika a solventnosti [pozri článok 45 smernice 2009/138/ES a článok 262 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35], ako aj výsledky stresového testovania a analýzy citlivosti [pozri článok 295 ods. 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35], najmä ak tieto techniky využívajú údaje súvisiace s klímou (4).

| — | Činnosti v oblasti poskytovania úverov: objem kolaterálu značne vystaveného rizikám súvisiacim s klímou a vplyv vybraných scenárov na jeho hodnotu. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poskytovania úverov: objem kolaterálu značne vystaveného rizikám súvisiacim s klímou a vplyv vybraných scenárov na jeho hodnotu.

| — | Činnosti v oblasti poskytovania úverov: objem kolaterálu vo forme nehnuteľností podľa hodnotenia energetickej efektívnosti na základe energetických certifikátov. Najmä objem kolaterálov vo forme nehnuteľností, ktoré sú značne vystavené riziku prechodu, vrátane kolaterálu s najnižším hodnotením energetickej účinnosti v porovnaní s celkovým objemom kolaterálov. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poskytovania úverov: objem kolaterálu vo forme nehnuteľností podľa hodnotenia energetickej efektívnosti na základe energetických certifikátov. Najmä objem kolaterálov vo forme nehnuteľností, ktoré sú značne vystavené riziku prechodu, vrátane kolaterálu s najnižším hodnotením energetickej účinnosti v porovnaní s celkovým objemom kolaterálov.

| — | Činnosti v oblasti poskytovania úverov: objem kolaterálov vo forme nehnuteľností, ktoré sú značne vystavené fyzickému riziku v porovnaní s celkovým objemom kolaterálov. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poskytovania úverov: objem kolaterálov vo forme nehnuteľností, ktoré sú značne vystavené fyzickému riziku v porovnaní s celkovým objemom kolaterálov.

| — | Činnosti v oblasti poistenia: postupy určenia a posúdenia rizík súvisiacich s klímou pre zaisťovne a poisťovne podľa zemepisnej polohy, obchodnej divízie alebo produktových segmentov. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: postupy určenia a posúdenia rizík súvisiacich s klímou pre zaisťovne a poisťovne podľa zemepisnej polohy, obchodnej divízie alebo produktových segmentov.

| — | Činnosti v oblasti poistenia: zmierňujúce opatrenia, ako napríklad zaistné zmluvy alebo hedžingové stratégie zavedené inštitúciou s cieľom znížiť riziká súvisiace s klímou a účinok akejkoľvek zmeny takýchto techník. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: zmierňujúce opatrenia, ako napríklad zaistné zmluvy alebo hedžingové stratégie zavedené inštitúciou s cieľom znížiť riziká súvisiace s klímou a účinok akejkoľvek zmeny takýchto techník.

| — | Činnosti v oblasti poistenia: hodnota expozícií z upísania súvisiacich s uhlíkom, pokiaľ ide o výnosy poisťovní. |
| --- | --- |

—

Činnosti v oblasti poistenia: hodnota expozícií z upísania súvisiacich s uhlíkom, pokiaľ ide o výnosy poisťovní.

5.   Kľúčové ukazovatele výkonnosti

Pri zverejňovaní ukazovateľov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov by sa banky a poisťovne (napriek známym výzvam) mali zamerať na svoje emisie skleníkových plynov rozsahu 3. Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 a rozsahu 2 (priame emisie a nepriame emisie z výroby nakúpenej energie) sú pravdepodobne malé v porovnaní s inými nepriamymi emisiami (rozsahu 3).

Nahlásené emisie skleníkových plynov rozsahu 3 spôsobené bankami a poisťovňami by podľa potreby a primeranosti mali zahŕňať nielen emisie skleníkových plynov rozsahu 1 a rozsahu 2 ich zmluvných strán, ale aj emisie skleníkových plynov rozsahu 3 ich zmluvných strán. Ak sú MSP súčasťou hodnotového reťazca, banky a poisťovne sa vyzývajú, aby ich podporovali pri poskytovaní požadovaných informácií.

Pri zverejňovaní kľúčových ukazovateľov výkonnosti relevantných pre konkrétnu podnikateľskú činnosť bánk a poisťovní a pri podpore ich ostatných kvalitatívnych zverejnení súvisiacich s klímou, ako sa odporúča v oddiele 3, by banky a poisťovne mali zvážiť zverejnenie týchto ukazovateľov:

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výška alebo percentuálny podiel aktív súvisiacich s uhlíkom v každom portfóliu v miliónoch EUR alebo ako percentuálny podiel aktuálnej hodnoty portfólia (5). | Suma v miliónoch uvedená v mene vykazovania / percentuálny podiel | Aktíva súvisiace s uhlíkom vo výške 20 miliónov EUR alebo 20 % kapitálového portfólia banky | Preukážte informovanosť o expozícii portfólia voči odvetviam, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou. | Všeobecné parametre skupiny TCFD týkajúce sa uhlíkovej stopy a expozície | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Vážená priemerná uhlíková náročnosť každého portfólia, ak sú údaje k dispozícii alebo sa dajú primerane odhadnúť (6). | t CO2e/ výnosy v miliónoch uvedené v mene vykazovania | Banka vykazuje uhlíkovú náročnosť svojho kapitálového portfólia v jednotkách t CO2e na 1 EUR, pričom použije údaje o uhlíku tretej strany. | Preukážte informovanosť o expozícii portfólia voči odvetviam, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou. | Všeobecné parametre skupiny TCFD týkajúce sa uhlíkovej stopy a expozície | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Objem expozícií podľa sektora zmluvnej strany. | Mena vykazovania
  Percentuálny podiel celkovej rizikovej expozície | 1 250 miliónov EUR v energetickom sektore, ktoré predstavujú 17 % celkových investícií | Uveďte koncentráciu expozícií voči vysokouhlíkovým a nízkouhlíkovým odvetviam. | | Plán prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Výška alebo percentuálny podiel aktív súvisiacich s uhlíkom v každom portfóliu v miliónoch EUR alebo ako percentuálny podiel aktuálnej hodnoty portfólia (5).

Suma v miliónoch uvedená v mene vykazovania / percentuálny podiel

Aktíva súvisiace s uhlíkom vo výške 20 miliónov EUR alebo 20 % kapitálového portfólia banky

Preukážte informovanosť o expozícii portfólia voči odvetviam, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou.

Všeobecné parametre skupiny TCFD týkajúce sa uhlíkovej stopy a expozície

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Vážená priemerná uhlíková náročnosť každého portfólia, ak sú údaje k dispozícii alebo sa dajú primerane odhadnúť (6).

t CO2e/ výnosy v miliónoch uvedené v mene vykazovania

Banka vykazuje uhlíkovú náročnosť svojho kapitálového portfólia v jednotkách t CO2e na 1 EUR, pričom použije údaje o uhlíku tretej strany.

Preukážte informovanosť o expozícii portfólia voči odvetviam, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené rizikami a príležitosťami súvisiacimi s klímou.

Všeobecné parametre skupiny TCFD týkajúce sa uhlíkovej stopy a expozície

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Objem expozícií podľa sektora zmluvnej strany.

Mena vykazovania

Percentuálny podiel celkovej rizikovej expozície

1 250 miliónov EUR v energetickom sektore, ktoré predstavujú 17 % celkových investícií

Uveďte koncentráciu expozícií voči vysokouhlíkovým a nízkouhlíkovým odvetviam.

Plán prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo

Činnosti v oblasti poskytovania úverov a investícií

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Expozície voči kreditnému riziku a objemy kolaterálu podľa zemepisnej polohy/krajiny umiestnenia činnosti alebo kolaterálu, s označením tých krajín/zemepisných oblastí, ktoré sú značne vystavené fyzickému riziku. | Mena vykazovania | 750 miliónov EUR | Uveďte koncentráciu expozícií a kolaterálu v krajinách a zemepisných oblastiach, ktoré sú značne vystavené fyzickým rizikám. | | Plán prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo |
| Objem kolaterálov súvisiacich s aktívami alebo činnosťami v odvetviach zapojených do zmierňovania zmeny klímy. | Percentuálny podiel celkového objemu kolaterálov | 12 % kolaterálov | Uveďte objem zelených kolaterálov, napr. s nižšou expozíciou voči uhlíku. | | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Objem finančných aktív financujúcich udržateľné hospodárske činnosti, ktoré podstatne prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a/alebo prispôsobeniu sa tejto zmene (v absolútnych číslach a v porovnaní s celkovými expozíciami) podľa taxonómie EÚ. | Mena vykazovania
  Percentuálny podiel celkovej rizikovej expozície | 650 miliónov EUR, ktoré predstavujú 12 % úverového portfólia | Uveďte koncentráciu zelených investícií a ich odolnosť voči zmene klímy. | | Plán prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo |
| Celková výška portfólií s pevným výnosom investovaná do zelených dlhopisov certifikovaných podľa potenciálnej normy EÚ pre zelené dlhopisy, ak a keď sa takáto norma schváli, alebo podľa akéhokoľvek iného všeobecne uznávaného rámca zelených dlhopisov (na konci roka) vydelená 5-ročným kĺzavým priemerom celkovej výšky podielov v portfóliách s pevným výnosom. | Percentuálny podiel a celková výška v mene vykazovania | Zelené dlhopisy v porovnaní s upísanými alebo emitovanými dlhopismi s pevnou úrokovou sadzbou | Tento indikátor preukazuje záväzok týkajúci sa zeleného financovania, ako aj stratégiu investora a jeho prechod k zosúladeniu sa so scenárom oteplenia o výrazne menej ako 2 °C.
  Pomáha preukázať dosiahnuté úspechy, pričom výhľadové údaje môžu podporiť stratégiu prechodu investora pomocou spoľahlivého kľúčového ukazovateľa výkonnosti. | V navrhovanej verzii návrhu normy ISO 14030 (október 2018) o zelených dlhopisoch sa už vyžaduje podávanie správ o tomto ukazovateli. | Pripravovaná environmentálna značka EÚ týkajúca sa ekologických finančných produktov (7). |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Expozície voči kreditnému riziku a objemy kolaterálu podľa zemepisnej polohy/krajiny umiestnenia činnosti alebo kolaterálu, s označením tých krajín/zemepisných oblastí, ktoré sú značne vystavené fyzickému riziku.

Mena vykazovania

750 miliónov EUR

Uveďte koncentráciu expozícií a kolaterálu v krajinách a zemepisných oblastiach, ktoré sú značne vystavené fyzickým rizikám.

Plán prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo

Objem kolaterálov súvisiacich s aktívami alebo činnosťami v odvetviach zapojených do zmierňovania zmeny klímy.

Percentuálny podiel celkového objemu kolaterálov

12 % kolaterálov

Uveďte objem zelených kolaterálov, napr. s nižšou expozíciou voči uhlíku.

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Objem finančných aktív financujúcich udržateľné hospodárske činnosti, ktoré podstatne prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a/alebo prispôsobeniu sa tejto zmene (v absolútnych číslach a v porovnaní s celkovými expozíciami) podľa taxonómie EÚ.

Mena vykazovania

Percentuálny podiel celkovej rizikovej expozície

650 miliónov EUR, ktoré predstavujú 12 % úverového portfólia

Uveďte koncentráciu zelených investícií a ich odolnosť voči zmene klímy.

Plán prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo

Celková výška portfólií s pevným výnosom investovaná do zelených dlhopisov certifikovaných podľa potenciálnej normy EÚ pre zelené dlhopisy, ak a keď sa takáto norma schváli, alebo podľa akéhokoľvek iného všeobecne uznávaného rámca zelených dlhopisov (na konci roka) vydelená 5-ročným kĺzavým priemerom celkovej výšky podielov v portfóliách s pevným výnosom.

Percentuálny podiel a celková výška v mene vykazovania

Zelené dlhopisy v porovnaní s upísanými alebo emitovanými dlhopismi s pevnou úrokovou sadzbou

Tento indikátor preukazuje záväzok týkajúci sa zeleného financovania, ako aj stratégiu investora a jeho prechod k zosúladeniu sa so scenárom oteplenia o výrazne menej ako 2 °C.

Pomáha preukázať dosiahnuté úspechy, pričom výhľadové údaje môžu podporiť stratégiu prechodu investora pomocou spoľahlivého kľúčového ukazovateľa výkonnosti.

V navrhovanej verzii návrhu normy ISO 14030 (október 2018) o zelených dlhopisoch sa už vyžaduje podávanie správ o tomto ukazovateli.

Pripravovaná environmentálna značka EÚ týkajúca sa ekologických finančných produktov (7).

Činnosti v oblasti poistenia

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozčlenenie expozície z upísania podľa oblastí obchodnej činnosti do hospodárskych odvetví (životné/neživotné/zaistenie). | Mena vykazovania | Výška a percentuálny podiel čistého predpísaného poistného a technických rezerv podľa smernice 2009/138/ES vyplývajúce z poistenia infraštruktúry poistníkov v odvetví energetiky. | Preukážte informovanosť o aktuálnej hospodárskej expozícii a koncentrácii (ak existujú) v odvetviach, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené zmenou klímy. | Taxonómia EÚ
  SASB
  Smernica 2009/138/ES (Solventnosť II) | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Percentuálny podiel produktov obsahujúcich riziká súvisiace s klímou v procese upisovania pre individuálne zmluvy (životné/neživotné/zaistenie). | 0 – 100 % | Produkty by mohli súvisieť s konkrétnym druhom rizika alebo so segmentom klientely, ktorý je obzvlášť vystavený rizikám súvisiacim s klímou. | Preukážte odolnosť portfólia produktov voči zmene klímy. | SASB | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |
| Počet a hodnota ponúkaných upisovacích produktov súvisiacich s klímou (životné/neživotné/zaistenie).
  Spoločnosť vyvinula osobitnú ponuku pre zemepisné oblasti, ktoré sú obzvlášť vystavené extrémnym poveternostným podmienkam, a zverejňuje kvantitatívne informácie o využívaní tohto produktu. | Mena vykazovania
  Počet | Spoločnosť vyvinula osobitnú ponuku pre zemepisné oblasti, ktoré sú obzvlášť vystavené extrémnym poveternostným podmienkam, a zverejňuje kvantitatívne informácie o využívaní tohto produktu. | Preukážte schopnosť využiť príležitosti vyplývajúce zo zmiernenia zmeny klímy a prispôsobenia sa tejto zmene. | Neuvádza sa | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030
  Únijná stratégia prispôsobenia sa zmene klímy |
| Maximálna očakávaná strata z prírodných katastrof spôsobených zmenou klímy (životné/neživotné/zaistenie). | Mena vykazovania | Spoločnosť zverejní svoju čistú maximálnu očakávanú stratu podľa hrozby a regiónu.
  Vychádza pritom z pravdepodobnosti prekročenia miery výskytu poistnej udalosti (Occurrence Exceedance Probability, OEP) v miliardách EUR. Medzi hrozby patria hurikány, povodne, prírodné požiare a suchá. | Preukážte pripravenosť na riadenie rizík a odolnosť podnikateľských činností voči nepriaznivým podmienkam. | SASB FN-IN-450a.1,
  AODP
  ASTM | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030
  Únijná stratégia prispôsobenia sa zmene klímy |
| Celkové straty pripísateľné náhradám za vzniknutú poistnú udalosť v dôsledku 1. očakávaných prírodných katastrof a 2. neočakávaných prírodných katastrof, podľa druhu udalosti a zemepisného segmentu (čisté a bez odpočítania zaistenia). | Mena vykazovania | Spoločnosť zverejňuje kľúčové výsledky svojho riadenia rizík prírodnej katastrofy. | Preukážte pripravenosť na riadenie rizík a odolnosť podnikateľských činností voči nepriaznivým podmienkam. | SASB FN-IN-450a.2,
  GRI 201-2 | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Rozčlenenie expozície z upísania podľa oblastí obchodnej činnosti do hospodárskych odvetví (životné/neživotné/zaistenie).

Mena vykazovania

Výška a percentuálny podiel čistého predpísaného poistného a technických rezerv podľa smernice 2009/138/ES vyplývajúce z poistenia infraštruktúry poistníkov v odvetví energetiky.

Preukážte informovanosť o aktuálnej hospodárskej expozícii a koncentrácii (ak existujú) v odvetviach, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené zmenou klímy.

Taxonómia EÚ

SASB

Smernica 2009/138/ES (Solventnosť II)

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Percentuálny podiel produktov obsahujúcich riziká súvisiace s klímou v procese upisovania pre individuálne zmluvy (životné/neživotné/zaistenie).

0 – 100 %

Produkty by mohli súvisieť s konkrétnym druhom rizika alebo so segmentom klientely, ktorý je obzvlášť vystavený rizikám súvisiacim s klímou.

Preukážte odolnosť portfólia produktov voči zmene klímy.

SASB

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Počet a hodnota ponúkaných upisovacích produktov súvisiacich s klímou (životné/neživotné/zaistenie).

Spoločnosť vyvinula osobitnú ponuku pre zemepisné oblasti, ktoré sú obzvlášť vystavené extrémnym poveternostným podmienkam, a zverejňuje kvantitatívne informácie o využívaní tohto produktu.

Mena vykazovania

Počet

Spoločnosť vyvinula osobitnú ponuku pre zemepisné oblasti, ktoré sú obzvlášť vystavené extrémnym poveternostným podmienkam, a zverejňuje kvantitatívne informácie o využívaní tohto produktu.

Preukážte schopnosť využiť príležitosti vyplývajúce zo zmiernenia zmeny klímy a prispôsobenia sa tejto zmene.

Neuvádza sa

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Únijná stratégia prispôsobenia sa zmene klímy

Maximálna očakávaná strata z prírodných katastrof spôsobených zmenou klímy (životné/neživotné/zaistenie).

Mena vykazovania

Spoločnosť zverejní svoju čistú maximálnu očakávanú stratu podľa hrozby a regiónu.

Vychádza pritom z pravdepodobnosti prekročenia miery výskytu poistnej udalosti (Occurrence Exceedance Probability, OEP) v miliardách EUR. Medzi hrozby patria hurikány, povodne, prírodné požiare a suchá.

Preukážte pripravenosť na riadenie rizík a odolnosť podnikateľských činností voči nepriaznivým podmienkam.

SASB FN-IN-450a.1,

AODP

ASTM

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Únijná stratégia prispôsobenia sa zmene klímy

Celkové straty pripísateľné náhradám za vzniknutú poistnú udalosť v dôsledku 1. očakávaných prírodných katastrof a 2. neočakávaných prírodných katastrof, podľa druhu udalosti a zemepisného segmentu (čisté a bez odpočítania zaistenia).

Mena vykazovania

Spoločnosť zverejňuje kľúčové výsledky svojho riadenia rizík prírodnej katastrofy.

Preukážte pripravenosť na riadenie rizík a odolnosť podnikateľských činností voči nepriaznivým podmienkam.

SASB FN-IN-450a.2,

GRI 201-2

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

Činnosti v oblasti správy aktív

| Kľúčový ukazovateľ výkonnosti | Merná jednotka | Príklad | Odôvodnenie | Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ | Odkaz na politiku EÚ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozčlenenie spravovaných aktív podľa podnikateľského sektora vo všetkých triedach aktív (vlastný kapitál/dlhopisy/infraštruktúra/nehnuteľnosti/štruktúrované produkty/cenné papiere zabezpečené hypotékami/deriváty) (8). | Mena vykazovania | Uveďte čistú hodnotu aktív vo vlastnom kapitáli rozčlenenú podľa odvetví. | Preukážte informovanosť o aktuálnej hospodárskej expozícii a koncentrácii (ak existujú) v odvetviach, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené zmenou klímy. | Taxonómia EÚ
  Orgán EIOPA
  SASB FN-IN-410a. GRI 201-2 | Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 |

Kľúčový ukazovateľ výkonnosti

Merná jednotka

Príklad

Odôvodnenie

Zosúladenie s ostatnými rámcami podávania správ

Odkaz na politiku EÚ

Rozčlenenie spravovaných aktív podľa podnikateľského sektora vo všetkých triedach aktív (vlastný kapitál/dlhopisy/infraštruktúra/nehnuteľnosti/štruktúrované produkty/cenné papiere zabezpečené hypotékami/deriváty) (8).

Mena vykazovania

Uveďte čistú hodnotu aktív vo vlastnom kapitáli rozčlenenú podľa odvetví.

Preukážte informovanosť o aktuálnej hospodárskej expozícii a koncentrácii (ak existujú) v odvetviach, ktoré sú v rôznej miere ovplyvnené zmenou klímy.

Taxonómia EÚ

Orgán EIOPA

SASB FN-IN-410a. GRI 201-2

Rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030

---

(1)  Finančné inštitúcie by si mali tieto navrhované zverejnenia preštudovať a používať ich s náležitým ohľadom na akékoľvek právne predpisy vzhľadom na dôvernosť.

(2)  http://ec.europa.eu/research/environment/index.cfm?pg=nbs

(3)  Príklady rizík súvisiacich s klímou naprieč poistnými operáciami a činnosťami: Medzinárodná asociácia orgánov dohľadu nad poisťovníctvom 2018 https://www.iaisweb.org/page/supervisory-material/issues-papers/file/76026/sif-iais-issues-paper-on-climate-changes-risk.

(4)  Vzhľadom na regulačný vývoj v oblasti prudenciálneho dohľadu by banky a poisťovne mali zabezpečiť súlad medzi zverejnenými informáciami vyžadovanými na základe prudenciálnych pravidiel a akýmikoľvek inými informáciami zverejnenými vo všeobecných správach.

(5)  Skupina TCFD uznáva, že pojem aktíva súvisiace s uhlíkom nie je dobre vymedzený. Subjekty musia na podporu porovnateľnosti používať jednotné vymedzenie. Skupina TCFD navrhuje vymedziť aktíva súvisiace s uhlíkom ako aktíva, ktoré sú naviazané na sektor energetiky a odvetvie verejných služieb podľa globálneho štandardu sektorovej klasifikácie, a to okrem odvetvia vodohospodárskych služieb a nezávislých odvetví výroby elektrickej energie a elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov.

(6)  Finančné inštitúcie by mali zverejňovať informácie o zmenách v odvetví a zemepisnom rozmiestnení svojich investícií v porovnaní s predchádzajúcim vykazovaným rokom a vysvetliť vplyv týchto zmien na priemernú váženú uhlíkovú náročnosť svojich portfólií. Finančné inštitúcie sa vyzývajú, aby každoročne preskúmali relevantnosť a užitočnosť tohto ukazovateľa vzhľadom na rýchly pokrok vo vývoji metodík analýzy scenárov a ukazovateľov rizík súvisiacich s klímou užitočných pre rozhodovanie.

Skupina TCFD uznáva výzvy a obmedzenia súčasných ukazovateľov uhlíkovej stopy vrátane toho, že takéto ukazovatele by sa nemali nevyhnutne interpretovať ako ukazovatele rizika. Skupina TCFD uznáva, že vzhľadom na dostupnosť údajov a metodické problémy môžu niektorí správcovia aktív podávať správy o váženej priemernej uhlíkovej náročnosti len pre časť aktív, ktoré spravujú. Subjekty podávajúce správy môžu uviesť iné ukazovatele uhlíkovej stopy a ukazovatele expozície, ktoré sú zahrnuté do doplňujúceho usmernenia skupiny TCFD pre finančný sektor, spolu s opisom použitej metodiky (príloha TCFD, s. 43).

(7)  Európska environmentálna značka, ktorú v súčasnosti vyvíja Európska komisia s podporou Spoločného výskumného centra Európskej komisie (JRC).

(8)  Sumy podľa odvetví a/alebo sektora zmluvnej strany podľa vymedzenia vo finančnom výkazníctve. Uveďte použité vymedzenia.

Podajte správu o odvetví s vysokou úrovňou expozície na základe štatistickej klasifikácie ekonomických činností v Európskom spoločenstve (NACE) – jednomiestne kódy. Podajte správu najmä o expozícii voči odvetviam s vysokou uhlíkovou intenzitou – A, B, C, D, E, F, H.

Subjekt by mal zverejniť svoju expozíciu voči najmenej 10 najväčším priemyselným odvetviam podľa finančnej hodnoty expozície alebo voči odvetviam, ktoré predstavujú aspoň 2 % celkovej finančnej expozície.

---

PRÍLOHA II

Mapovanie požiadaviek smernice o zverejňovaní nefinančných informácií a zverejnení odporúčaných skupinou TCFD

Zverejnenia navrhnuté v tomto doplnku zodpovedajú požiadavkám smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (NFRD) a okrem toho sú navrhnuté tak, aby integrovali odporúčané zverejnenia skupiny TCFD.

V uvedenom grafe je znázornené, ako sa týmto doplnkom prideľujú jednotlivé zverejnenia odporúčané skupinou TCFD k požiadavkám na zverejňovanie smernice o zverejňovaní nefinančných informácií. To predstavuje jednu z možností krížových odkazov medzi zverejneniami odporúčanými skupinou TCFD a zverejneniami vyžadovanými podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií. Keďže smernica o zverejňovaní nefinančných informácií a skupina TCFD používajú rôzne pojmy a termíny, možno tieto krížové odkazy robiť aj inými spôsobmi. Spoločnosti môžu zvážiť ďalšie možnosti a nabádajú sa k tomu, aby v tejto súvislosti ďalej experimentovali.

Obrázok 3

Mapovanie požiadaviek smernice o zverejňovaní nefinančných informácií a zverejnení odporúčaných skupinou TCFD

Spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú požiadavky smernice o zverejňovaní nefinančných informácií a ktoré sa snažia vykonávať odporúčania skupiny TCFD, môžu zvážiť tieto aspekty:

| — | Skupina TCFD navrhuje, aby sa ňou odporúčané zverejnenia uverejnili v „ročnom finančnom výkazníctve“ spoločnosti (1). Smernica o zverejňovaní nefinančných informácií umožňuje členským štátom, aby za určitých podmienok povolili spoločnostiam uverejňovať ich nefinančný výkaz v samostatnej správe, a väčšina členských štátov túto možnosť využíva. Ak chce spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje smernica o zverejňovaní nefinančných informácií, splniť odporúčania skupiny TCFD týkajúce sa umiestnenia jej informácií súvisiacich s klímou, mala by tieto zverejnenia uverejniť vo svojej správe o riadení spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Skupina TCFD navrhuje, aby sa ňou odporúčané zverejnenia uverejnili v „ročnom finančnom výkazníctve“ spoločnosti (1). Smernica o zverejňovaní nefinančných informácií umožňuje členským štátom, aby za určitých podmienok povolili spoločnostiam uverejňovať ich nefinančný výkaz v samostatnej správe, a väčšina členských štátov túto možnosť využíva. Ak chce spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje smernica o zverejňovaní nefinančných informácií, splniť odporúčania skupiny TCFD týkajúce sa umiestnenia jej informácií súvisiacich s klímou, mala by tieto zverejnenia uverejniť vo svojej správe o riadení spoločnosti.

| — | Hľadisko významnosti podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií sa vzťahuje na finančnú významnosť, ako aj na environmentálnu a sociálnu významnosť, zatiaľ čo skupina TCFD uvádza len hľadisko finančnej významnosti. V zásade by preto informácie, ktoré sa považujú za významné z hľadiska skupiny TCFD, mali byť významné aj z hľadiska smernice o zverejňovaní nefinančných informácií. |
| --- | --- |

—

Hľadisko významnosti podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií sa vzťahuje na finančnú významnosť, ako aj na environmentálnu a sociálnu významnosť, zatiaľ čo skupina TCFD uvádza len hľadisko finančnej významnosti. V zásade by preto informácie, ktoré sa považujú za významné z hľadiska skupiny TCFD, mali byť významné aj z hľadiska smernice o zverejňovaní nefinančných informácií.

| — | Skupina TCFD uvádza, že na jej odporúčané zverejnenia týkajúce sa stratégie a parametrov a cieľov by sa malo vzťahovať posúdenie finančnej významnosti. Skupina TCFD však neuvádza, že na jej odporúčané zverejnenia informácií týkajúcich sa správy a riadenia a riadenia rizík by sa malo uplatňovať posúdenie významnosti, pričom nepriamo navrhuje, aby sa jej zverejnenia týkajúce sa správy a riadenia a riadenia rizík uskutočnili bez ohľadu na významnosť. Preto môže byť potrebné, aby spoločnosť, ktorá chce vykonávať odporúčania skupiny TCFD, zverejnila určité informácie, aj keď sa tieto informácie nevyžadujú podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií. |
| --- | --- |

—

Skupina TCFD uvádza, že na jej odporúčané zverejnenia týkajúce sa stratégie a parametrov a cieľov by sa malo vzťahovať posúdenie finančnej významnosti. Skupina TCFD však neuvádza, že na jej odporúčané zverejnenia informácií týkajúcich sa správy a riadenia a riadenia rizík by sa malo uplatňovať posúdenie významnosti, pričom nepriamo navrhuje, aby sa jej zverejnenia týkajúce sa správy a riadenia a riadenia rizík uskutočnili bez ohľadu na významnosť. Preto môže byť potrebné, aby spoločnosť, ktorá chce vykonávať odporúčania skupiny TCFD, zverejnila určité informácie, aj keď sa tieto informácie nevyžadujú podľa smernice o zverejňovaní nefinančných informácií.

---

(1)  Vykonávanie odporúčaní skupiny TCFD – Dodatok 2 „Glosár“: Pojem finančné výkazníctvo sa vzťahuje na ročné balíky výkazov, v ktorých sa od organizácií vyžaduje, aby svoje auditované finančné výsledky podávali podľa práva obchodných spoločností, práva v oblasti dodržiavania súladu s predpismi alebo práva v oblasti cenných papierov platného v jurisdikciách, v ktorých pôsobia. Zatiaľ čo požiadavky na podávanie správ sa v medzinárodnom meradle líšia, finančné výkazníctvo vo všeobecnosti obsahuje finančné výkazy a ďalšie informácie, ako sú vyhlásenia o správe a riadení a výročná správa.

---

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/31

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9323 – RheinEnergie/SPIE/TankE)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 209/02)

Dňa 13. júna 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v nemeckom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9323. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9323. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/31

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9363 – Koito/Elbit/BWV/JV)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 209/03)

Dňa 14. júna 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9363. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9363. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/32

---

Výmenný kurz eura (1)

19. júna 2019

(2019/C 209/04)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1207 |
| JPY | Japonský jen | 121,49 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4671 |
| GBP | Britská libra | 0,89020 |
| SEK | Švédska koruna | 10,6868 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,1176 |
| ISK | Islandská koruna | 141,50 |
| NOK | Nórska koruna | 9,7815 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,635 |
| HUF | Maďarský forint | 323,97 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2670 |
| RON | Rumunský lei | 4,7275 |
| TRY | Turecká líra | 6,5618 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6303 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4990 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,7683 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7173 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5323 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 318,62 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,2693 |
| CNY | Čínsky juan | 7,7378 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4023 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 991,83 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6760 |
| PHP | Filipínske peso | 58,176 |
| RUB | Ruský rubeľ | 71,7360 |
| THB | Thajský baht | 35,050 |
| BRL | Brazílsky real | 4,3324 |
| MXN | Mexické peso | 21,4542 |
| INR | Indická rupia | 78,0755 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1207

JPY

Japonský jen

121,49

DKK

Dánska koruna

7,4671

GBP

Britská libra

0,89020

SEK

Švédska koruna

10,6868

CHF

Švajčiarsky frank

1,1176

ISK

Islandská koruna

141,50

NOK

Nórska koruna

9,7815

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,635

HUF

Maďarský forint

323,97

PLN

Poľský zlotý

4,2670

RON

Rumunský lei

4,7275

TRY

Turecká líra

6,5618

AUD

Austrálsky dolár

1,6303

CAD

Kanadský dolár

1,4990

HKD

Hongkongský dolár

8,7683

NZD

Novozélandský dolár

1,7173

SGD

Singapurský dolár

1,5323

KRW

Juhokórejský won

1 318,62

ZAR

Juhoafrický rand

16,2693

CNY

Čínsky juan

7,7378

HRK

Chorvátska kuna

7,4023

IDR

Indonézska rupia

15 991,83

MYR

Malajzijský ringgit

4,6760

PHP

Filipínske peso

58,176

RUB

Ruský rubeľ

71,7360

THB

Thajský baht

35,050

BRL

Brazílsky real

4,3324

MXN

Mexické peso

21,4542

INR

Indická rupia

78,0755

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA EURÓPSKEHO HOSPODÁRSKEHO PRIESTORU

Dozorný úrad EZVO

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/33

---

Neexistencia štátnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP

(2019/C 209/05)

Dozorný úrad EZVO nepovažuje nasledujúce opatrenie za štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP:

| Dátum prijatia rozhodnutia | : | 2. apríla 2019 |
| --- | --- | --- |
| Vec č. | : | 82159 |
| Rozhodnutie č. | : | 020/19/COL |
| Štát EZVO | : | Nórsko |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | : | Leangbukten Båtforenings Andelslag |
| Forma pomoci | : | Nejde o štátnu pomoc |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | : | Asker municipality |
| P.O Box 353 |
| 1372 Asker |
| NÓRSKO |

Dátum prijatia rozhodnutia

:

2. apríla 2019

Vec č.

:

82159

Rozhodnutie č.

:

020/19/COL

Štát EZVO

:

Nórsko

Názov (a/alebo meno príjemcu)

:

Leangbukten Båtforenings Andelslag

Forma pomoci

:

Nejde o štátnu pomoc

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

:

Asker municipality

P.O Box 353

1372 Asker

NÓRSKO

Autentické znenie rozhodnutia, ktoré neobsahuje dôverné informácie, možno nájsť na webovom sídle Dozorného úradu EZVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/34

---

Oznámenie o uplynutí platnosti určitých antisubvenčných opatrení

(2019/C 209/06)

1.   V súlade s článkom 18 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1), Komisia oznamuje, že pokiaľ sa nezačne revízne prešetrovanie v súlade s nasledujúcim postupom, platnosť ďalej uvedených vyrovnávacích opatrení uplynie dňom uvedeným ďalej v tabuľke.

2.   Postup

Výrobcovia z Únie môžu predložiť písomnú žiadosť o revízne prešetrovanie. Táto žiadosť musí obsahovať dostatočné dôkazy o tom, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt subvencovania a ujmy. V prípade, že sa Komisia rozhodne prešetriť dotknuté opatrenia, dovozcovia, vývozcovia, zástupcovia vyvážajúcej krajiny a výrobcovia z Únie dostanú príležitosť doplniť informácie uvedené v žiadosti o revízne prešetrovanie, vyvrátiť ich alebo predložiť k nim pripomienky.

3.   Lehota

Výrobcovia z Únie môžu na základe uvedených skutočností predložiť písomnú žiadosť o revízne prešetrovanie na adresu Európskej komisie: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels (2), a to kedykoľvek od dátumu uverejnenia tohto oznámenia, avšak najneskôr tri mesiace pred dátumom uvedeným ďalej v tabuľke.

4.   Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 18 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1037.

| Výrobok | Krajina(-y) pôvodu alebo vývozu | Opatrenia | Odkaz | Dátum uplynutia platnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Niektoré pstruhy dúhové | Turecko | Vyrovnávacie clo | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/309 z 26. februára 2015, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku
  (Ú. v. EÚ L 56, 27.2.2015, s. 12). | 28.2.2020 |

Výrobok

Krajina(-y) pôvodu alebo vývozu

Opatrenia

Odkaz

Dátum uplynutia platnosti (3)

Niektoré pstruhy dúhové

Turecko

Vyrovnávacie clo

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/309 z 26. februára 2015, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz niektorých pstruhov dúhových s pôvodom v Turecku

(Ú. v. EÚ L 56, 27.2.2015, s. 12).

28.2.2020

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Platnosť opatrenia uplynie o polnoci v deň uvedený v tomto stĺpci.

---

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/35

---

Oznámenie o opätovnom začatí prešetrovaní v nadväznosti na rozsudky z 10. apríla 2019 vo veciach T-300/16 a T-301/16 so zreteľom na vykonávacie nariadenia Komisie (EÚ) 2016/387 a (EÚ) 2016/388 16, ktorými sa ukladá konečné vyrovnávacie clo a konečné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii

(2019/C 209/07)

Rozsudky

Všeobecný súd Európskej únie (ďalej len „Všeobecný súd“) vo svojich rozsudkoch T-300/16 (1) a T-301/16 (2) Jindal Saw a Jindal Saw Italia/Komisia z 10. apríla 2019 (ďalej len „rozsudky“) zrušil vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/387 zo 17. marca 2016, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (3) (ďalej len „predmetné antisubvenčné nariadenie“), a vykonávacie nariadenie (EÚ) 2016/388 zo 17. marca 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (4), zmenené vykonávacím nariadením (EÚ) 2016/1369 (5) (ďalej len „predmetné antidumpingové nariadenie“).

Vo veci T-300/16 Všeobecný súd dospel k záveru, že v predmetnom antisubvenčnom nariadení je výpočet výšky výhody plynúcej zo zistených cielených vývozných obmedzení zavedených v súvislosti so železnou rudou, pokiaľ ide o spoločnosť Jindal Saw Ltd, v rozpore s článkom 6 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (6) (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“). Všeobecný súd konkrétne rozhodol, že náklady, ktoré spoločnosť Jindal Saw Ltd vynaložila na dopravu z bane do jej závodu v Indii, boli vyššie ako náklady, ktoré Komisia zohľadnila ako priemer a zahrnula do výpočtu priemernej nákupnej ceny železnej rudy v Indii. Podľa Všeobecného súdu tento rozdiel v nákladoch na dopravu znamená, že cena, za ktorú sa spoločnosť Jindal Saw Ltd zásobovala železnou rudou na indickom trhu, bola v skutočnosti vyššia ako priemerná nákupná cena, ktorú Komisia použila na určenie úrovne odmeny, čo malo nevyhnutne vplyv na výhodu, ktorá mohla byť poskytnutá tomuto vyvážajúcemu výrobcovi. V súlade s uvedeným Všeobecný súd skonštatoval, že Komisia porušila článok 3 ods. 2 a článok 6 písm. d) základného antisubvenčného nariadenia, pretože nesprávne náhodne vybrala niektoré položky z nákladov spoločnosti Jindal Saw Ltd na dodanie na výpočet priemerných štandardných nákladov na dopravu, a článok 15 ods. 1 tretí pododsek základného antisubvenčného nariadenia, pretože stanovila vyrovnávacie clo na vyššej úrovni než napadnuteľné subvencie.

Všeobecný súd zároveň v oboch veciach T-300/16 a T-301/16 dospel aj k zisteniam týkajúcim sa výpočtov cenového podhodnotenia, ktoré Komisia vykonala v predmetnom antisubvenčnom a predmetnom antidumpingovom nariadení. Všeobecný súd predovšetkým dospel k záveru, že keďže Komisia použila na určenie ceny podobného výrobku výrobného odvetvia Únie predajné ceny predávajúcich subjektov prepojených s hlavným výrobcom z Únie, pričom na určenie ceny dotknutého výrobku vyrábaného spoločnosťou Jindal Saw Ltd nezohľadnila predajné ceny predávajúcich subjektov spoločnosti Jindal Saw Ltd, nebolo možné usudzovať, že cenové podhodnotenie bolo vypočítané na základe porovnania cien na rovnakej úrovni obchodu. Podľa Všeobecného súdu chyba Komisie pri výpočte cenového podhodnotenia dotknutého výrobku v prípade výrobkov spoločnosti Jindal Saw Ltd spôsobila, že bolo zohľadnené podhodnotenie uvedenej ceny, ktorého výška ani samotná existencia neboli riadne preukázané.

V dôsledku toho Všeobecný súd skonštatoval, že Komisia porušila článok 8 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia a článok 3 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (7) (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“). Keďže podhodnotenie vypočítané v predmetnom antisubvenčnom a predmetnom antidumpingovom nariadení bolo základom pre záver, že dovoz dotknutého výrobku bol príčinou ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, Všeobecný súd skonštatoval, že existencia príčinnej súvislosti medzi subvencovaným dovozom a ujmou výrobného odvetvia Únie ako nevyhnutná podmienka na uloženie vyrovnávacieho cla v súlade s článkom 1 ods. 1 a článkom 8 ods. 5 základného antisubvenčného nariadenia a článkom 1 ods. 1 a článkom 3 ods. 6 základného antidumpingového nariadenia tým mohla byť takisto poznačená.

Všeobecný súd ďalej skonštatoval, že nemožno vylúčiť, že ak by bolo cenové podhodnotenie vypočítané správne, rozpätie ujmy výrobného odvetvia Únie by bolo stanovené na nižšej úrovni, než je miera subvencie, resp. dumpingové rozpätie. V tom prípade by sa podľa článku 15 ods. 1 tretieho pododseku základného antisubvenčného nariadenia mala výška vyrovnávacieho cla znížiť na úroveň, ktorá stačí na odstránenie uvedenej ujmy. Obdobne podľa článku 9 ods. 4 základného antidumpingového nariadenia by sa mala aj výška antidumpingového cla znížiť na úroveň, ktorá stačí na odstránenie uvedenej ujmy.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Všeobecný súd zrušil predmetné antisubvenčné a predmetné antidumpingové nariadenie v rozsahu, v akom sa týkajú spoločnosti Jindal Saw Ltd.

Dôsledky

V článku 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že inštitúcie sú povinné urobiť nevyhnutné opatrenia, aby vyhoveli rozsudkom Súdneho dvora. V prípade zrušenia aktu prijatého inštitúciami v kontexte administratívneho postupu, akým je antidumpingové alebo antisubvenčné prešetrovanie, spočíva dosiahnutie súladu s rozsudkom Súdneho dvora v nahradení zrušeného aktu novým aktom, v ktorom sa nezákonnosť zistená Súdnym dvorom odstráni (8).

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora môže byť postup na nahradenie zrušeného aktu obnovený v konkrétnom štádiu, v ktorom k nezákonnosti došlo (9). To predovšetkým znamená, že v situácii, keď je akt, ktorým sa končí administratívny postup, zrušený, nemá toto zrušenie nevyhnutne vplyv na predbežné akty, ako je napríklad začatie antidumpingového konania. V situácii, keď sa zruší napríklad nariadenie, ktorým sa ukladajú konečné antidumpingové opatrenia, to znamená, že po tomto zrušení je antidumpingové konanie stále otvorené, pretože akt, ktorým sa uzatvára, už nie je súčasťou právneho poriadku Únie (10), s výnimkou prípadov, keď k nezákonnosti došlo v štádiu začatia konania. Obnovenie administratívneho konania nemôže byť vnímané ako v rozpore s pravidlom zákazu retroaktivity (11).

V tomto prípade Všeobecný súd zrušil predmetné antidumpingové a predmetné antisubvenčné nariadenie z jedného spoločného dôvodu (konkrétne preto, lebo Komisia pri určovaní existencie významného podhodnotenia nevykonala spravodlivé porovnanie na rovnakej úrovni obchodu). Touto chybou by mohla byť poznačená tak analýza príčinnej súvislosti, ako aj rozpätie ujmy.

Navyše Všeobecný súd zrušil predmetné antisubvenčné nariadenie aj preto, lebo dospel k zisteniu, že Komisia nesprávne vypočítala výšku výhody pre spoločnosť Jindal Saw Ltd v rozsahu, v akom pri výpočte ceny železnej rudy na domácom trhu v Indii nezohľadnila všetky skutočné náklady na dopravu, ktoré spoločnosť Jindal Saw Ltd vynaložila.

Zistenia, ku ktorým sa dospelo v predmetnom antisubvenčnom a predmetnom antidumpingovom nariadení a ktoré neboli napadnuté alebo ktoré napadnuté boli, ale Všeobecný súd ich napadnutie zamietol alebo neskúmal, a preto neviedli k zrušeniu predmetných nariadení, v zásade zostávajú v platnosti.

Postup opätovného začatia konania

Komisia sa na základe uvedených skutočností rozhodla opätovne začať antisubvenčné prešetrovanie a antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii, ktoré viedli k prijatiu vykonávacích nariadení (EÚ) 2016/387 a (EÚ) 2016/388, v rozsahu, v akom sa týkajú spoločnosti Jindal Saw Ltd. Pôvodné prešetrovania sa pri opätovnom začatí obnovujú v konkrétnom štádiu, v ktorom k nezrovnalosti došlo.

Účelom opätovného začatia pôvodných prešetrovaní je v plnej miere napraviť chyby, ktoré zistil Všeobecný súd, a posúdiť, či by správne uplatňovanie predpisov opodstatňovalo opätovné uloženie opatrení na pôvodnej alebo na upravenej úrovni od pôvodného dátumu nadobudnutia účinnosti predmetného antisubvenčného a predmetného antidumpingového nariadenia.

Zainteresované strany sú o tomto opätovnom začatí informované prostredníctvom uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Písomné podania

Všetky zainteresované strany, a predovšetkým spoločnosť Jindal Saw Ltd, sa vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy vo veciach týkajúcich sa opätovného začatia prešetrovania. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 20 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, pokiaľ nie je stanovené inak.

Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie by sa mala podať písomne a mali by sa v nej uvádzať dôvody žiadosti. Žiadosť o vypočutie vo veciach týkajúcich sa opätovného začatia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Neskôr sa žiadosti o vypočutie musia predkladať v rámci osobitných lehôt stanovených Komisiou pri jej komunikácii s danými stranami.

Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa výslovne povoľuje, že: a) Komisia môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje sa môžu poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Limited (12). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

Od zainteresovaných strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Limited, sa požaduje, aby v súlade s článkom 19 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia a článkom 29 ods. 2 základného antisubvenčného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako For inspection by interested parties. Tento súhrn musí byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://webgate.ec.europa.eu/tron/TDI); výnimku tvoria rozsiahle odpovede, ktoré sa predkladajú osobne alebo sa zasielajú doporučene na nosičoch CD-ROM alebo DVD. Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152582.pdf Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailu, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailu, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Platforma TRON.tdi: |
| https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi |
| E-mailová adresa: |
| TRADE-DUCTILE-ADAS@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Platforma TRON.tdi:

https://webgate.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mailová adresa:

TRADE-DUCTILE-ADAS@ec.europa.eu

Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 18 základného antidumpingového nariadenia a článkom 28 základného antisubvenčného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje iba čiastočne, a zistenia sa preto v súlade s článkom 18 základného antidumpingového nariadenia a článkom 28 základného antisubvenčného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. Zainteresovaná strana by sa mala okamžite obrátiť na Komisiu.

Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práv zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré môžu vzniknúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práv zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Ak sa žiadosti o vypočutie predložia mimo príslušných časových rámcov, úradník pre vypočutie preskúma aj dôvody takéhoto oneskorenia, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na práva na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (13).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa informujú všetky fyzické osoby o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/157639.htm

Informácie pre všetky dotknuté strany

Zainteresované strany vrátane dovozcov sa týmto informujú, že prípadný budúci záväzok by vychádzal zo zistení toho opätovného preskúmania.

Keďže výška konečného záväzku vyplývajúceho z opätovného preskúmania nie je v tomto štádiu istá, Komisia žiada vnútroštátne colné orgány, aby počkali na výsledok tohto prešetrovania, kým rozhodnú o prípadných žiadostiach o vrátenie cla týkajúcich sa antidumpingových a/alebo vyrovnávacích ciel zrušených Všeobecným súdom, pokiaľ ide o spoločnosť Jindal Saw Limited.

V dôsledku toho antidumpingové clá zaplatené na základe vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2016/387 a vyrovnávacie clá zaplatené na základe vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/388 z dovozu rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s vylúčením rúr a rúrok z tvárnej zliatiny bez vnútorného a vonkajšieho náteru („holé rúrky“), v súčasnosti patriacich pod číselné znaky KN ex 7303 00 10 a ex 7303 00 90 (kódy TARIC 7303001010 a 7303009010) s pôvodom v Indii, ktoré vyrobila spoločnosť Jindal Saw Limited (doplnkový kód TARIC C054), by sa nemali vrátiť ani odpustiť, až kým toto prešetrovanie nedospeje k výsledku.

Poskytnutie informácií

Všetky zainteresované strany, ktoré sa zaregistrovali v rámci prešetrovania, ktoré viedlo k prijatiu predmetného antidumpingového a predmetného antisubvenčného nariadenia, budú následne informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľa vykonať daný rozsudok, a budú mať možnosť predložiť svoje pripomienky.

---

(1)  ECLI:EU:T:2019:235.

(2)  ECLI:EU:T:2019:234.

(3)  Ú. v. EÚ L 73, 18.3.2016, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 73, 18.3.2016, s. 53.

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1369 z 11. augusta 2016, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) 2016/388, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz rúr a rúrok z tvárnej zliatiny (tiež známej ako zliatina s guľôčkovým grafitom) s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 217, 12.8.2016, s. 4).

(6)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

(7)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(8)  Spojené veci 97, 193, 99 a 215/86, Asteris AE a iní a Helénska republika/Komisia, Zb. 1988, s. 2181, body 27 a 28.

(9)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; vec C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; vec T-301/01, Alitalia/Komisia, Zb. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené veci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas de Calais/Komisia, Zb. 2011, s. II-0000, bod 83.

(10)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; Vec C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

(11)  Vec C-256/16 Deichmann [2018], bod 79.

(12)  Dokument označený ako Limited je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21), a článkom 6 Dohody WTO o implementácii článku VI dohody GATT z roku 1994 (antidumpingová dohoda). Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/40

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 209/08)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Sogeclair SA („Sogeclair“, Francúzsko), patriaci do skupiny Sogeclair, |
| --- | --- |

—

Sogeclair SA („Sogeclair“, Francúzsko), patriaci do skupiny Sogeclair,

| — | AddUp SAS („AddUp“, Francúzsko), patriaci do skupín Michelin a Fives. |
| --- | --- |

—

AddUp SAS („AddUp“, Francúzsko), patriaci do skupín Michelin a Fives.

Podniky Sogeclair a AddUp získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženou spoločnosťou tvoriacou spoločný podnik („PrintSky“).

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

—   Sogeclair: letecké a vesmírne inžinierstvo, projektovanie v oblasti špecifického dizajnu a výroby špeciálnych civilných a vojenských vozidiel, poskytovanie a rozvoj riešení v oblasti výskumu, pokusných a cvičných simulátorov, ako aj semináre a simulačný softvér. Sogeclair pôsobí na celom svete, najmä vo Francúzsku, Nemecku, Španielsku, Spojenom kráľovstve, Kanade a Spojených štátoch amerických;

—   AddUp: výroba priemyselných 3D tlačiarenských riešení z kovu, od navrhovania a výroby strojov, výrobných liniek a s tým spojených služieb, po prispôsobovanie a výrobu kovových častí, v rámci vývoja prototypov alebo sérií a s nimi spojených služieb. Pôsobí na celom svete (najmä vo Francúzsku, Európe a Amerike, ale aj v Ázii a Oceánii) v priemysle, automobilovom priemysle, zdravotníctve, leteckom a kozmickom priemysle a v sektore luxusných výrobkov,

—   PrintSky: úlohou podniku bude rozvoj a uvádzanie 3D tlačiarenských riešení z kovu do letectva, kozmonautiky a sektoru obrany, a to výhradne v oblasti overovania koncepčných riešení, v Európe alebo dokonca na celom svete.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9314 – Sogeclair/AddUp/PrintSky

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Poštová adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 20.6.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 209/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 209/42

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 209/09)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Toyota Financial Services Corporation („TFS“, Japonsko) pod kontrolou podniku Toyota Motor Corporation („TMC“, Japonsko), |
| --- | --- |

—

Toyota Financial Services Corporation („TFS“, Japonsko) pod kontrolou podniku Toyota Motor Corporation („TMC“, Japonsko),

| — | Mazda Motor Corporation („MMC“, Japonsko), |
| --- | --- |

—

Mazda Motor Corporation („MMC“, Japonsko),

| — | SMM Auto Finance, Inc. („SMMAF“, Japonsko). |
| --- | --- |

—

SMM Auto Finance, Inc. („SMMAF“, Japonsko).

Podniky TFS a MMC získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým podnikom SMMAF.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | TFS ponúka spektrum finančných služieb vrátane financovania v oblasti predaja vozidiel, kreditných kariet a poisťovacích služieb na celom svete, |
| --- | --- |

—

TFS ponúka spektrum finančných služieb vrátane financovania v oblasti predaja vozidiel, kreditných kariet a poisťovacích služieb na celom svete,

| — | MMC pôsobí v oblasti vývoja, výroby a marketingu motorových vozidiel a súvisiacich náhradných dielov a príslušenstva na celom svete, |
| --- | --- |

—

MMC pôsobí v oblasti vývoja, výroby a marketingu motorových vozidiel a súvisiacich náhradných dielov a príslušenstva na celom svete,

| — | SMMAF poskytuje služby v oblasti financovania motorových vozidiel japonským spotrebiteľom pre motorové vozidlá Mazda kúpené v Japonsku. Pôsobí iba v Japonsku. |
| --- | --- |

—

SMMAF poskytuje služby v oblasti financovania motorových vozidiel japonským spotrebiteľom pre motorové vozidlá Mazda kúpené v Japonsku. Pôsobí iba v Japonsku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9382 – Toyota Financial Services Corporation/Mazda Motor Corporation/SMM Auto Finance JV.

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Poštová adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---