# Úradný vestník C 271/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 271 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6213. augusta 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 271

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6213. augusta 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky výbor pre systémové riziká |
| 2019/C 271/01 ESRB/2019/3 | Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 21. marca 2019, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2016/14 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (ESRB/2019/3) | 1 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európsky výbor pre systémové riziká

2019/C 271/01 ESRB/2019/3

Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká z 21. marca 2019, ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2016/14 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (ESRB/2019/3)

1

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 271/02 | Oznámenie Komisie – Usmernenie týkajúce sa účasti uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trhu verejného obstarávania v EÚ | 43 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 271/02

Oznámenie Komisie – Usmernenie týkajúce sa účasti uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trhu verejného obstarávania v EÚ

43

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 271/03 | Výmenný kurz eura | 67 |
| 2019/C 271/04 | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 8. augusta 2019 o uverejnení žiadosti o zápis názvu do registra v zmysle článku 49 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 v Úradnom vestníku Európskej únie – Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (CHOP) | 68 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 271/03

Výmenný kurz eura

67

2019/C 271/04

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 8. augusta 2019 o uverejnení žiadosti o zápis názvu do registra v zmysle článku 49 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 v Úradnom vestníku Európskej únie – Αρσενικό Νάξου (Arseniko Naxou) (CHOP)

Úradnom vestníku Európskej únie

68

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 271/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9354 – AXA/NN Group/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 73 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2019/C 271/06 | Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 75 |
| 2019/C 271/07 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 86 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2019/C 271/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9354 – AXA/NN Group/JV) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

73

INÉ AKTY

Európska komisia

2019/C 271/06

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

75

2019/C 271/07

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

86

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európsky výbor pre systémové riziká

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/1

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 21. marca 2019,

ktorým sa mení odporúčanie ESRB/2016/14 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach

(ESRB/2019/3)

(2019/C 271/01)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká (2), a najmä na jeho články 18 až 20,

keďže:

| (1) | Vykonávanie rámca pre monitorovanie vývoja v sektore nehnuteľností na účely finančnej stability si vyžaduje pravidelné zbieranie a šírenie porovnateľných údajov za jednotlivé krajiny na úrovni Únie, aby bolo možné presnejšie posúdiť riziká súvisiace s nehnuteľnosťami v jednotlivých členských štátoch a porovnať využívanie nástrojov makroprudenciálnej politiky, a to s cieľom riešiť zraniteľné miesta súvisiace s nehnuteľnosťami. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávanie rámca pre monitorovanie vývoja v sektore nehnuteľností na účely finančnej stability si vyžaduje pravidelné zbieranie a šírenie porovnateľných údajov za jednotlivé krajiny na úrovni Únie, aby bolo možné presnejšie posúdiť riziká súvisiace s nehnuteľnosťami v jednotlivých členských štátoch a porovnať využívanie nástrojov makroprudenciálnej politiky, a to s cieľom riešiť zraniteľné miesta súvisiace s nehnuteľnosťami.

| (2) | Cieľom odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (3) bolo harmonizovať vymedzenia pojmov a ukazovatele používané na monitorovanie trhov s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a nehnuteľnosťami určenými na podnikanie a riešiť existujúce nedostatky v dostupnosti a porovnateľnosti údajov o trhoch s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom odporúčania Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 (3) bolo harmonizovať vymedzenia pojmov a ukazovatele používané na monitorovanie trhov s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a nehnuteľnosťami určenými na podnikanie a riešiť existujúce nedostatky v dostupnosti a porovnateľnosti údajov o trhoch s nehnuteľnosťami určenými na bývanie a nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii.

| (3) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (4) a rozhodnutie Komisie 2012/504/EÚ (5) stanovujú právny rámec pre európsku štatistiku. Vzhľadom na skúsenosti štatistického orgánu Spoločenstva, ktorým je Komisia (Eurostat), pri poskytovaní vysokokvalitných údajov pre Európu s cieľom umožniť a uľahčiť porovnávanie medzi krajinami, Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) považuje príspevok Komisie (Eurostatu) k rámcu stanovenému v odporúčaní ESRB/2016/14 za obzvlášť významný v súvislosti s cieľom uľahčiť vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom zber údajov o ukazovateľoch fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Dostupnosť takýchto údajov by tiež urýchlila zavedenie rámca pre monitorovanie rizika vnútroštátnymi makroprudenciálnymi orgánmi s cieľom účinne monitorovať trh s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, a tým uľahčiť identifikáciu rizík pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné vytvoriť spoločný minimálny rámec pre zostavovanie databázy, ktorú je potrebná pre vnútroštátne makroprudenciálne orgány na účinné monitorovanie fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Potreba takéhoto harmonizovaného rámca je ešte zjavnejšou, keď sa zohľadní významný objem cezhraničného financovania nehnuteľností určených na bývanie. V tejto súvislosti by sa k odporúčaniu ESRB/2016/14 malo doplniť nové odporúčanie, ktorého cieľom bude podporiť spoločný minimálny rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie príslušných harmonizovaných ukazovateľov. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a kvalitu príslušných štatistických údajov a minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním by Komisia (Eurostat) mala tiež vypracovať a presadzovať aj štatistické normy, metódy a postupy pre zber požadovaných štatistických údajov. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (4) a rozhodnutie Komisie 2012/504/EÚ (5) stanovujú právny rámec pre európsku štatistiku. Vzhľadom na skúsenosti štatistického orgánu Spoločenstva, ktorým je Komisia (Eurostat), pri poskytovaní vysokokvalitných údajov pre Európu s cieľom umožniť a uľahčiť porovnávanie medzi krajinami, Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) považuje príspevok Komisie (Eurostatu) k rámcu stanovenému v odporúčaní ESRB/2016/14 za obzvlášť významný v súvislosti s cieľom uľahčiť vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom zber údajov o ukazovateľoch fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Dostupnosť takýchto údajov by tiež urýchlila zavedenie rámca pre monitorovanie rizika vnútroštátnymi makroprudenciálnymi orgánmi s cieľom účinne monitorovať trh s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, a tým uľahčiť identifikáciu rizík pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné vytvoriť spoločný minimálny rámec pre zostavovanie databázy, ktorú je potrebná pre vnútroštátne makroprudenciálne orgány na účinné monitorovanie fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Potreba takéhoto harmonizovaného rámca je ešte zjavnejšou, keď sa zohľadní významný objem cezhraničného financovania nehnuteľností určených na bývanie. V tejto súvislosti by sa k odporúčaniu ESRB/2016/14 malo doplniť nové odporúčanie, ktorého cieľom bude podporiť spoločný minimálny rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie príslušných harmonizovaných ukazovateľov. S cieľom zabezpečiť konzistentnosť a kvalitu príslušných štatistických údajov a minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním by Komisia (Eurostat) mala tiež vypracovať a presadzovať aj štatistické normy, metódy a postupy pre zber požadovaných štatistických údajov.

| (4) | Podľa článku 2 nariadenia Rady (EÚ) č. 1096/2010 (6) sa od ECB vyžaduje, aby zabezpečovala sekretariát ESRB, a tým poskytovala ESRB analytickú, štatistickú, logistickú a administratívnu podporu. Podľa článku 5.3 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky sa od ECB navyše vyžaduje, aby v prípade potreby prispela k zbližovaniu pravidiel a praktík týkajúcich sa zberu, zostavovania a rozširovania štatistiky v oblastiach jej pôsobnosti. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť úzku spoluprácu a primeranú koordináciu medzi Európskym štatistickým systémom (7) a Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB). Na tento účel a v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 223/2009 sa prebiehajúce konzultácie a spolupráca medzi Komisiou (Eurostatom) a ECB považujú za mimoriadne dôležité na účely vypracovania potrebných štatistických noriem, metód a postupov. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 2 nariadenia Rady (EÚ) č. 1096/2010 (6) sa od ECB vyžaduje, aby zabezpečovala sekretariát ESRB, a tým poskytovala ESRB analytickú, štatistickú, logistickú a administratívnu podporu. Podľa článku 5.3 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky sa od ECB navyše vyžaduje, aby v prípade potreby prispela k zbližovaniu pravidiel a praktík týkajúcich sa zberu, zostavovania a rozširovania štatistiky v oblastiach jej pôsobnosti. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť úzku spoluprácu a primeranú koordináciu medzi Európskym štatistickým systémom (7) a Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB). Na tento účel a v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 223/2009 sa prebiehajúce konzultácie a spolupráca medzi Komisiou (Eurostatom) a ECB považujú za mimoriadne dôležité na účely vypracovania potrebných štatistických noriem, metód a postupov.

| (5) | Činnosť v oblasti štatistiky, ktorú v poslednom čase vykonal Štatistický výbor ESCB – s pomocou jeho pracovnej skupiny pre nehnuteľnosti – a ktorá sa týka zdrojov údajov o ukazovateľoch súvisiacich s financovaním nehnuteľností určených na podnikanie a nehnuteľností určených na bývanie, poukázala na potrebu zmien niektorých vymedzení pojmov s cieľom uľahčiť monitorovacie činnosti vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov. Hoci sa uznáva, že nie je možné sa pri plnení potrieb vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov opierať len o nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/867 (8), ktorým sa zaviedol projekt AnaCredit, vymedzenia pojmov nehnuteľnosti určené na podnikanie a nehnuteľnosti určené na bývanie v odporúčaní ESRB/2016/14 by sa napriek tomu mali zmeniť tak, aby sa lepšie zosúladili so širšími vymedzeniami pojmov použitými v nariadení (EÚ) 2016/867, a to s cieľom uľahčiť vypracovávanie požadovaných analýz finančnej stability a umožniť úplnú porovnateľnosť medzi jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

(5)

Činnosť v oblasti štatistiky, ktorú v poslednom čase vykonal Štatistický výbor ESCB – s pomocou jeho pracovnej skupiny pre nehnuteľnosti – a ktorá sa týka zdrojov údajov o ukazovateľoch súvisiacich s financovaním nehnuteľností určených na podnikanie a nehnuteľností určených na bývanie, poukázala na potrebu zmien niektorých vymedzení pojmov s cieľom uľahčiť monitorovacie činnosti vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov. Hoci sa uznáva, že nie je možné sa pri plnení potrieb vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov opierať len o nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/867 (8), ktorým sa zaviedol projekt AnaCredit, vymedzenia pojmov nehnuteľnosti určené na podnikanie a nehnuteľnosti určené na bývanie v odporúčaní ESRB/2016/14 by sa napriek tomu mali zmeniť tak, aby sa lepšie zosúladili so širšími vymedzeniami pojmov použitými v nariadení (EÚ) 2016/867, a to s cieľom uľahčiť vypracovávanie požadovaných analýz finančnej stability a umožniť úplnú porovnateľnosť medzi jednotlivými krajinami.

| (6) | Zmeny vymedzení pojmov v odporúčaní ESRB/2016/14 by však nemali vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom brániť v tom, aby využívali ďalšie ukazovatele a členenia týkajúce sa nehnuteľností, ktoré na základe vymedzení pojmov a ukazovateľov týchto vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov zohľadňujú osobitosti svojich národných trhov s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie a nehnuteľnosťami určenými na bývanie a ktoré sú relevantné z hľadiska finančnej stability. Tým by sa tiež zabezpečilo, aby vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadňovali zásadu proporcionality, ako sa stanovuje v odporúčaní ESRB/2016/14. |
| --- | --- |

(6)

Zmeny vymedzení pojmov v odporúčaní ESRB/2016/14 by však nemali vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom brániť v tom, aby využívali ďalšie ukazovatele a členenia týkajúce sa nehnuteľností, ktoré na základe vymedzení pojmov a ukazovateľov týchto vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov zohľadňujú osobitosti svojich národných trhov s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie a nehnuteľnosťami určenými na bývanie a ktoré sú relevantné z hľadiska finančnej stability. Tým by sa tiež zabezpečilo, aby vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadňovali zásadu proporcionality, ako sa stanovuje v odporúčaní ESRB/2016/14.

| (7) | V odporúčaní ESRB/2016/14 sa jeho adresáti vyzývajú, aby v lehotách stanovených v uvedenom odporúčaní predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na uvedené odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. V tejto súvislosti dosiahli adresáti pokrok pri implementácii odporúčania ESRB/2016/14 v odporúčaných lehotách. Niektoré vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa však oneskorili vzhľadom na praktické problémy, ako je potreba vytvoriť štruktúry vykazovania, identifikovať zdroje údajov a riešiť otázky týkajúce sa dôvernosti údajov. |
| --- | --- |

(7)

V odporúčaní ESRB/2016/14 sa jeho adresáti vyzývajú, aby v lehotách stanovených v uvedenom odporúčaní predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na uvedené odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. V tejto súvislosti dosiahli adresáti pokrok pri implementácii odporúčania ESRB/2016/14 v odporúčaných lehotách. Niektoré vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa však oneskorili vzhľadom na praktické problémy, ako je potreba vytvoriť štruktúry vykazovania, identifikovať zdroje údajov a riešiť otázky týkajúce sa dôvernosti údajov.

| (8) | Na zabezpečenie implementácie odporúčania ESRB/2016/14 je preto potrebné predĺžiť niektoré v ňom stanovené lehoty. Predĺženie týchto lehôt poskytne vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom viac času na vyriešenie uvedených praktických otázok. Neexistencia spoločne dohodnutých pracovných vymedzení pojmov je obzvlášť znepokojujúca, pokiaľ ide o príslušné ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie a spolu s prevádzkovými obmedzeniami dostupnosti údajov sťažuje presné posudzovanie a porovnávanie rizík na jednotlivých vnútroštátnych trhoch. Lehoty na implementáciu odporúčania ESRB/2016/14 v súvislosti s tými ukazovateľmi, v súvislosti s ktorými vnútroštátne makroprudenciálne orgány nemajú príslušné informácie, by sa preto mali predĺžiť, aby sa poskytol dostatočný čas na vypracovanie potrebných vymedzení pojmov a na zber údajov. |
| --- | --- |

(8)

Na zabezpečenie implementácie odporúčania ESRB/2016/14 je preto potrebné predĺžiť niektoré v ňom stanovené lehoty. Predĺženie týchto lehôt poskytne vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom viac času na vyriešenie uvedených praktických otázok. Neexistencia spoločne dohodnutých pracovných vymedzení pojmov je obzvlášť znepokojujúca, pokiaľ ide o príslušné ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie a spolu s prevádzkovými obmedzeniami dostupnosti údajov sťažuje presné posudzovanie a porovnávanie rizík na jednotlivých vnútroštátnych trhoch. Lehoty na implementáciu odporúčania ESRB/2016/14 v súvislosti s tými ukazovateľmi, v súvislosti s ktorými vnútroštátne makroprudenciálne orgány nemajú príslušné informácie, by sa preto mali predĺžiť, aby sa poskytol dostatočný čas na vypracovanie potrebných vymedzení pojmov a na zber údajov.

| (9) | Predĺženie určitých lehôt stanovených v odporúčaní ESRB/2016/14 podľa Generálnej rady neohrozí riadne fungovanie finančných trhov. Takéto predĺženie lehôt by podľa Generálnej rady neviedlo ani k tomu, že by adresáti nakoniec neimplementovali odporúčanie ESRB/2016/14. |
| --- | --- |

(9)

Predĺženie určitých lehôt stanovených v odporúčaní ESRB/2016/14 podľa Generálnej rady neohrozí riadne fungovanie finančných trhov. Takéto predĺženie lehôt by podľa Generálnej rady neviedlo ani k tomu, že by adresáti nakoniec neimplementovali odporúčanie ESRB/2016/14.

| (10) | ESRB takisto uznáva, že môže byť potrebné vypracovať ďalšie technické usmernenia a ďalej pracovať na cieľových vymedzeniach pojmov a ukazovateľoch tak, aby boli prispôsobené špecifickým charakteristikám trhov alebo segmentov trhov, a aby sa zabezpečila štatistická kvalita údajov. Za účelom zohľadnenia budúceho vývoja, pokiaľ ide o cieľové vymedzenia pojmov a ukazovatele, môžu byť preto potrebné aj ďalšie zmeny odporúčania ESRB/2016//14. |
| --- | --- |

(10)

ESRB takisto uznáva, že môže byť potrebné vypracovať ďalšie technické usmernenia a ďalej pracovať na cieľových vymedzeniach pojmov a ukazovateľoch tak, aby boli prispôsobené špecifickým charakteristikám trhov alebo segmentov trhov, a aby sa zabezpečila štatistická kvalita údajov. Za účelom zohľadnenia budúceho vývoja, pokiaľ ide o cieľové vymedzenia pojmov a ukazovatele, môžu byť preto potrebné aj ďalšie zmeny odporúčania ESRB/2016//14.

| (11) | Odporúčanie ESRB/2016/14 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(11)

Odporúčanie ESRB/2016/14 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ZMENY

Odporúčanie ESRB/2016/14 sa mení takto:

| 1. | V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:






  „1. | Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom sa odporúča, aby zaviedli rámec pre monitorovanie rizika v ich tuzemskom sektore nehnuteľností určených na podnikanie. Na tento účel sa pre účinné monitorovanie rizík vznikajúcich na trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie odporúča tento súbor ukazovateľov:
  Ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie:






  a) | cenový index; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V oddiele 1 sa odporúčanie C bod 1 nahrádza takto:

„1.

Ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie:

a)

cenový index;

| b) | index prenájmu; |
| --- | --- |

b)

index prenájmu;

| c) | index výnosov z prenájmu; |
| --- | --- |

c)

index výnosov z prenájmu;

| d) | podiel prázdnych bytov; |
| --- | --- |

d)

podiel prázdnych bytov;

| e) | začiatok výstavby; |
| --- | --- |

e)

začiatok výstavby;

Ukazovatele expozícií finančného systému v oblasti úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie:

| f) | toky poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností); |
| --- | --- |

f)

toky poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností);

| g) | toky problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností); |
| --- | --- |

g)

toky problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností);

| h) | toky rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností); |
| --- | --- |

h)

toky rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností);

| i) | toky rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie); |
| --- | --- |

i)

toky rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie);

| j) | stavy poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností); |
| --- | --- |

j)

stavy poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností);

| k) | stavy problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností); |
| --- | --- |

k)

stavy problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností);

| l) | stavy rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností); |
| --- | --- |

l)

stavy rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností);

| m) | stavy poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie); |
| --- | --- |

m)

stavy poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie);

| n) | stavy problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie); |
| --- | --- |

n)

stavy problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie);

| o) | stavy rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie). |
| --- | --- |

o)

stavy rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe alebo rozostavané (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie).

Ukazovatele podmienok poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie:

| p) | vážený priemer LTV-O v prípade tokov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie; |
| --- | --- |

p)

vážený priemer LTV-O v prípade tokov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie;

| q) | vážený priemer súčasného pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C) v prípade stavov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie; |
| --- | --- |

q)

vážený priemer súčasného pomeru výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C) v prípade stavov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie;

| r) | vážený priemer pomeru úrokového krytia v čase vzniku (ICR-O) v prípade tokov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a vážený priemer súčasného pomeru úrokového krytia (ICR-C) v prípade stavov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie; |
| --- | --- |

r)

vážený priemer pomeru úrokového krytia v čase vzniku (ICR-O) v prípade tokov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a vážený priemer súčasného pomeru úrokového krytia (ICR-C) v prípade stavov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie;

| s) | vážený priemer pomeru krytia dlhovej služby v čase vzniku (DSCR-O) v prípade tokov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a vážený priemer súčasného pomeru krytia dlhovej služby (DSCR-C) v prípade stavov úverov nehnuteľnosti určené na podnikanie. |
| --- | --- |

s)

vážený priemer pomeru krytia dlhovej služby v čase vzniku (DSCR-O) v prípade tokov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a vážený priemer súčasného pomeru krytia dlhovej služby (DSCR-C) v prípade stavov úverov nehnuteľnosti určené na podnikanie.

Informácie o týchto ukazovateľoch by sa mali týkať poskytovateľov úverov na individuálnom základe a mali by byť dostatočne reprezentatívne, pokiaľ ide o tuzemský trh s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie.“

| 2. | V oddiele 1 sa odporúčanie D bod 2 nahrádza takto:






  „2. | Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom sa odporúča, aby monitorovali riziká týkajúce sa rôznych ukazovateľov na základe nasledujúcich informácií uvedených vo vzoroch A, B a C prílohy III k tomuto odporúčaniu:






  a) | V prípade cenového indexu, indexu prenájmu, indexu výnosov z prenájmu, podielu prázdnych bytov a začiatku výstavby by vnútroštátne makroprudenciálne orgány mali zohľadniť členenie podľa:






  — | druhu nehnuteľnosti, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

V oddiele 1 sa odporúčanie D bod 2 nahrádza takto:

„2.

a)

V prípade cenového indexu, indexu prenájmu, indexu výnosov z prenájmu, podielu prázdnych bytov a začiatku výstavby by vnútroštátne makroprudenciálne orgány mali zohľadniť členenie podľa:

—

druhu nehnuteľnosti,

| — | umiestnenia nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

—

umiestnenia nehnuteľnosti.

| b) | V prípade tokov a stavov úprav ocenenia investícií do nehnuteľností určených na podnikanie by vnútroštátne makroprudenciálne orgány mali zohľadniť členenie podľa:






  — | druhu nehnuteľnosti, |
| --- | --- | --- |

b)

V prípade tokov a stavov úprav ocenenia investícií do nehnuteľností určených na podnikanie by vnútroštátne makroprudenciálne orgány mali zohľadniť členenie podľa:

—

druhu nehnuteľnosti,

| — | umiestnenia nehnuteľnosti, |
| --- | --- |

—

umiestnenia nehnuteľnosti,

| — | druhu investora, |
| --- | --- |

—

druhu investora,

| — | štátnej príslušnosti investora. |
| --- | --- |

—

štátnej príslušnosti investora.

| c) | V prípade tokov a stavov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a v rámci členenia úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností) – t. j. úvery na nehnuteľnosti, existujúce alebo rozostavané, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít; úvery na nehnuteľnosti na nájomné bývanie; úvery na nehnuteľnosti vytvárajúce príjem (s výnimkou nájomného bývania); úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe, a úvery na nehnuteľnosti na sociálne bývanie – by mali vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadniť ďalšie členenie na základe:






  — | druhu nehnuteľnosti, |
| --- | --- | --- |

c)

V prípade tokov a stavov úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a v rámci členenia úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností) – t. j. úvery na nehnuteľnosti, existujúce alebo rozostavané, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít; úvery na nehnuteľnosti na nájomné bývanie; úvery na nehnuteľnosti vytvárajúce príjem (s výnimkou nájomného bývania); úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe, a úvery na nehnuteľnosti na sociálne bývanie – by mali vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadniť ďalšie členenie na základe:

—

druhu nehnuteľnosti,

| — | umiestnenia nehnuteľnosti, |
| --- | --- |

—

umiestnenia nehnuteľnosti,

| — | druhu veriteľa, |
| --- | --- |

—

druhu veriteľa,

| — | štátnej príslušnosti veriteľa. |
| --- | --- |

—

štátnej príslušnosti veriteľa.

| d) | V prípade tokov a stavov problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a v rámci členenia problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností) – t. j. úvery na nehnuteľnosti, existujúce alebo rozostavané, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít; úvery na nájomné bývanie; úvery na nehnuteľnosti vytvárajúce príjem (s výnimkou nájomného bývania); úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe, a úvery na nehnuteľnosti na sociálne bývanie – by mali vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadniť ďalšie členenie na základe:






  — | druhu nehnuteľnosti, |
| --- | --- | --- |

d)

V prípade tokov a stavov problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a v rámci členenia problémových úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností) – t. j. úvery na nehnuteľnosti, existujúce alebo rozostavané, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít; úvery na nájomné bývanie; úvery na nehnuteľnosti vytvárajúce príjem (s výnimkou nájomného bývania); úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe, a úvery na nehnuteľnosti na sociálne bývanie – by mali vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadniť ďalšie členenie na základe:

—

druhu nehnuteľnosti,

| — | umiestnenia nehnuteľnosti, |
| --- | --- |

—

umiestnenia nehnuteľnosti,

| — | druhu veriteľa, |
| --- | --- |

—

druhu veriteľa,

| — | štátnej príslušnosti veriteľa. |
| --- | --- |

—

štátnej príslušnosti veriteľa.

| e) | V prípade tokov a stavov rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a v rámci členenia rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností) – t. j. úvery na nehnuteľnosti, existujúce alebo rozostavané, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít; úvery na nájomné bývanie; úvery na nehnuteľnosti vytvárajúce príjem (s výnimkou nájomného bývania); úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe, a úvery na nehnuteľnosti na sociálne bývanie – by mali vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadniť ďalšie členenie na základe:






  — | druhu nehnuteľnosti, |
| --- | --- | --- |

e)

V prípade tokov a stavov rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a v rámci členenia rezerv na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností) – t. j. úvery na nehnuteľnosti, existujúce alebo rozostavané, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít; úvery na nájomné bývanie; úvery na nehnuteľnosti vytvárajúce príjem (s výnimkou nájomného bývania); úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré sú vo výstavbe, a úvery na nehnuteľnosti na sociálne bývanie – by mali vnútroštátne makroprudenciálne orgány zohľadniť ďalšie členenie na základe:

—

druhu nehnuteľnosti,

| — | umiestnenia nehnuteľnosti, |
| --- | --- |

—

umiestnenia nehnuteľnosti,

| — | druhu veriteľa, |
| --- | --- |

—

druhu veriteľa,

| — | štátnej príslušnosti veriteľa. |
| --- | --- |

—

štátnej príslušnosti veriteľa.

Členenia uvedené v písmenách a) až e) predstavujú odporúčané minimum. Vnútroštátne makroprudenciálne orgány môžu zaviesť ďalšie členenia, ak to považujú za potrebné na účely finančnej stability.“

| 3. | V oddiele 1 sa dopĺňa toto odporúčanie:
  „Odporúčanie F – Vytvorenie spoločného minimálneho rámca pre fyzický trh s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie







  1. | Komisii (Eurostatu) sa odporúča, aby navrhla právne predpisy Únie, ktoré vytvoria spoločný minimálny rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie databázy ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ako sú uvedené v písmenách a) až e) odporúčania C bod 1. |
| --- | --- | --- |

3.

V oddiele 1 sa dopĺňa toto odporúčanie:

„Odporúčanie F – Vytvorenie spoločného minimálneho rámca pre fyzický trh s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie

1.

Komisii (Eurostatu) sa odporúča, aby navrhla právne predpisy Únie, ktoré vytvoria spoločný minimálny rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie databázy ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ako sú uvedené v písmenách a) až e) odporúčania C bod 1.

| 2. | Komisii (Eurostatu) sa tiež odporúča, aby vypracovala a presadzovala štatistické normy, zdroje, metódy a postupy na rozvoj databázy ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ako sú uvedené v písmenách a) až e) odporúčania C bod 1, a to najmä s cieľom zabezpečiť kvalitu tohto súboru ukazovateľov a minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním.“ |
| --- | --- |

2.

Komisii (Eurostatu) sa tiež odporúča, aby vypracovala a presadzovala štatistické normy, zdroje, metódy a postupy na rozvoj databázy ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ako sú uvedené v písmenách a) až e) odporúčania C bod 1, a to najmä s cieľom zabezpečiť kvalitu tohto súboru ukazovateľov a minimalizovať záťaž spojenú s vykazovaním.“

| 4. | Oddiel 2 bod 1 odsek 1 sa mení takto:






  a) | bod 3 sa nahrádza takto:
  „„nehnuteľnosťou kúpenou na účely prenájmu“ sa rozumie nehnuteľnosť určená na bývanie priamo vlastnená fyzickou osobou primárne na účely prenájmu nájomcom;“; |
| --- | --- | --- |

4.

Oddiel 2 bod 1 odsek 1 sa mení takto:

a)

bod 3 sa nahrádza takto:

„„nehnuteľnosťou kúpenou na účely prenájmu“ sa rozumie nehnuteľnosť určená na bývanie priamo vlastnená fyzickou osobou primárne na účely prenájmu nájomcom;“;

| b) | bod 4 sa nahrádza takto:
  „„nehnuteľnosťou určenou na podnikanie“ sa rozumie nehnuteľnosť vytvárajúca príjem, existujúca alebo vo výstavbe, ktorá nie je klasifikovaná ako nehnuteľnosť určená na bývanie, vrátane nájomného bývania, alebo nehnuteľnosť, ktorú vlastníci nehnuteľnosti používajú na podnikateľskú činnosť, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít, existujúca alebo rozostavaná, ktorá nie je klasifikovaná ako nehnuteľnosť určená na bývanie; patrí sem aj sociálne bývanie.
  Ak má nehnuteľnosť zmiešané využitie, a síce ako nehnuteľnosť určená na bývanie a nehnuteľnosť určená na podnikanie, mala by sa považovať za dve rôzne nehnuteľnosti (napríklad na základe plochy určenej pre jednotlivé využitie), ak je takéto členenie možné; v opačnom prípade možno takúto nehnuteľnosť klasifikovať podľa jej prevládajúceho využitia;“; |
| --- | --- |

b)

bod 4 sa nahrádza takto:

„„nehnuteľnosťou určenou na podnikanie“ sa rozumie nehnuteľnosť vytvárajúca príjem, existujúca alebo vo výstavbe, ktorá nie je klasifikovaná ako nehnuteľnosť určená na bývanie, vrátane nájomného bývania, alebo nehnuteľnosť, ktorú vlastníci nehnuteľnosti používajú na podnikateľskú činnosť, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít, existujúca alebo rozostavaná, ktorá nie je klasifikovaná ako nehnuteľnosť určená na bývanie; patrí sem aj sociálne bývanie.

Ak má nehnuteľnosť zmiešané využitie, a síce ako nehnuteľnosť určená na bývanie a nehnuteľnosť určená na podnikanie, mala by sa považovať za dve rôzne nehnuteľnosti (napríklad na základe plochy určenej pre jednotlivé využitie), ak je takéto členenie možné; v opačnom prípade možno takúto nehnuteľnosť klasifikovať podľa jej prevládajúceho využitia;“;

| c) | bod 5 sa nahrádza takto:
  „„úverom na nehnuteľnosť určenú na podnikanie“ sa rozumie úver poskytnutý právnickej osobe, ktorého účelom je nadobudnutie nehnuteľnosti vytvárajúcej príjem (alebo súboru nehnuteľností vymedzených ako nehnuteľnosti vytvárajúce príjem), či už existujúcej alebo vo výstavbe, alebo nadobudnutie nehnuteľnosti, ktorú vlastníci nehnuteľnosti používajú na podnikateľskú činnosť, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít (alebo súboru nehnuteľností), či už existujúcej alebo rozostavanej, alebo úver, ktorý je zabezpečený nehnuteľnosťou určenou na podnikanie (alebo súborom nehnuteľností určených na podnikanie);“; |
| --- | --- |

c)

bod 5 sa nahrádza takto:

„„úverom na nehnuteľnosť určenú na podnikanie“ sa rozumie úver poskytnutý právnickej osobe, ktorého účelom je nadobudnutie nehnuteľnosti vytvárajúcej príjem (alebo súboru nehnuteľností vymedzených ako nehnuteľnosti vytvárajúce príjem), či už existujúcej alebo vo výstavbe, alebo nadobudnutie nehnuteľnosti, ktorú vlastníci nehnuteľnosti používajú na podnikateľskú činnosť, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít (alebo súboru nehnuteľností), či už existujúcej alebo rozostavanej, alebo úver, ktorý je zabezpečený nehnuteľnosťou určenou na podnikanie (alebo súborom nehnuteľností určených na podnikanie);“;

| d) | vkladá sa tento bod 16a:
  „„nehnuteľnosťou vytvárajúcou príjem, ktorá je vo výstavbe“ sa rozumie akákoľvek rozostavaná nehnuteľnosť, ktorá má po dokončení poskytnúť svojmu vlastníkovi príjem vo forme nájomného alebo zisku zo svojho predaja; nepatria sem budovy určené na demoláciu alebo pozemky, ktoré sa čistia za účelom možnej budúcej výstavby;“; |
| --- | --- |

d)

vkladá sa tento bod 16a:

„„nehnuteľnosťou vytvárajúcou príjem, ktorá je vo výstavbe“ sa rozumie akákoľvek rozostavaná nehnuteľnosť, ktorá má po dokončení poskytnúť svojmu vlastníkovi príjem vo forme nájomného alebo zisku zo svojho predaja; nepatria sem budovy určené na demoláciu alebo pozemky, ktoré sa čistia za účelom možnej budúcej výstavby;“;

| e) | bod 32 sa nahrádza takto:
  „„nehnuteľnosťou obývanou vlastníkom“ sa rozumie nehnuteľnosť určená na bývanie, ktorú priamo vlastní fyzická osoba, aby vlastníkovi poskytovala prístrešie;“; |
| --- | --- |

e)

bod 32 sa nahrádza takto:

„„nehnuteľnosťou obývanou vlastníkom“ sa rozumie nehnuteľnosť určená na bývanie, ktorú priamo vlastní fyzická osoba, aby vlastníkovi poskytovala prístrešie;“;

| f) | bod 34 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

f)

bod 34 sa vypúšťa;

| g) | vkladá sa tento bod 36a:
  „„nájomným bývaním“ sa rozumie každá nehnuteľnosť, ktorú vlastnia právnické osoby a ktorá je primárne určená na prenájom;“; |
| --- | --- |

g)

vkladá sa tento bod 36a:

„„nájomným bývaním“ sa rozumie každá nehnuteľnosť, ktorú vlastnia právnické osoby a ktorá je primárne určená na prenájom;“;

| h) | bod 38 sa nahrádza takto:
  „„nehnuteľnosťou určenou na bývanie“ sa rozumie nehnuteľnosť, ktorá je k dispozícii na účely bývania, či už existujúca alebo vo výstavbe, ktorú nadobudla, postavila alebo zrekonštruovala fyzická osoba, vrátane nehnuteľností kúpených na účely prenájmu. Ak má nehnuteľnosť zmiešané využitie, mala by sa považovať za dve rôzne nehnuteľnosti (napríklad na základe plochy určenej pre jednotlivé využitie), ak je takéto členenie možné; v opačnom prípade možno takúto nehnuteľnosť klasifikovať podľa jej prevládajúceho využitia;“; |
| --- | --- |

h)

bod 38 sa nahrádza takto:

„„nehnuteľnosťou určenou na bývanie“ sa rozumie nehnuteľnosť, ktorá je k dispozícii na účely bývania, či už existujúca alebo vo výstavbe, ktorú nadobudla, postavila alebo zrekonštruovala fyzická osoba, vrátane nehnuteľností kúpených na účely prenájmu. Ak má nehnuteľnosť zmiešané využitie, mala by sa považovať za dve rôzne nehnuteľnosti (napríklad na základe plochy určenej pre jednotlivé využitie), ak je takéto členenie možné; v opačnom prípade možno takúto nehnuteľnosť klasifikovať podľa jej prevládajúceho využitia;“;

| i) | bod 39 sa nahrádza takto:
  „„úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie“ sa rozumie úver poskytnutý fyzickej osobe, ktorý je nezávisle od účelu úveru zabezpečený nehnuteľnosťou určenou na bývanie;“. |
| --- | --- |

i)

bod 39 sa nahrádza takto:

„„úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie“ sa rozumie úver poskytnutý fyzickej osobe, ktorý je nezávisle od účelu úveru zabezpečený nehnuteľnosťou určenou na bývanie;“.

| 5. | Oddiel 2 bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

  Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby v súlade s nasledujúcimi odsekmi predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť v súlade s týmto časovým rámcom:






  1. | Odporúčanie A







  a) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania A. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Oddiel 2 bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby v súlade s nasledujúcimi odsekmi predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť v súlade s týmto časovým rámcom:

1.

Odporúčanie A

a)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania A.

| b) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A. |
| --- | --- |

b)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A.

| 2. | Odporúčanie B







  a) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania B. |
| --- | --- | --- |

2.

Odporúčanie B

a)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania B.

| b) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania B. |
| --- | --- |

b)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania B.

| 3. | Odporúčanie C







  a) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania C. |
| --- | --- | --- |

3.

Odporúčanie C

a)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania C.

| b) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2021 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania C. |
| --- | --- |

b)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2021 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania C.

| c) | Ak vnútroštátne makroprudenciálne orgány nemajú príslušné informácie týkajúce sa ukazovateľov uvedených v písmenách a) až e) odporúčania C bodu 1, tieto orgány sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. decembra 2025 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania C vo vzťahu k uvedeným ukazovateľom. |
| --- | --- |

c)

Ak vnútroštátne makroprudenciálne orgány nemajú príslušné informácie týkajúce sa ukazovateľov uvedených v písmenách a) až e) odporúčania C bodu 1, tieto orgány sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. decembra 2025 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania C vo vzťahu k uvedeným ukazovateľom.

| 4. | Odporúčanie D







  a) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania D. |
| --- | --- | --- |

4.

Odporúčanie D

a)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2019 predložili ESRB a Rade predbežnú správu o už dostupných alebo očakávaných informáciách na implementáciu odporúčania D.

| b) | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2021 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania D. |
| --- | --- |

b)

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2021 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania D.

| c) | Ak vnútroštátne makroprudenciálne orgány nemajú príslušné informácie týkajúce sa ukazovateľov uvedených v písmene a) odporúčania D bodu 2, ako sú vymedzené vo vzore A v prílohe III k tomuto odporúčaniu, tieto orgány sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. decembra 2025 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania D vo vzťahu k uvedeným ukazovateľom. |
| --- | --- |

c)

Ak vnútroštátne makroprudenciálne orgány nemajú príslušné informácie týkajúce sa ukazovateľov uvedených v písmene a) odporúčania D bodu 2, ako sú vymedzené vo vzore A v prílohe III k tomuto odporúčaniu, tieto orgány sa vyzývajú, aby najneskôr do 31. decembra 2025 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania D vo vzťahu k uvedeným ukazovateľom.

| 5. | Odporúčanie E







  a) | Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2017 vytvorili vzor pre zverejňovanie údajov o expozíciách subjektov, nad ktorými vykonávajú dohľad, na jednotlivých vnútroštátnych trhoch s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii. |
| --- | --- | --- |

5.

Odporúčanie E

a)

Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2017 vytvorili vzor pre zverejňovanie údajov o expozíciách subjektov, nad ktorými vykonávajú dohľad, na jednotlivých vnútroštátnych trhoch s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii.

| b) | Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 30. júna 2018 zverejnili údaje uvedené v bode a) k 31. decembru 2017. |
| --- | --- |

b)

Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby do 30. júna 2018 zverejnili údaje uvedené v bode a) k 31. decembru 2017.

| c) | Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby od 31. marca 2019 každoročne zverejnili údaje uvedené v bode a) k 31. decembru predchádzajúceho roka. |
| --- | --- |

c)

Európske orgány dohľadu sa vyzývajú, aby od 31. marca 2019 každoročne zverejnili údaje uvedené v bode a) k 31. decembru predchádzajúceho roka.

| 6. | Odporúčanie F







  a) | Komisia (Eurostat) sa vyzýva, aby do 31. decembra 2021 predložila ESRB a Rade predbežnú správu obsahujúcu prvé hodnotenie implementácie odporúčania F. |
| --- | --- | --- |

6.

Odporúčanie F

a)

Komisia (Eurostat) sa vyzýva, aby do 31. decembra 2021 predložila ESRB a Rade predbežnú správu obsahujúcu prvé hodnotenie implementácie odporúčania F.

| b) | Komisia (Eurostat) sa vyzýva, aby do 31. decembra 2023 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania F.“. |
| --- | --- |

b)

Komisia (Eurostat) sa vyzýva, aby do 31. decembra 2023 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania F.“.

| 6. | Príloha I sa nahrádza prílohou I k tomuto odporúčaniu. |
| --- | --- |

6.

Príloha I sa nahrádza prílohou I k tomuto odporúčaniu.

| 7. | Príloha II sa nahrádza prílohou II k tomuto odporúčaniu. |
| --- | --- |

7.

Príloha II sa nahrádza prílohou II k tomuto odporúčaniu.

| 8. | Príloha III sa nahrádza prílohou III k tomuto odporúčaniu. |
| --- | --- |

8.

Príloha III sa nahrádza prílohou III k tomuto odporúčaniu.

| 9. | Príloha IV sa nahrádza prílohou IV k tomuto odporúčaniu. |
| --- | --- |

9.

Príloha IV sa nahrádza prílohou IV k tomuto odporúčaniu.

| 10. | Príloha V sa nahrádza prílohou V k tomuto odporúčaniu. |
| --- | --- |

10.

Príloha V sa nahrádza prílohou V k tomuto odporúčaniu.

Vo Frankfurte nad Mohanom 21. marca 2019

Vedúci sekretariátu ESRB

v mene Generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2016/14 z 31. októbra 2016 o doplnení chýbajúcich údajov o nehnuteľnostiach (Ú. v. EÚ C 31, 31.1.2017, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike a o zrušení nariadenia (ES, Euratom) č. 1101/2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev, nariadenia Rady (ES) č. 322/97 o štatistike Spoločenstva a rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164).

4

(5)  Rozhodnutie Komisie 2012/504/EÚ zo 17. septembra 2012 týkajúce sa Eurostatu (Ú. v. EÚ L 251, 18.9.2012, s. 49).

5

(6)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1096/2010 zo 17. novembra 2010, ktorým sa Európskej centrálnej banke udeľujú osobitné úlohy týkajúce sa fungovania Európskeho výboru pre systémové riziká (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 162).

6

(7)  Európsky štatistický systém je partnerstvom medzi štatistickým orgánom Spoločenstva, ktorým je Komisia (Eurostat), a národnými štatistickými úradmi a inými vnútroštátnymi orgánmi, ktoré v jednotlivých členských štátoch zodpovedajú za rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky.

7

(8)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/867 z 18. mája 2016 o zbere podrobných údajov o úveroch a kreditnom riziku (ECB/2016/13) (Ú. v. EÚ L 144, 1.6.2016, s. 44).

8

---

PRÍLOHA I

Príloha I k usmerneniu ECB/2016/14 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA I

KRITÉRIA SÚLADU S ODPORÚČANIAMI

1.   Odporúčanie A

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie A body 1 a 2, ak:

| a) | posudzujú, či sú príslušné ukazovatele týkajúce sa podmienok poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie zohľadnené alebo implementované v rámci pre monitorovanie rizika v sektore nehnuteľností určených na bývanie v ich jurisdikcii; |
| --- | --- |

a)

posudzujú, či sú príslušné ukazovatele týkajúce sa podmienok poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie zohľadnené alebo implementované v rámci pre monitorovanie rizika v sektore nehnuteľností určených na bývanie v ich jurisdikcii;

| b) | posudzujú pokrok v používaní ukazovateľov uvedených v odporúčaní A bode 1 na účely tohto monitorovania; |
| --- | --- |

b)

posudzujú pokrok v používaní ukazovateľov uvedených v odporúčaní A bode 1 na účely tohto monitorovania;

| c) | posudzujú, do akej miery sú informácie, ktoré sú už dostupné alebo sa očakáva, že budú dostupné v budúcnosti, a ktoré sa týkajú príslušných ukazovateľov, dostatočne reprezentatívne, ak sa týkajú súčasných podmienok poskytovania úverov na ich trhu s úvermi na nehnuteľnosti určené na bývanie; |
| --- | --- |

c)

posudzujú, do akej miery sú informácie, ktoré sú už dostupné alebo sa očakáva, že budú dostupné v budúcnosti, a ktoré sa týkajú príslušných ukazovateľov, dostatočne reprezentatívne, ak sa týkajú súčasných podmienok poskytovania úverov na ich trhu s úvermi na nehnuteľnosti určené na bývanie;

| d) | posudzujú, či nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu predstavujú významný zdroj rizík vyplývajúcich z tuzemského sektora nehnuteľností alebo tvoria významný podiel na stave alebo tokoch celkovo poskytnutých úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie; |
| --- | --- |

d)

posudzujú, či nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu predstavujú významný zdroj rizík vyplývajúcich z tuzemského sektora nehnuteľností alebo tvoria významný podiel na stave alebo tokoch celkovo poskytnutých úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie;

| e) | v prípade, že sa nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu považujú za významný zdroj rizík vyplývajúcich z tuzemského sektora nehnuteľností alebo tvoria významný podiel na stave alebo tokoch celkovo poskytnutých úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie, posudzujú pokrok v používaní ukazovateľov na účely monitorovania rizík uvedených v odporúčaní A bode 2. |
| --- | --- |

e)

v prípade, že sa nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu považujú za významný zdroj rizík vyplývajúcich z tuzemského sektora nehnuteľností alebo tvoria významný podiel na stave alebo tokoch celkovo poskytnutých úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie, posudzujú pokrok v používaní ukazovateľov na účely monitorovania rizík uvedených v odporúčaní A bode 2.

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie A body 3 a 4, ak:

| a) | zabezpečujú prijatie metód uvedených v prílohe IV na výpočet ukazovateľov uvedených v odporúčaní A bodoch 1 a 2; |
| --- | --- |

a)

zabezpečujú prijatie metód uvedených v prílohe IV na výpočet ukazovateľov uvedených v odporúčaní A bodoch 1 a 2;

| b) | ak sa na výpočet príslušných ukazovateľov okrem metódy uvedenej v prílohe IV používa iná metóda, predkladajú správu o technických prvkoch metódy a jej účinnosti pri monitorovaní rizík vyplývajúcich zo sektora nehnuteľností určených na bývanie; |
| --- | --- |

b)

ak sa na výpočet príslušných ukazovateľov okrem metódy uvedenej v prílohe IV používa iná metóda, predkladajú správu o technických prvkoch metódy a jej účinnosti pri monitorovaní rizík vyplývajúcich zo sektora nehnuteľností určených na bývanie;

| c) | zabezpečujú, že príslušné ukazovatele uvedené v odporúčaní A bodoch 1 a 2 sa používajú na monitorovanie rizík v sektore nehnuteľností určených na bývanie aspoň raz za rok. |
| --- | --- |

c)

zabezpečujú, že príslušné ukazovatele uvedené v odporúčaní A bodoch 1 a 2 sa používajú na monitorovanie rizík v sektore nehnuteľností určených na bývanie aspoň raz za rok.

2.   Odporúčanie B

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie B body 1 a 2, ak:

| a) | posudzujú pokrok v monitorovaní jednorozmerného rozdelenia a vybraného spoločného rozdelenia príslušných ukazovateľov uvedených vo vzore A prílohy II; |
| --- | --- |

a)

posudzujú pokrok v monitorovaní jednorozmerného rozdelenia a vybraného spoločného rozdelenia príslušných ukazovateľov uvedených vo vzore A prílohy II;

| b) | posudzujú pokrok v používaní informácií uvedených v odporúčaní B bode 2 a vo vzore A prílohy II ako usmernenia pri monitorovaní príslušných rizík. |
| --- | --- |

b)

posudzujú pokrok v používaní informácií uvedených v odporúčaní B bode 2 a vo vzore A prílohy II ako usmernenia pri monitorovaní príslušných rizík.

Ak sa nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu považujú za významný zdroj rizík vyplývajúcich z tuzemského sektora nehnuteľností alebo tvoria významný podiel na stave alebo tokoch celkovo poskytnutých úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie, vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie B bod 3, ak:

| a) | posudzujú pokrok v osobitnom monitorovaní príslušných ukazovateľov pre nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu a nehnuteľnosti obývané vlastníkom; |
| --- | --- |

a)

posudzujú pokrok v osobitnom monitorovaní príslušných ukazovateľov pre nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu a nehnuteľnosti obývané vlastníkom;

| b) | posudzujú pokrok v monitorovaní príslušných údajov členených podľa dimenzií uvedených vo vzoroch A a B prílohy II. |
| --- | --- |

b)

posudzujú pokrok v monitorovaní príslušných údajov členených podľa dimenzií uvedených vo vzoroch A a B prílohy II.

3.   Odporúčanie C

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie C body 1 a 2, ak:

| a) | posudzujú, či sú príslušné ukazovatele týkajúce sa tuzemských expozícií nehnuteľností určených na podnikanie zohľadnené alebo implementované v rámci pre monitorovanie rizika v sektore nehnuteľností určených na podnikanie v ich jurisdikcii; |
| --- | --- |

a)

posudzujú, či sú príslušné ukazovatele týkajúce sa tuzemských expozícií nehnuteľností určených na podnikanie zohľadnené alebo implementované v rámci pre monitorovanie rizika v sektore nehnuteľností určených na podnikanie v ich jurisdikcii;

| b) | zabezpečia, aby ukazovatele týkajúce sa fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ukazovatele týkajúce sa úverových expozícií finančného systému a ukazovatele týkajúce sa podmienok poskytovania úverov boli zahrnuté do rámca pre monitorovanie rizika; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia, aby ukazovatele týkajúce sa fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ukazovatele týkajúce sa úverových expozícií finančného systému a ukazovatele týkajúce sa podmienok poskytovania úverov boli zahrnuté do rámca pre monitorovanie rizika;

| c) | posudzujú, či investície predstavujú významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie; |
| --- | --- |

c)

posudzujú, či investície predstavujú významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie;

| d) | v prípadoch, v ktorých sa investície považujú za významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie, posudzujú pokrok pri používaní dodatočných ukazovateľov pre monitorovanie rizika uvedených v odporúčaní C bode 2; |
| --- | --- |

d)

v prípadoch, v ktorých sa investície považujú za významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie, posudzujú pokrok pri používaní dodatočných ukazovateľov pre monitorovanie rizika uvedených v odporúčaní C bode 2;

| e) | posudzujú pokrok aspoň pri používaní ukazovateľov uvedených v odporúčaní C bode 1 a v prípade potreby v odporúčaní C bode 2; |
| --- | --- |

e)

posudzujú pokrok aspoň pri používaní ukazovateľov uvedených v odporúčaní C bode 1 a v prípade potreby v odporúčaní C bode 2;

| f) | posudzujú, či sú informácie o týchto ukazovateľoch (ktoré sú už dostupné alebo sa očakáva, že budú dostupné) dostatočne reprezentatívne, ak sa týkajú tuzemského trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. |
| --- | --- |

f)

posudzujú, či sú informácie o týchto ukazovateľoch (ktoré sú už dostupné alebo sa očakáva, že budú dostupné) dostatočne reprezentatívne, ak sa týkajú tuzemského trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie.

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie C body 3 a 4, pokiaľ:

| a) | zabezpečia prijatie metód na výpočet ukazovateľov uvedených v odporúčaní C bodoch 1 a 2 v zmysle prílohy V a, ak je to vhodné v prípade nehnuteľností určených na podnikanie, v prílohe IV; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia prijatie metód na výpočet ukazovateľov uvedených v odporúčaní C bodoch 1 a 2 v zmysle prílohy V a, ak je to vhodné v prípade nehnuteľností určených na podnikanie, v prílohe IV;

| b) | v prípadoch, že sa na výpočet príslušných ukazovateľov okrem metódy uvedenej v prílohe IV a v prílohe V používa iná metóda, predkladajú správu o technických prvkoch metódy a jej účinnosti pri monitorovaní rizík vyplývajúcich zo sektora nehnuteľností určených na podnikanie; |
| --- | --- |

b)

v prípadoch, že sa na výpočet príslušných ukazovateľov okrem metódy uvedenej v prílohe IV a v prílohe V používa iná metóda, predkladajú správu o technických prvkoch metódy a jej účinnosti pri monitorovaní rizík vyplývajúcich zo sektora nehnuteľností určených na podnikanie;

| c) | zabezpečujú, aby sa ukazovatele uvedené v odporúčaní C bode 1 používali na monitorovanie vývoja v sektore nehnuteľností určených na podnikanie aspoň štvrťročne, pokiaľ ide o ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, toky poskytovania úverov (vrátane tokov problémových úverov a rezerv na straty z úverov) a zodpovedajúce podmienky poskytovania úverov a aspoň raz ročne, pokiaľ ide o stavy úverov (vrátane stavov problémových úverov a rezerv na straty z úverov) a zodpovedajúcich podmienok poskytovania úverov; |
| --- | --- |

c)

zabezpečujú, aby sa ukazovatele uvedené v odporúčaní C bode 1 používali na monitorovanie vývoja v sektore nehnuteľností určených na podnikanie aspoň štvrťročne, pokiaľ ide o ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, toky poskytovania úverov (vrátane tokov problémových úverov a rezerv na straty z úverov) a zodpovedajúce podmienky poskytovania úverov a aspoň raz ročne, pokiaľ ide o stavy úverov (vrátane stavov problémových úverov a rezerv na straty z úverov) a zodpovedajúcich podmienok poskytovania úverov;

| d) | v prípadoch, v ktorých sa investície považujú za významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie, zabezpečujú, aby sa ukazovatele uvedené v odporúčaní C bode 2 používali na monitorovanie vývoja v sektore nehnuteľností určených na podnikanie aspoň štvrťročne, pokiaľ ide o toky investícií (vrátane úprav ocenenia investícií), a aspoň raz ročne, pokiaľ ide o stavy investícií (vrátane úprav ocenenia investícií). |
| --- | --- |

d)

v prípadoch, v ktorých sa investície považujú za významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie, zabezpečujú, aby sa ukazovatele uvedené v odporúčaní C bode 2 používali na monitorovanie vývoja v sektore nehnuteľností určených na podnikanie aspoň štvrťročne, pokiaľ ide o toky investícií (vrátane úprav ocenenia investícií), a aspoň raz ročne, pokiaľ ide o stavy investícií (vrátane úprav ocenenia investícií).

4.   Odporúčanie D

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie D, pokiaľ:

| a) | posudzujú pokrok v monitorovaní príslušných ukazovateľov uvedených vo vzoroch A, B a C prílohy III; |
| --- | --- |

a)

posudzujú pokrok v monitorovaní príslušných ukazovateľov uvedených vo vzoroch A, B a C prílohy III;

| b) | posudzujú pokrok v používaní príslušných informácií uvedených v odporúčaní D bode 2 a vo vzoroch A, B a C prílohy III ako usmernenia pri monitorovaní príslušných rizík; |
| --- | --- |

b)

posudzujú pokrok v používaní príslušných informácií uvedených v odporúčaní D bode 2 a vo vzoroch A, B a C prílohy III ako usmernenia pri monitorovaní príslušných rizík;

| c) | v prípadoch, v ktorých sa investície považujú za významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie, posudzujú pokrok v používaní príslušných informácií uvedených v odporúčaní D bode 3 a vo vzore B prílohy III ako usmernenia pri monitorovaní príslušných rizík; |
| --- | --- |

c)

v prípadoch, v ktorých sa investície považujú za významný zdroj financovania tuzemského sektoru nehnuteľností určených na podnikanie, posudzujú pokrok v používaní príslušných informácií uvedených v odporúčaní D bode 3 a vo vzore B prílohy III ako usmernenia pri monitorovaní príslušných rizík;

| d) | v prípadoch, kde sa na monitorovanie vývoja sektora nehnuteľností určených na podnikanie používajú dodatočné ukazovatele, predkladajú správy o dodatočných informáciách, ktoré sa používajú na monitorovanie rizík. |
| --- | --- |

d)

v prípadoch, kde sa na monitorovanie vývoja sektora nehnuteľností určených na podnikanie používajú dodatočné ukazovatele, predkladajú správy o dodatočných informáciách, ktoré sa používajú na monitorovanie rizík.

5.   Odporúčanie E

Európske orgány dohľadu sa budú považovať za orgány, ktoré plnia odporúčanie E, ak:

| a) | vymedzujú vzor pre zverejňovanie údajov o expozíciách subjektov, nad ktorými vykonávajú dohľad, na jednotlivých vnútroštátnych trhoch s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii; |
| --- | --- |

a)

vymedzujú vzor pre zverejňovanie údajov o expozíciách subjektov, nad ktorými vykonávajú dohľad, na jednotlivých vnútroštátnych trhoch s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii;

| b) | aspoň raz ročne zverejňujú agregované údaje, ktoré na základe existujúcich požiadaviek na vykazovanie zozbierali o expozíciách subjektov, nad ktorými vykonávajú dohľad, na jednotlivých vnútroštátnych trhoch s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii. |
| --- | --- |

b)

aspoň raz ročne zverejňujú agregované údaje, ktoré na základe existujúcich požiadaviek na vykazovanie zozbierali o expozíciách subjektov, nad ktorými vykonávajú dohľad, na jednotlivých vnútroštátnych trhoch s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii.

6.   Odporúčanie F

Komisia (Eurostat) sa bude považovať za orgán, ktorý plní odporúčanie F, ak:

| a) | na základe vhodnosti vymedzení a členenia príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ktoré sa v súčasnosti v členských štátoch používajú, navrhne právne predpisy Únie, ktorými sa vytvorí spoločný minimálny rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie databázy príslušných ukazovateľov s cieľom harmonizovať takéto ukazovatele; |
| --- | --- |

a)

na základe vhodnosti vymedzení a členenia príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ktoré sa v súčasnosti v členských štátoch používajú, navrhne právne predpisy Únie, ktorými sa vytvorí spoločný minimálny rámec pre rozvoj, tvorbu a šírenie databázy príslušných ukazovateľov s cieľom harmonizovať takéto ukazovatele;

| b) | zabezpečuje zosúladenie navrhovaných právnych predpisov s ukazovateľmi a ich vymedzeniami, ktoré sa používajú na účely dohľadu alebo finančnej stability, aby sa zabránilo neodôvodnenému zvýšeniu zaťaženia vykazujúcich subjektov; |
| --- | --- |

b)

zabezpečuje zosúladenie navrhovaných právnych predpisov s ukazovateľmi a ich vymedzeniami, ktoré sa používajú na účely dohľadu alebo finančnej stability, aby sa zabránilo neodôvodnenému zvýšeniu zaťaženia vykazujúcich subjektov;

| c) | zabezpečuje kvalitu príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie vypracovávaním štatistických noriem, zdrojov, metód a postupov na rozvoj databázy príslušných ukazovateľov; |
| --- | --- |

c)

zabezpečuje kvalitu príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie vypracovávaním štatistických noriem, zdrojov, metód a postupov na rozvoj databázy príslušných ukazovateľov;

| d) | zabezpečuje, aby vykonávanie vypracovaných štatistických noriem, zdrojov, metód a postupov týkajúcich sa databázy príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie neviedlo k neodôvodnenému zvýšeniu zaťaženia vykazujúcich subjektov; |
| --- | --- |

d)

zabezpečuje, aby vykonávanie vypracovaných štatistických noriem, zdrojov, metód a postupov týkajúcich sa databázy príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie neviedlo k neodôvodnenému zvýšeniu zaťaženia vykazujúcich subjektov;

| e) | podporuje vykonávanie štatistických noriem, zdrojov, metód a postupov vypracovaných za účelom tvorby databázy príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. |
| --- | --- |

e)

podporuje vykonávanie štatistických noriem, zdrojov, metód a postupov vypracovaných za účelom tvorby databázy príslušných ukazovateľov fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie.

---

PRÍLOHA II

Príloha II k odporúčaniu ESRB/2016/14 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA II

INDIKATÍVNE VZORY UKAZOVATEĽOV O SEKTORE NEHNUTEĽNOSTÍ URČENÝCH NA BÝVANIE

1.   Vzor A: ukazovatele a súvisiace členenia pre úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie

Vzory pre nehnuteľnosti určené na bývanie

| TOKY= nová tvorba úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie počas vykazovaného obdobia podľa uváženia veriteľa. Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom, ktoré sú schopné rozlišovať skutočne nové poskytnuté úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie od novoprerokovaných úverov, je poskytnutá možnosť identifikovať novoprerokované úvery v rámci samostatného členenia.

  STAVY= údaje o stavoch úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie k dátumu vykazovania (napríklad koniec roka)

  ncu= suma v národnej mene

  #= počet zmlúv

  y= rok(y)

  Avg= priemer príslušného pomeru

  o/w= z toho |
| --- |

TOKY= nová tvorba úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie počas vykazovaného obdobia podľa uváženia veriteľa. Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom, ktoré sú schopné rozlišovať skutočne nové poskytnuté úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie od novoprerokovaných úverov, je poskytnutá možnosť identifikovať novoprerokované úvery v rámci samostatného členenia.

STAVY= údaje o stavoch úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie k dátumu vykazovania (napríklad koniec roka)

ncu= suma v národnej mene

# = počet zmlúv

y= rok(y)

Avg= priemer príslušného pomeru

o/w= z toho

JEDNOROZMERNÉ ROZDELENIE

| Prehľad portfólia úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie | | TOKY | | | Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyplatené úvery | | ncu, # | | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v%) |
| z toho kúpa na účely prenájmu | | ncu, # | | | z toho kúpa na účely prenájmu | | Priemer (v%) |
| z toho obývané vlastníkom | | ncu, # | | | z toho obývané vlastníkom | | Priemer (v%) |
| z toho noví kupujúci | | ncu, # | | | z toho noví kupujúci | | Priemer (v%) |
| z toho úvery v cudzej mene | | ncu, # | | | z toho úvery v cudzej mene | | Priemer (v%) |
| z toho plná amortizácia | | ncu, # | | | z toho plná amortizácia | | Priemer (v%) |
| z toho čiastočná amortizácia | | ncu, # | | | z toho čiastočne amortizačné | | Priemer (v%) |
| z toho bez amortizácie (*1) | | ncu, # | | | z toho bez amortizácie (*1) | | Priemer (v%) |
| z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*2) | | ncu, # | | | z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*2) | | Priemer (v%) |
| z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z toho novoprerokované (nepovinné) | | ncu, # | | | ROZDELENIE | | |
| | | | | | ≤10% | | ncu, # |
| | | | | | ]10%; 20%] | | ncu, # |
| Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O) | | TOKY | | | ]20%; 30%] | | ncu, # |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v%) | | | ]30%; 40%] | | ncu, # |
| z toho kúpa na účely prenájmu | | Priemer (v%) | | | ]40%; 50%] | | ncu, # |
| z toho obývané vlastníkom | | Priemer (v%) | | | ]50%; 60%] | | ncu, # |
| z toho noví kupujúci | | Priemer (v%) | | | > 60% | | ncu, # |
| z toho úvery v cudzej mene | | Priemer (v%) | | | Nie je k dispozícii | | ncu, # |
| z toho plná amortizácia | | Priemer (v%) | | | | | |
| z toho čiastočná amortizácia | | Priemer (v%) | | | | | |
| z toho bez amortizácie (*1) | | Priemer (v%) | | | Pomer dlhovej služby k výške príjmu v čase vzniku (DSTI-O) (NEPOVINNÉ) | | TOKY |
| z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*2) | | Priemer (v%) | | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v%) |
| ROZDELENIE | | | | | ROZDELENIE | | |
| ≤ 50% | | ncu, # | | | ≤10% | | ncu, # |
| ]50%; 60%] | | ncu, # | | | ]10%; 20%] | | ncu, # |
| ]60%; 70%] | | ncu, # | | | ]20%; 30%] | | ncu, # |
| ]70%; 80%] | | ncu, # | | | ]30%; 40%] | | ncu, # |
| ]80%; 90%] | | ncu, # | | | ]40%; 50%] | | ncu, # |
| ]90%; 100%] | | ncu, # | | | ]50%; 60%] | | ncu, # |
| ]100%; 110%] | | ncu, # | | | > 60% | | ncu, # |
| > 110% | | ncu, # | | | Nie je k dispozícii | | ncu, # |
| Nie je k dispozícii | | ncu, # | | | | | |

Prehľad portfólia úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie

TOKY

Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O)

TOKY

Vyplatené úvery

ncu, #

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

z toho kúpa na účely prenájmu

ncu, #

z toho kúpa na účely prenájmu

Priemer (v%)

z toho obývané vlastníkom

ncu, #

z toho obývané vlastníkom

Priemer (v%)

z toho noví kupujúci

ncu, #

z toho noví kupujúci

Priemer (v%)

z toho úvery v cudzej mene

ncu, #

z toho úvery v cudzej mene

Priemer (v%)

z toho plná amortizácia

ncu, #

z toho plná amortizácia

Priemer (v%)

z toho čiastočná amortizácia

ncu, #

z toho čiastočne amortizačné

Priemer (v%)

z toho bez amortizácie (*1)

ncu, #

z toho bez amortizácie (*1)

Priemer (v%)

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*2)

ncu, #

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*2)

Priemer (v%)

z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z toho novoprerokované (nepovinné)

ncu, #

ROZDELENIE

≤10%

ncu, #

]10%; 20%]

ncu, #

Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O)

TOKY

]20%; 30%]

ncu, #

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

]30%; 40%]

ncu, #

z toho kúpa na účely prenájmu

Priemer (v%)

]40%; 50%]

ncu, #

z toho obývané vlastníkom

Priemer (v%)

]50%; 60%]

ncu, #

z toho noví kupujúci

Priemer (v%)

> 60%

ncu, #

z toho úvery v cudzej mene

Priemer (v%)

Nie je k dispozícii

ncu, #

z toho plná amortizácia

Priemer (v%)

z toho čiastočná amortizácia

Priemer (v%)

z toho bez amortizácie (*1)

Priemer (v%)

Pomer dlhovej služby k výške príjmu v čase vzniku (DSTI-O) (NEPOVINNÉ)

TOKY

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*2)

Priemer (v%)

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

ROZDELENIE

ROZDELENIE

≤ 50%

ncu, #

≤10%

ncu, #

]50%; 60%]

ncu, #

]10%; 20%]

ncu, #

]60%; 70%]

ncu, #

]20%; 30%]

ncu, #

]70%; 80%]

ncu, #

]30%; 40%]

ncu, #

]80%; 90%]

ncu, #

]40%; 50%]

ncu, #

]90%; 100%]

ncu, #

]50%; 60%]

ncu, #

]100%; 110%]

ncu, #

> 60%

ncu, #

> 110%

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

| Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C) | | | STAVY | | Pomer výšky úveru k výške príjmu v čase vzniku (LTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | | Priemer (v%) | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer |
| ROZDELENIE | | | | | ROZDELENIE | | |
| ≤ 50% | | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]50%; 60%] | | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]60%; 70%] | | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]70%; 80%] | | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]80%; 90%] | | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]90%; 100%] | | | ncu, # | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]100%; 110%] | | | ncu, # | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 110% | | | ncu, # | | > 6 | | ncu, # |
| Nie je k dispozícii | | | ncu, # | | Nie je k dispozícii | | ncu, # |

Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C)

STAVY

Pomer výšky úveru k výške príjmu v čase vzniku (LTI-O)

TOKY

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer

ROZDELENIE

ROZDELENIE

≤ 50%

ncu, #

≤3

ncu, #

]50%; 60%]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]60%; 70%]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]70%; 80%]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]80%; 90%]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]90%; 100%]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]100%; 110%]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 110%

ncu, #

> 6

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

| Splatnosti v čase vzniku | | TOKY | | | Pomer výšky dlhu k výške príjmu v čase vzniku (DTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (roky) | | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer |
| ROZDELENIE | | | | | ROZDELENIE | | |
| ≤ 5 rokov | | ncu, # | | | ≤3 | | ncu, # |
| ]5y ; 10y] | | ncu, # | | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]10y ; 15y] | | ncu, # | | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| ]15y ; 20y] | | ncu, # | | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| ]25y ; 30y] | | ncu, # | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| ]30y ; 35y] | | ncu, # | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| > 35 rokov | | ncu, # | | | ]6,5 ; 7] | | ncu, # |
| Nie je k dispozícii | | ncu, # | | | > 7 | | ncu, # |
| | | | | | Nie je k dispozícii | | ncu, # |

Splatnosti v čase vzniku

TOKY

Pomer výšky dlhu k výške príjmu v čase vzniku (DTI-O)

TOKY

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (roky)

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer

ROZDELENIE

ROZDELENIE

≤ 5 rokov

ncu, #

≤3

ncu, #

]5y ; 10y]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]10y ; 15y]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

]15y ; 20y]

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]25y ; 30y]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]30y ; 35y]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 35 rokov

ncu, #

]6,5 ; 7]

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

> 7

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

SPOLOČNÉ ROZDELENIE

| TOKY | | Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O) | | TOKY | | Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | ≤30% | ]30%; 50%] | >50% | | Začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ≤30% | ]30%; 50%] | >50% |
| LTV-O ≤ 80% | | | | | | z toho ≤ 1 rok | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Splatnosť v čase vzniku | | | | | | o/w ] 1y; 5y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | o/w ] 5y; 10y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | z toho> 10 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O] 80%-90%] | | | | | | | | | | |
| Splatnosť v čase vzniku | | | | | | TOKY | | Pomer výšky dlhu k výške príjmu v čase vzniku (DTI-O) |
| ≤ 20 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O) | | ≤4 | ]4 ; 6] | > 6 |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ≤ 80% | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| > 25 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | LTV-O ]80% ; 90%] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| LTV-O] 90%-110%] | | | | | | LTV-O ]90% ; 110%] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| Splatnosť v čase vzniku | | | | | | LTV-O >110% | | ncu, # | ncu, # | ncu, # |
| ≤ 20 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| LTV-O >110% | | | | | | | | | | |
| Splatnosť v čase vzniku | | | | | | | | | | |
| ≤ 20 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |
| > 25 rokov | | ncu, # | ncu, # | ncu, # | | | | | | |

TOKY

Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O)

TOKY

Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O)

≤30%

]30%; 50%]

>50%

Začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

≤30%

]30%; 50%]

>50%

LTV-O ≤ 80%

z toho ≤ 1 rok

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Splatnosť v čase vzniku

o/w ] 1y; 5y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

o/w ] 5y; 10y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

z toho> 10 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O] 80%-90%]

Splatnosť v čase vzniku

TOKY

Pomer výšky dlhu k výške príjmu v čase vzniku (DTI-O)

≤ 20 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O)

≤4

]4 ; 6]

> 6

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ≤ 80%

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O ]80% ; 90%]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O] 90%-110%]

LTV-O ]90% ; 110%]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

Splatnosť v čase vzniku

LTV-O >110%

ncu, #

ncu, #

ncu, #

≤ 20 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

LTV-O >110%

Splatnosť v čase vzniku

≤ 20 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

ncu, #

ncu, #

> 25 rokov

ncu, #

ncu, #

ncu, #

2.   Vzor B: ukazovatele a súvisiace členenia pre úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie a kúpené na účely prenájmu a nehnuteľnosti určené na bývanie obývané vlastníkom

Dodatočné vzory pre krajiny s významným rizikom spojeným s nehnuteľnosťami kúpenými na účely prenájmu alebo s významným trhom s týmito nehnuteľnosťami

| TOKY= nová tvorba úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie počas vykazovaného obdobia podľa uváženia veriteľa. Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom, ktoré sú schopné rozlišovať skutočne nové poskytnuté úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie od novoprerokovaných úverov, je poskytnutá možnosť identifikovať novoprerokované úvery v rámci samostatného členenia.

  STAVY= údaje o stavoch úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie k dátumu vykazovania (napríklad koniec roka)

  ncu= suma v národnej mene

  #= počet zmlúv

  y= rok(y)

  Avg= priemer príslušného pomeru

  o/w= z toho |
| --- |

TOKY= nová tvorba úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie počas vykazovaného obdobia podľa uváženia veriteľa. Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom, ktoré sú schopné rozlišovať skutočne nové poskytnuté úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie od novoprerokovaných úverov, je poskytnutá možnosť identifikovať novoprerokované úvery v rámci samostatného členenia.

STAVY= údaje o stavoch úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie k dátumu vykazovania (napríklad koniec roka)

ncu= suma v národnej mene

# = počet zmlúv

y= rok(y)

Avg= priemer príslušného pomeru

o/w= z toho

ÚVERY NA NEHNUTEĽNOSTI KÚPENÉ NA ÚČELY PRENÁJMU

| Prehľad úverov na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu | | TOKY | | Pomer úrokového krytia v čase vzniku (ICR-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyplatené úvery | | ncu, # | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer |
| z toho noví kupujúci | | ncu, # | | ROZDELENIE | | |
| z toho úvery v cudzej mene | | ncu, # | | ≤ 100% | | ncu, # |
| z toho plná amortizácia | | ncu, # | | ]100%; 125%] | | ncu, # |
| z toho čiastočná amortizácia | | ncu, # | | ]125%; 150%] | | ncu, # |
| z toho bez amortizácie (*3) | | ncu, # | | ]150%; 175%] | | ncu, # |
| z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4) | | ncu, # | | ]175%; 200%] | | ncu, # |
| z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | > 200% | | ncu, # |
| z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | | |
| z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | | |
| z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | | | |
| | | | | Pomer výšky úveru k výške nájmu v čase vzniku (LTR-O) | | TOKY |
| Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O) | | TOKY | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v%) | | ROZDELENIE | | |
| ROZDELENIE | | | | ≤5 | | ncu, # |
| ≤ 50% | | ncu, # | | ]5; 10] | | ncu, # |
| ]50%; 60%] | | ncu, # | | ]10; 15] | | ncu, # |
| ]60%; 70%] | | ncu, # | | ]15; 20] | | ncu, # |
| ]70%; 80%] | | ncu, # | | > 20 | | ncu, # |
| ]80%; 90%] | | ncu, # | | | | |
| ]90%; 100%] | | ncu, # | | | | |
| ]100%; 110%] | | ncu, # | | | | |
| > 110% | | ncu, # | | | | |
| Nie je k dispozícii | | ncu, # | | | | |

Prehľad úverov na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu

TOKY

Pomer úrokového krytia v čase vzniku (ICR-O)

TOKY

Vyplatené úvery

ncu, #

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer

z toho noví kupujúci

ncu, #

ROZDELENIE

z toho úvery v cudzej mene

ncu, #

≤ 100%

ncu, #

z toho plná amortizácia

ncu, #

]100%; 125%]

ncu, #

z toho čiastočná amortizácia

ncu, #

]125%; 150%]

ncu, #

z toho bez amortizácie (*3)

ncu, #

]150%; 175%]

ncu, #

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4)

ncu, #

]175%; 200%]

ncu, #

z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

> 200%

ncu, #

z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

Pomer výšky úveru k výške nájmu v čase vzniku (LTR-O)

TOKY

Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O)

TOKY

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

ROZDELENIE

ROZDELENIE

≤5

ncu, #

≤ 50%

ncu, #

]5; 10]

ncu, #

]50%; 60%]

ncu, #

]10; 15]

ncu, #

]60%; 70%]

ncu, #

]15; 20]

ncu, #

]70%; 80%]

ncu, #

> 20

ncu, #

]80%; 90%]

ncu, #

]90%; 100%]

ncu, #

]100%; 110%]

ncu, #

> 110%

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

ÚVERY NA NEHNUTEĽNOSTI OBÝVANÉ VLASTNÍKOM

| Prehľad úverov na nehnuteľnosti obývané vlastníkom | | TOKY | | Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O) | | TOKY |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyplatené úvery | | ncu, # | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v%) |
| z toho noví kupujúci | | ncu, # | | z toho noví kupujúci | | Priemer (v%) |
| z toho úvery v cudzej mene | | ncu, # | | z toho úvery v cudzej mene | | Priemer (v%) |
| z toho plná amortizácia | | ncu, # | | z toho plná amortizácia | | Priemer (v%) |
| z toho čiastočná amortizácia | | ncu, # | | z toho čiastočne amortizačné | | Priemer (v%) |
| z toho bez amortizácie (*3) | | ncu, # | | z toho bez amortizácie (*3) | | Priemer (v%) |
| z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4) | | ncu, # | | z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4) | | Priemer (v%) |
| z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | ncu, # | | z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby | | Priemer (v%) |
| | | | | ROZDELENIE | | |
| Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C) | | TOKY | | ≤10% | | ncu, # |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v%) | | ]10%; 20%] | | ncu, # |
| z toho noví kupujúci | | Priemer (v%) | | ]20%; 30%] | | ncu, # |
| z toho úvery v cudzej mene | | Priemer (v%) | | ]30%; 40%] | | ncu, # |
| z toho plná amortizácia | | Priemer (v%) | | ]40%; 50%] | | ncu, # |
| z toho čiastočná amortizácia | | Priemer (v%) | | ]50%; 60%] | | ncu, # |
| z toho bez amortizácie (*3) | | Priemer (v%) | | > 60% | | ncu, # |
| z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4) | | ncu, # | | Nie je k dispozícii | | ncu, # |
| ROZDELENIE | | | | | | |
| ≤ 50% | | ncu, # | | | | |
| ]50%; 60%] | | ncu, # | | Pomer výšky úveru k výške príjmu v čase vzniku (LTI-O) | | TOKY |
| ]60%; 70%] | | ncu, # | | VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer |
| ]70%; 80%] | | ncu, # | | ROZDELENIE | | |
| ]80%; 90%] | | ncu, # | | ≤3 | | ncu, # |
| ]90%; 100%] | | ncu, # | | ]3 ; 3,5 ] | | ncu, # |
| ]100%; 110%] | | ncu, # | | ]3,5 ; 4] | | ncu, # |
| > 110% | | ncu, # | | ]4 ; 4,5 ] | | ncu, # |
| Nie je k dispozícii | | ncu, # | | ]4,5 ; 5] | | ncu, # |
| | | | | ]5 ; 5,5 ] | | ncu, # |
| | | | | ]5,5 ; 6] | | ncu, # |
| | | | | > 6 | | ncu, # |
| | | | | Nie je k dispozícii | | ncu, # |

Prehľad úverov na nehnuteľnosti obývané vlastníkom

TOKY

Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O)

TOKY

Vyplatené úvery

ncu, #

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

z toho noví kupujúci

ncu, #

z toho noví kupujúci

Priemer (v%)

z toho úvery v cudzej mene

ncu, #

z toho úvery v cudzej mene

Priemer (v%)

z toho plná amortizácia

ncu, #

z toho plná amortizácia

Priemer (v%)

z toho čiastočná amortizácia

ncu, #

z toho čiastočne amortizačné

Priemer (v%)

z toho bez amortizácie (*3)

ncu, #

z toho bez amortizácie (*3)

Priemer (v%)

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4)

ncu, #

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4)

Priemer (v%)

z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z toho ≤ 1 rok začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z toho] 1 rok; 5 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z tohto] 5 rokov; 10 rokov] začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

ncu, #

z tohto > 10 rokov začiatočné obdobie fixácie úrokovej sadzby

Priemer (v%)

ROZDELENIE

Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C)

TOKY

≤10%

ncu, #

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

]10%; 20%]

ncu, #

z toho noví kupujúci

Priemer (v%)

]20%; 30%]

ncu, #

z toho úvery v cudzej mene

Priemer (v%)

]30%; 40%]

ncu, #

z toho plná amortizácia

Priemer (v%)

]40%; 50%]

ncu, #

z toho čiastočná amortizácia

Priemer (v%)

]50%; 60%]

ncu, #

z toho bez amortizácie (*3)

Priemer (v%)

> 60%

ncu, #

z toho nehnuteľnosti na jednotlivých územiach (*4)

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

ROZDELENIE

≤ 50%

ncu, #

]50%; 60%]

ncu, #

Pomer výšky úveru k výške príjmu v čase vzniku (LTI-O)

TOKY

]60%; 70%]

ncu, #

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer

]70%; 80%]

ncu, #

ROZDELENIE

]80%; 90%]

ncu, #

≤3

ncu, #

]90%; 100%]

ncu, #

]3 ; 3,5 ]

ncu, #

]100%; 110%]

ncu, #

]3,5 ; 4]

ncu, #

> 110%

ncu, #

]4 ; 4,5 ]

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

]4,5 ; 5]

ncu, #

]5 ; 5,5 ]

ncu, #

]5,5 ; 6]

ncu, #

> 6

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

| Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C) | | | STAVY |
| --- | --- | --- | --- |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | | Priemer (v%) |
| ROZDELENIE | | | |
| ≤ 50% | | | ncu, # |
| ]50%; 60%] | | | ncu, # |
| ]60%; 70%] | | | ncu, # |
| ]70%; 80%] | | | ncu, # |
| ]80%; 90%] | | | ncu, # |
| ]90%; 100%] | | | ncu, # |
| ]100%; 110%] | | | ncu, # |
| > 110% | | | ncu, # |
| Nie je k dispozícii | | | ncu, # |
| | | | |
| Splatnosti v čase vzniku v rokoch | | TOKY | |
| VÁŽENÝ PRIEMER | | Priemer (v rokoch) | |
| ROZDELENIE | | | |
| ≤ 5 rokov | | ncu, # | |
| ]5y ; 10y] | | ncu, # | |
| ]10y ; 15y] | | ncu, # | |
| ]15y ; 20y] | | ncu, # | |
| ]20y ; 25y] | | ncu, # | |
| ]25y ; 30y] | | ncu, # | |
| ]30y ; 35y] | | ncu, # | |
| > 35 rokov | | ncu, # | |
| Nie je k dispozícii | | ncu, # | |

Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C)

STAVY

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v%)

ROZDELENIE

≤ 50%

ncu, #

]50%; 60%]

ncu, #

]60%; 70%]

ncu, #

]70%; 80%]

ncu, #

]80%; 90%]

ncu, #

]90%; 100%]

ncu, #

]100%; 110%]

ncu, #

> 110%

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

Splatnosti v čase vzniku v rokoch

TOKY

VÁŽENÝ PRIEMER

Priemer (v rokoch)

ROZDELENIE

≤ 5 rokov

ncu, #

]5y ; 10y]

ncu, #

]10y ; 15y]

ncu, #

]15y ; 20y]

ncu, #

]20y ; 25y]

ncu, #

]25y ; 30y]

ncu, #

]30y ; 35y]

ncu, #

> 35 rokov

ncu, #

Nie je k dispozícii

ncu, #

---

(*1)  V prípade potreby by sa úvery bez amortizácie, pri ktorých existuje možnosť splatenia, mali identifikovať samostatne.

*1

(*2)  úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie poskytované v rámci domáceho finančného systému členského štátu môžu byť zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľností určených na bývanie, ktoré sa nachádzajú na zahraničných územiach. Pre každé zahraničné územie, ktoré sa považuje za dôležité na účely finančnej stability, by sa mal doplniť riadok.

*2

(*3)  V prípade potreby by sa úvery bez amortizácie, pri ktorých existuje možnosť splatenia, mali identifikovať samostatne.

*3

(*4)  úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie poskytované v rámci domáceho finančného systému členského štátu môžu byť zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľností určených na bývanie, ktoré sa nachádzajú na zahraničných územiach. Pre každé zahraničné územie, ktoré sa považuje za dôležité na účely finančnej stability, by sa mal doplniť riadok.

*4

---

PRÍLOHA III

Príloha III k odporúčaniu ESRB/2016/14 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA III

INDIKATÍVNE VZORY UKAZOVATEĽOV O SEKTORE NEHNUTEĽNOSTÍ URČENÝCH NA PODNIKANIE

1.   Vzor A: ukazovatele fyzického trhu

Ukazovatele fyzického trhu

| | Ukazovateľ | | Členenie |
| --- | --- | --- | --- |
| Periodicita | Druh nehnuteľnosti (1) | Umiestnenie nehnuteľnosti (2) |
| Fyzický trh | Index cien nehnuteľností určených na podnikanie | Štvrťročne | I | I |
| Index prenájmu | Štvrťročne | I | I |
| Index výnosov z prenájmu | Štvrťročne | I | I |
| Podiel prázdnych bytov | Štvrťročne | R | R |
| Začiatok výstavby | Štvrťročne | # | # |
| I= Index
  R= Pomer
  #= Štvorcové metre |

Ukazovateľ

Členenie

Periodicita

Druh nehnuteľnosti (1)

Umiestnenie nehnuteľnosti (2)

Fyzický trh

Index cien nehnuteľností určených na podnikanie

Štvrťročne

I

I

Index prenájmu

Štvrťročne

I

I

Index výnosov z prenájmu

Štvrťročne

I

I

Podiel prázdnych bytov

Štvrťročne

R

R

Začiatok výstavby

Štvrťročne

#

#

I= Index

R= Pomer

# = Štvorcové metre

2.   Vzor B: ukazovatele expozícií finančného systému

Ukazovatele expozícií

ncu= suma v národnej mene

| | Ukazovateľ | | Členenie | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Periodicita | Druh nehnuteľnosti (3) | Umiestnenie nehnuteľnosti (4) | Druh investora (5)
   (10) | Druh veriteľa (6) | Štátna príslušnosť investora (10)/ veriteľa (7) |
| Toky
   (8) | Investície do nehnuteľností určených na podnikanie (10) | Štvrťročne | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | z toho priame držby nehnuteľností určených na podnikanie |

Ukazovateľ

Členenie

Spolu

Periodicita

Druh nehnuteľnosti (3)

Umiestnenie nehnuteľnosti (4)

Druh investora (5)
   (10)

Druh veriteľa (6)

Štátna príslušnosť investora (10)/ veriteľa (7)

Toky
   (8)

Investície do nehnuteľností určených na podnikanie (10)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

—

z toho priame držby nehnuteľností určených na podnikanie

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho nepriame držby nehnuteľností určených na podnikanie |
| --- | --- |

—

z toho nepriame držby nehnuteľností určených na podnikanie

Štvrťročne

nc

nc

nc

Úpravy ocenenia investícií do nehnuteľností určených na podnikanie

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

Poskytovanie úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

Problémové úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervy na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Štvrťročne

nc

nc

nc

nc

nc

| | Ukazovateľ | | Členenie | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Periodicita | Druh nehnuteľnosti (3) | Umiestnenie nehnuteľnosti (4) | Druh investora (5)
   (10) | Druh veriteľa (6) | Štátna príslušnosť investora (10)/ veriteľa (7) |
| Stavy
   (9) | Investície do nehnuteľností určených na podnikanie (10) | Ročne | nc | nc | nc | | nc | nc |
| — | z toho priame držby nehnuteľností určených na podnikanie |

Ukazovateľ

Členenie

Spolu

Periodicita

Druh nehnuteľnosti (3)

Umiestnenie nehnuteľnosti (4)

Druh investora (5)
   (10)

Druh veriteľa (6)

Štátna príslušnosť investora (10)/ veriteľa (7)

Stavy
   (9)

Investície do nehnuteľností určených na podnikanie (10)

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

—

z toho priame držby nehnuteľností určených na podnikanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho nepriame držby nehnuteľností určených na podnikanie |
| --- | --- |

—

z toho nepriame držby nehnuteľností určených na podnikanie

Ročne

nc

nc

nc

Úpravy ocenenia investícií do nehnuteľností určených na podnikanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

Poskytovanie úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie (vrátane nehnuteľností vo výstavbe a rozostavaných nehnuteľností)

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho problémové úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie |
| --- | --- |

—

z toho problémové úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervy na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho problémové úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie |
| --- | --- |

—

z toho problémové úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

z toho úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

Poskytovanie úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie vo výstavbe (ako súčasť poskytovania úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie)

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

| — | z toho problémové úvery |
| --- | --- |

—

z toho problémové úvery

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

Rezervy na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie vo výstavbe

Ročne

nc

nc

nc

nc

nc

3.   Vzor C: ukazovatele podmienok poskytovania úverov

Ukazovatele podmienok poskytovania úverov (11)

R= Pomer

| | Ukazovateľ | Periodicita | Vážený priemer pomerov |
| --- | --- | --- | --- |
| Toky
   (12) | Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O) | Štvrťročne | R |
| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |

Ukazovateľ

Periodicita

Vážený priemer pomerov

Toky
   (12)

Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O)

Štvrťročne

R

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Štvrťročne

R

Pomer úrokového krytia v čase vzniku (ICR-O)

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Štvrťročne

R

Pomer krytia dlhovej služby v čase vzniku (DSCR-O)

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Štvrťročne

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Štvrťročne

R

| | Ukazovateľ | Periodicita | Vážený priemer pomerov |
| --- | --- | --- | --- |
| Stavy
   (13) | Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C) | Ročná | R |
| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |

Ukazovateľ

Periodicita

Vážený priemer pomerov

Stavy
   (13)

Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C)

Ročná

R

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Ročná

R

Súčasný pomer úrokového krytia (ICR-C)

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Ročná

R

Súčasný pomer krytia dlhovej služby (DSCR-C)

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností, existujúcich alebo rozostavaných, na účel vykonávania podnikateľskej činnosti vlastníkov, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nájomného bývania

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania) |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností vytvárajúcich príjem (s výnimkou nájomného bývania)

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností určených na podnikanie vo výstavbe

Ročná

R

| — | úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie |
| --- | --- |

—

úvery určené na nadobudnutie nehnuteľností na sociálne bývanie

Ročná

R

---

(1)  Druh nehnuteľnosti sa rozdeľuje na kancelárie, maloobchod, priemyselné, obytné a ďalšie (celý tuzemský trh).

1

(2)  Umiestnenie nehnuteľnosti sa rozdeľuje na tuzemské prvotriedne a neprvotriedne umiestnenie.

2

(3)  Druh nehnuteľnosti sa rozdeľuje na kancelárie, maloobchod, priemyselné, obytné a ďalšie, ak je to relevantné pre daný ukazovateľ.

3

(4)  Umiestnenie nehnuteľnosti sa rozdeľuje na tuzemské prvotriedne a neprvotriedne a zahraničné umiestnenie.

4

(5)  Druh investora sa rozdeľuje na banky, poisťovacie spoločnosti, penzijné fondy, investičné fondy, realitné spoločnosti a ostatné.

5

(6)  Druh veriteľa sa rozdeľuje na banky, poisťovacie spoločnosti, penzijné fondy, investičné fondy, realitné spoločnosti a ostatné.

6

(7)  Štátna príslušnosť sa rozdeľuje na tuzemsko, Európsky hospodársky priestor a zvyšok sveta.

7

(8)  Toky sú na hrubom základe pre investície, poskytovanie úverov a problémové úvery (iba nové úvery/investície sú pokryté bez zohľadnenia splátok alebo znížení existujúcich súm).

8

Toky úprav ocenenia investícií a toky rezerv na straty úverov sú v čistom vyjadrení.

(9)  Údaje o stavoch investícií do nehnuteľností určených na podnikanie, úpravy ocenenia investícií do nehnuteľností určených na podnikanie, (problémové) úvery na nehnuteľnosti určené na podnikanie a rezervy na straty z úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie k dátumu vykazovania.

9

(10)  Iba v prípade, keď investície tvoria významný podiel na financovaní nehnuteľností určených na podnikanie.

10

ncu= suma v národnej mene

ncu

(11)  Nezahŕňa nehnuteľnosti vo výstavbe, ktoré možno monitorovať za pomoci pomeru úverov k nákladom (LTC).

11

(12)  Údaje o tokoch pre nové poskytovanie úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie počas vykazovaného obdobia.

12

(13)  Údaje o stavoch úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie k dátumu vykazovania.

13

R= Pomer

R

---

PRÍLOHA IV

Príloha IV k odporúčaniu ESRB/2016/14 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA IV

USMERNENIA K METÓDAM NA MERANIE A VÝPOČET UKAZOVATEĽO

Táto príloha poskytuje najdôležitejšie usmernenia k metódam na výpočet ukazovateľov používaných vo vzoroch uvedených v prílohe II a v prípade potreby v prílohe III. Účelom tejto prílohy nie je poskytnúť podrobné technické pokyny pre vyplnenie vzorov vo všetkých možných prípadoch. Usmernenia by sa mali vykladať tak, že pokrývajú cieľové vymedzenia pojmov a cieľové metódy, pričom v niektorých prípadoch môžu byť s cieľom prispôsobiť sa špecifikám a segmentom trhov odôvodnené odchýlky.

1.   Pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku (LTV-O)

| 1. | LTV-O sa vymedzuje takto: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu „L“:






  a) | Obsahuje všetky úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou (bez ohľadu na účel úveru) v nadväznosti na agregovanie úverov „podľa dlžníka“ a „podľa kolaterálu“. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Obsahuje všetky úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou (bez ohľadu na účel úveru) v nadväznosti na agregovanie úverov „podľa dlžníka“ a „podľa kolaterálu“.

| b) | Meria sa na základe vyplatených súm, a preto neobsahuje žiadne nevyužité objemy úverových liniek. V prípade nehnuteľností, ktorých výstavba stále prebieha, sa „L“ rozumie objem všetkých úverových tranží poskytnutých do dátumu vykazovania a LTV-O sa počíta v deň vyplatenia novej úverovej tranže. (1) Pokiaľ však uvedená metóda výpočtu nie je k dispozícii alebo nezodpovedá prevládajúcej trhovej praxi, možno LTV-O alternatívne vypočítať na základe celkovej sumy poskytnutých úverov a očakávanej hodnoty nehnuteľnosti určenej na bývanie vo výstavbe po jej dokončení. |
| --- | --- |

b)

Meria sa na základe vyplatených súm, a preto neobsahuje žiadne nevyužité objemy úverových liniek. V prípade nehnuteľností, ktorých výstavba stále prebieha, sa „L“ rozumie objem všetkých úverových tranží poskytnutých do dátumu vykazovania a LTV-O sa počíta v deň vyplatenia novej úverovej tranže. (1) Pokiaľ však uvedená metóda výpočtu nie je k dispozícii alebo nezodpovedá prevládajúcej trhovej praxi, možno LTV-O alternatívne vypočítať na základe celkovej sumy poskytnutých úverov a očakávanej hodnoty nehnuteľnosti určenej na bývanie vo výstavbe po jej dokončení.

| c) | Nezahŕňa úvery, ktoré nie sú zabezpečené nehnuteľnosťou okrem prípadov, keď sa vykazujúci poskytovateľ úveru domnieva, že nezabezpečené úvery sú súčasťou transakcie na financovanie úveru na bývanie, ktorá spája zabezpečené a nezabezpečené úvery. V takom prípade by sa nezabezpečené úvery mali zahrnúť do „L“. |
| --- | --- |

c)

Nezahŕňa úvery, ktoré nie sú zabezpečené nehnuteľnosťou okrem prípadov, keď sa vykazujúci poskytovateľ úveru domnieva, že nezabezpečené úvery sú súčasťou transakcie na financovanie úveru na bývanie, ktorá spája zabezpečené a nezabezpečené úvery. V takom prípade by sa nezabezpečené úvery mali zahrnúť do „L“.

| d) | Nie je upravené z dôvodu prítomnosti ďalších faktorov zmierňujúcich kreditné riziko. |
| --- | --- |

d)

Nie je upravené z dôvodu prítomnosti ďalších faktorov zmierňujúcich kreditné riziko.

| e) | Nezahŕňa náklady a poplatky súvisiace s úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie. |
| --- | --- |

e)

Nezahŕňa náklady a poplatky súvisiace s úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie.

| f) | Nezahŕňa úverové dotácie. |
| --- | --- |

f)

Nezahŕňa úverové dotácie.

| 3. | Na účely výpočtu „V“:






  a) | Vypočíta sa na základe hodnoty nehnuteľnosti v čase vzniku a meria sa ako nižšie z týchto hodnôt:






  1. | hodnota transakcie, napr. zapísaná v notárskej listine a |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Vypočíta sa na základe hodnoty nehnuteľnosti v čase vzniku a meria sa ako nižšie z týchto hodnôt:

1.

hodnota transakcie, napr. zapísaná v notárskej listine a

| 2. | hodnota stanovená nezávislým externým odhadcom alebo interným odhadcom. |
| --- | --- |

2.

hodnota stanovená nezávislým externým odhadcom alebo interným odhadcom.

Ak je k dispozícii iba jedna hodnota, mala by sa použiť táto hodnota.

| b) | Nezohľadňuje hodnotu plánových rekonštrukčných alebo stavebných prác. |
| --- | --- |

b)

Nezohľadňuje hodnotu plánových rekonštrukčných alebo stavebných prác.

| c) | V prípade nehnuteľností, ktorých výstavba stále prebieha, predstavuje „V“ celkovú hodnotu nehnuteľností do dátumu vykazovania (zohľadňuje zvýšenie hodnoty so zreteľom na priebeh stavebných prác). „V“ sa posudzuje pri každom vyplatení novej úverovej tranže, čím umožňuje výpočet aktualizovaného LTV-O. |
| --- | --- |

c)

V prípade nehnuteľností, ktorých výstavba stále prebieha, predstavuje „V“ celkovú hodnotu nehnuteľností do dátumu vykazovania (zohľadňuje zvýšenie hodnoty so zreteľom na priebeh stavebných prác). „V“ sa posudzuje pri každom vyplatení novej úverovej tranže, čím umožňuje výpočet aktualizovaného LTV-O.

| d) | Nie je upravené z dôvodu prítomnosti ďalších faktorov zmierňujúcich kreditné riziko. |
| --- | --- |

d)

Nie je upravené z dôvodu prítomnosti ďalších faktorov zmierňujúcich kreditné riziko.

| e) | Nezahŕňa náklady a poplatky súvisiace s úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie. |
| --- | --- |

e)

Nezahŕňa náklady a poplatky súvisiace s úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie.

| f) | Nepočíta sa ako „dlhodobá hodnota“. Zatiaľ čo používanie dlhodobej hodnoty by sa mohlo odôvodniť procyklickosťou „V“, cieľom LTV-O je zachytiť podmienky poskytovania úverov v čase vzniku. Ak by teda v čase, keď sa poskytne úver na nehnuteľnosť určenú na bývanie a zaznamená sa LTV-O, nepredstavovalo „V“ hodnotu aktíva v čase vzniku, ako bola vykázaná v účtovníctve veriteľa, nedostatočne by zachytilo súčasnú úverovú politiku veriteľa, pokiaľ ide o LTV-O. |
| --- | --- |

f)

Nepočíta sa ako „dlhodobá hodnota“. Zatiaľ čo používanie dlhodobej hodnoty by sa mohlo odôvodniť procyklickosťou „V“, cieľom LTV-O je zachytiť podmienky poskytovania úverov v čase vzniku. Ak by teda v čase, keď sa poskytne úver na nehnuteľnosť určenú na bývanie a zaznamená sa LTV-O, nepredstavovalo „V“ hodnotu aktíva v čase vzniku, ako bola vykázaná v účtovníctve veriteľa, nedostatočne by zachytilo súčasnú úverovú politiku veriteľa, pokiaľ ide o LTV-O.

| 4. | Okrem výpočtu LTV-O v súlade s metódou opísanou v odsekoch 2 a 3 môžu vnútroštátne makroprudenciálne orgány, ak to považujú za potrebné na zohľadnenie osobitosti svojich trhov, vypočítať LTV-O aj tak, že od „V“ v zmysle odseku 3 odpočítajú celkovú sumu všetkých nesplatených úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie, vyplatených alebo nie, ktoré sú zabezpečené „prednostnými záložnými právami“ na nehnuteľnosti, namiesto zahrnutia týchto úverov do výpočtu „L“, ako sa uvádza v odseku 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ak sa trhy s úvermi na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu a na nehnuteľnosti obývané vlastníkmi monitorujú oddelene, uplatní sa vymedzenie LTV-O s týmito výnimkami:






  a) | pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:






  — | „L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:

—

„L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu,

| — | „V“ zahŕňa iba hodnotu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu v čase vzniku; |
| --- | --- |

—

„V“ zahŕňa iba hodnotu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu v čase vzniku;

| b) | pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:






  — | „L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom, |
| --- | --- | --- |

b)

pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:

—

„L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom,

| — | „V“ zahŕňa iba hodnotu nehnuteľnosti obývanej vlastníkom v čase vzniku. |
| --- | --- |

—

„V“ zahŕňa iba hodnotu nehnuteľnosti obývanej vlastníkom v čase vzniku.

| 6. | Vnútroštátne makroprudenciálne orgány by mali venovať pozornosť skutočnosti, že pomery LTV sú svojou povahou procyklické, a preto v rámci pre monitorovanie rizík by sa tieto pomery mali dôkladne zvážiť. Mali by tiež preskúmať použitie ďalších ukazovateľov, ako napríklad hodnota úveru k dlhodobej perspektíve, kde sa táto hodnota upravuje podľa dlhodobého vývoja indexu trhových cien. |
| --- | --- |

6.

2.   Súčasný pomer výšky úveru k hodnote nehnuteľnosti (LTV-C)

| 1. | LTV-C sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu „LC“:






  a) | sa meria ako zostatok úveru alebo úverov – vymedzený ako „L“ v oddiele 1 ods. 2 – k dátumu vykazovania s prihliadnutím na úhrady istiny, reštrukturalizácie úveru, poskytnutie nového kapitálu, vzniknuté úroky a v prípade úverov v cudzej mene tiež zmeny výmenného kurzu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sa meria ako zostatok úveru alebo úverov – vymedzený ako „L“ v oddiele 1 ods. 2 – k dátumu vykazovania s prihliadnutím na úhrady istiny, reštrukturalizácie úveru, poskytnutie nového kapitálu, vzniknuté úroky a v prípade úverov v cudzej mene tiež zmeny výmenného kurzu;

| b) | upravuje sa tak, aby zohľadnil úspory akumulované v rámci investičného nástroja, ktorého cieľom je úhrada istiny úveru. Akumulované úspory možno odpočítať od „LC“ iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:






  1) | akumulované úspory sú bezpodmienečne založené v prospech veriteľa s výslovným účelom uhradiť istinu úveru v zmluvne predpokladaných dňoch a |
| --- | --- | --- |

b)

upravuje sa tak, aby zohľadnil úspory akumulované v rámci investičného nástroja, ktorého cieľom je úhrada istiny úveru. Akumulované úspory možno odpočítať od „LC“ iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:

1)

akumulované úspory sú bezpodmienečne založené v prospech veriteľa s výslovným účelom uhradiť istinu úveru v zmluvne predpokladaných dňoch a

| 2) | uplatňuje sa primeraná zrážka, ktorú stanoví vnútroštátny makroprudenciálny orgán, s cieľom zohľadniť trhové riziká a/alebo riziká tretej strany spojené s podkladovými investíciami. |
| --- | --- |

2)

uplatňuje sa primeraná zrážka, ktorú stanoví vnútroštátny makroprudenciálny orgán, s cieľom zohľadniť trhové riziká a/alebo riziká tretej strany spojené s podkladovými investíciami.

| 3. | Na účely výpočtu „VC“:






  a) | odráža zmeny hodnoty „V“, ako je vymedzené v oddiele 1 ods. 3, ku ktorým došlo od posledného aktuálneho ocenenia nehnuteľnosti. Súčasnú hodnotu nehnuteľnosti by mal stanoviť nezávislý externý odhadca alebo interný odhadca. Ak takéto stanovenie hodnoty nie je k dispozícii, súčasná hodnota nehnuteľnosti sa môže odhadnúť pomocou podrobného indexu hodnoty nehnuteľností (napr. na základe transakčných údajov). Ak nie je k dispozícii ani takýto index hodnoty nehnuteľností, možno podrobný index cien nehnuteľností použiť s tým, že sa uplatní vhodne zvolené zníženie hodnoty za účelom zohľadnenia znehodnotenia nehnuteľnosti. Akékoľvek indexy hodnôt alebo cien nehnuteľností by sa mali v dostatočnej miere rozlišovať podľa geografického umiestnenia nehnuteľnosti a druhu nehnuteľnosti; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

odráža zmeny hodnoty „V“, ako je vymedzené v oddiele 1 ods. 3, ku ktorým došlo od posledného aktuálneho ocenenia nehnuteľnosti. Súčasnú hodnotu nehnuteľnosti by mal stanoviť nezávislý externý odhadca alebo interný odhadca. Ak takéto stanovenie hodnoty nie je k dispozícii, súčasná hodnota nehnuteľnosti sa môže odhadnúť pomocou podrobného indexu hodnoty nehnuteľností (napr. na základe transakčných údajov). Ak nie je k dispozícii ani takýto index hodnoty nehnuteľností, možno podrobný index cien nehnuteľností použiť s tým, že sa uplatní vhodne zvolené zníženie hodnoty za účelom zohľadnenia znehodnotenia nehnuteľnosti. Akékoľvek indexy hodnôt alebo cien nehnuteľností by sa mali v dostatočnej miere rozlišovať podľa geografického umiestnenia nehnuteľnosti a druhu nehnuteľnosti;

| b) | sa upravuje o zmeny prednostných záložných práv na nehnuteľnosti; |
| --- | --- |

b)

sa upravuje o zmeny prednostných záložných práv na nehnuteľnosti;

| c) | vypočíta sa raz ročne. |
| --- | --- |

c)

vypočíta sa raz ročne.

| 4. | Ak sa trhy s úvermi na nehnuteľnosti určené na bývanie a kúpené na účely prenájmu a na nehnuteľnosti obývané vlastníkmi monitorujú oddelene, uplatní sa vymedzenie LTV-C s týmito výnimkami:






  a) | pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:






  — | „LC“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:

—

„LC“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu,

| — | „VC“ predstavuje súčasnú hodnotu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu; |
| --- | --- |

—

„VC“ predstavuje súčasnú hodnotu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu;

| b) | pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:






  — | „LC“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom, |
| --- | --- | --- |

b)

pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:

—

„LC“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom,

| — | „VC“ zahŕňa iba súčasnú hodnotu nehnuteľnosti obývanej vlastníkom. |
| --- | --- |

—

„VC“ zahŕňa iba súčasnú hodnotu nehnuteľnosti obývanej vlastníkom.

3.   Pomer výšky úveru k výške príjmu v čase vzniku (LTI-O)

| 1. | LTI-O sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu má „L“ rovnaký význam ako v oddiele 1 ods. 2 |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na účely výpočtu je „I“ celkový ročný disponibilný príjem dlžníka zaznamenaný poskytovateľom úveru v čase vzniku úveru na nehnuteľnosť určenú na bývanie. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri určovaní „disponibilného príjmu“ dlžníka by adresáti tohto odporúčania mali v maximálne možnej miere spĺňať jeho vymedzenie 1) a minimálne spĺňať jeho vymedzenie 2):
  Definícia 1): „disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby (napr. zisk) príjem + z verejného dôchodkového poistenia + príjem zo súkromného poistenia a dôchodkového poistenia zamestnancov + príjem z dávky v nezamestnanosti + príjem zo sociálnych transferov iných než dávky v nezamestnanosti + pravidelné súkromné transfery (napr. výživné) + hrubý príjem z prenájmu nehnuteľnosti + príjem z finančných investícií + príjem zo súkromného podnikania alebo spoločnosti + pravidelný príjem z iných zdrojov + úverové dotácie – dane – poistenie zdravotnej starostlivosti/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov poistné + daňové úľavy.
  Na účely tohto vymedzenia:






  a) | „hrubý príjem z prenájmu nehnuteľnosti“ zahŕňa tak príjem z prenájmu nehnuteľnosti vo vlastníctve danej osoby, ktorá v súčasnosti nie je zaťažená žiadnym úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie, ako aj príjem z nehnuteľností kúpených na účely prenájmu. Príjem z prenájmu by sa mal stanoviť z informácií, ktoré majú banky k dispozícii, alebo z inak získaných informácií. Ak presné informácie nie sú k dispozícii, mala by vykazujúca inštitúcia poskytnúť najlepší odhad príjmov z prenájmu a popísať metodiku použitú pri spracovaní tohto odhadu; |
| --- | --- | --- |

4.

Definícia 1): „disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby (napr. zisk) príjem + z verejného dôchodkového poistenia + príjem zo súkromného poistenia a dôchodkového poistenia zamestnancov + príjem z dávky v nezamestnanosti + príjem zo sociálnych transferov iných než dávky v nezamestnanosti + pravidelné súkromné transfery (napr. výživné) + hrubý príjem z prenájmu nehnuteľnosti + príjem z finančných investícií + príjem zo súkromného podnikania alebo spoločnosti + pravidelný príjem z iných zdrojov + úverové dotácie – dane – poistenie zdravotnej starostlivosti/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov poistné + daňové úľavy.

Na účely tohto vymedzenia:

a)

„hrubý príjem z prenájmu nehnuteľnosti“ zahŕňa tak príjem z prenájmu nehnuteľnosti vo vlastníctve danej osoby, ktorá v súčasnosti nie je zaťažená žiadnym úverom na nehnuteľnosť určenú na bývanie, ako aj príjem z nehnuteľností kúpených na účely prenájmu. Príjem z prenájmu by sa mal stanoviť z informácií, ktoré majú banky k dispozícii, alebo z inak získaných informácií. Ak presné informácie nie sú k dispozícii, mala by vykazujúca inštitúcia poskytnúť najlepší odhad príjmov z prenájmu a popísať metodiku použitú pri spracovaní tohto odhadu;

| b) | „dane“ by podľa poradia dôležitosti mali zahŕňať dane zo mzdy, daňové úľavy, poistné na dôchodky alebo poistenie, ak sa účtujú z hrubého príjmu, osobitné dane, napr. daň z nehnuteľnosti a iné nespotrebné dane; |
| --- | --- |

b)

„dane“ by podľa poradia dôležitosti mali zahŕňať dane zo mzdy, daňové úľavy, poistné na dôchodky alebo poistenie, ak sa účtujú z hrubého príjmu, osobitné dane, napr. daň z nehnuteľnosti a iné nespotrebné dane;

| c) | „poistné na zdravotné poistenie/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov“ by malo zahŕňať fixné a povinné výdavky, ktoré sa v niektorých krajinách platia po zdanení; |
| --- | --- |

c)

„poistné na zdravotné poistenie/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov“ by malo zahŕňať fixné a povinné výdavky, ktoré sa v niektorých krajinách platia po zdanení;

| d) | „daňové úľavy“ by mali zahŕňať náhrady zo strany daňového úradu, ktoré sú spojené so znížením úrokov z úveru na nehnuteľnosť určenú na bývanie; |
| --- | --- |

d)

„daňové úľavy“ by mali zahŕňať náhrady zo strany daňového úradu, ktoré sú spojené so znížením úrokov z úveru na nehnuteľnosť určenú na bývanie;

| e) | „úverové dotácie“ by mali zahŕňať všetky zásahy verejného sektora s cieľom znížiť dlžníkovu záťaž pri obsluhe dlhu (napr. dotované úrokové sadzby, dotácie splátok). |
| --- | --- |

e)

„úverové dotácie“ by mali zahŕňať všetky zásahy verejného sektora s cieľom znížiť dlžníkovu záťaž pri obsluhe dlhu (napr. dotované úrokové sadzby, dotácie splátok).

Definícia 2): „disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby (napr. zisk) – dane.

| 5. | Ak sa trhy s úvermi na nehnuteľnosti určené na bývanie a kúpené na účely prenájmu a na nehnuteľnosti obývané vlastníkmi monitorujú oddelene, uplatní sa vymedzenie LTI-O s týmito výnimkami:






  a) | pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:






  — | „L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:

—

„L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú úveru na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu,

| b) | pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:






  — | „L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú nehnuteľnosti obývanej vlastníkom, |
| --- | --- | --- |

b)

pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:

—

„L“ zahŕňa iba úvery alebo úverové tranže v čase vzniku, ktoré dlžník zabezpečil nehnuteľnosťou, a ktoré sa týkajú nehnuteľnosti obývanej vlastníkom,

| — | Ak má dlžník úvery na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom, ako aj úvery na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu, možno na podporu splácania úveru na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom použiť iba príjem z prenájmu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu očistený o náklady na obsluhu dlhu z úverov na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu. V tomto prípade je najlepším dostupným vymedzením disponibilného príjmu toto:
  „disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby, napr. zisk + príjem z verejného dôchodkového poistenia + príjem zo súkromného poistenia a dôchodkového poistenia zamestnancov + príjem z dávok v nezamestnanosti + príjem zo sociálnych transferov iných ako dávky v nezamestnanosti + pravidelné súkromné transfery, napr. výživné + (hrubý príjem z prenájmu nehnuteľností – náklady na splácanie dlhu z nehnuteľnosti určenej na prenájom) + príjem z finančných investícií + príjem zo súkromného podnikania alebo spoločnosti + pravidelný príjem z iných zdrojov + úverové dotácie – dane – poistné na zdravotné poistenie/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov + daňové úľavy. |
| --- | --- |

—

Ak má dlžník úvery na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom, ako aj úvery na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu, možno na podporu splácania úveru na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom použiť iba príjem z prenájmu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu očistený o náklady na obsluhu dlhu z úverov na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu. V tomto prípade je najlepším dostupným vymedzením disponibilného príjmu toto:

„disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby, napr. zisk + príjem z verejného dôchodkového poistenia + príjem zo súkromného poistenia a dôchodkového poistenia zamestnancov + príjem z dávok v nezamestnanosti + príjem zo sociálnych transferov iných ako dávky v nezamestnanosti + pravidelné súkromné transfery, napr. výživné + (hrubý príjem z prenájmu nehnuteľností – náklady na splácanie dlhu z nehnuteľnosti určenej na prenájom) + príjem z finančných investícií + príjem zo súkromného podnikania alebo spoločnosti + pravidelný príjem z iných zdrojov + úverové dotácie – dane – poistné na zdravotné poistenie/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov + daňové úľavy.

4.   Pomer výšky dlhu k výške príjmu v čase vzniku (DTI-O)

| 1. | DTI-O sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu „D“ zahŕňa celkový dlh dlžníka, či už zabezpečený alebo nezabezpečený nehnuteľnosťou, vrátane všetkých nesplatených finančných úverov, napr. tých, ktoré poskytol poskytovateľ úveru na nehnuteľnosť určenú na bývanie a iní veritelia v čase vzniku úveru na nehnuteľnosť určenú na bývanie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na účely výpočtu má „I“ rovnaký význam ako v oddiele 3 ods. 4 |
| --- | --- |

3.

5.   Pomer správy úveru k výške príjmu v čase vzniku (LSTI-O)

| 1. | LSTI-O sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu sú „LS“ ročné náklady na správu dlhu z úveru na nehnuteľnosť určenú na bývanie vymedzeného ako „L“ v oddiele 1 ods. 2 v čase vzniku úveru. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na účely výpočtu má „I“ rovnaký význam ako v oddiele 3 ods. 4 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ak sa trhy s úvermi na nehnuteľnosti určené na bývanie a kúpené na účely prenájmu a na nehnuteľnosti určené na bývanie a obývané vlastníkmi monitorujú oddelene, uplatní sa vymedzenie LSTI-O s týmito výnimkami:






  a) | pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:






  — | „LS“ sú ročné náklady na správu dlhu v súvislosti s úverom na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu v čase vzniku úveru; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

pre úvery na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu:

—

„LS“ sú ročné náklady na správu dlhu v súvislosti s úverom na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu v čase vzniku úveru;

| b) | pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:






  — | „LS“ sú ročné náklady na správu dlhu v súvislosti s úverom na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom v čase vzniku úveru, |
| --- | --- | --- |

b)

pre úvery na nehnuteľnosti obývané vlastníkom:

—

„LS“ sú ročné náklady na správu dlhu v súvislosti s úverom na nehnuteľnosť obývanú vlastníkom v čase vzniku úveru,

| — | Príslušné najlepšie dostupné vymedzenie pojmu „disponibilný príjem“ je toto:
  „disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby, napr. zisk + príjem z verejného dôchodkového poistenia + príjem zo súkromného poistenia a dôchodkového poistenia zamestnancov + príjem z dávok v nezamestnanosti + príjem zo sociálnych transferov iných ako dávky v nezamestnanosti + pravidelné súkromné transfery, napr. výživné + (hrubý príjem z prenájmu nehnuteľností – náklady na splácanie dlhu z nehnuteľnosti určenej na prenájom) + príjem z finančných investícií + príjem zo súkromného podnikania alebo spoločnosti + pravidelný príjem z iných zdrojov + úverové dotácie – dane – poistné na zdravotné poistenie/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov + daňové úľavy. |
| --- | --- |

—

Príslušné najlepšie dostupné vymedzenie pojmu „disponibilný príjem“ je toto:

„disponibilný príjem“ = príjem zamestnanca + príjem samostatne zárobkovo činnej osoby, napr. zisk + príjem z verejného dôchodkového poistenia + príjem zo súkromného poistenia a dôchodkového poistenia zamestnancov + príjem z dávok v nezamestnanosti + príjem zo sociálnych transferov iných ako dávky v nezamestnanosti + pravidelné súkromné transfery, napr. výživné + (hrubý príjem z prenájmu nehnuteľností – náklady na splácanie dlhu z nehnuteľnosti určenej na prenájom) + príjem z finančných investícií + príjem zo súkromného podnikania alebo spoločnosti + pravidelný príjem z iných zdrojov + úverové dotácie – dane – poistné na zdravotné poistenie/sociálne zabezpečenie/poistenie liečebných nákladov + daňové úľavy.

6.   Pomer dlhovej služby k výške príjmu v čase vzniku (DSTI-O)

| 1. | DSTI-O sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu sú „DS“ ročné náklady na správu celkového dlhu dlžníka vymedzeného ako „D“ v oddiele 4 ods. 2 v čase vzniku úveru. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Na účely výpočtu má „I“ rovnaký význam ako v oddiele 3 ods. 4 |
| --- | --- |

3.

| 4. | DSTI-O by sa mal považovať za nepovinný ukazovateľ, keďže dlžníci vo všetkých jurisdikciách nemusia mať prístup k informáciám nevyhnutným pre výpočet čitateľa. Napriek tomu v jurisdikciách, v ktorých majú veritelia prístup k týmto informáciám (napr. prostredníctvom registrov úverov alebo daňových záznamov), sú makroprudenciálne orgány dôrazne vyzývané k tomu, aby do svojho rámca pre monitorovanie rizika zahrnuli aj tento ukazovateľ. |
| --- | --- |

4.

7.   Pomer úrokového krytia (ICR)

| 1. | ICR sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu:






  a) | „hrubým ročným príjmom z prenájmu“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu pred odpočítaním akýchkoľvek prevádzkových nákladov na udržiavanie hodnoty nehnuteľnosti a daní; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„hrubým ročným príjmom z prenájmu“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu pred odpočítaním akýchkoľvek prevádzkových nákladov na udržiavanie hodnoty nehnuteľnosti a daní;

| b) | „ročnými úrokovými nákladmi“ sú ročné úrokové náklady spojené s nehnuteľnosťou kúpenou na účely prenájmu. |
| --- | --- |

b)

„ročnými úrokovými nákladmi“ sú ročné úrokové náklady spojené s nehnuteľnosťou kúpenou na účely prenájmu.

| 3. | Tento pomer môže predstavovať hodnotu v čase vzniku úveru (ICR-O) alebo súčasnú hodnotu (ICR-C). |
| --- | --- |

3.

8.   Pomer výšky úveru k výške nájmu v čase vzniku (LTR-O)

| 1. | LTR-O sa vymedzuje ako: |
| --- | --- |

1.

Formula

| 2. | Na účely výpočtu:






  a) | „úver na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu“ má rovnaký význam ako „L“ v oddiele 1 ods. 2, je však obmedzený na úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie na financovanie nehnuteľností kupovaných na účely prenájmu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„úver na nehnuteľnosť kúpenú na účely prenájmu“ má rovnaký význam ako „L“ v oddiele 1 ods. 2, je však obmedzený na úvery na nehnuteľnosti určené na bývanie na financovanie nehnuteľností kupovaných na účely prenájmu;

| b) | „čistý príjem z prenájmu“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľností kúpených na účely prenájmu očistený o akékoľvek prevádzkové náklady na udržiavanie hodnoty nehnuteľnosti, ale pred odpočítaním daní; |
| --- | --- |

b)

„čistý príjem z prenájmu“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľností kúpených na účely prenájmu očistený o akékoľvek prevádzkové náklady na udržiavanie hodnoty nehnuteľnosti, ale pred odpočítaním daní;

| c) | „hrubý ročný príjem z prenájmu“ je ročný príjem z prenájmu pochádzajúci z prenájmu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu nájomcom, pred odpočítaním akýchkoľvek prevádzkových nákladov na udržiavanie hodnoty nehnuteľnosti a daní. |
| --- | --- |

c)

„hrubý ročný príjem z prenájmu“ je ročný príjem z prenájmu pochádzajúci z prenájmu nehnuteľnosti kúpenej na účely prenájmu nájomcom, pred odpočítaním akýchkoľvek prevádzkových nákladov na udržiavanie hodnoty nehnuteľnosti a daní.

Na výpočet LTR-O by sa mal používať čistý ročný príjem z prenájmu. Ak tieto informácie nie sú k dispozícii, je možné namiesto toho použiť hrubý ročný príjem z prenájmu.

---

(1)  V prípade nehnuteľností, ktorých výstavba stále prebieha, sa LTV-O v danom okamihu n môže vypočítať takto:

1

Formula

Kde i = 1, ..., n predstavuje úverové tranže vyplatené do okamihu n, V
  0 je pôvodná hodnota zabezpečená nehnuteľnosťou (napr. pozemok) a Formula predstavuje zmenu hodnoty nehnuteľnosti, ku ktorej došlo počas obdobia, ktoré predchádzalo vyplateniu úverovej tranže v okamihu n.

i

n

n

V

0

n

---

PRÍLOHA V

Príloha V k odporúčaniu ESRB/2016/14 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA V

USMERNENIA K VYMEDZENIAM POJMOV A UKAZOVATEĽOM

Táto príloha obsahuje usmernenia ku konkrétnym otázkam súvisiacim s vymedzeniami ukazovateľov, a najmä vo vzťahu k prílohe III. Účelom tejto prílohy nie je poskytnúť podrobné technické pokyny pre vyplnenie vzorov v prílohe III vo všetkých možných prípadoch. Usmernenia by sa mali vykladať tak, že pokrývajú cieľové vymedzenia pojmov a cieľové metódy, pričom v niektorých prípadoch môžu byť s cieľom prispôsobiť sa špecifikám a segmentom trhov odôvodnené odchýlky.

1.   Vymedzenia pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie

V súčasnosti neexistuje v rámci Únie vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie, ktoré by bolo dostatočne presné na makroprudenciálne účely.

| a) | Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 vymedzuje nehnuteľnosti určené na bývanie v článku 4 ods. 1 bode 75, ale neobsahuje presné vymedzenie nehnuteľností určených na podnikanie, ktoré v článku 126 iba popisuje ako „kancelárske priestory alebo iné priestory určené na podnikanie“. Toto nariadenie zároveň stanovuje, že hodnota nehnuteľnosti by v prípade nehnuteľností určených na podnikanie nemala závisieť od kreditnej kvality dlžníka alebo od výkonnosti založenej nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

a)

Nariadenie (EÚ) č. 575/2013 vymedzuje nehnuteľnosti určené na bývanie v článku 4 ods. 1 bode 75, ale neobsahuje presné vymedzenie nehnuteľností určených na podnikanie, ktoré v článku 126 iba popisuje ako „kancelárske priestory alebo iné priestory určené na podnikanie“. Toto nariadenie zároveň stanovuje, že hodnota nehnuteľnosti by v prípade nehnuteľností určených na podnikanie nemala závisieť od kreditnej kvality dlžníka alebo od výkonnosti založenej nehnuteľnosti.

| b) | EBA poskytol ďalšie užitočné kritérium: prevládajúci účel nehnuteľnosti „by sa mal spájať s ekonomickou činnosťou“ (1). Aj keď je toto kritérium užitočné, stále nie je dostatočne presné na makroprudenciálne účely. |
| --- | --- |

b)

EBA poskytol ďalšie užitočné kritérium: prevládajúci účel nehnuteľnosti „by sa mal spájať s ekonomickou činnosťou“ (1). Aj keď je toto kritérium užitočné, stále nie je dostatočne presné na makroprudenciálne účely.

| c) | Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/867 (ECB/2016/13) (2) je ďalším možným zdrojom pre vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie. Aj keď predpoklad, ktorý bol pôvodne základom pre vydanie tohto odporúčania, odôvodňoval prijatie podrobnejších vymedzení pojmov na účely finančnej stability, nedávny vývoj v oblasti štatistiky poukázal na potrebu užšie zosúladiť vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie s vymedzením tohto pojmu v nariadení (EÚ) 2016/867, aby sa uľahčili monitorovacie činnosti a finančné analýzy vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov a aby sa umožnila úplná porovnateľnosť medzi krajinami. |
| --- | --- |

c)

Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/867 (ECB/2016/13) (2) je ďalším možným zdrojom pre vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie. Aj keď predpoklad, ktorý bol pôvodne základom pre vydanie tohto odporúčania, odôvodňoval prijatie podrobnejších vymedzení pojmov na účely finančnej stability, nedávny vývoj v oblasti štatistiky poukázal na potrebu užšie zosúladiť vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie s vymedzením tohto pojmu v nariadení (EÚ) 2016/867, aby sa uľahčili monitorovacie činnosti a finančné analýzy vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov a aby sa umožnila úplná porovnateľnosť medzi krajinami.

| d) | Iniciatíva skupiny G20 (3) ohľadom chýbajúcich údajov je súbor 20 odporúčaní na zlepšenie hospodárskej a finančnej štatistiky, ktorá vznikla s cieľom zlepšiť dostupnosť a porovnateľnosť hospodárskych a finančných údajov po finančnej kríze v rokoch 2007-2008. V odporúčaniach II.17 a II.18, ktoré sú súčasťou druhej fázy iniciatívy skupiny G20 týkajúcej sa doplnenia chýbajúcich údajov (DGI-2) (4), sa zdôrazňuje požiadavka na zlepšenie dostupnosti štatistických údajov tak o nehnuteľnostiach určených na bývanie, ako aj o nehnuteľnostiach určených na podnikanie. V nadväznosti na túto iniciatívu Komisia (Eurostat) v roku 2017 uverejnila správu s názvom Commercial property price indicators: sources, methods and issues (5), ktorá sa zaoberá zdrojmi údajov a metodikami vo vzťahu k indexom cien nehnuteľností určených na podnikanie s cieľom lepšie informovať zostavovateľov a používateľov o alternatívnych zdrojoch údajov, metódach merania a príslušných otázkach. |
| --- | --- |

d)

Iniciatíva skupiny G20 (3) ohľadom chýbajúcich údajov je súbor 20 odporúčaní na zlepšenie hospodárskej a finančnej štatistiky, ktorá vznikla s cieľom zlepšiť dostupnosť a porovnateľnosť hospodárskych a finančných údajov po finančnej kríze v rokoch 2007-2008. V odporúčaniach II.17 a II.18, ktoré sú súčasťou druhej fázy iniciatívy skupiny G20 týkajúcej sa doplnenia chýbajúcich údajov (DGI-2) (4), sa zdôrazňuje požiadavka na zlepšenie dostupnosti štatistických údajov tak o nehnuteľnostiach určených na bývanie, ako aj o nehnuteľnostiach určených na podnikanie. V nadväznosti na túto iniciatívu Komisia (Eurostat) v roku 2017 uverejnila správu s názvom Commercial property price indicators: sources, methods and issues (5), ktorá sa zaoberá zdrojmi údajov a metodikami vo vzťahu k indexom cien nehnuteľností určených na podnikanie s cieľom lepšie informovať zostavovateľov a používateľov o alternatívnych zdrojoch údajov, metódach merania a príslušných otázkach.

| e) | Bazilejský výbor pre bankový dohľad v konzultačnom dokumente o úpravách štandardizovaného prístupu pre kreditné riziko (6) tiež vymedzuje nehnuteľnosti určené na podnikanie ako opak nehnuteľností určených na bývanie. Expozície nehnuteľností určených na bývanie sa vymedzujú ako expozície zabezpečené nehnuteľným majetkom, ktorý má povahu obydlia a spĺňa požiadavky všetkých príslušných zákonov a iných právnych predpisov, aby sa mohol využívať na účely bývania, t. j. ide o nehnuteľnosť určenú bývanie. Expozícia nehnuteľnosti určenej na podnikanie sa potom vymedzuje ako expozícia zabezpečená nehnuteľnosťou, ktorá nie je nehnuteľnosťou určenou na bývanie. |
| --- | --- |

e)

Bazilejský výbor pre bankový dohľad v konzultačnom dokumente o úpravách štandardizovaného prístupu pre kreditné riziko (6) tiež vymedzuje nehnuteľnosti určené na podnikanie ako opak nehnuteľností určených na bývanie. Expozície nehnuteľností určených na bývanie sa vymedzujú ako expozície zabezpečené nehnuteľným majetkom, ktorý má povahu obydlia a spĺňa požiadavky všetkých príslušných zákonov a iných právnych predpisov, aby sa mohol využívať na účely bývania, t. j. ide o nehnuteľnosť určenú bývanie. Expozícia nehnuteľnosti určenej na podnikanie sa potom vymedzuje ako expozícia zabezpečená nehnuteľnosťou, ktorá nie je nehnuteľnosťou určenou na bývanie.

Vzhľadom na obmedzenia uvedených vymedzení pojmov poskytuje toto odporúčanie pracovné vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie osobitne na makroprudenciálne účely. Nehnuteľnosť určenú na podnikanie vymedzuje ako nehnuteľnosť vytvárajúcu príjem, existujúcu alebo vo výstavbe, ktorá nie je klasifikovaná ako nehnuteľnosť určená na bývanie, vrátane nájomného bývania, alebo ako nehnuteľnosť, ktorú vlastníci nehnuteľnosti používajú na podnikateľskú činnosť, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít, existujúcu alebo rozostavanú, ktorá nie je klasifikovaná ako nehnuteľnosť určená na bývanie; patrí sem aj sociálne bývanie.

Možno diskutovať o tom, či by sa za nehnuteľnosti určené na podnikanie mali považovať nehnuteľnosti vo výstavbe. V tejto súvislosti sa môžu vnútroštátne postupy líšiť. V tejto súvislosti sa môžu vnútroštátne postupy líšiť. Skúsenosti mnohých členských štátov počas nedávnej finančnej krízy však ukázali, ako je na účely finančnej stability dôležité monitorovať investície a financovanie tejto ekonomickej činnosti.

Nehnuteľnosti vytvárajúce príjem sú vymedzené ako všetky nehnuteľnosti vytvárajúce príjem, ktorý vytvárajú nájomné alebo zisk zo svojho predaja. Nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu a nájomné bývanie preto predstavujú podkategórie nehnuteľnosti vytvárajúcich príjem.

Nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu sú nehnuteľnosti v priamom vlastníctve fyzických osôb, ktorých hlavným cieľom je prenajať túto nehnuteľnosť nájomcom. Nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu sú zároveň hraničnou oblasťou medzi nehnuteľnosťami určenými na bývanie a nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Keďže však túto činnosť zvyčajne vyvíjajú prenajímatelia, ktorí nie sú odborníci, vykonávajú túto činnosť iba na čiastočný úväzok, a ktorí vlastnia iba malé portfólio nehnuteľností, možno túto činnosť na účely finančnej stability vykladať tak, že patrí skôr do sektoru nehnuteľností určených na bývanie než do sektoru nehnuteľností určených na podnikanie. Z tohto dôvodu sú nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu klasifikovaná ako nehnuteľnosti určené na bývanie a sú automaticky vylúčené z vymedzenia pojmu nehnuteľností určených na podnikanie, hoci sa naďalej považujú za nehnuteľnosti vytvárajúce príjem. So zreteľom na výrazné rizikové znaky tohto čiastkového trhu sa však vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom odporúča, aby v prípade, že táto činnosť predstavuje významný zdroj rizík alebo má významný podiel na stave alebo tokoch celkovo poskytnutých úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie, monitorovali vývoj na tomto čiastkovom trhu, a to na základe osobitného členenia. Z tohto dôvodu bolo zahrnuté aj členenie úverov na nehnuteľnosti určené na bývanie, aby bolo možné rozlišovať medzi úvermi na nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu a úvermi na nehnuteľnosti obývané vlastníkom. Nehnuteľnosti kúpené na účely prenájmu, ktoré sú rozostavané, sa tiež považujú za nehnuteľnosti určené na bývanie. Podobne aj obydlia, ktorých výstavba prebieha tak, aby ich vlastníci používali na účely bývania, sa tiež považujú za nehnuteľnosti určené na bývanie.

Nájomné bývanie sú nehnuteľností, ktoré vlastnia právnické osoby (ako napríklad profesionálni investori) s cieľom prenajať ich nájomcom. Tieto nehnuteľnosti sa tiež považujú za nehnuteľnosti vytvárajúce príjem a ako také sú klasifikované ako nehnuteľnosti určené na podnikanie. Nájomné bývanie, ktoré je rozostavané, je tiež klasifikované ako nehnuteľnosti určené na podnikanie, konkrétne ako nehnuteľnosti vytvárajúce príjem, ktoré sú vo výstavbe. Samostatné monitorovanie financovania nájomného bývania môže mať tiež význam aj na účely finančnej stability. Z tohto dôvodu boli pre tieto druhy úverov zahrnuté osobitné členenia.

Do vymedzenia pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie, existujúce alebo rozostavané, patria aj nehnuteľnosti vytvárajúce príjem, s výnimkou nehnuteľností kúpených na účely prenájmu a nájomného bývania. Medzi príklady takýchto iných druhov nehnuteľností vytvárajúcich príjem patria prenajaté kancelárske budovy a prenajaté podnikateľské priestory. Ak sú takéto druhy nehnuteľností vytvárajúcich príjem rozostavané, považujú sa za nehnuteľnosti vytvárajúce príjem, ktoré sú vo výstavbe, a sú klasifikované ako nehnuteľnosti určené na podnikanie.

Nehnuteľnosti, ktoré vlastníci nehnuteľnosti používajú na účel vykonávania ich podnikateľskej činnosti, dosahovania ich cieľov alebo uskutočňovania ich aktivít, zahŕňajú podnikateľské priestory, ako aj nehnuteľnosti osobitnej povahy, ako sú kostoly, univerzity, múzeá, atď. Možno diskutovať o tom, či by sa mali nehnuteľnosti, ktoré vlastníci nehnuteľnosti používajú na podnikateľskú činnosť, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít, majú klasifikovať ako nehnuteľnosti určené na podnikanie alebo ako iný druh nehnuteľností. V tejto súvislosti sa vnútroštátne postupy líšia, keďže riziká spojené s takýmito nehnuteľnosťami sa v niektorých členských štátoch môžu považovať za odlišné od rizík spojených s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Hoci je pravda, že riziká sa môžu v jednotlivých členských štátoch líšiť, je takisto dôležité monitorovať takéto riziká na účely finančnej stability. Z tohto dôvodu boli do vymedzenia pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie zahrnuté nehnuteľnosti, ktoré vlastníci nehnuteľnosti používajú na vykonávanie ich podnikateľskej činnosti, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít. Na zohľadnenie osobitosti financovania na rôznych trhoch s nehnuteľnosťami v členských štátoch sú zahrnuté aj osobitné členenia, aby sa samostatne monitorovali riziká spojené s týmito druhmi financovania. Nehnuteľnosti, ktoré vlastníci nehnuteľnosti používajú na vykonávanie ich podnikateľskej činnosti, dosahovanie ich cieľov alebo uskutočňovanie ich aktivít, by sa mali tiež považovať za nehnuteľnosti určené na podnikanie, tak rozostavané, ako aj po dokončení.

Sociálne bývanie je zložitý segment trhu s nehnuteľnosťami, keďže môže mať v rámci jednotlivých členských štátov rôzne podoby. Vzhľadom na skutočnosť, že sociálne bývanie nie je zvyčajne postavené, nadobudnuté alebo zrenovované fyzickými osobami, nie je klasifikované ako nehnuteľnosti určené na bývanie, ale ako nehnuteľnosti určené na podnikanie. V niektorých krajinách je však so zreteľom na finančnú stabilitu dôležité monitorovať riziká vyplývajúce z tohto druhu nehnuteľností na základe osobitného členenia. Z tohto dôvodu boli pre tieto druhy úverov zahrnuté osobitné členenia. Sociálne bývanie, ktoré vlastní priamo štát, sa považuje za nehnuteľnosti vlastnené na vládne účely, a preto je tiež klasifikované ako nehnuteľnosti určené na podnikanie. Sociálne bývanie, ktoré je stále rozostavané, je tiež klasifikované ako nehnuteľnosti určené na podnikanie, keďže sa považuje za nehnuteľnosti vytvárajúce príjem, ktoré sú vo výstavbe.

Všetky ostatné rozostavané nehnuteľnosti by sa mali považovať buď za nehnuteľnosti určené na bývanie alebo za nehnuteľnosti určené na podnikanie v súlade so všeobecnými vymedzeniami pojmov v bodoch 4 a 38 oddielu 2 bodu 1 ods. 1

2.   Zdroje údajov o nehnuteľnostiach určených na podnikanie

2.1.   Ukazovatele fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie

Ukazovatele týkajúce sa fyzického trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie možno získať prostredníctvom:

| a) | verejných zdrojov, napr. vnútroštátnych štatistických úradov alebo katastrov nehnuteľností alebo |
| --- | --- |

a)

verejných zdrojov, napr. vnútroštátnych štatistických úradov alebo katastrov nehnuteľností alebo

| b) | poskytovateľov údajov zo súkromného sektora, ktorí pokrývajú podstatnú časť trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. |
| --- | --- |

b)

poskytovateľov údajov zo súkromného sektora, ktorí pokrývajú podstatnú časť trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie.

Správa ESRB o nehnuteľnostiach určených na podnikanie a finančnej stabilite v EÚ poskytuje prehľad dostupných indexov cien a možných zdrojov údajov (7).

2.2.   Ukazovatele expozícií finančného systému v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie

Údaje o expozíciách účastníkov trhu, aspoň expozície finančného sektora, možno zbierať z vykazovania na účely dohľadu. Niektoré údaje už ECB a EIOPA zbierajú na vnútroštátnej úrovni. Tieto údaje však nie sú príliš podrobné. Podrobnejší pohľad na expozície finančných inštitúcií v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie môžu poskytnúť nové vzory na účely dohľadu pre banky, t. j. finančné výkazníctvo (FINREP) a spoločné výkazníctvo (COREP) pre poistiteľov na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES (8) a pre investičné fondy na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ (9).

Klasifikácie uvedené v štatistickej klasifikácii ekonomických činností v Európskom spoločenstve (NACE rev 2.0) môžu byť užitočné ako ukazovatele expozícií finančných inštitúcií v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie, keďže sú všeobecne platné medzi inštitúciami Únie a používajú sa v regulačných vzoroch pre vykazovanie pre banky a poisťovne. V tejto súvislosti sa zdajú byť relevantné dva oddiely:

| a) | oddiel F: výstavba s výnimkou inžinierskych stavieb a |
| --- | --- |

a)

oddiel F: výstavba s výnimkou inžinierskych stavieb a

| b) | oddiel L: činnosti v oblasti nehnuteľností s výnimkou realitných kancelárií. |
| --- | --- |

b)

oddiel L: činnosti v oblasti nehnuteľností s výnimkou realitných kancelárií.

Hlavnou nevýhodou používania klasifikácií NACE je, že tieto klasifikácie sú zamerané na hospodárske sektory, a nie na úvery. Napríklad úver poskytnutý realitnou kanceláriou na účely nákupu vozového parku sa bude vykazovať podľa oddielu L, aj keď nejde o úver na nehnuteľnosť určenú na podnikanie.

2.3.   Použitie údajov zo súkromného sektora

Ak vnútroštátne makroprudenciálne orgány používajú na zostavovanie ukazovateľov nehnuteľností určených na podnikanie údaje od poskytovateľov údajov zo súkromného sektora, očakáva sa, že identifikujú rozdiely v rozsahu a vo vymedzeniach pojmov v porovnaní s tými, ktoré si vyžaduje toto odporúčanie. Mali by byť tiež schopné poskytnúť podrobné informácie o východiskovej metodike použitej poskytovateľom a o pokrytí vzoriek. Údaje od poskytovateľa zo súkromného sektora by mali byť reprezentatívne, pokiaľ ide o celý trh a príslušné členenia uvedené v odporúčaní D:

| a) | druhu nehnuteľnosti; |
| --- | --- |

a)

druhu nehnuteľnosti;

| b) | umiestnenia nehnuteľnosti; |
| --- | --- |

b)

umiestnenia nehnuteľnosti;

| c) | druh a štátna príslušnosť investora; |
| --- | --- |

c)

druh a štátna príslušnosť investora;

| d) | druh a štátna príslušnosť veriteľa. |
| --- | --- |

d)

druh a štátna príslušnosť veriteľa.

3.   Príslušné členenia ukazovateľov

Pokiaľ ide o príslušné členenia uvedené v odporúčaní D, mali by byť vnútroštátne makroprudenciálne orgány schopné poskytnúť posúdenie významu týchto členení pre trh s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ak sa používajú na účely monitorovania, pričom zohľadnia tiež zásadu proporcionality.

„Druh nehnuteľnosti“ sa týka primárneho využitia nehnuteľnosti určenej na podnikanie. V prípade ukazovateľov nehnuteľností určených na podnikanie by toto členenie malo obsahovať tieto kategórie:

| a) | obytné, napr. priestory s viac domácnosťami; |
| --- | --- |

a)

obytné, napr. priestory s viac domácnosťami;

| b) | maloobchod, napr. hotely, reštaurácie, nákupné strediská; |
| --- | --- |

b)

maloobchod, napr. hotely, reštaurácie, nákupné strediská;

| c) | kancelárie, napr. nehnuteľnosť primárne využívaná ako kancelária pre výkon odbornej činnosti alebo podnikanie; |
| --- | --- |

c)

kancelárie, napr. nehnuteľnosť primárne využívaná ako kancelária pre výkon odbornej činnosti alebo podnikanie;

| d) | priemyselné, napr. nehnuteľnosť využívaná na účely výroby, distribúcie a logistiky; |
| --- | --- |

d)

priemyselné, napr. nehnuteľnosť využívaná na účely výroby, distribúcie a logistiky;

| e) | iné druhy nehnuteľností určených na podnikanie. |
| --- | --- |

e)

iné druhy nehnuteľností určených na podnikanie.

Ak má nehnuteľnosť zmiešané využitie, mala by sa považovať za dve rôzne nehnuteľnosti (napríklad na základe plochy určenej pre jednotlivé využitie), ak je takéto členenie možné; v opačnom prípade možno takúto nehnuteľnosť klasifikovať podľa jej prevládajúceho využitia.

„Umiestnenie nehnuteľnosti“ predstavuje geografické členenie (napr. podľa regiónov) alebo čiastkové trhy s nehnuteľnosťami, ktoré tiež zahŕňa prvotriedne a iné než prvotriedne umiestnenie nehnuteľnosti. Za prvotriedne umiestnenie nehnuteľnosti sa obvykle považuje najlepšie umiestenie na príslušnom trhu, ktoré sa zároveň odráža na výnosoch z prenájmu (typicky najnižšie na trhu). V prípade kancelárskych budov by to mohlo byť centrálne umiestnenie vo veľkom meste. V prípade budov pre maloobchod môže ísť o centrum mesta s mnohými chodcami alebo centrálne umiestnené nákupné stredisko. V prípade budov pre logistiku môže ísť o umiestnenie, kde sa nachádza nevyhnutná infraštruktúra a služby, a ktoré má vynikajúci prístup k dopravným sieťam.

„Územie nehnuteľnosti“ je územie, na ktorom sa nachádza nehnuteľnosť, ktorá slúži ako kolaterál pre úver poskytnutý v rámci vnútroštátneho finančného systému ktoréhokoľvek členského štátu. Toto členenie by malo obsahovať tieto podkategórie:

| a) | domáce územie; |
| --- | --- |

a)

domáce územie;

| b) | zahraničné územie v členení podľa jednotlivých krajín, ktoré vnútroštátne makroprudenciálne orgány členského štátu považujú za dôležité na účely finančnej stability. |
| --- | --- |

b)

zahraničné územie v členení podľa jednotlivých krajín, ktoré vnútroštátne makroprudenciálne orgány členského štátu považujú za dôležité na účely finančnej stability.

„Druh investora“ sa týka mnohých kategórií investorov, medzi ktoré patria napríklad:

| a) | banky; |
| --- | --- |

a)

banky;

| b) | poisťovacie spoločnosti; |
| --- | --- |

b)

poisťovacie spoločnosti;

| c) | penzijné fondy; |
| --- | --- |

c)

penzijné fondy;

| d) | investičné fondy; |
| --- | --- |

d)

investičné fondy;

| e) | realitné spoločnosti; |
| --- | --- |

e)

realitné spoločnosti;

| f) | ostatné. |
| --- | --- |

f)

ostatné.

Je pravdepodobné, že budú k dispozícii iba údaje o zaznamenanom dlžníkovi alebo investorovi. Vnútroštátne makroprudenciálne orgány by si však mali byť vedomé toho, že zaznamenaný dlžník alebo investor môže byť osobou odlišnou od konečného dlžníka alebo investora, ktorý predstavuje konečné riziko. Orgánom sa preto odporúča, aby, pokiaľ je to možné, monitorovali tiež informácie o konečnom dlžníkovi alebo investorovi, napr. pomocou informácií získaných od účastníkov trhu, aby lepšie porozumeli správaniu účastníkov trhu a rizikám.

„Druh veriteľa“ sa týka mnohých kategórií investorov, medzi ktoré patria napríklad:

| a) | banky, vrátane „zlých bánk“; |
| --- | --- |

a)

banky, vrátane „zlých bánk“;

| b) | poisťovacie spoločnosti; |
| --- | --- |

b)

poisťovacie spoločnosti;

| c) | penzijné fondy. |
| --- | --- |

c)

penzijné fondy.

Môže byť potrebné, aby vnútroštátne makroprudenciálne orgány upravili zoznam druhov investorov a veriteľov s cieľom zohľadniť prvky miestneho sektora nehnuteľností určených na podnikanie.

„Štátna príslušnosť“ odkazuje na krajinu, kde je účastník trhu registrovaný. Štátna príslušnosť investorov a veriteľov by sa mala členiť aspoň do týchto troch zemepisných kategórií:

| a) | tuzemsko; |
| --- | --- |

a)

tuzemsko;

| b) | zvyšok Európskeho hospodárskeho priestoru; |
| --- | --- |

b)

zvyšok Európskeho hospodárskeho priestoru;

| c) | zvyšok sveta. |
| --- | --- |

c)

zvyšok sveta.

Vnútroštátne makroprudenciálne orgány by si mali byť vedomé toho, že štátna príslušnosť zaznamenaného investora alebo veriteľa môže byť odlišná od štátnej príslušnosti konečného investora alebo veriteľa, ktorý predstavuje konečné riziko. Orgánom sa preto odporúča, aby zároveň monitorovali informácie o štátnej príslušnosti konečného veriteľa alebo investora, napr. pomocou informácií získaných od účastníkov trhu.

Členenia uvedené v odporúčaní D bode 2 sa majú považovať za odporúčané minimum. Vnútroštátnym makroprudenciálnym orgánom sa však nebráni v tom, aby využívali ďalšie členenia založené na ich vlastných vymedzeniach pojmov a ukazovateľoch a zohľadňujúce špecifiká ich vnútroštátnych trhov s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, ak to považujú za potrebné na účely finančnej stability. Pokiaľ ide o tieto ďalšie členenia, vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa môžu rozhodnúť monitorovať a kategorizovať tieto trhové segmenty, ak to považujú za vhodné pre svoje vnútroštátne trhy s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Navyše, ak sa určité podkategórie trhov s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie alebo trhov s nehnuteľnosťami určenými na bývanie nepovažujú za významné z hľadiska finančnej stability, vnútroštátne makroprudenciálne orgány sa môžu rozhodnúť nemonitorovať riziká vyplývajúce z takýchto druhov majetku a/alebo z ich financovania. V takýchto prípadoch sa nečinnosť vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov bude považovať za oprávnenú za predpokladu, že sa poskytnú dostatočné vysvetlenia.

4.   Metódy na výpočet ukazovateľov fyzického trhu

Cena nehnuteľností určených na podnikanie predstavuje hodnotu pri konštantnej kvalite, t. j. trhovú hodnotu nehnuteľnosti očistenú o zmeny v kvalite, ako napr. znehodnotenie (a zastarávanie) alebo zhodnotenie (napr. renovácia) prostredníctvom úprav kvality.

Podľa usmernení vychádzajúcich z činnosti, ktorú začal Eurostat, by sa údaje o cenách mali zbierať zo skutočných transakcií. Ak údaje o cenách nie sú k dispozícii a/alebo nie sú plne reprezentatívne, je možné ich približne určiť pomocou údajov o odhade alebo ocenení za predpokladu, že tieto údaje odrážajú aktuálnu trhovú cenu a nie udržateľný prístup merania cien.

5.   Hodnotenie expozícií finančného systému v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie

Expozície finančného systému v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie spočívajú v poskytovaní úverov, obvykle zo strany bánk, a niekedy tiež poisťovacích spoločností, ako aj v investíciách, často ide o investície poisťovacích spoločností, penzijných fondov a investičných fondov. Investície môžu predstavovať priamu držbu nehnuteľností určených na podnikanie, napr. vlastnícke právo k nehnuteľnosti určenej na podnikanie, ako aj nepriamu držbu nehnuteľností určených na podnikanie, napr. prostredníctvom cenných papierov a investičných fondov. V prípade, že veriteľ alebo investor používa spoločnosť zvláštneho účelu ako určenú techniku financovania nehnuteľností určených na podnikanie, takéto úvery alebo investície by sa mali považovať za priame poskytnutie úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie alebo držbu nehnuteľností určených na podnikanie („transparentný prístup“).

Pri posúdení týchto expozícií pre finančný systém ako celok by si makroprudenciálne orgány mali byť vedomé rizika dvojitého započítania. Investori môžu do nehnuteľností určených na podnikanie investovať priamo a nepriamo. Napríklad penzijné fondy a poisťovacie spoločnosti obvykle investujú do nehnuteľností určených na podnikanie nepriamo.

Môže byť tiež zložitejšie zachytiť expozície zahraničných účastníkov trhu, ktorí môžu tvoriť významnú časť trhu (10). Keďže sú títo účastníci trhu dôležití pre fungovanie trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie, odporúča sa monitorovať ich činnosť.

Vzhľadom na to, že straty z činnosti v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie sa obvykle sústreďujú na poskytovanie úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie zo strany bánk, makroprudenciálnym orgánom sa odporúča, aby pri svojom monitorovaní venovali osobitnú pozornosť tejto činnosti.

6.   Metódy na výpočet LTV

Príloha IV vymedzuje metódy na výpočet LTV-O a LTV-C. Pri výpočte týchto pomerov v prípade nehnuteľností určených na podnikanie je však potrebné zohľadniť niekoľko špecifík.

V prípade syndikovaného úveru by sa LTV-O mal vypočítať ako pôvodná hodnota všetkých úverov poskytnutých dlžníkovi v pomere k hodnote nehnuteľnosti v čase vzniku. V prípade viacerých nehnuteľností, by sa LTV-O mal vypočítať ako pomer pôvodnej sumy úveru (úverov) k celkovej hodnote daných nehnuteľností.

Keďže v sektore nehnuteľností určených na podnikanie je v porovnaní so sektorom nehnuteľností určených na bývanie počet nehnuteľností oveľa nižší a nehnuteľnosti sú rôznorodejšie, je pri výpočte LTV-C vhodnejšie vychádzať z odhadu hodnoty jednotlivých nehnuteľností než z indexov hodnôt alebo cien.

Nakoniec je potrebné, aby vnútroštátne makroprudenciálne orgány monitorovali rozloženie LTV s osobitným zameraním na najrizikovejšie úvery, t. j. úvery s najvyšším LTV, keďže takéto krajné riziko je často zdrojom strát.

7.   Metódy na výpočet pomeru úrokového krytia (ICR) a pomeru krytia dlhovej služby (DSCR)

Pomer úrokového krytia (ICR) a pomer krytia dlhovej služby (DSCR) predstavujú príjem z prenájmu nehnuteľnosti vytvárajúcej príjem alebo súboru takýchto nehnuteľností, alebo peňažné toky vytvorené vykonávaním podnikateľskej činnosti, dosahovaním cieľov alebo uskutočňovaním aktivít vlastníkov nehnuteľnosti alebo súboru nehnuteľností, po odpočítaní daní a prevádzkových nákladov, ktoré musí dlžník vynaložiť, aby sa zachovala hodnota nehnuteľnosti a – v prípade peňažných tokov – upravený o iné náklady a úžitky, ktoré priamo súvisia s používaním nehnuteľnosti.

ICR sa vymedzuje ako:

Formula

Na účely výpočtu ICR:

| a) | „čistý ročný príjem“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľnosti nájomníkom alebo ročný peňažný tok vytvorený vykonávaním podnikateľskej činnosti, dosahovaním cieľov alebo uskutočňovaním aktivít vlastníkov nehnuteľnosti, po odpočítaní daní a prevádzkových nákladov vynaložených na zachovanie hodnoty nehnuteľnosti a – v prípade peňažných tokov – upravený o ostatné náklady a úžitky, ktoré priamo súvisia s používaním nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

a)

„čistý ročný príjem“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľnosti nájomníkom alebo ročný peňažný tok vytvorený vykonávaním podnikateľskej činnosti, dosahovaním cieľov alebo uskutočňovaním aktivít vlastníkov nehnuteľnosti, po odpočítaní daní a prevádzkových nákladov vynaložených na zachovanie hodnoty nehnuteľnosti a – v prípade peňažných tokov – upravený o ostatné náklady a úžitky, ktoré priamo súvisia s používaním nehnuteľnosti.

| b) | „ročnými úrokovými nákladmi“ sú ročné úrokové náklady spojené s úverom zabezpečeným nehnuteľnosťou určenou na podnikanie alebo súborom nehnuteľností určených na podnikanie. |
| --- | --- |

b)

„ročnými úrokovými nákladmi“ sú ročné úrokové náklady spojené s úverom zabezpečeným nehnuteľnosťou určenou na podnikanie alebo súborom nehnuteľností určených na podnikanie.

Účelom ICR je merať, do akej miery príjem z nehnuteľností postačuje na úhradu úrokových výdavkov, ktoré vznikli dlžníkovi nákupom tejto nehnuteľnosti. ICR by sa preto mal analyzovať na úrovni nehnuteľnosti.

DSCR sa vymedzuje ako:

Formula

Na účely výpočtu DSCR:

| a) | „čistý ročný príjem“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľnosti nájomníkom alebo ročný peňažný tok vytvorený vykonávaním podnikateľskej činnosti, dosahovaním cieľov alebo uskutočňovaním aktivít vlastníkov nehnuteľnosti, po odpočítaní daní a prevádzkových nákladov vynaložených na zachovanie hodnoty nehnuteľnosti a – v prípade peňažných tokov – upravený o ostatné náklady a úžitky, ktoré priamo súvisia s používaním nehnuteľnosti. |
| --- | --- |

a)

„čistý ročný príjem“ je ročný príjem z prenájmu nehnuteľnosti nájomníkom alebo ročný peňažný tok vytvorený vykonávaním podnikateľskej činnosti, dosahovaním cieľov alebo uskutočňovaním aktivít vlastníkov nehnuteľnosti, po odpočítaní daní a prevádzkových nákladov vynaložených na zachovanie hodnoty nehnuteľnosti a – v prípade peňažných tokov – upravený o ostatné náklady a úžitky, ktoré priamo súvisia s používaním nehnuteľnosti.

| b) | „ročnou dlhovou službou“ je ročná dlhová služba spojená s úverom zabezpečeným nehnuteľnosťou určenou na podnikanie alebo súborom nehnuteľností určených na podnikanie. |
| --- | --- |

b)

„ročnou dlhovou službou“ je ročná dlhová služba spojená s úverom zabezpečeným nehnuteľnosťou určenou na podnikanie alebo súborom nehnuteľností určených na podnikanie.

Účelom DSCR je stanoviť váhu celkového dlhového bremena, ktoré vzniká dlžníkovi v súvislosti s nehnuteľnosťou. Menovateľ preto zahŕňa úrokové náklady, ale zároveň amortizáciu úveru, t. j. splátky istiny. Zásadnou otázkou pri tomto ukazovateli je, či sa má vypočítať na úrovni nehnuteľnosti alebo na úrovni dlžníka. Financovanie nehnuteľností určených na podnikanie má obvykle formu financovania bez postihu, t. j. veriteľ má nárok na splátky iba z príjmov z nehnuteľnosti, a nie z iných príjmov či aktív dlžníka. Preto je realistickejšie a vhodnejšie počítať DSCR na úrovni nehnuteľnosti. Zameranie na celkový príjem dlžníka by okrem toho vyvolalo dôležité otázky týkajúce sa konsolidácie, ktoré by sťažili vymedzenie ukazovateľa, ktorý by bol porovnateľný v jednotlivých členských štátoch.

8.   Dodatočné ukazovatele, ktoré sú relevantné pre nehnuteľnosti vytvárajúce príjem, ktoré sú vo výstavbe

V prípade nehnuteľností vytvárajúcich príjem, ktoré sú vo výstavbe, môžu vnútroštátne makroprudenciálne orgány namiesto použitia LTV v čase vzniku monitorovať pomer úveru k nákladom (LTC). LTC predstavuje pôvodnú hodnotu všetkých poskytnutých úverov v pomere k nákladom spojeným so stavbou nehnuteľností do dokončenia.

Okrem toho by sa vnútroštátne makroprudenciálne orgány mali pri monitorovaní zamerať na najrizikovejšie stavby, napr. tie, pri ktorých je pomer vopred prenajatej plochy a pomer vopred predanej plochy veľmi nízky. Pri každej budove, ktorej výstavba stále prebieha, sa pomer vopred prenajatej plochy rovná ploche, ktorú príslušný developer už prenajal v čase poskytnutia úveru, v pomere k celkovej ploche, ktorá bude k dispozícii potom, ako sa stavba dokončí; podobne pomer predanej plochy sa rovná ploche, ktorú príslušný developer už predal v čase poskytnutia úveru, v pomere k celkovej ploche, ktorá bude k dispozícii potom, ako sa stavba dokončí.

9.   Každoročné zverejňovanie informácií o expozíciách v oblasti nehnuteľností určených na podnikanie zo strany európskych orgánov dohľadu

Európskym orgánom dohľadu sa odporúča, aby na základe informácií dostupných z regulačných vzorov pre vykazovanie aspoň raz ročne zverejnili agregované informácie o expozíciách subjektov podliehajúcich ich dohľadu, a to na individuálnom základe, voči rôznym vnútroštátnym trhom s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie v Únii. Očakáva sa, že toto zverejnenie zvýši povedomie vnútroštátnych makroprudenciálnych orgánov o činnosti subjektov z iných členských štátov na ich tuzemskom trhu s nehnuteľnosťami určenými na podnikanie. Ak sú rozsah alebo kvalita zverejnených údajov problematické, takéto zverejnenie by mali sprevádzať príslušné poznámky.

Vo všeobecnosti by európske orgány dohľadu mali umožniť, aby každý vnútroštátny makroprudenciálny orgán v Únii mohol posudzovať expozície všetkých finančných inštitúcií Únie voči príslušnému vnútroštátnemu trhu. To znamená, že údaje zozbierané za všetky finančné inštitúcie v Únii by mali byť agregované na úrovni jednotlivých krajín.

Pri zverejňovaní týchto agregovaných informácií by európske orgány dohľadu mali využívať informácie v regulačných vzoroch pre vykazovanie, ktoré uvádzajú geografické členenie úverových expozícií a/alebo (priamych a nepriamych) investícií. Ak vzory pre vykazovanie uvádzajú členenie podľa kódov NACE (11), nehnuteľnosti určené na podnikanie sa môžu uviesť v oddiele „F“, ako aj v oddiele „L“, aj keď prísne vzaté by sa so zreteľom na vymedzenie pojmu nehnuteľnosti určené na podnikanie v tomto odporúčaní niektoré podkategórie museli vylúčiť.

---

(1)  Pozri: Otázka EBA ID 2014_1214 z 21. novembra 2014.

1

(2)  Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2016/867 z 18. mája 2016 o zbere podrobných údajov o úveroch a kreditnom riziku (ECB/2016/13) (Ú. v. EÚ L 144, 1.6.2016, s. 44).

2

(3)  Rada pre finančnú stabilitu a Medzinárodný menový fond, The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors, 29. október 2009.

3

The financial crisis and information gaps – report to the G-20 finance ministers and central bank governors

(4)  Rada pre finančnú stabilitu a Medzinárodný menový fond, Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative, september 2015.

4

Sixth Progress Report on the Implementation of the G-20 Data Gaps Initiative

(5)  Commercial property price indicators: sources, methods and issues, Statistical Reports 2017 edition, Eurostat, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2017.

5

Commercial property price indicators: sources, methods and issues, Statistical Reports 2017 edition

(6)  Bazilejský výbor pre bankový dohľad, Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document, december 2015.

6

Revisions to the Standardised Approach to credit risk – second consultative document

(7)  ESRB, Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, najmä príloha II oddiel 2.2.

7

on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1).

9

(10)  ESRB, Report on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU, december 2015, najmä oddiel 2.3 a rámček 1.

10

on Commercial Real Estate and Financial Stability in the EU

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Rev. 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).

11

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/43

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenie týkajúce sa účasti uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trhu verejného obstarávania v EÚ

(2019/C 271/02)

Obsah

| Čomu má toto usmernenie slúžiť? | 44 |
| --- | --- |

| Právny rámec | 45 |
| --- | --- |

| 1. | Prístup uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trh verejného obstarávania v EÚ | 46 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Medzinárodné dohody o verejnom obstarávaní a nástroj medzinárodného obstarávania | 46 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pravidlá a dohody týkajúce sa jednotlivých odvetví a projektov | 47 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Obstarávanie organizované na základe medzivládnych dohôd | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Opatrenia v sektore verejných služieb | 48 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Nákupy v oblasti obrany a bezpečnosti | 49 |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

| 1.3. | Praktické aspekty | 50 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Ponuky s neobvykle nízkou cenou | 51 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou | 53 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Praktické aspekty | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | Normy kvality – strategický prístup k verejnému obstarávaniu | 54 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Plánovanie investícií | 56 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vymedzenie kritérií kvality v postupe verejného obstarávania | 58 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Monitorovanie plnenia zákazky | 61 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Praktické aspekty | 62 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | Praktická pomoc Európskej komisie | 62 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | V skratke | 63 |
| --- | --- | --- |

5.

ZOZNAM SKRATIEK

| Skratka | Vymedzenie |
| --- | --- |
| SDEÚ | Súdny dvor Európskej únie |
| EHP | Európsky hospodársky priestor |
| EMAS | Schéma pre environmentálne manažérstvo a audit |
| EÚ | Európska únia |
| FTA | Dohoda o voľnom obchode |
| GPP | Zelené verejné obstarávanie |
| GPA | Dohoda o vládnom obstarávaní Svetovej obchodnej organizácie |
| ILO | Medzinárodná organizácia práce |
| IPI | Nástroj medzinárodného obstarávania |
| OECD | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj |
| Výskum a vývoj | Výskum a vývoj |
| ZFEÚ | Zmluva o fungovaní Európskej únie |
| WTO | Svetová obchodná organizácia |

Skratka

Vymedzenie

SDEÚ

Súdny dvor Európskej únie

EHP

Európsky hospodársky priestor

EMAS

Schéma pre environmentálne manažérstvo a audit

EÚ

Európska únia

FTA

Dohoda o voľnom obchode

GPP

Zelené verejné obstarávanie

GPA

Dohoda o vládnom obstarávaní Svetovej obchodnej organizácie

ILO

Medzinárodná organizácia práce

IPI

Nástroj medzinárodného obstarávania

OECD

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj

Výskum a vývoj

Výskum a vývoj

ZFEÚ

Zmluva o fungovaní Európskej únie

WTO

Svetová obchodná organizácia

Čomu má toto usmernenie slúžiť?

Európska komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v marci 2019 prijali spoločné oznámenie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade, v ktorom stanovili strategickú víziu vzťahov medzi EÚ a Čínou (oznámenie „EÚ – Čína: strategická vízia“ (1)) a vyzvali na „aktívny prístup na posilnenie svojej hospodárskej konkurencieschopnosti a zabezpečenie rovnakých podmienok“.

EÚ by sa mala naďalej usilovať o dosiahnutie vyváženejších a recipročných podmienok vo svojich hospodárskych vzťahoch. V tejto súvislosti je verejné obstarávanie, ktoré predstavuje približne 14 % hrubého domáceho produktu EÚ, významným prvkom.

Vytvorenie jednotného trhu pre verejné obstarávanie je jedným z kľúčových úspechov vnútorného trhu. Uverejňovanie výziev na predkladanie ponúk v celej EÚ zabezpečuje transparentnosť a vytvára príležitosti pre podniky v celej Únii. Lepšie vykonávanie pravidiel v prípade zahraničných uchádzačov je zamerané na zabezpečenie najvyšších noriem kvality vo všetkých fázach postupu, hodnoty za peniaze, udržateľnosti projektov a rovnaké podmienky pre spoločnosti z EÚ a tretích krajín, ktoré sa zúčastňujú na postupoch verejného obstarávania.

Komisia sa preto zaviazala, že „uverejní usmernenia k právnemu rámcu o účasti zahraničných uchádzačov a tovaru na trhu EÚ zohľadňujúce pravidlá EÚ a medzinárodné pravidlá verejného obstarávania vrátane pravidiel o ponukách s neobvykle nízkou cenou, ako aj o dodržiavaní bezpečnostných, pracovných a environmentálnych noriem“ (opatrenie č. 7).

Európska rada podporila prístup Komisie a vyzvala Úniu, aby konala s cieľom „chrániť svoje záujmy pred nekalými praktikami tretích krajín, pričom by mala naplno využívať nástroje na ochranu obchodu a naše pravidlá verejného obstarávania, ako aj zabezpečiť účinnú reciprocitu s tretími krajinami v oblasti verejného obstarávania“. Takisto zdôraznila, že „v súlade s dlhodobými strategickými záujmami Únie by sa mala zabezpečiť spravodlivá hospodárska súťaž v rámci jednotného trhu aj globálne, a to na ochranu spotrebiteľov aj na posilnenie hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti“ (2).

Komisia spolu s členskými štátmi sa okrem toho zaviazala zostaviť do konca roka 2019 prehľad o vykonávaní súčasného rámca s cieľom zistiť nedostatky. Každý nedostatok zistený v rámci tohto postupu sa dôkladne posúdi, a to najmä vzhľadom na potenciálne nedostatky znemožňujúce rovnaké podmienky pre spoločnosti z EÚ a tretích krajín pri ich účasti na postupoch verejného obstarávania.

Tovar, služby a ani uchádzači z tretích krajín nie sú vždy viazaní rovnakými alebo rovnocennými environmentálnymi, sociálnymi alebo pracovnými normami, ako sú normy, ktoré sa vzťahujú na hospodárske subjekty z EÚ. Podobne sa na uchádzačov z tretích krajín nemusia vzťahovať prísne pravidlá pre štátnu pomoc podobné pravidlám uplatňovaným v EÚ. Tým sa môžu uchádzači, tovar a služby z EÚ dostať do nevýhody. Na to, aby sa zabezpečilo uplatňovanie rovnakých alebo rovnocenných noriem a požiadaviek na uchádzačov z EÚ a tretích krajín, treba uplatňovať pravidlá EÚ v oblasti verejného obstarávania.

Riešenie narušení na európskych trhoch verejného obstarávania spôsobených dotáciami alebo inými formami štátom podporovaného financovania si pravdepodobne bude vyžadovať zásahy na viacerých úrovniach. V tejto súvislosti je kľúčové uplatňovanie ustanovení týkajúcich sa ponúk s neobvykle nízkou cenou, hoci nemusí postačovať a bude treba vykonať ďalšiu analýzu.

V oznámení sa takisto pripomína záväzok Komisie zabezpečiť reciprocitu v prístupe na zahraničné trhy verejného obstarávania. EÚ v posledných rokoch do veľkej miery otvorila svoje trhy verejného obstarávania tretím krajinám, ale spoločnosti z EÚ sa na niektorých zahraničných trhoch často stretávajú s ťažkosťami pri získavaní prístupu k príležitostiam v oblasti verejného obstarávania. Komisia v roku 2016 vydala revidovaný návrh nástroja medzinárodného obstarávania (NMO) (3), ktorým sa v prípade jeho prijatia otvoria dvere pre všetky spoločnosti a umožní sa im súťažiť so spoločnosťami z tretích krajín za rovnakých podmienok.

Komisia tým, že sa zaviazala plniť opatrenia uvedené v oznámení, potvrdila význam, ktorý prikladá podpore spravodlivej hospodárskej súťaže a rovnakých podmienok na vnútornom trhu v oblasti verejného obstarávania.

Zámerom tohto usmernenia je v súlade s cieľmi uvedenými v oznámení „EÚ – Čína: strategická vízia“ ponúknuť verejným obstarávateľom pomoc, aby mohli lepšie pochopiť niektoré praktické aspekty postupov verejného obstarávania stanovené v príslušných právnych predpisoch EÚ, keď musia riešiť účasť tretích krajín na verejných súťažiach. Jeho cieľom je takisto podporiť zásadu, že pri postupoch verejného obstarávania nerozhoduje len cena, ale zohľadňovať sa majú aj prísne európske normy najmä v oblasti práce, životného prostredia a bezpečnosti. Pomáha tak zabezpečiť rovnaké podmienky pre uchádzačov, tovar a služby z EÚ. Toto usmernenie vychádza z oznámenia „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“ (4), ktorým sa stanovilo široké partnerstvo s členskými štátmi s cieľom zvýšiť účinnosť verejného obstarávania. Poznanie a využívanie príležitostí, ktoré poskytuje súčasný právny rámec, prispejú k posilneniu jednotného trhu a vytvoreniu rovnakých podmienok na trhu verejného obstarávania v EÚ.

Právny rámec

Rámec pre verejné obstarávanie je stanovený vo viacerých právnych predpisoch. Podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (5) sa na verejné obstarávanie v EÚ vzťahujú základné zásady transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. V smerniciach o verejnom obstarávaní sa stanovujú minimálne harmonizované pravidlá verejného obstarávania. Týmito pravidlami sa upravuje spôsob, akým verejné orgány a niektorí poskytovatelia verejných služieb nakupujú tovar, práce a služby. Tieto pravidlá sú transponované do vnútroštátnych právnych predpisov a uplatňujú sa na postupy verejného obstarávania, ktorých peňažná hodnota presahuje určitú sumu. Procesné pravidlá sa vzťahujú na každé jednotlivé obstarávanie bez ohľadu na pôvod uchádzača.

Kto má prístup k trhu verejného obstarávania v EÚ je v medzinárodnom kontexte vymedzené v zmluvách, ktoré uzavrela EÚ. Najrelevantnejšou zmluvou je Dohoda o vládnom obstarávaní (GPA) (6), ktorou sa trh verejného obstarávania v EÚ otvára ostatným zmluvným stranám tejto dohody. Okrem toho viaceré z dohôd EÚ o voľnom obchode (FTA) obsahujú kapitoly o verejnom obstarávaní. Týmto usmernením sa nenahrádzajú príslušné právne predpisy v oblasti verejného obstarávania a ani by sa nemalo chápať ako príručka o tom „ako splniť požiadavky stanovené v právnych predpisoch“. Konečný a záväzný výklad práva EÚ je oprávnený poskytovať len Súdny dvor Európskej únie (7). Týmto usmernením nie sú dotknuté medzinárodné záväzky EÚ vo vzťahu k jej obchodným partnerom.

1.   Prístup uchádzačov a tovaru z tretích krajín na trh verejného obstarávania v EÚ

| Článok 25 smernice 2014/24/EÚ

  Pokiaľ sa na práce, tovar, služby a hospodárske subjekty vzťahujú prílohy 1, 2, 4 a 5 (8) a všeobecné poznámky k dodatku I Európskej únie ku GPA, ako aj iné medzinárodné dohody, ktorými je Únia viazaná, verejní obstarávatelia uplatňujú v súvislosti s týmito prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi signatárov týchto dohôd zaobchádzanie, ktoré nesmie byť nepriaznivejšie než zaobchádzanie, ktoré uplatňujú v súvislosti s prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi Únie. |
| --- |

Článok 25 smernice 2014/24/EÚ

Pokiaľ sa na práce, tovar, služby a hospodárske subjekty vzťahujú prílohy 1, 2, 4 a 5 (8) a všeobecné poznámky k dodatku I Európskej únie ku GPA, ako aj iné medzinárodné dohody, ktorými je Únia viazaná, verejní obstarávatelia uplatňujú v súvislosti s týmito prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi signatárov týchto dohôd zaobchádzanie, ktoré nesmie byť nepriaznivejšie než zaobchádzanie, ktoré uplatňujú v súvislosti s prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi Únie.

Obhajovaním recipročného otvorenia trhov verejného obstarávania tretích krajín EÚ aktívne presadzuje sprístupnenie príležitostí v oblasti verejného obstarávania pre európske spoločnosti. EÚ v rámci medzinárodných rokovaní podporuje všeobecné zavádzanie kritérií kvality vrátane environmentálnych, sociálnych, pracovných a inovačných aspektov, ako aj ambiciózne otváranie medzinárodných trhov verejného obstarávania.

V rámci viacerých medzinárodných dohôd (napríklad Dohody o vládnom obstarávaní a dvojstranných dohôd o voľnom obchode s kapitolami o verejnom obstarávaní) sa EÚ zaviazala, že pre niektoré práce, tovar, služby a hospodárske subjekty z viacerých tretích krajín poskytne prístup na svoj trh verejného obstarávania.

V súlade s tým sa v smerniciach o verejnom obstarávaní stanovuje, že verejní obstarávatelia v EÚ uplatňujú v súvislosti s týmito prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi signatárov týchto dohôd zaobchádzanie, ktoré nie je nepriaznivejšie než zaobchádzanie, ktoré uplatňujú v súvislosti s prácami, tovarom, službami a hospodárskymi subjektmi EÚ, pokiaľ sa na tieto práce, tovar a hospodárske subjekty vzťahujú dané dohody (9).

Okrem tejto povinnosti hospodárske subjekty z tretích krajín, ktoré nemajú žiadnu dohodu o otvorení trhu verejného obstarávania v EÚ, alebo ktorých tovar, služby a práce nie sú predmetom takejto dohody, nemajú zabezpečený prístup k postupom verejného obstarávania v EÚ a môžu byť vylúčené.

1.1   Medzinárodné dohody o verejnom obstarávaní a medzinárodný nástroj obstarávania

| Dohoda o vládnom obstarávaní (GPA)

  Podľa Dohody o vládnom obstarávaní uzavretej v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) môžu hospodárske subjekty z ostatných 19 zúčastnených partnerských krajín WTO predkladať ponuky na niektoré verejné zákazky v EÚ a spoločnosti z EÚ môžu predkladať ponuky na zákazky ostatných 19 partnerských krajín WTO. |
| --- |

Dohoda o vládnom obstarávaní (GPA)

Podľa Dohody o vládnom obstarávaní uzavretej v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) môžu hospodárske subjekty z ostatných 19 zúčastnených partnerských krajín WTO predkladať ponuky na niektoré verejné zákazky v EÚ a spoločnosti z EÚ môžu predkladať ponuky na zákazky ostatných 19 partnerských krajín WTO.

| Dvojstranné dohody o voľnom obchode

  EÚ uzavrela dohody o voľnom obchode s krajinami na celom svete, ktoré spoločnostiam poskytujú lepší prístup na trhy verejného obstarávania druhej strany.
  Týka sa to napríklad nedávno uzavretých obchodných dohôd s Kanadou a Japonskom. |
| --- |

Dvojstranné dohody o voľnom obchode

EÚ uzavrela dohody o voľnom obchode s krajinami na celom svete, ktoré spoločnostiam poskytujú lepší prístup na trhy verejného obstarávania druhej strany.

Týka sa to napríklad nedávno uzavretých obchodných dohôd s Kanadou a Japonskom.

Ak verejní obstarávatelia dostanú ponuku od hospodárskeho subjektu tretej krajiny, mali by overiť, či sa na ponuku vzťahujú medzinárodné dohody o verejnom obstarávaní podpísané zo strany EÚ, ako napríklad GPA a dohody o voľnom obchode, aby určili, či má uchádzač zabezpečený prístup k tomuto obstarávaniu.

| V súčasnosti má dohoda o vládnom obstarávaní 20 zmluvných strán: EÚ so svojimi 28 členskými štátmi, Arménsko, Austrália, Kanada, Taiwan Hongkong (Čína), Island, Izrael, Japonsko, Lichtenštajnsko, Čierna Hora, Moldavsko, Nórsko, Nový Zéland, Južná Kórea, Singapur, Švajčiarsko, Ukrajina, Spojené štáty americké, a Holandsko (spolu s Arubou). |
| --- |

V súčasnosti má dohoda o vládnom obstarávaní 20 zmluvných strán: EÚ so svojimi 28 členskými štátmi, Arménsko, Austrália, Kanada, Taiwan Hongkong (Čína), Island, Izrael, Japonsko, Lichtenštajnsko, Čierna Hora, Moldavsko, Nórsko, Nový Zéland, Južná Kórea, Singapur, Švajčiarsko, Ukrajina, Spojené štáty americké, a Holandsko (spolu s Arubou).

GPA a kapitoly o vládnom obstarávaní v rámci dohôd o voľnom obchode sa automaticky neuplatňujú na všetky vládne obstarávania zmluvných strán. GPA a dohody o voľnom obchode pozostávajú z dvoch častí:

| a) | právneho predpisu s pravidlami, ktoré sa týkajú zásad a postupov, a |
| --- | --- |

a)

právneho predpisu s pravidlami, ktoré sa týkajú zásad a postupov, a

| b) | zoznamov zmluvných záväzkov každej zmluvnej strany. |
| --- | --- |

b)

zoznamov zmluvných záväzkov každej zmluvnej strany.

V zoznamoch zmluvných záväzkov sa určuje, ktoré verejné subjekty musia spĺňať dohodnuté pravidlá a v akom rozsahu je ich obstarávanie tovaru a služieb otvorené účasti hospodárskych subjektov (a ich tovaru a služieb) ostatných zmluvných strán GPA a partnerov v rámci dohôd o voľnom obchode.

Týka sa to len obstarávaní, ktoré prekračujú stanovené prahové hodnoty uvedené v zoznamoch zmluvných záväzkov druhej strany.

Zoznamy záväzkov pre trh EÚ sú stanovené v prílohách k dodatku I ku GPA a v príslušných prílohách zodpovedajúcich dohôd o voľnom obchode. Verejný obstarávateľ môže po overení v týchto prameňoch určiť, či má uchádzač (a jeho tovar a služby) prístup k jeho obstarávaniu.

EÚ prostredníctvom svojich dohôd o voľnom obchode podporuje používanie environmentálnych, sociálnych a pracovných hľadísk za predpokladu, že sa uplatňujú nediskriminačne. Uvedené dohody prispievajú k ďalšiemu otváraniu trhov verejného obstarávania v EÚ a tretích krajinách.

V prípade dohôd o voľnom obchode musia verejní obstarávatelia dodržiavať podobný postup overovania, pokiaľ ide o rozsah plánovaného obstarávania. Pravidlá týkajúce sa záväzkov v oblasti verejného obstarávania a prístupu na trh začlenila EÚ do mnohých svojich dohôd o voľnom obchode. Vo väčšine prípadoch dohody o voľnom obchode vychádzajú zo štruktúry GPA.

| Nástroj medzinárodného obstarávania

  Komisia navrhla nástroj medzinárodného obstarávania na podporu (NMO) (10) s cieľom posilniť reciprocitu a zabezpečiť vplyv pri rokovaniach s tretími krajinami s cieľom, aby otvorili svoje trhy obstarávania podnikom z EÚ. Takýto vplyv je očividne potrebný na to, aby sa zabránilo diskriminačným opatreniam a priamemu zatvoreniu trhov.
  Preto Európska rada 21. marca 2019 vo svojich záveroch vyzvala „[...] na obnovenie rokovaní o nástroji EÚ pre medzinárodné verejné obstarávanie“ (11). |
| --- |

Nástroj medzinárodného obstarávania

Komisia navrhla nástroj medzinárodného obstarávania na podporu (NMO) (10) s cieľom posilniť reciprocitu a zabezpečiť vplyv pri rokovaniach s tretími krajinami s cieľom, aby otvorili svoje trhy obstarávania podnikom z EÚ. Takýto vplyv je očividne potrebný na to, aby sa zabránilo diskriminačným opatreniam a priamemu zatvoreniu trhov.

Preto Európska rada 21. marca 2019 vo svojich záveroch vyzvala „[...] na obnovenie rokovaní o nástroji EÚ pre medzinárodné verejné obstarávanie“ (11).

1.2   Pravidlá a dohody týkajúce sa jednotlivých odvetví a projektov

| Medzivládne dohody

  Medzinárodné dohody s tretími krajinami môžu obsahovať konkrétne pravidlá o obstarávaní za predpokladu, že sú v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie stanovenými v zmluve. |
| --- |

Medzivládne dohody

Medzinárodné dohody s tretími krajinami môžu obsahovať konkrétne pravidlá o obstarávaní za predpokladu, že sú v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie stanovenými v zmluve.

| Sektor verejných služieb

  V sektore verejných služieb môžu verejní obstarávatelia zamietnuť ponuky na zákazky na dodanie tovaru, ak viac než 50 % produktov pochádza z určitých tretích krajín. |
| --- |

Sektor verejných služieb

V sektore verejných služieb môžu verejní obstarávatelia zamietnuť ponuky na zákazky na dodanie tovaru, ak viac než 50 % produktov pochádza z určitých tretích krajín.

| Obrana a bezpečnosť

  V prípade verejných obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti členské štáty slobodne rozhodujú o tom, či verejným obstarávateľom povolia, aby poskytli prístup zahraničným uchádzačom. |
| --- |

Obrana a bezpečnosť

V prípade verejných obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti členské štáty slobodne rozhodujú o tom, či verejným obstarávateľom povolia, aby poskytli prístup zahraničným uchádzačom.

1.2.1   Obstarávanie organizované na základe medzivládnych dohôd

V osobitných prípadoch a pri konkrétnych projektoch môžu členské štáty plánovať zadanie zákaziek na základe medzinárodných dohôd s tretími krajinami, ktoré majú v porovnaní s európskym rámcom odlišné postupy verejného obstarávania.

Na postupy verejného obstarávania na základe takýchto dohôd sa nevzťahujú právne predpisy EÚ v oblasti vereného obstarávania za podmienok stanovených v smerniciach a pokiaľ sú osobitné pravidlá verejného obstarávania uvedené v medzinárodnej dohode plne v súlade so zmluvou, najmä so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. Takéto dohody sa musia oznámiť Komisii.

Obstarávania organizované na základe takýchto medzinárodných dohôd musia byť v súlade so zásadami Zmluvy o EÚ vrátane náležitého a otvoreného uverejnenia, pričom všetkým spoločnostiam bez ohľadu na ich sídlo alebo krajinu pôvodu sa umožní na nich účasť. Priame zadanie zákazky, ktoré svojou samotnou povahou nie je zárukou transparentnosti a hospodárskej súťaže, nie je zlučiteľné s týmito základnými zásadami.

V medzinárodnom kontexte nemôže žiadna medzinárodná dohoda uzatvorená medzi členským štátom a jednou alebo viacerými tretími krajinami tvoriť základ pre zadávanie zákaziek priamo tretím krajinám alebo ich hospodárskym subjektom. To by bolo nezlučiteľné s výlučnou právomocou EÚ v oblasti spoločnej obchodnej politiky a so základnými zásadami zmlúv EÚ v oblasti verejného obstarávania. Výhodné podmienky financovania projektu nemôžu tvoriť základ pre priame zadanie zákazky.

1.2.2   Opatrenia v sektore verejných služieb

| Článok 85 smernice 2014/25/EÚ – Ponuky zahŕňajúce produkty pochádzajúce z tretích krajín









  1. | Tento článok sa vzťahuje na ponuky, ktoré zahŕňajú produkty pochádzajúce z tretích krajín, s ktorými Únia neuzatvorila ani mnohostrannú, ani dvojstrannú dohodu, ktorá podnikom Únie zabezpečuje porovnateľný a skutočný prístup na trhy týchto tretích krajín. Tým nie sú dotknuté záväzky Únie ani jej členských štátov voči tretím krajinám. |
| --- | --- |

Článok 85 smernice 2014/25/EÚ – Ponuky zahŕňajúce produkty pochádzajúce z tretích krajín

1.

| 2. | Každá ponuka predložená na účely zadania zákazky na dodanie tovaru môže byť zamietnutá, ak podiel produktov pochádzajúcich z tretích krajín určený podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 prevyšuje 50 % celkovej hodnoty produktov, ktoré tvoria ponuku. Na účely tohto článku sa softvér, ktorý sa používa v zariadeniach telekomunikačných sietí, považuje za produkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ak sú dve alebo viaceré ponuky rovnocenné v zmysle kritérií na vyhodnotenie ponúk vymedzených v článku 82, s výhradou druhého pododseku tohto odseku sa uprednostnia tie ponuky, ktoré sa nemôžu zamietnuť podľa odseku 2 tohto článku. Ceny týchto ponúk sa považujú za rovnocenné na účely tohto článku, ak cenový rozdiel nepresiahne 3 %. Žiadna ponuka sa však podľa prvého pododseku neuprednostní pred inou ponukou, ak by jej prijatie zaväzovalo obstarávateľa nadobudnúť zariadenie s inými technickými parametrami, ako sú parametre existujúceho zariadenia, čo by malo za následok nezlučiteľnosť, technické ťažkosti pri prevádzke a údržbe alebo neprimerané náklady. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na účely tohto článku sa pri určovaní podielu produktov pochádzajúcich z tretích krajín podľa odseku 2 nezohľadnia tie tretie krajiny, na ktoré sa rozhodnutím Rady rozšíri uplatňovanie výhod vyplývajúcich z tejto smernice v súlade s odsekom 1. |
| --- | --- |

4.

V článku 43 smernice 2014/25/EÚ sa prístup na trh verejného obstarávania v EÚ nezaručuje všetkým hospodárskym subjektom z tretích krajín. Okrem toho sa v nej stanovuje osobitný režim pre ponuky zahŕňajúce produkty pochádzajúce z tretích krajín. Je to stanovené v článku 85 smernice 2014/25/EÚ.

Verejní obstarávatelia pôsobiaci v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb môžu zamietnuť ponuky na zákazky na dodanie tovaru, ak podiel produktov pochádzajúci z tretej krajiny prekračuje 50 % celkovej hodnoty produktov, ktoré sú predmetom obstarávania.

Tento režim sa uplatňuje len na produkty pochádzajúce z tretích krajín, na ktoré sa nevzťahuje dohoda zabezpečujúca porovnateľný a účinný prístup podnikov z EÚ na trhy týchto tretích krajín.

Ak verejný obstarávateľ namiesto zamietnutia takejto ponuky povolí jej účasť na postupe verejného obstarávania, musí uprednostniť rovnocenné ponuky s menej ako 50 % produktov pochádzajúcich z tretích krajín (12). Verejný obstarávateľ ich nemusí uprednostniť, ak by to obstarávateľa zaväzovalo nadobudnúť zariadenie s inými technickými parametrami, ako sú parametre existujúceho zariadenia, čo by malo za následok nezlučiteľnosť, technické ťažkosti pri prevádzke a údržbe alebo neprimerané náklady.

| Nedávno verejný obstarávateľ využil flexibilitu uvedenú v článku 85 smernice o verejných službách na to, aby uchádzača požiadal o vyhlásenia o pôvode jeho produktov. Keďže viac ako 50 % produktov pochádzalo z tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie, príslušnú ponuku zamietol. |
| --- |

Nedávno verejný obstarávateľ využil flexibilitu uvedenú v článku 85 smernice o verejných službách na to, aby uchádzača požiadal o vyhlásenia o pôvode jeho produktov. Keďže viac ako 50 % produktov pochádzalo z tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie, príslušnú ponuku zamietol.

1.2.3   Obstarávania v oblasti obrany a bezpečnosti

| Odôvodnenie 18 smernice 2009/81/EÚ:

  Zákazky na zbrane, muníciu a vojenský materiál, ktoré zadávajú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia pôsobiaci v oblasti obrany, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) uzatvorenej v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Ostatné zákazky upravené touto smernicou sú tiež vyňaté z uplatňovania GPA na základe jej článku XXIII (13). [...]
  Toto vyňatie tiež znamená, že v špecifickom kontexte obranných a bezpečnostných trhov si členské štáty ponechávajú právomoc rozhodovať o tom, či ich verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu umožniť hospodárskym subjektom z tretích krajín zapojiť sa do postupov zadávania zákazky. Toto rozhodnutie by mali prijať na základe zásady najlepšieho pomeru ceny a kvality, pričom si treba uvedomiť potrebu európskej technologickej a priemyselnej základne obrany, ktorá by bola konkurencieschopná v celosvetovom meradle, význam otvorených a spravodlivých trhov a získavanie vzájomných výhod. Členské štáty by sa mali usilovať o čoraz otvorenejšie trhy. Ich partneri by na základe medzinárodných dohôd takisto mali preukázať otvorenosť, najmä pokiaľ ide o otvorenú a spravodlivú súťaž. |
| --- |

Odôvodnenie 18 smernice 2009/81/EÚ:

Zákazky na zbrane, muníciu a vojenský materiál, ktoré zadávajú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia pôsobiaci v oblasti obrany, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) uzatvorenej v rámci Svetovej obchodnej organizácie. Ostatné zákazky upravené touto smernicou sú tiež vyňaté z uplatňovania GPA na základe jej článku XXIII (13). [...]

Toto vyňatie tiež znamená, že v špecifickom kontexte obranných a bezpečnostných trhov si členské štáty ponechávajú právomoc rozhodovať o tom, či ich verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu umožniť hospodárskym subjektom z tretích krajín zapojiť sa do postupov zadávania zákazky. Toto rozhodnutie by mali prijať na základe zásady najlepšieho pomeru ceny a kvality, pričom si treba uvedomiť potrebu európskej technologickej a priemyselnej základne obrany, ktorá by bola konkurencieschopná v celosvetovom meradle, význam otvorených a spravodlivých trhov a získavanie vzájomných výhod. Členské štáty by sa mali usilovať o čoraz otvorenejšie trhy. Ich partneri by na základe medzinárodných dohôd takisto mali preukázať otvorenosť, najmä pokiaľ ide o otvorenú a spravodlivú súťaž.

Obstarávania tovaru a služieb v sektoroch obrany a bezpečnosti majú často citlivý charakter. Osobitné požiadavky na takéto obstarávania sú stanovené v smernici 2009/81/ES (14) v kontexte potreby členských štátov zabezpečiť bezpečnosť dodávok, ako aj ochranu utajovaných skutočností.

V prípade obstarávaní uskutočňovaných na základe smernice o obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti je úlohou každého členského štátu vymedziť si svoje vnútroštátne pravidlá (15) o tom, či verejní obstarávatelia môžu alebo nemôžu povoliť hospodárskym subjektom z tretích krajín zúčastniť sa na postupoch zadávania zákaziek (16). Ak sa verejní obstarávatelia rozhodnú nepovoliť hospodárske subjekty alebo tovar z tretích krajín, môžu takéto všeobecné obmedzenie uviesť už v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania a súťažných podkladoch. Alternatívne si môžu vybrať, že tieto ponuky zamietnu jednotlivo v rozhodnutí o zadaní zákazky. V tomto prípade by verejní obstarávatelia mali v súťažných podkladoch uviesť, že si vyhradzujú právo zamietnuť ponuky z obranných a bezpečnostných dôvodov.

Verejní obstarávatelia môžu v záujme ochrany svojich bezpečnostných záujmov prijať aj iné opatrenia:

| — | Môžu od uchádzačov vyžadovať, aby predložili národné bezpečnostné previerky a prijali zahraničné bezpečnostné previerky, len ak sú uznávané za rovnocenné, na základe úrovne spolupráce spravodajských služieb medzi dotknutými krajinami. |
| --- | --- |

—

Môžu od uchádzačov vyžadovať, aby predložili národné bezpečnostné previerky a prijali zahraničné bezpečnostné previerky, len ak sú uznávané za rovnocenné, na základe úrovne spolupráce spravodajských služieb medzi dotknutými krajinami.

| — | Môžu od zahraničných uchádzačov požadovať osvedčenia, ktorými sa zabezpečí povolenie dopravy zariadenia vrátane dodatočného dodania v krízových situáciách. |
| --- | --- |

—

Môžu od zahraničných uchádzačov požadovať osvedčenia, ktorými sa zabezpečí povolenie dopravy zariadenia vrátane dodatočného dodania v krízových situáciách.

| — | Môžu takisto od uchádzačov požadovať, aby prijali záväzky týkajúce sa prístupu k utajovaným skutočnostiam a ich dôvernosti. |
| --- | --- |

—

Môžu takisto od uchádzačov požadovať, aby prijali záväzky týkajúce sa prístupu k utajovaným skutočnostiam a ich dôvernosti.

| — | Takisto môžu vyžadovať, aby poskytovatelia a riešenia spĺňali dodatočné požiadavky vyplývajúce z osobitných bezpečnostných právnych predpisov. Napríklad v oblasti kybernetickej bezpečnosti obsahuje smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov (17) opatrenia, ktoré zaisťujú vysokú všeobecnú úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov v celej Únii. |
| --- | --- |

—

Takisto môžu vyžadovať, aby poskytovatelia a riešenia spĺňali dodatočné požiadavky vyplývajúce z osobitných bezpečnostných právnych predpisov. Napríklad v oblasti kybernetickej bezpečnosti obsahuje smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov (17) opatrenia, ktoré zaisťujú vysokú všeobecnú úroveň bezpečnosti sietí a informačných systémov v celej Únii.

Verejní obstarávatelia môžu od dodávateľov požadovať, aby svoj dodávateľský reťazec otvorili verejnej súťaži. Na základe toho sa do dodávateľského reťazca môžu zapojiť nové subjekty (18).

V prípade niektorých výnimočných obstarávaní v oblasti obrany a bezpečnosti ide o záujmy národnej bezpečnosti. Niektoré zákazky si vyžadujú také mimoriadne náročné požiadavky z hľadiska bezpečnosti dodávok alebo sú natoľko dôverné a dôležité pre národnú zvrchovanosť, že osobitné ustanovenia smernice 2009/81/ES nemusia postačovať na to, aby sa zaručili základné bezpečnostné záujmy daného členského štátu.

V prípade takýchto obstarávaní sa v článku 346 ZFEÚ stanovuje výnimka, na základe ktorej môžu členské štáty zadávať zákazky bez toho, aby uplatnili pravidlá tejto smernice (19). Členské štáty musia v jednotlivých prípadoch posúdiť, či možno toto vylúčenie uplatniť, pričom pomenujú dotknuté základné bezpečnostné záujmy a zhodnotia nevyhnutnosť osobitného opatrenia pri zohľadnení zásady proporcionality a potreby reštriktívneho výkladu takejto výnimky (20).

1.3   Praktické aspekty

| Medzinárodné dohody o obstarávaní







  — | Verejní obstarávatelia by mali skontrolovať, či sa na uchádzača z tretej krajiny vzťahuje GPA alebo dvojstranná dohoda. Ak sa na nich nevzťahuje, nemajú zabezpečený prístup k postupom verejného obstarávania v EÚ. |
| --- | --- |

Medzinárodné dohody o obstarávaní

—

Verejní obstarávatelia by mali skontrolovať, či sa na uchádzača z tretej krajiny vzťahuje GPA alebo dvojstranná dohoda. Ak sa na nich nevzťahuje, nemajú zabezpečený prístup k postupom verejného obstarávania v EÚ.

Obstarávania na základe medzivládnych dohôd

| — | Obstarávania musia byť v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie stanovenými v zmluve. |
| --- | --- |

—

Obstarávania musia byť v súlade so zásadami transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie stanovenými v zmluve.

| — | Podľa týchto dohôd sa nemôžu zákazky zadávať priamo. |
| --- | --- |

—

Podľa týchto dohôd sa nemôžu zákazky zadávať priamo.

Obstarávania na základe smernice o verejných službách

| — | Verejní obstarávatelia by mali skontrolovať, či viac ako 50 % produktov ponúkaných v rámci zákazky na dodanie tovaru pochádza z tretích krajín. |
| --- | --- |

—

Verejní obstarávatelia by mali skontrolovať, či viac ako 50 % produktov ponúkaných v rámci zákazky na dodanie tovaru pochádza z tretích krajín.

| — | Ak sa na tieto tretie krajiny nevzťahuje GPA ani dvojstranná dohoda, ponuku možno zamietnuť. |
| --- | --- |

—

Ak sa na tieto tretie krajiny nevzťahuje GPA ani dvojstranná dohoda, ponuku možno zamietnuť.

Obstarávania v oblasti obrany a bezpečnosti

| — | Tieto obstarávania nie sú zahrnuté v GPA ani v existujúcich dvojstranných dohodách. |
| --- | --- |

—

Tieto obstarávania nie sú zahrnuté v GPA ani v existujúcich dvojstranných dohodách.

| — | Verejní obstarávatelia nemusia poskytovať prístup hospodárskym subjektom z tretích krajín. |
| --- | --- |

—

Verejní obstarávatelia nemusia poskytovať prístup hospodárskym subjektom z tretích krajín.

2.   Ponuky s neobvykle nízkou cenou

| Článok 69 smernice 2014/24/EÚ









  1. | Verejní obstarávatelia od hospodárskych subjektov požadujú, aby vysvetlili cenu alebo náklady, ktoré sa v ponuke navrhujú, ak sa zdá, že ponuky sú vzhľadom na dané práce, tovar alebo služby neobvykle nízke. |
| --- | --- |

Článok 69 smernice 2014/24/EÚ

1.

| 2. | Vysvetlenia uvedené v odseku 1 sa môžu vzťahovať najmä na:






  a) | hospodárnosť výrobného procesu, poskytovaných služieb alebo stavebných postupov; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

hospodárnosť výrobného procesu, poskytovaných služieb alebo stavebných postupov;

| b) | zvolené technické riešenia alebo akékoľvek výnimočne priaznivé podmienky, ktoré má uchádzač k dispozícii na dodávku výrobkov alebo služieb na uskutočnenie práce; |
| --- | --- |

b)

zvolené technické riešenia alebo akékoľvek výnimočne priaznivé podmienky, ktoré má uchádzač k dispozícii na dodávku výrobkov alebo služieb na uskutočnenie práce;

| c) | originalitu práce, tovaru alebo služieb, ktoré uchádzač navrhuje; |
| --- | --- |

c)

originalitu práce, tovaru alebo služieb, ktoré uchádzač navrhuje;

| d) | dodržiavanie povinností uvedených v článku 18 ods. 2; |
| --- | --- |

d)

dodržiavanie povinností uvedených v článku 18 ods. 2;

| e) | dodržiavanie povinností uvedených v článku 71; |
| --- | --- |

e)

dodržiavanie povinností uvedených v článku 71;

| f) | možnosť uchádzača získať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

f)

možnosť uchádzača získať štátnu pomoc.

| 3. | Verejný obstarávateľ posúdi poskytnuté informácie konzultáciou s uchádzačom. Ponuku môže zamietnuť len v prípade, ak poskytnuté dôkazy uspokojivo nedokladujú nízku úroveň navrhovaných cien alebo nákladov, pričom sa zohľadnia prvky uvedené v odseku 2. Verejní obstarávatelia zamietnu ponuku, ak zistia, že ponuka je neobvykle nízka preto, lebo nie je v súlade s uplatniteľnými povinnosťami uvedenými v článku 18 ods. 2 |
| --- | --- |

3.

Zistenie, preskúmanie a zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou je pre verejných obstarávateľov jedným z prostriedkov, ako zabezpečiť rovnaké podmienky.

Verejní obstarávatelia by pri vypracovaní špecifikácií obstarávania mali venovať náležitú pozornosť očakávanej cene alebo nákladom na tovar alebo služby. V odhade verejného obstarávateľa sa budú musieť zohľadniť všetky kritériá stanovené v súťažných podkladoch vrátane požiadaviek na plnenie zákazky, podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk.

Podrobným výpočtom pred začatím postupu verejného obstarávania sa predíde ťažkostiam v neskoršej fáze. Informácie v súťažných podkladoch o rozsahu, ktorý verejný obstarávateľ očakáva, aj v peňažnom vyjadrení, môžu uchádzačom poskytnúť dobrý prehľad o očakávanej úrovni kvality a zabránia doručeniu nevhodných ponúk.

Po doručení ponúk bude musieť verejný obstarávateľ posúdiť, či sa zdajú ponuky primerane vypočítané. Napríklad cena alebo náklady ponúkané v jednej ponuke sa môžu líšiť od ceny alebo nákladov ponúknutých inými uchádzačmi alebo od vlastného odhadu verejného obstarávateľa, pričom v porovnaní s ostatnými ponukami neboli predložené žiadne zvláštnosti, ktoré by jasne odôvodňovali rozdiel. Verejní obstarávatelia môžu mať pochybnosti o tom, či je ponuka ekonomicky udržateľná a či ju možno vykonať v súlade s požiadavkami verejného obstarávania a príslušnými právnymi záväzkami, alebo či ide o ponuku s neobvykle nízkou cenou.

| Poznajte cenu







  — | Znalosť trhu je kľúčová |
| --- | --- |

Poznajte cenu

—

Znalosť trhu je kľúčová

| — | Poznajte cenu predchádzajúcich obstarávaní |
| --- | --- |

—

Poznajte cenu predchádzajúcich obstarávaní

| — | Poraďte sa s odborníkmi a inými obstarávateľmi |
| --- | --- |

—

Poraďte sa s odborníkmi a inými obstarávateľmi

2.1   Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou

V smerniciach sa nevymedzuje, čo predstavuje ponuku s neobvykle nízkou cenou ani sa neuvádza konkrétna metóda výpočtu prahovej hodnoty neobvyklej ponuky. Niektoré členské štáty zaviedli dobrovoľné alebo povinné metódy. Členské štáty môžu stanoviť vnútroštátne pravidlá alebo metódy, ktoré sa použijú na identifikáciu ponúk, pri ktorých je podozrenie na neobvykle nízku cenu, za predpokladu, že sú tieto pravidlá objektívne a nediskriminačné (21). Môžu uplatniť metódy aritmetického priemeru založené na posúdení odchýlky ponuky od priemernej ceny všetkých ponúk (22) alebo od vlastnej odhadovanej hodnoty verejného obstarávania stanovenej verejným obstarávateľom. Prípustnou metódou môže byť aj uvedenie rozdielu medzi ponukou s najnižšou cenou a ponukou s druhou najnižšou cenou. Takéto pravidlá môžu zahŕňať osobitné percentuálne prahové hodnoty, ktoré sa použijú na identifikáciu ponúk s neobvykle nízkou cenou. Ak sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch nestanovuje žiadna metóda, verejní obstarávatelia si môžu vytvoriť transparentné a nediskriminačné metódy sami.

Ponuky sa môžu javiť neobvykle nízke v porovnaní s ktorýmkoľvek z príslušných parametrov a kritériami na vyhodnotenie ponúk. Toto môže nastať napríklad vtedy, ak je vzťah medzi ponúkanou kvalitou a cenou podozrivý.

Ak je verejnému obstarávateľovi doručená ponuka, pri ktorej má podozrenie z neobvykle nízkej ceny, má zákonnú povinnosť požiadať dotknutý hospodársky subjekt o vysvetlenie ponúknutej ceny (23). Verejný obstarávateľ nesmie zamietnuť ponuku bez toho, aby dal hospodárskemu subjektu príležitosť vysvetliť a odôvodniť danú cenu. Rovnako sa to vzťahuje na metódy aritmetického priemeru používané na identifikáciu podozrivých ponúk. Takéto metódy neumožňujú okamžité odmietnutie bez preskúmania.

| Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou

  PRESKÚMAJTE VŠETKY PARAMETRE PONUKY






  — | Zdá sa, že je ponuka primerane vypočítaná? |
| --- | --- |

Identifikácia ponúk s neobvykle nízkou cenou

PRESKÚMAJTE VŠETKY PARAMETRE PONUKY

—

Zdá sa, že je ponuka primerane vypočítaná?

| — | Môže uchádzač vykonať, čo navrhuje, za cenu, ktorú navrhuje? |
| --- | --- |

—

Môže uchádzač vykonať, čo navrhuje, za cenu, ktorú navrhuje?

| — | Je v našej krajine k dispozícii metóda, na základe ktorej to možno identifikovať, posúdiť a vyhodnotiť? |
| --- | --- |

—

Je v našej krajine k dispozícii metóda, na základe ktorej to možno identifikovať, posúdiť a vyhodnotiť?

Nie ste presvedčení o dôveryhodnosti ponuky?

2.2   Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou

Verejní obstarávatelia by spravidla mali požiadať hospodársky subjekt, aby preukázal dôveryhodnosť technických, ekonomických alebo právnych predpokladov alebo postupov, na ktorých je táto ponuka založená. Aby mohli verejní obstarávatelia posúdiť vysvetlenia poskytnuté uchádzačom, mali by si vyžiadať všetky podrobné informácie, ktoré považujú za vhodné (24). Konkrétne, v judikatúre sa od verejných obstarávateľov vyžaduje, aby písomne požiadali o podrobné informácie o prvkoch ponuky, o ktorých sa domnievajú, že sú neobvyklé, a z ktorých plynú pochybnosti na strane verejného obstarávateľa v konkrétnom prípade (25). Predovšetkým by mali venovať pozornosť schopnosti uchádzača splniť všetky požiadavky súťažných podkladov vrátane požiadaviek na sociálne zodpovedné a zelené verejné obstarávanie za ponúknutú cenu.

Verejní obstarávatelia môžu v zásade požadovať informácie o všetkých otázkach, ktoré považujú za relevantné na posúdenie úrovne navrhnutej ceny alebo navrhnutých nákladov. Podľa smernice môžu tieto otázky zahŕňať aspekty týkajúce sa hospodárnosti výrobného procesu vrátane základu ponúkaných nákladov počas celého životného cyklu, technických riešení alebo originality ponuky (26). Zoznam takýchto aspektov nie je úplný.

Verejní obstarávatelia sa takisto vyzývajú (27), aby preskúmali, či je ponuka v súlade s uplatniteľnými povinnosťami v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva stanovenými v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych dohodách, alebo s ustanoveniami medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedenými v prílohe X (28). Tieto povinnosti sa uplatňujú priamo bez ohľadu na ich zahrnutie do súťažných podkladov.

Vysvetlenia požadované od uchádzača sa môžu týkať aj potenciálne nekalých obchodných praktík, ako je existencia zahraničných subvencií alebo dumpingu, ktoré narúšajú vnútorný trh. Keď verejní obstarávatelia prešetrujú nekalé obchodné praktiky, mali by venovať osobitnú pozornosť ponukám ponúkajúcim tovar alebo služby z tretích krajín, ktorých ceny a náklady môžu byť skreslené v dôsledku financovania podporovaného štátom. Existencia finančnej podpory zo strany cudzieho štátu by mohla byť súčasťou celkového posúdenia uskutočniteľnosti ponuky.

Uchádzač bude musieť predložiť všetky dôkazy potrebné na poskytnutie dostatočného vysvetlenia. Môžu zahŕňať podrobné informácie spolu s príslušnou dokumentáciou o výrobnom procese, zariadenia, sociálne podmienky, osvedčenia, environmentálne normy atď. Dôvody, ktoré uchádzač poskytne na odôvodnenie životaschopnosti ponuky, musia byť v súlade s podmienkami pôvodnej ponuky (29). V tejto súvislosti by sa verejní obstarávatelia nemali obmedziť na to, že budú od uchádzača požadovať čestné vyhlásenia o jeho úmysle uvedené povinnosti splniť.

Verejný obstarávateľ môže v rámci postupu vyšetrovania položiť dodatočné otázky, najmä s cieľom posúdiť, či sú poskytnuté informácie pravé. Od uchádzača možno takisto požadovať, aby poskytol ďalšie podrobnosti o otázkach a aspektoch, ktoré verejný obstarávateľ neuviedol vo svojej pôvodnej žiadosti, ale ktoré vyplynuli z posúdenia poskytnutých informácií.

| Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou

  POŽADUJTE INFORMÁCIE OD UCHÁDZAČA
  PRÍKLADY:






  — | Ako uchádzač vypočítal ceny a náklady dovedna? |
| --- | --- |

Preskúmanie ponúk s neobvykle nízkou cenou

POŽADUJTE INFORMÁCIE OD UCHÁDZAČA

PRÍKLADY:

—

Ako uchádzač vypočítal ceny a náklady dovedna?

| — | Ako uchádzač určil konkrétnu cenu za konkrétnu položku? |
| --- | --- |

—

Ako uchádzač určil konkrétnu cenu za konkrétnu položku?

| — | Umožňuje cena splnenie všetkých zákonných a zmluvných požiadaviek? |
| --- | --- |

—

Umožňuje cena splnenie všetkých zákonných a zmluvných požiadaviek?

| — | Umožňuje cena splnenie všetkých požadovaných pracovných a environmentálnych noriem? |
| --- | --- |

—

Umožňuje cena splnenie všetkých požadovaných pracovných a environmentálnych noriem?

| — | Ako je ponuka financovaná? Je výpočet správny? |
| --- | --- |

—

Ako je ponuka financovaná? Je výpočet správny?

| — | Neváhajte požiadať o akékoľvek informácie, ktoré považujete za relevantné. |
| --- | --- |

—

Neváhajte požiadať o akékoľvek informácie, ktoré považujete za relevantné.

| — | Požiadajte o konkrétny dôkaz. |
| --- | --- |

—

Požiadajte o konkrétny dôkaz.

Vysvetlenie uchádzača vás nepresvedčilo?

2.3   Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou

Verejný obstarávateľ môže zamietnuť ponuku bez toho, aby to musel preukázať, keď aj napriek zozbieraným dôkazom nie je presvedčený, že uchádzač bude schopný realizovať zákazku pri ponúknutej cene alebo ponúknutých nákladoch a v súlade so súťažnými podkladmi a všetkými uplatniteľnými zákonnými povinnosťami.

Rozhodnutie môže byť založené na jednom prvku alebo na kombinácii činiteľov vrátane súladu s pracovnými a environmentálnymi normami a na tom, či bola alebo nebola poskytnutá štátna pomoc, ktoré sa zohľadnia v konečnom posúdení verejného obstarávateľa.

Podľa článku 69 ods. 3 smernice 2014/24/EÚ sú verejní obstarávatelia povinní zamietnuť ponuku, ak zistia, že ponúknutá neobvykle nízka cena alebo náklady sú dôsledkom toho, že uchádzač nesplnil povinné právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy, kolektívne dohody alebo medzinárodné ustanovenia v oblasti sociálneho, pracovného alebo environmentálneho práva (článok 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ v spojení s prílohou X k smernici – pozri vyššie v odseku 2).

| Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou

  PONUKA VÁS MUSÍ PRESVEDČIŤ






  — | Uchádzač musí preukázať správnosť svojej ponuky. |
| --- | --- |

Zamietnutie ponúk s neobvykle nízkou cenou

PONUKA VÁS MUSÍ PRESVEDČIŤ

—

Uchádzač musí preukázať správnosť svojej ponuky.

| — | Urobil tak uchádzač vo všetkých aspektoch, ktoré ste požadovali? |
| --- | --- |

—

Urobil tak uchádzač vo všetkých aspektoch, ktoré ste požadovali?

| — | Domnievate sa, že je uchádzač schopný splniť VŠETKY ZMLUVNÉ požiadavky za navrhovanú cenu? |
| --- | --- |

—

Domnievate sa, že je uchádzač schopný splniť VŠETKY ZMLUVNÉ požiadavky za navrhovanú cenu?

| — | Ak máte naďalej opodstatnené pochybnosti, môžete ponuku zamietnuť. |
| --- | --- |

—

Ak máte naďalej opodstatnené pochybnosti, môžete ponuku zamietnuť.

| — | Ak ste zistili, že ponuka je neobvykle nízka, pretože nie je v súlade s právnymi povinnosťami podľa článku 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ, musí sa zamietnuť. |
| --- | --- |

—

Ak ste zistili, že ponuka je neobvykle nízka, pretože nie je v súlade s právnymi povinnosťami podľa článku 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ, musí sa zamietnuť.

2.4   Praktické aspekty

| Ponuky s neobvykle nízkou cenou







  — | Verejní obstarávatelia musia skontrolovať, či je ponuka finančne spoľahlivá alebo či nie je neobvykle nízka. |
| --- | --- |

Ponuky s neobvykle nízkou cenou

—

Verejní obstarávatelia musia skontrolovať, či je ponuka finančne spoľahlivá alebo či nie je neobvykle nízka.

| — | Verejní obstarávatelia sa musia informovať u uchádzača. Môžu mu položiť všetky otázky, ktoré pokladajú za relevantné. |
| --- | --- |

—

Verejní obstarávatelia sa musia informovať u uchádzača. Môžu mu položiť všetky otázky, ktoré pokladajú za relevantné.

| — | Ak nie sú presvedčení o finančnej uskutočniteľnosti ponuky, môžu ju zamietnuť. |
| --- | --- |

—

Ak nie sú presvedčení o finančnej uskutočniteľnosti ponuky, môžu ju zamietnuť.

3.   Normy kvality – strategický prístup k verejnému obstarávaniu

Komisia uznala význam verejného obstarávania ako účinného nástroja na to, aby sa verejné finančné prostriedky vynakladali efektívnym, udržateľným a strategickým spôsobom. Vo svojom oznámení „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“ (30) zdôraznila, že uplatňovanie noriem vysokej kvality je rozhodujúce na úrovni ústrednej štátnej správy a miestnej samosprávy pri reagovaní na sociálne, environmentálne a hospodárske výzvy. Komisia sa poukázaním na dôležitosť strategického obstarávania zameriava na zvýšenie informovanosti o význame strategického obstarávania v členských štátoch, a to v rámci Únie, ako aj pri posudzovaní ponúk hospodárskych subjektov z tretích krajín.

Strategické obstarávanie umožňuje zodpovednejší a strategickejší spôsob vynakladania verejných finančných prostriedkov, podporuje investície v rámci EÚ a môže prispieť k vyrovnaniu podmienok tak, že zaručí dodržiavanie rovnakých noriem všetkými uchádzačmi bez ohľadu na ich pôvod.

Príležitosti, ktoré strategické obstarávanie ponúka, sa v súčasnosti nevyužívajú v dostatočnej miere. Najnižšia cena sa stále uplatňuje vo vyše polovici postupov verejného obstarávania ako jediné kritérium na vyhodnotenie ponúk napriek tomu, že smernice o verejnom obstarávaní ponechávajú verejným obstarávateľom úplnú voľnosť rozhodnúť sa radšej pre obstarávanie na základe kritérií nákladovej efektívnosti a kvality.

Uplatnenie kvalitatívnych aspektov pri verejných obstarávaniach umožní verejným obstarávateľom obstarávať udržateľnejšie a inovatívnejšie produkty a služby. Kvalitatívne aspekty môžu takisto zaručiť dodržiavanie prísnych environmentálnych, sociálnych a pracovných noriem zo strany hospodárskych subjektov a tovaru z EÚ aj tretích krajín.

Na uchádzačov, tovar a služby z tretích krajín sa vždy nevzťahujú rovnako prísne normy ako na ich obdobu z EÚ. V súčasnom rámci EÚ pre verejné obstarávanie sa však stanovujú pravidlá, ktoré sa môžu a mali by sa uplatňovať, aby uchádzači, tovar a služby z tretích krajín spĺňali tie isté normy ako uchádzači z EÚ. Strategický prístup k verejnému obstarávaniu vedie k zmenám v správaní sa trhu, verejných zainteresovaných strán a spoločnosti ako celku.

Jasné normy kvality by mali umožniť účasť čo najširšiemu spektru uchádzačov za rovnakých podmienok. Všetci uchádzači a všetok tovar by mali spĺňať tie isté kvalitatívne normy, kritériá a požiadavky bez ohľadu na miesto ich pôvodu, Jasne definované normy kvality pomôžu verejným obstarávateľom vytvoriť vhodné podmienky pre všetkých uchádzačov, aby mohli súťažiť otvorene a za rovnakých podmienok.

Sociálne zodpovedné verejné obstarávanie, zelené verejné obstarávanie (GPP) a obstarávanie inovácií pomáhajú verejným obstarávateľom začleniť udržateľnosť a inovácie do ich verejných súťaží.

Cieľom sociálne zodpovedného verejného obstarávania je zaistiť sociálny vplyv na spoločenstvá začlenením sociálnych aspektov do postupov verejného obstarávania. Môže podporiť trvalo udržateľný rozvoj, prispieť k úsiliu vlády o dosiahnutie medzinárodných cieľov udržateľnosti (31), podporiť etické trhy a dodávateľské reťazce a podporovať kladné sociálne výstupy na vnútroštátnej a miestnej úrovni. Komisia v roku 2020 uverejní komplexnú príručku o začlenení sociálnych aspektov do verejného obstarávania a bude šíriť súbor osvedčených postupov v oblasti sociálne zodpovedného verejného obstarávania.

Vďaka zelenému verejnému obstarávaniu môžu verejní obstarávatelia začleniť environmentálne požiadavky do všetkých fáz svojich obstarávacích postupov. Zelené verejné obstarávanie povzbudzuje k nákupu tovarov, služieb a prác so zníženým vplyvom na životné prostredie počas celého ich životného cyklu. Podporuje teda rozvoj ekologických technológií a produktov. Verejní obstarávatelia môžu využívaním GPP prispieť k cieľom environmentálnej politiky, ktoré sa týkajú zmeny klímy, účinného využívania zdrojov, udržateľnej spotreby a obehového hospodárstva. Zelené verejné obstarávanie takisto nabáda k tomu, aby zohľadňovali úplne náklady na životný cyklus zákazky a nie len obstarávaciu cenu.

Podľa smernice o ekologických vozidlách musia členské štáty splniť minimálne ciele pre obstarávanie ekologických vozidiel s cieľom podporovať a stimulovať trh s ekologickými a energeticky úspornými vozidlami. V smernici sa od členských štátov vyžaduje, aby zaručili, že verejní obstarávatelia pri obstarávaní určitých vozidiel cestnej dopravy zohľadňovali energetické a environmentálne vplyvy počas ich životnosti vrátane spotreby energie a emisií CO2 a určitých znečisťujúcich látok (32).

Komisia v súčasnosti ponúka súbory kritérií GPP pre 19 skupín produktov (33), ktoré možno priamo zahrnúť do súťažných podkladov. Komisia navyše vypracovala príručku o zelenom verejnom obstarávaní (34), ako aj vzdelávacie nástroje v oblasti GPP (35) pre verejných obstarávateľov, ktoré sú určené na školenia a semináre. Komisia organizuje vzdelávacie programy v oblasti GPP pre verejných obstarávateľov v EÚ, vypracúva rad nástrojov na výpočet nákladov na životných cyklus v jednotlivých odvetviach a vytvorila databázu skúseností s osvedčenými postupmi v oblasti GPP (36).

Obstarávanie inovácií sa môže vzťahovať buď na obstarávanie inovačných postupov (obstarávanie výskumu a vývoja) alebo obstarávania inovačných výstupov (obstarávanie inovačných riešení). Ak verejní obstarávatelia navrhujú svoje postupy verejného obstarávania tak, aby podporovali inovácie, zvyšujú možnosti získania modernejších, lepšie prispôsobených a univerzálnejších riešení, ktoré sú často lacnejšie, ekologickejšie alebo sociálne zodpovednejšie. Komisia v roku 2018 uverejnila usmernenie k inovačnému obstarávaniu určené verejným obstarávateľom (37).

| SOCIÁLNE ZODPOVEDNÉ VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

  Švédske regionálne samosprávy – Náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci v prípade chirurgických nástrojov
  Mimovládna organizácia Swedwatch informovala o existencii detskej práce, rizikovom pracovnom prostredí a porušovaní medzinárodných pracovno-právnych záväzkov pri výrobe chirurgických nástrojov v tretích krajinách. Švédske regionálne samosprávy sa na základe tohto rozhodli zaviesť do svojich zákaziek osobitné podmienky plnenia. Podľa nich musí každý dodávateľ súhlasiť s uplatňovaním náležitej starostlivosti vo svojom dodávateľskom reťazci a s tým, že sa bude usilovať o dodržiavanie medzinárodných sociálnych a pracovno-právnych záväzkov. Regionálne samosprávy zabezpečujú úspešné sledovanie plnenia podmienok používaním dotazníkov, vykonávaním auditov a budovaním úzkych vzťahov s dodávateľom. Prispieva to aj k vytvoreniu rovnakých podmienok pre hospodárske subjekty z EÚ a tretích krajín. |
| --- |

SOCIÁLNE ZODPOVEDNÉ VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

Švédske regionálne samosprávy – Náležitá starostlivosť v dodávateľskom reťazci v prípade chirurgických nástrojov

Mimovládna organizácia Swedwatch informovala o existencii detskej práce, rizikovom pracovnom prostredí a porušovaní medzinárodných pracovno-právnych záväzkov pri výrobe chirurgických nástrojov v tretích krajinách. Švédske regionálne samosprávy sa na základe tohto rozhodli zaviesť do svojich zákaziek osobitné podmienky plnenia. Podľa nich musí každý dodávateľ súhlasiť s uplatňovaním náležitej starostlivosti vo svojom dodávateľskom reťazci a s tým, že sa bude usilovať o dodržiavanie medzinárodných sociálnych a pracovno-právnych záväzkov. Regionálne samosprávy zabezpečujú úspešné sledovanie plnenia podmienok používaním dotazníkov, vykonávaním auditov a budovaním úzkych vzťahov s dodávateľom. Prispieva to aj k vytvoreniu rovnakých podmienok pre hospodárske subjekty z EÚ a tretích krajín.

| ZELENÉ VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

  Mesto Hamburg – Kvalita recyklovaného cestného asfaltu
  Mesto Hamburg, ktoré si kladie za cieľ recyklovať 100 % pôvodných stavebných materiálov pri rekonštrukcii a opravách cestných povrchov, umožnilo skupine súkromných spoločností, ktoré vyvinuli recyklačnú technológiu, aby svoj produkt otestovali na verejných cestách. Kontrolami sa potvrdila kvalita technológií a mesto prikročilo k vyhláseniu užšej súťaže. Spoločnosti, ktoré sa uchádzali o zákazku, sa museli riadiť určitými krokmi pri výrobe a dodávke recyklovaného asfaltu. V porovnaní s nákladmi na tradičnú opravu cestných povrchov Hamburg ušetril 30 % a realizácia opráv bola rýchlejšia. Ekologický asfalt má rovnaké vlastnosti a trvanlivosť ako bežný asfalt. |
| --- |

ZELENÉ VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

Mesto Hamburg – Kvalita recyklovaného cestného asfaltu

Mesto Hamburg, ktoré si kladie za cieľ recyklovať 100 % pôvodných stavebných materiálov pri rekonštrukcii a opravách cestných povrchov, umožnilo skupine súkromných spoločností, ktoré vyvinuli recyklačnú technológiu, aby svoj produkt otestovali na verejných cestách. Kontrolami sa potvrdila kvalita technológií a mesto prikročilo k vyhláseniu užšej súťaže. Spoločnosti, ktoré sa uchádzali o zákazku, sa museli riadiť určitými krokmi pri výrobe a dodávke recyklovaného asfaltu. V porovnaní s nákladmi na tradičnú opravu cestných povrchov Hamburg ušetril 30 % a realizácia opráv bola rýchlejšia. Ekologický asfalt má rovnaké vlastnosti a trvanlivosť ako bežný asfalt.

| INOVATÍVNE VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

  Strategická spolupráca v oblasti obstarávania v celej EÚ v záujme energeticky účinnejšej výpočtovej techniky
  Vysokovýkonná výpočtová technika (HCP) má v Európe strategický význam v mnohých oblastiach verejného sektora vrátane kybernetickej bezpečnosti, energetiky, zmeny klímy a zdravia. Umožňuje vyvíjať, testovať a realizovať mimoriadne zložité aplikácie. V roku 2014 sa vedúce superpočítačové strediská z Nemecka, Francúzska, Talianska, Spojeného kráľovstva a Fínska spojili v rámci obstarávania vo fáze pred komerčným využitím PRACE3IP, aby si spoločne obstarali výskum a vývoj energeticky účinnejších superpočítačov. Uplatnením podmienok na miesto plnenia zákazky sa zabezpečilo, že dodávatelia uskutočnili výskum a vývoj v celom rozsahu v Európe. Od roku 2017 superpočítačové strediská začali verejné obstarávania inovačných riešení na základe predchádzajúceho výskumu. |
| --- |

INOVATÍVNE VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

Strategická spolupráca v oblasti obstarávania v celej EÚ v záujme energeticky účinnejšej výpočtovej techniky

Vysokovýkonná výpočtová technika (HCP) má v Európe strategický význam v mnohých oblastiach verejného sektora vrátane kybernetickej bezpečnosti, energetiky, zmeny klímy a zdravia. Umožňuje vyvíjať, testovať a realizovať mimoriadne zložité aplikácie. V roku 2014 sa vedúce superpočítačové strediská z Nemecka, Francúzska, Talianska, Spojeného kráľovstva a Fínska spojili v rámci obstarávania vo fáze pred komerčným využitím PRACE3IP, aby si spoločne obstarali výskum a vývoj energeticky účinnejších superpočítačov. Uplatnením podmienok na miesto plnenia zákazky sa zabezpečilo, že dodávatelia uskutočnili výskum a vývoj v celom rozsahu v Európe. Od roku 2017 superpočítačové strediská začali verejné obstarávania inovačných riešení na základe predchádzajúceho výskumu.

Rozhodujúce pre maximalizáciu vplyvu postupu verejného obstarávania je stanovenie kvalitatívnych cieľov s cieľom splniť prísne sociálne, environmentálne a moderné technologické normy kvality. Strategické rozhodnutia, ktoré verejní nákupcovia prijmú na začiatku postupu, sa premietnu do nasledujúcich krokov, z ktorých každý musí zodpovedať všeobecnej stratégii verejného obstarávateľa v oblasti obstarávania.

Verejní obstarávatelia majú k dispozícii široké spektrum nástrojov na začlenenie sociálnych, inovačných a environmentálnych aspektov do verejných zákaziek. Môžu využívať rôzne riešenia, aby našli najlepšiu kombináciu technických špecifikácií, podmienok účasti, kritérií na vyhodnotenie ponúk a doložiek o plnení zákazky.

3.1   Plánovanie investícií

| — | Určiť potreby a potenciálne riešenia |
| --- | --- |

—

Určiť potreby a potenciálne riešenia

| — | Otvorená a transparentná účasť na trhu |
| --- | --- |

—

Otvorená a transparentná účasť na trhu

| — | Analýza nákladov a prínosov a posudzovanie rizika |
| --- | --- |

—

Analýza nákladov a prínosov a posudzovanie rizika

| — | Budovanie kapacít a zdrojov |
| --- | --- |

—

Budovanie kapacít a zdrojov

Pred tým, než verejní obstarávatelia prijmú rozhodnutie o obstarávaní, mali by uskutočniť dôkladnú analýzu nákladov a prínosov a zabezpečiť potrebné kapacity a zdroje na riadenie obstarávania. Včasný prieskum trhu je nevyhnutný na identifikáciu potenciálnych riešení, ktoré môže trh ponúknuť, ako aj na informovanie potenciálnych uchádzačov o štruktúre postupu verejného obstarávania a zákaziek. Takéto konzultácie môžu byť príležitosťou na preklenutie vzdialenosti medzi potrebami verejných obstarávateľov a riešeniami, ktoré môžu potenciálni dodávatelia ponúknuť, a to aj menší poskytovatelia alebo sociálne podniky. Dialógom s potenciálnymi dodávateľmi možno zistiť, že existujú inovačné možnosti, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu alebo ľahko uplatniteľné. Okrem toho môže verejným obstarávateľom pomôcť overiť uskutočniteľnosť určitých technických a procesných riešení a dostupnosť tovaru, prác a služieb s požadovanými vlastnosťami na trhu. Verejní obstarávatelia môžu vykonať predbežné trhové konzultácie, pokiaľ sa tým nenarúša hospodárska súťaž a pokiaľ postupujú otvorene, transparentne a nediskriminačne a so všetkými hospodárskymi subjektmi zaobchádzajú rovnako (38).

Na získanie informácií o podobných projektoch a obstarávaniach je vhodné konzultovať aj s inými verejnými obstarávateľmi.

Verejní obstarávatelia by mali na začiatku postupu identifikovať potenciálne riziká v dodávateľskom reťazci vrátane etických otázok vo výrobnom procese. Riziká sa môžu výrazne líšiť v závislosti od geografického umiestnenia dodávateľov, najmä v hlavných vyvážajúcich krajinách. Môžu sa týkať rôznych prvkov, ako napríklad:

| — | odvetvie a kategória obstarávania a následne typ príslušného výrobného procesu (napr. stavebné práce sa môžu týkať osobitných rizík pre zdravie a bezpečnosť; výroba textilu sa môže týkať porušovania pracovno-právnych predpisov, vystavenie pracovníkov nebezpečným látkam atď.), |
| --- | --- |

—

odvetvie a kategória obstarávania a následne typ príslušného výrobného procesu (napr. stavebné práce sa môžu týkať osobitných rizík pre zdravie a bezpečnosť; výroba textilu sa môže týkať porušovania pracovno-právnych predpisov, vystavenie pracovníkov nebezpečným látkam atď.),

| — | geografické umiestnenie výrobného procesu (podmienky pracovníkov sa môžu výrazne líšiť v hlavných vyvážajúcich krajinách na trhu), |
| --- | --- |

—

geografické umiestnenie výrobného procesu (podmienky pracovníkov sa môžu výrazne líšiť v hlavných vyvážajúcich krajinách na trhu),

| — | zložitosť dodávateľského reťazca (čím je dodávateľský reťazec zložitejší a geograficky rozdrobenejší a menej transparentný, tým pravdepodobnejšie sú neprípustné postupy a porušovanie ľudských práv), |
| --- | --- |

—

zložitosť dodávateľského reťazca (čím je dodávateľský reťazec zložitejší a geograficky rozdrobenejší a menej transparentný, tým pravdepodobnejšie sú neprípustné postupy a porušovanie ľudských práv),

| — | rešpektovanie súkromia, ochrana údajov, dôvernosť informácií, práva duševného vlastníctva (vrátane autorského práva) a povinnosti otvoreného prístupu. |
| --- | --- |

—

rešpektovanie súkromia, ochrana údajov, dôvernosť informácií, práva duševného vlastníctva (vrátane autorského práva) a povinnosti otvoreného prístupu.

Výber správneho postupu je kľúčom k úspechu verejného obstarávania. Verejní obstarávatelia by mali starostlivo zvážiť všetky procedurálne možnosti právneho rámca.

Inovačné postupy sa napríklad najčastejšie obstarávajú formou služieb v oblasti vývoja a výskumu. Služby v oblasti výskumu a vývoja možno obstarávať samostatne alebo spolu s komerčným rozsahom dodávok konečného riešenia použitého v praxi.

EÚ vylúčila z rozsahu pôsobnosti smerníc verejné obstarávanie služieb v oblasti výskumu a vývoja, v rámci ktorých si verejný obstarávateľ nevyhradzuje všetky prínosy, ktoré plynú z výskumu a vývoja, výlučne na svoje použitie (39). Medzinárodné záväzky EÚ na bilaterálnej alebo multilaterálnej úrovni sa všeobecne nevzťahujú na tieto služby. Ak sa služby v oblasti výskumu a vývoja obstarávajú samostatne a vlastníkom práv duševného vlastníctva plynúcich z výskumu a vývoja je dodávateľ – ako je to v prípade obstarávania vo fáze pred komerčným využitím – hospodárske subjekty z tretích krajín nemajú k nemu prístup. Môžu sa na nich vzťahovať podmienky na miesto plnenia zákazky.

Ak sa obstarávajú inovačné výstupy, verejní obstarávatelia musia zabezpečiť, aby ich obstarávacie postupy boli navrhnuté tak, aby inovačné aj tradičné riešenia mohli súťažiť za rovnakých podmienok. Dá sa to dosiahnuť tým, že optimálne využijú špecifikácie založené na funkčnosti a výkonnosti a dodávateľom sa umožní predložiť variantné ponuky.

| Osvedčené postupy







  — | Poznanie a prieskum trhu |
| --- | --- |

Osvedčené postupy

—

Poznanie a prieskum trhu

| — | Otvorená a transparentná účasť |
| --- | --- |

—

Otvorená a transparentná účasť

| — | Zabezpečenie podpory zo strany politických činiteľov prijímajúcich rozhodnutia |
| --- | --- |

—

Zabezpečenie podpory zo strany politických činiteľov prijímajúcich rozhodnutia

| — | Spolupráca s inými verejnými obstarávateľmi |
| --- | --- |

—

Spolupráca s inými verejnými obstarávateľmi

| — | Výber vhodného postupu verejného obstarávania |
| --- | --- |

—

Výber vhodného postupu verejného obstarávania

3.2   Vymedzenie kritérií kvality v postupe verejného obstarávania

| — | Jasné vymedzenie kritérií kvality v súťažných podkladoch |
| --- | --- |

—

Jasné vymedzenie kritérií kvality v súťažných podkladoch

| — | Stanovenie noriem kvality na základe kritérií vylúčenia, podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk |
| --- | --- |

—

Stanovenie noriem kvality na základe kritérií vylúčenia, podmienok účasti a kritérií na vyhodnotenie ponúk

| — | Stanovenie prísnych požiadaviek na overenie súladu s kritériami kvality (použitím štandardov a značiek) |
| --- | --- |

—

Stanovenie prísnych požiadaviek na overenie súladu s kritériami kvality (použitím štandardov a značiek)

| — | Plnenie požiadaviek na kvalitu v doložkách o plnení zákazky |
| --- | --- |

—

Plnenie požiadaviek na kvalitu v doložkách o plnení zákazky

Je dôležité mať na pamäti, že technické špecifikácie, požiadavky a kritériá vo fáze výberu a vyhodnotenia, ako aj doložky o plnení zákazky musia byť vždy spojené s predmetom zákazky.

V technických špecifikáciách by sa mal jasne vymedziť predmet zákazky, pričom by sa mali zohľadniť všetky požiadavky na kvalitu stanovené v procese plánovania. Technické špecifikácie môžu zahŕňať konkrétny proces výroby alebo poskytovania alebo dodania požadovaných prác, tovaru alebo služieb v každej fáze ich životného cyklu (40). Pri predvídavom návrhu technických špecifikácií sa už zohľadňujú požadované dôkazné prostriedky.

Verejní obstarávatelia môžu napríklad požadovať, aby bol obstaraný tovar vyrobený z konkrétneho materiálu alebo aby obsahoval určité percento recyklovaných alebo opätovne použitých materiálov. Môžu sa zahrnúť aj požiadavky týkajúce sa obmedzenia nebezpečných látok vo výrobku. Podľa právnych predpisov EÚ majú verejní obstarávatelia povinnosť v technických špecifikáciách zohľadniť minimálne požiadavky na prístupnosť výrobkov, služieb a zastavaného prostredia, ktoré obstarávajú a ktoré sú určené na používanie fyzickými osobami (41).

| Článok 18 smernice 2014/24/EÚ

  [...] 2. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri plnení verejných zákaziek plnili uplatniteľné povinnosti v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva ustanovené v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v prílohe X. |
| --- |

Článok 18 smernice 2014/24/EÚ

[...] 2. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby hospodárske subjekty pri plnení verejných zákaziek plnili uplatniteľné povinnosti v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva ustanovené v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo ustanoveniach medzinárodného environmentálneho, sociálneho a pracovného práva uvedených v prílohe X.

| Článok 57 smernice 2014/24/EÚ

  [...] 4. Verejní obstarávatelia môžu z účasti na postupe obstarávania vylúčiť každý hospodárky subjekt alebo od nich môžu členské štáty požadovať, aby z účasti na postupe obstarávania vylúčili ktorýkoľvek hospodárky subjekt, a to v ktorejkoľvek z týchto situácií: a) ak verejný obstarávateľ môže akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať porušenie uplatniteľných povinností uvedených v článku 18 ods. 2 |
| --- |

Článok 57 smernice 2014/24/EÚ

[...] 4. Verejní obstarávatelia môžu z účasti na postupe obstarávania vylúčiť každý hospodárky subjekt alebo od nich môžu členské štáty požadovať, aby z účasti na postupe obstarávania vylúčili ktorýkoľvek hospodárky subjekt, a to v ktorejkoľvek z týchto situácií: a) ak verejný obstarávateľ môže akýmikoľvek vhodnými prostriedkami preukázať porušenie uplatniteľných povinností uvedených v článku 18 ods. 2

Kritériá vylúčenia zaisťujú, že sa verejný obstarávateľ môže spoľahnúť na dôveryhodné hospodárske subjekty. V smerniciach sú uvedené dôvody na vylúčenie. Korupcia, podvod, pranie špinavých peňazí, detská práca a teroristické trestné činy alebo záväzné rozhodnutie dosvedčujúce neschopnosť platiť dane alebo sociálne odvody musia viesť k vylúčeniu z postupu verejného obstarávania (42).

V ostatných prípadoch si verejní obstarávatelia môžu vybrať alebo ich členské štáty môžu požadovať vylúčenie uchádzača v situácii, ktorá ohrozuje ich dôveryhodnosť (43). Týka sa to napríklad porušenia povinností v oblasti sociálneho, pracovného a environmentálneho práva, ktoré sú uvedené v článku 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ. V smernici sa uvádzajú povinné medzinárodné environmentálne a pracovné normy, ktoré sa majú dodržiavať, najmä normy zakotvené v „základných“ dohovoroch MOP (44). V článku 71 ods. 1 smernice 2014/24/EÚ sa požiadavky rozširujú na subdodávateľov. Vo vnútroštátnych predpisoch vo viacerých členských štátoch sa stanovuje povinné vylúčenie uchádzačov, ktorí nespĺňajú uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva.

Ak má verejný obstarávateľ pochybnosti o platnosti alebo pravosti požadovaného dokumentu týkajúceho sa overenia dôvodov na vylúčenie, môže požiadať o dodatočné vysvetlenie. Mal by požadovať dokumentáciu z tretej krajiny v úradnom jazyku Európskej únie s overeným prekladom. Môže požadovať iné prostriedky na overenie pravosti.

| Zabezpečenie dodržiavania povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva







  — | Vylúčenie uchádzačov z dôvodu predchádzajúceho porušenia – dobrovoľné alebo povinné |
| --- | --- |

Zabezpečenie dodržiavania povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva

—

Vylúčenie uchádzačov z dôvodu predchádzajúceho porušenia – dobrovoľné alebo povinné

| — | Povinnosť odmietnuť uchádzačov, ak porušenie vedie k ponuke s neobvykle nízkou cenou |
| --- | --- |

—

Povinnosť odmietnuť uchádzačov, ak porušenie vedie k ponuke s neobvykle nízkou cenou

| — | Povinnosť zaistiť dodržanie plnenia zákazky, a to aj pre subdodávateľov |
| --- | --- |

—

Povinnosť zaistiť dodržanie plnenia zákazky, a to aj pre subdodávateľov

| Stanovenie a presadzovanie prísnych sociálnych, environmentálnych a pracovných noriem







  — | Vymedzenie podmienok účasti |
| --- | --- |

Stanovenie a presadzovanie prísnych sociálnych, environmentálnych a pracovných noriem

—

Vymedzenie podmienok účasti

| — | Vymedzenie požiadaviek na plnenie zákazky (napr. zákaz používania určitých chemických látok) |
| --- | --- |

—

Vymedzenie požiadaviek na plnenie zákazky (napr. zákaz používania určitých chemických látok)

| — | Vymedzenie primeraných mechanizmov nahlasovania a monitorovania |
| --- | --- |

—

Vymedzenie primeraných mechanizmov nahlasovania a monitorovania

| — | Stanovenie sankcií alebo iných dôsledkov porušenia |
| --- | --- |

—

Stanovenie sankcií alebo iných dôsledkov porušenia

| — | Rozšírenie povinností na subdodávateľov a dodávateľov |
| --- | --- |

—

Rozšírenie povinností na subdodávateľov a dodávateľov

| — | Spolupráca zameraná na vybudovanie udržateľných a zodpovedných dodávateľských reťazcov a dodržiavanie pracovno-právnych povinností by sa mala vyžadovať a dôkladne kontrolovať v celom dodávateľskom reťazci, a to aj na úrovni subdodávateľov. |
| --- | --- |

—

Spolupráca zameraná na vybudovanie udržateľných a zodpovedných dodávateľských reťazcov a dodržiavanie pracovno-právnych povinností by sa mala vyžadovať a dôkladne kontrolovať v celom dodávateľskom reťazci, a to aj na úrovni subdodávateľov.

Stanovenie vhodných podmienok účasti je nevyhnutné, aby sa zabezpečilo, že uchádzači majú kapacitu na splnenie zákazky. V rámci užšej súťaže a rokovacieho konania, ako aj súťažných dialógov, sa používajú na vypracovanie užšieho zoznamu uchádzačov, ktorí sa vyzvú na predloženie ponúk. V smerniciach (45) je uvedený úplný zoznam kategórií kritérií, ktoré sa môžu vyžadovať v súvislosti s finančnou kapacitou uchádzača, ako aj ich odbornou vhodnosťou, technickou schopnosťou a skúsenosťami.

Podmienky účasti sa môžu týkať osobitného vzdelania alebo zručností tímu, ktorý plní zákazku (napr. nakladanie s nebezpečným materiálom alebo inštalácia zložitej technológie), odborných kvalifikácií alebo dostupnosti potrebného vybavenia. Verejní obstarávatelia môžu vyžadovať aj dôkaz o skúsenostiach uchádzačov s uskutočňovaním podobných alebo súvisiacich projektov. Podmienky výberu, ktoré treba dôkladne a špecificky prispôsobiť charakteristikám potrebným na plnenie zákazky, môžu veľmi účinne zaručiť záujem verejného obstarávateľa, pokiaľ nie sú diskriminačné.

V prípade viac než polovice postupov verejného obstarávania sa ako jediné kritérium na vyhodnotenie ponúk stále používa najnižšia cena. Kvalitatívne kritériá sú stále nedostatočne využívané, hoci smernice o verejnom obstarávaní poskytujú verejným obstarávateľom veľkú flexibilitu pri obstarávaní na základe kritérií nákladovej efektívnosti a kvality. Verejní obstarávatelia môžu a vyzývajú sa, aby pri hodnotení ekonomicky najvýhodnejšej ponuky zohľadňovali najlepší pomer ceny a kvality.

Ak sa verejní obstarávatelia rozhodnú použiť najlepší pomer ceny a kvality namiesto najnižšej ceny alebo najnižších nákladov, v hodnotení sa zohľadnia rôzne kritériá vrátane sociálnych a environmentálnych aspektov, kvality a ceny alebo nákladov.

Verejní obstarávatelia môžu napríklad uprednostniť uchádzačov, ktorí:

| — | ponúkajú lepšie pracovné podmienky pri plnení zákazky, |
| --- | --- |

—

ponúkajú lepšie pracovné podmienky pri plnení zákazky,

| — | uprednostňujú začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a znevýhodnených pracovníkov, |
| --- | --- |

—

uprednostňujú začlenenie osôb so zdravotným postihnutím a znevýhodnených pracovníkov,

| — | Inteligentne využívajú inovácie s cieľom ponúknuť kvalitnejšie alebo lacnejšie riešenia a |
| --- | --- |

—

Inteligentne využívajú inovácie s cieľom ponúknuť kvalitnejšie alebo lacnejšie riešenia a

| — | ponúkajú udržateľne vyrábané výrobky. |
| --- | --- |

—

ponúkajú udržateľne vyrábané výrobky.

A to bez ohľadu na existenciu právnych povinností ponúkať takéto pracovné podmienky alebo plniť kritériá udržateľnosti.

Kalkulácia nákladov na životný cyklus umožňuje aj posúdenie environmentálneho vplyvu výrobkov. Zadávanie zákaziek, ktoré je založené len kritériu ceny, neumožňuje verejným obstarávateľom zohľadniť dlhodobé náklady a prínosy projektov, v dôsledku čoho získavajú nižšiu hodnotu za peniaze. Výpočet celkových nákladov na životný cyklus obstarávania je mimoriadne dôležitý pre dlhodobé infraštruktúrne projekty, ktoré zvyčajne mávajú vysoké kapitálové a prevádzkové náklady. Komisia v tomto zmysle už v roku 2013 (46) odporučila členským štátom, aby pri meraní životného cyklu používali metódu environmentálnej stopy výrobku alebo metódu environmentálnej stopy organizácie. Do kalkulácie nákladov na životný cyklus možno napríklad zahrnúť ťažbu a spracovanie surovín, výrobu a ďalšie fázy výroby až po fázu využívania a likvidácie.

Verejní obstarávatelia by si mali vybrať kritériá na vyhodnotenie ponúk, ktoré im najlepšie umožnia nadobudnúť výkon práce, tovar alebo služby vhodné podľa ich potrieb (47). Inteligentné nastavenie kritérií na vyhodnotenie ponúk, pri ktorých sa oceňuje kvalita aj cena, predstavuje pre verejných obstarávateľov dôležitý potenciál, že budú môcť stimulovať hospodársku súťaž medzi uchádzačmi a získať najlepšiu hodnotu za peniaze a zároveň sledovať strategické politické ciele.

Používanie noriem, značiek alebo osvedčení vo verejnom obstarávaní je praktickým a spoľahlivým spôsobom, ako si môžu verejní obstarávatelia overiť súlad uchádzačov s osobitnými odvetvovými alebo kvalitatívnym požiadavkami. Normy alebo značky, ktoré sa používajú v rámci postupov verejného obstarávania, sa zvyčajne vzťahujú na zabezpečenie kvality, environmentálnu certifikáciu, environmentálne značky, systémy environmentálneho riadenia a výrobky spravodlivého obchodu. Značky a požiadavky na označovanie sa môžu používať na stanovenie minimálnych noriem kvality v technických špecifikáciách alebo na ocenenie ambicióznejších ponúk prostredníctvom kritérií na vyhodnotenie ponúk. Uchádzači, ktorí spĺňajú požiadavky na označovanie, ale nezískali značku, musia mať možnosť preukázať súlad alternatívnym spôsobom.

Verejní obstarávatelia by mali odkazovať len na normy vypracované nezávislými orgánmi, prednostne na úrovni EÚ alebo medzinárodnej úrovni, ako je napríklad environmentálna značka EÚ (48), schéma pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), environmentálna stopa výrobku/environmentálna stopa organizácie alebo osvedčenia vydávané na úrovni EÚ, ako napríklad značka CE, alebo Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu (ISO). Používanie európskych noriem, označení alebo osvedčení zabezpečuje súlad riešení s európskymi právnymi predpismi v oblasti bezpečnosti, ochrany verejného zdravia, životného prostredia atď. Ak si verejní obstarávatelia vyžadujú vnútroštátnu alebo regionálnu certifikáciu, musia akceptovať rovnocenné osvedčenia od iných členských štátov EÚ alebo iné dôkazy, ktoré preukazujú, že táto požiadavka je splnená. Jasné a jednoznačné požiadavky, ako poskytnúť dôkazy o rovnocennosti noriem kvality, bezpečnosti a ochrany verejného zdravia, môžu účinne prispieť k dodržiavaniu prísnych environmentálnych a iných noriem.

Zahrnutie príslušných doložiek o plnení zákazky je často účinným a vhodným spôsobom, ako podporiť normy týkajúce sa vysokej kvality. Môžu sa vzťahovať na kvalitatívne aspekty plnenia zákazky vrátane hospodárskych, sociálnych, environmentálnych, zamestnaneckých alebo inovačných prvkov. Doložky o plnení zákazky musia súvisieť s predmetom zákazky a nemôžu sa nimi požadovať všeobecné politiky spoločnosti.

Od dodávateľov sa môže vyžadovať, aby zabezpečili, že všetok ponúkaný tovar bez ohľadu na svoj pôvod spĺňa vysokú úroveň kvality, sociálne a environmentálne normy, teda normy, ktoré musia byť jasne definované v súťažných podkladoch.

Od dodávateľa možno napríklad vyžadovať, aby:

| — | zamestnal pracovníkov z určitého znevýhodneného prostredia, |
| --- | --- |

—

zamestnal pracovníkov z určitého znevýhodneného prostredia,

| — | pre zamestnancov zabezpečil odbornú alebo bezpečnostnú prípravu týkajúcu sa konkrétneho plnenia zákazky, |
| --- | --- |

—

pre zamestnancov zabezpečil odbornú alebo bezpečnostnú prípravu týkajúcu sa konkrétneho plnenia zákazky,

| — | informoval o emisiách alebo opatreniach na identifikáciu porušovania ľudských práv a jeho predchádzanie, |
| --- | --- |

—

informoval o emisiách alebo opatreniach na identifikáciu porušovania ľudských práv a jeho predchádzanie,

| — | prijal konkrétne opatrenie na likvidáciu odpadu. |
| --- | --- |

—

prijal konkrétne opatrenie na likvidáciu odpadu.

Osobitné doložky o plnení uvedené v zmluve sa môžu používať na to, aby sa od hospodárskych subjektov vyžadovalo dodržiavanie kódexu správania, podľa ktorého musia zverejniť informácie o svojich dodávateľoch a ich dodržiavaní pracovných podmienok, ako aj na to, aby identifikovali riziko porušenia ľudských práv, predchádzali mu a zmierňovali ho, a to v súlade s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernením OECD o náležitej starostlivosti v oblasti zodpovedného podnikania. Verejní obstarávatelia môžu takisto vyžadovať, aby uchádzači pri plnení zákazky dodržiavali základné medzinárodné pracovné normy bez ohľadu na právne povinnosti uchádzača alebo miesto výroby. Ak sa zistí ich porušovanie, od dodávateľov sa môže vyžadovať, aby prijali opatrenia na presadzovanie noriem a dodávateľovi uložili sankcie až po zastavenie dodávok.

Od dodávateľov možno výslovne požadovať, aby dodržiavali environmentálne a sociálne normy, ktoré nepredstavujú právne povinnosti uložené na základ práva EÚ ani vnútroštátneho práva. Od zahraničných dodávateľov sa rovnako môže požadovať, aby pri plnení zákazky dodržiavali právne požiadavky vzťahujúce sa na hospodársky subjekt z EÚ bez ohľadu na to, či podliehajú alebo nepodliehajú tým istým právnym povinnostiam. Takéto požiadavky sa môžu uplatňovať aj na výrobu tovaru, ktorý je predmetom zákazky.

Nesplnenie týchto podmienok v ponuke vedie k zamietnutiu ponuky. Takéto požiadavky prispievajú k zabezpečeniu rovnakých podmienok, ktoré môžu byť nespravodlivé v dôsledku rozdielnych právnych požiadaviek v krajine pôvodu uchádzača, respektíve služieb alebo tovaru, ktoré ponúka.

| Osvedčené postupy







  — | Používanie celej škály nástrojov – vylúčenie, výber, zadanie zákazky, plnenie zákazky |
| --- | --- |

Osvedčené postupy

—

Používanie celej škály nástrojov – vylúčenie, výber, zadanie zákazky, plnenie zákazky

| — | Prispôsobenie vašich kritérií pre každé konkrétne obstarávanie |
| --- | --- |

—

Prispôsobenie vašich kritérií pre každé konkrétne obstarávanie

| — | Zabezpečiť, aby boli všetci uchádzači a dodávatelia povinní spĺňať tie isté požiadavky |
| --- | --- |

—

Zabezpečiť, aby boli všetci uchádzači a dodávatelia povinní spĺňať tie isté požiadavky

3.3   Monitorovanie plnenia zákazky

| — | Presadzovať normy kvality na úrovni plnenia zákazky |
| --- | --- |

—

Presadzovať normy kvality na úrovni plnenia zákazky

| — | Požiadavky na nahlasovanie |
| --- | --- |

—

Požiadavky na nahlasovanie

| — | Jasne vymedzené sankcie |
| --- | --- |

—

Jasne vymedzené sankcie

Používanie kritérií kvality vo verejnom obstarávaní je účinné len vtedy, keď verejný obstarávateľ zabezpečí vysokú úroveň odborných znalostí pri príprave ponúk a výberových konaní a keď monitoruje plnenie zákazky nepretržite a účinne, a zabezpečí, že dodávateľ počas plnenia zákazky naďalej spĺňa požiadavky verejného obstarávania.

Monitorovanie plnenia zákaziek môže mať rôzne formy a môže si od verejného obstarávateľa vyžadovať rôzne stupne zapojenia: Podmienky zákazky môžu byť doplnené o požiadavky týkajúce sa:

| — | pravidelného oznamovania informácií o určitých aspektoch plnenia zákazky, |
| --- | --- |

—

pravidelného oznamovania informácií o určitých aspektoch plnenia zákazky,

| — | vypĺňania dotazníkov týkajúcich sa dodržiavania zmluvných ustanovení, |
| --- | --- |

—

vypĺňania dotazníkov týkajúcich sa dodržiavania zmluvných ustanovení,

| — | poskytovania listinných dôkazov o súlade alebo |
| --- | --- |

—

poskytovania listinných dôkazov o súlade alebo

| — | umožnenia auditov alebo inšpekcií na mieste. |
| --- | --- |

—

umožnenia auditov alebo inšpekcií na mieste.

Uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva by sa mali vždy dôkladne kontrolovať aj na úrovni subdodávateľov a v prípade potreby v celom dodávateľskom reťazci. Aj prostredníctvom sankcií a systémov postupného presadzovania podmienok majú verejní obstarávatelia možnosť prinútiť dodávateľa počas fázy plnenia zákazky, aby dodržiaval zmluvné podmienky.

Stanovením spôsobov spolupráce s dodávateľom – napr. vyžadovaním vysvetlení, stanovením lehôt na nápravu situácie alebo vydávaním upozornení – sa výrazne zvyšuje vyjednávacia sila verejného obstarávateľa.

Vďaka realistickým zmluvným podmienkam a monitorovacím metódam sa zvyšujú šance na riadne plnenie zákazky a zabezpečí sa, že rovnaké podmienky vytvorené v čase začatia obstarávania, sa zachovajú počas celého plnenia zákazky.

| Osvedčené postupy







  — | Len monitorovaním zabezpečíte, aby dodávatelia dodržiavali VAŠE podmienky |
| --- | --- |

Osvedčené postupy

—

Len monitorovaním zabezpečíte, aby dodávatelia dodržiavali VAŠE podmienky

| — | Vytvorte účinné a jednoduché monitorovacie mechanizmy |
| --- | --- |

—

Vytvorte účinné a jednoduché monitorovacie mechanizmy

| — | Využívajte úplnú škálu moderných komunikačných nástrojov na monitorovanie na diaľku |
| --- | --- |

—

Využívajte úplnú škálu moderných komunikačných nástrojov na monitorovanie na diaľku

| — | Začnite spoluprácu s MVO alebo špecializovanými orgánmi v oblasti nezávislého monitorovania plnenia zákaziek |
| --- | --- |

—

Začnite spoluprácu s MVO alebo špecializovanými orgánmi v oblasti nezávislého monitorovania plnenia zákaziek

3.4   Praktické aspekty

| Zabezpečenie vysokých noriem kvality a rovnakých podmienok







  — | Verejní obstarávatelia sa vyzývajú, aby obstarávanie využívali ako strategický nástroj na podporu celospoločenských plánov, medzi ktoré patria sociálne, ekologické a inovačné ciele. |
| --- | --- |

Zabezpečenie vysokých noriem kvality a rovnakých podmienok

—

Verejní obstarávatelia sa vyzývajú, aby obstarávanie využívali ako strategický nástroj na podporu celospoločenských plánov, medzi ktoré patria sociálne, ekologické a inovačné ciele.

| — | Verejní obstarávatelia by pri navrhovaní svojich obstarávaní mali zabezpečiť, aby sa na uchádzačov z EÚ a tretích krajín vzťahovali tie isté normy, čím sa prispeje k zaisteniu rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

—

Verejní obstarávatelia by pri navrhovaní svojich obstarávaní mali zabezpečiť, aby sa na uchádzačov z EÚ a tretích krajín vzťahovali tie isté normy, čím sa prispeje k zaisteniu rovnakých podmienok.

| — | Pri definovaní svojich požiadaviek na verejné obstarávanie by mali použiť technické špecifikácie, kritériá vylúčenia, podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk tak, aby nastavili vysoké normy kvality pre všetkých uchádzačov bez ohľadu na ich pôvod. |
| --- | --- |

—

Pri definovaní svojich požiadaviek na verejné obstarávanie by mali použiť technické špecifikácie, kritériá vylúčenia, podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk tak, aby nastavili vysoké normy kvality pre všetkých uchádzačov bez ohľadu na ich pôvod.

| — | Mali by používať doložky o plnení zákazky na to, aby sa zabezpečilo účinné plnenie noriem kvality všetkými hospodárskymi subjektmi pri plnení zákazky, a to bez ohľadu na miesto výroby. |
| --- | --- |

—

Mali by používať doložky o plnení zákazky na to, aby sa zabezpečilo účinné plnenie noriem kvality všetkými hospodárskymi subjektmi pri plnení zákazky, a to bez ohľadu na miesto výroby.

| — | Mali by zaviesť a uplatňovať účinné monitorovacie mechanizmy, aby zaistilo dodržiavanie noriem. |
| --- | --- |

—

Mali by zaviesť a uplatňovať účinné monitorovacie mechanizmy, aby zaistilo dodržiavanie noriem.

| — | Viaceré usmernenia Komisie poskytujú verejným obstarávateľom podporu pri začleňovaní požiadaviek na kvalitu. |
| --- | --- |

—

Viaceré usmernenia Komisie poskytujú verejným obstarávateľom podporu pri začleňovaní požiadaviek na kvalitu.

4.   Praktická pomoc Európskej komisie

Európska komisia poskytuje praktickú pomoc verejným obstarávateľom a členským štátom v niekoľkých formách (49). Je to prvok partnerstva vytvoreného na základe oznámenia Komisie „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“. Komisia takto podporuje výmenu informácií, poznatkov a skúseností. Toto oznámenie bolo základom širokého politického dialógu, ako aj spolupráce s vnútroštátnymi a miestnymi orgánmi, inštitúciami EÚ a inými zainteresovanými stranami, pričom Komisia tu vystupuje ako prostredník.

V prípade jednotlivých veľkých projektov v oblasti infraštruktúry Komisia ponúka pomoc prostredníctvom asistenčného pracoviska a mechanizmu oznamovania v kontexte „ex ante posúdenia aspektov týkajúcich sa verejného obstarávania v súvislosti s veľkými projektmi v oblasti infraštruktúry“ (50). Verejní obstarávatelia v rámci takýchto projektov čelia väčšiemu riziku, že hlavné infraštruktúrne projekty sa nedokončia včas alebo nesprístupnia podľa plánu, že ich náklady sa počas realizačnej fázy zvýšia z najrôznejších dôvodov alebo že sa riziká presunú na verejných obstarávateľov. Verejné finančné prostriedky by sa mohli vynakladať takým spôsobom, ktorým sa nie vždy zabezpečí najvyššia možná pridaná hodnota pre občanov a spoločnosť. Preto sa verejní obstarávatelia vyzývajú, aby využili všetku dostupnú pomoc.

Ďalej nasleduje prehľad rôznych mechanizmov, ktoré ponúkajú vysvetlenia a pomoc (51).

| Prehľad praktickej pomoci







  — | Asistenčné pracovisko a postup oznamovania pre veľké infraštruktúrne projekty |
| --- | --- |

Prehľad praktickej pomoci

—

Asistenčné pracovisko a postup oznamovania pre veľké infraštruktúrne projekty

| — | Siete zainteresovaných strán vrátane seminárov najmä o zelenom a sociálnom obstarávaní a profesionalizácia |
| --- | --- |

—

Siete zainteresovaných strán vrátane seminárov najmä o zelenom a sociálnom obstarávaní a profesionalizácia

| — | Pravidelné konferencie na vysokej úrovni o rôznych tematických otázkach vrátane kritérií na vyhodnotenie ponúk, strategického obstarávania, transparentnosti, profesionalizácie a veľkej infraštruktúry, zlepšovania prístupu k obstarávaniu, digitálnej transformácie, ako aj nových projektov a výziev |
| --- | --- |

—

Pravidelné konferencie na vysokej úrovni o rôznych tematických otázkach vrátane kritérií na vyhodnotenie ponúk, strategického obstarávania, transparentnosti, profesionalizácie a veľkej infraštruktúry, zlepšovania prístupu k obstarávaniu, digitálnej transformácie, ako aj nových projektov a výziev

| — | Centrum elektronických kompetencií – „podporné nástroje pre verejných obstarávateľov“ |
| --- | --- |

—

Centrum elektronických kompetencií – „podporné nástroje pre verejných obstarávateľov“

| — | Vydávanie usmernení, a to aj o obstarávaní inovácií, zelenom verejnom obstarávaní, sociálnom obstarávaní, verejnom obstarávaní v oblasti obrany, a pre odborníkov z praxe, ktorí sa zaoberajú európskymi fondmi |
| --- | --- |

—

Vydávanie usmernení, a to aj o obstarávaní inovácií, zelenom verejnom obstarávaní, sociálnom obstarávaní, verejnom obstarávaní v oblasti obrany, a pre odborníkov z praxe, ktorí sa zaoberajú európskymi fondmi

5.   V skratke

| Právny rámec a jeho možnosti

  Súčasný legislatívny rámec EÚ pre verejné obstarávanie zahŕňa smernice, ktorými sa upravujú verejné zákazky, verejné služby, koncesie a verejné obstarávanie v oblasti obrany a bezpečnosti, ako aj prístup k preskúmaniu. Pravidlá stanovené v týchto právnych nástrojoch ponúkajú verejným obstarávateľom v celej EÚ väčšiu flexibilitu pri obstarávaní tovaru, služieb a prác:






  — | Ponúkajú možnosť používať kritériá kvality a zadávať zákazky na základe najlepšieho pomeru ceny a kvality a nákladov na životný cyklus. |
| --- | --- |

Právny rámec a jeho možnosti

Súčasný legislatívny rámec EÚ pre verejné obstarávanie zahŕňa smernice, ktorými sa upravujú verejné zákazky, verejné služby, koncesie a verejné obstarávanie v oblasti obrany a bezpečnosti, ako aj prístup k preskúmaniu. Pravidlá stanovené v týchto právnych nástrojoch ponúkajú verejným obstarávateľom v celej EÚ väčšiu flexibilitu pri obstarávaní tovaru, služieb a prác:

—

Ponúkajú možnosť používať kritériá kvality a zadávať zákazky na základe najlepšieho pomeru ceny a kvality a nákladov na životný cyklus.

| — | Umožňujú im vybrať si najvhodnejší a najúčinnejší postup verejného obstarávania. |
| --- | --- |

—

Umožňujú im vybrať si najvhodnejší a najúčinnejší postup verejného obstarávania.

| — | Umožňujú im takisto vybrať si, ktoré požiadavky na kvalitu zahrnú do súťažných podkladov. |
| --- | --- |

—

Umožňujú im takisto vybrať si, ktoré požiadavky na kvalitu zahrnú do súťažných podkladov.

| — | Ponúkajú mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania povinností environmentálneho, sociálneho a pracovného práva. |
| --- | --- |

—

Ponúkajú mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania povinností environmentálneho, sociálneho a pracovného práva.

| — | Poskytujú im veľkú flexibilitu pri príprave postupu verejného obstarávania prostredníctvom spolupráce s aktérmi na trhu a príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

Poskytujú im veľkú flexibilitu pri príprave postupu verejného obstarávania prostredníctvom spolupráce s aktérmi na trhu a príslušnými zainteresovanými stranami.

| — | Dávajú im k dispozícii nástroje na riešenie ponúk s neobvykle nízkou cenou. |
| --- | --- |

—

Dávajú im k dispozícii nástroje na riešenie ponúk s neobvykle nízkou cenou.

| — | Stanovuje sa v nich, ktorí uchádzači z tretích krajín majú zabezpečený prístup na trh verejného obstarávania v EÚ. |
| --- | --- |

—

Stanovuje sa v nich, ktorí uchádzači z tretích krajín majú zabezpečený prístup na trh verejného obstarávania v EÚ.

Celkovo smernice verejným obstarávateľom ponúkajú širokú mieru flexibility, aby si mohli svoje verejné obstarávania prispôsobiť svojím potrebám.

| Otázky a odpovede







  — | Môže verejný obstarávateľ požadovať dodržiavanie pracovných, sociálnych a environmentálnych noriem, ktoré idú nad rámec právnych požiadaviek v mieste plnenia zákazky?
  Áno, verejný obstarávateľ môže stanoviť takéto požiadavky, pokiaľ sú nediskriminačné, súvisia s predmetom zákazky a sú v súlade s právom Únie. |
| --- | --- |

Otázky a odpovede

—

Môže verejný obstarávateľ požadovať dodržiavanie pracovných, sociálnych a environmentálnych noriem, ktoré idú nad rámec právnych požiadaviek v mieste plnenia zákazky?

Áno, verejný obstarávateľ môže stanoviť takéto požiadavky, pokiaľ sú nediskriminačné, súvisia s predmetom zákazky a sú v súlade s právom Únie.

| — | Nie je nespravodlivé vyžadovať od uchádzačov, aby dodržiavali pracovné, sociálne a environmentálne normy, ktoré idú nad rámec ich právnych povinností?
  Nie, právne povinnosti sa môžu veľmi líšiť v závislosti od miesta usadenia sa uchádzača alebo miesta usadenia sa uchádzača alebo miesta výroby tovaru. Ak by sa vyžadovalo len dodržiavanie miestnych právnych predpisov, mohlo by to narušiť hospodársku súťaž. Prispôsobené požiadavky, ktoré sa vzťahujú na všetkých uchádzačov a tovar, prispievajú k vytvoreniu rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

—

Nie je nespravodlivé vyžadovať od uchádzačov, aby dodržiavali pracovné, sociálne a environmentálne normy, ktoré idú nad rámec ich právnych povinností?

Nie, právne povinnosti sa môžu veľmi líšiť v závislosti od miesta usadenia sa uchádzača alebo miesta usadenia sa uchádzača alebo miesta výroby tovaru. Ak by sa vyžadovalo len dodržiavanie miestnych právnych predpisov, mohlo by to narušiť hospodársku súťaž. Prispôsobené požiadavky, ktoré sa vzťahujú na všetkých uchádzačov a tovar, prispievajú k vytvoreniu rovnakých podmienok.

| — | Ako by mal verejný obstarávateľ pripraviť verejné obstarávanie, v rámci ktorého plánuje použiť kritériá kvality?
  Verejní obstarávatelia by mali začať s posúdením svojich vlastných potrieb a potenciálnych riešení. Môžu sa poradiť s účastníkmi trhu a inými zainteresovanými stranami. Možno použiť každý užitočný nástroj, pokiaľ je verejný obstarávateľ transparentný a zaobchádza so všetkými potenciálnymi uchádzačmi rovnako. |
| --- | --- |

—

Ako by mal verejný obstarávateľ pripraviť verejné obstarávanie, v rámci ktorého plánuje použiť kritériá kvality?

Verejní obstarávatelia by mali začať s posúdením svojich vlastných potrieb a potenciálnych riešení. Môžu sa poradiť s účastníkmi trhu a inými zainteresovanými stranami. Možno použiť každý užitočný nástroj, pokiaľ je verejný obstarávateľ transparentný a zaobchádza so všetkými potenciálnymi uchádzačmi rovnako.

| — | Spôsobuje stanovenie viacerých kritérií kvality a ich uplatňovanie na všetkých uchádzačov len administratívne zaťaženie?
  Stanovenie požiadaviek na kvalitu umožňuje obstarávateľovi investovať do udržateľnejších, sociálne zodpovednejších a inovatívnejších produktov a služieb a zabezpečiť spravodlivú hospodársku v prospech občanov. Závisí od každého verejného obstarávateľa, či sa rozhodne, ktorý je najúčinnejší spôsob vynakladania verejných finančných prostriedkov na dosiahnutie želaného výsledku. Táto flexibilita je spojená s určitými povinnosťami, ako je napríklad zabezpečenie primeraného monitorovania. |
| --- | --- |

—

Spôsobuje stanovenie viacerých kritérií kvality a ich uplatňovanie na všetkých uchádzačov len administratívne zaťaženie?

Stanovenie požiadaviek na kvalitu umožňuje obstarávateľovi investovať do udržateľnejších, sociálne zodpovednejších a inovatívnejších produktov a služieb a zabezpečiť spravodlivú hospodársku v prospech občanov. Závisí od každého verejného obstarávateľa, či sa rozhodne, ktorý je najúčinnejší spôsob vynakladania verejných finančných prostriedkov na dosiahnutie želaného výsledku. Táto flexibilita je spojená s určitými povinnosťami, ako je napríklad zabezpečenie primeraného monitorovania.

| — | Ako sa môžu kritériá kvality a udržateľnosti zahrnúť do súťažných podkladov?
  Verejní obstarávatelia majú pri tom veľkú flexibilitu. Môžu zahrnúť také aspekty, ako podmienky účasti, technické špecifikácie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a doložky o plnení zákazky, pokiaľ súvisia s predmetom zákazky. Musia byť jasne vymedzené, objektívne a nesmú diskriminovať potenciálnych uchádzačov, aby sa vytvorili rovnaké podmienky, za ktorých môžu uchádzači súťažiť na základe rovnakých kvalitatívnych noriem. |
| --- | --- |

—

Ako sa môžu kritériá kvality a udržateľnosti zahrnúť do súťažných podkladov?

Verejní obstarávatelia majú pri tom veľkú flexibilitu. Môžu zahrnúť také aspekty, ako podmienky účasti, technické špecifikácie, kritériá na vyhodnotenie ponúk a doložky o plnení zákazky, pokiaľ súvisia s predmetom zákazky. Musia byť jasne vymedzené, objektívne a nesmú diskriminovať potenciálnych uchádzačov, aby sa vytvorili rovnaké podmienky, za ktorých môžu uchádzači súťažiť na základe rovnakých kvalitatívnych noriem.

| — | Môže porušovanie povinností environmentálneho, sociálneho a pracovného práva viesť k vylúčeniu uchádzača?
  Áno, verejní obstarávatelia majú možnosť vylúčiť uchádzača, ktorý nesplní uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva. |
| --- | --- |

—

Môže porušovanie povinností environmentálneho, sociálneho a pracovného práva viesť k vylúčeniu uchádzača?

Áno, verejní obstarávatelia majú možnosť vylúčiť uchádzača, ktorý nesplní uplatniteľné povinnosti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva.

| — | Má verejný obstarávateľ možnosť overiť si splnenie právnych a prispôsobených podmienok vzťahujúcich sa na uchádzačov a tovar?
  Verejný obstarávateľ má viac možností, ako si overí splnenie týchto podmienok. Môže si vyžiadať napríklad správy od uchádzača alebo od nezávislých orgánov kontroly kvality či mimovládnych organizácií. |
| --- | --- |

—

Má verejný obstarávateľ možnosť overiť si splnenie právnych a prispôsobených podmienok vzťahujúcich sa na uchádzačov a tovar?

Verejný obstarávateľ má viac možností, ako si overí splnenie týchto podmienok. Môže si vyžiadať napríklad správy od uchádzača alebo od nezávislých orgánov kontroly kvality či mimovládnych organizácií.

| — | Majú všetky hospodárske subjekty z celého sveta právo prístupu na trhy verejného obstarávania v EÚ?
  Nie, len hospodárske subjekty, na ktoré sa vzťahujú mnohostranné a dvojstranné obchodné zmluvy, majú zabezpečený prístup na trhy verejného obstarávania v EÚ. |
| --- | --- |

—

Majú všetky hospodárske subjekty z celého sveta právo prístupu na trhy verejného obstarávania v EÚ?

Nie, len hospodárske subjekty, na ktoré sa vzťahujú mnohostranné a dvojstranné obchodné zmluvy, majú zabezpečený prístup na trhy verejného obstarávania v EÚ.

| — | Ako má verejný obstarávateľ postupovať, ak má podozrenie, že cena ponúkaná uchádzačom z tretej krajiny je príliš nízka? Je ďalšie preskúmanie možné?
  Áno, nie je to len možné, ale vhodné ďalej skúmať, aby tak verejný obstarávateľ mohol zabezpečiť spoľahlivosť ponuky a rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

—

Ako má verejný obstarávateľ postupovať, ak má podozrenie, že cena ponúkaná uchádzačom z tretej krajiny je príliš nízka? Je ďalšie preskúmanie možné?

Áno, nie je to len možné, ale vhodné ďalej skúmať, aby tak verejný obstarávateľ mohol zabezpečiť spoľahlivosť ponuky a rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov verejného obstarávania.

| — | Aký typ informácií možno požadovať, aby sa dalo skontrolovať, či je ide o ponuku s neobvykle nízkou cenou?
  Všetky informácie, na základe ktorých môže verejný obstarávateľ posúdiť spoľahlivosť ponuky. |
| --- | --- |

—

Aký typ informácií možno požadovať, aby sa dalo skontrolovať, či je ide o ponuku s neobvykle nízkou cenou?

Všetky informácie, na základe ktorých môže verejný obstarávateľ posúdiť spoľahlivosť ponuky.

| — | Kedy možno ponuku zamietnuť ako neobvykle nízku?
  Ponuku možno zamietnuť, keď verejný obstarávateľ nepovažuje vysvetlenie podané uchádzačom za presvedčivé. |
| --- | --- |

—

Kedy možno ponuku zamietnuť ako neobvykle nízku?

Ponuku možno zamietnuť, keď verejný obstarávateľ nepovažuje vysvetlenie podané uchádzačom za presvedčivé.

| Podporné nástroje a usmernenia Komisie v oblasti verejného obstarávania







  — | Oznámenie Komisie: Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017DC0572&from=EN: |
| --- | --- |

Podporné nástroje a usmernenia Komisie v oblasti verejného obstarávania

—

Oznámenie Komisie: Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017DC0572&from=EN:

| — | Webové sídlo Komisie venované verejnému obstarávaniu: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sk |
| --- | --- |

—

Webové sídlo Komisie venované verejnému obstarávaniu: https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sk

| — | Centrum elektronických kompetencií – Podporné nástroje pre verejných obstarávateľov:
  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sk |
| --- | --- |

—

Centrum elektronických kompetencií – Podporné nástroje pre verejných obstarávateľov:

https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers_sk

| — | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1805 z 3. októbra 2017 k profesionalizácii verejného obstarávania – Budovanie architektúry profesionalizácie verejného obstarávania (Ú. v. EÚ L 259, 7.10.2017, s. 28) |
| --- | --- |

—

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1805 z 3. októbra 2017 k profesionalizácii verejného obstarávania – Budovanie architektúry profesionalizácie verejného obstarávania (Ú. v. EÚ L 259, 7.10.2017, s. 28)

| — | Oznámenie Komisie: Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0614&from=EN |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie: Kruh sa uzatvára – Akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0614&from=EN

| — | Verejné obstarávanie pre obehové hospodárstvo (osvedčené postupy a usmernenie): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf |
| --- | --- |

—

Verejné obstarávanie pre obehové hospodárstvo (osvedčené postupy a usmernenie): http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Public_procurement_circular_economy_brochure.pdf

| — | Zelené nakupovanie! – Príručka zeleného verejného obstarávania: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf |
| --- | --- |

—

Zelené nakupovanie! – Príručka zeleného verejného obstarávania: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf

| — | Kritériá EÚ pre GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm |
| --- | --- |

—

Kritériá EÚ pre GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

| — | Osvedčené postupy pri GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm |
| --- | --- |

—

Osvedčené postupy pri GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

| — | Asistenčná služba pre GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm |
| --- | --- |

—

Asistenčná služba pre GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/helpdesk.htm

| — | Vzdelávacie nástroje v oblasti GPP pre verejných obstarávateľov: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm |
| --- | --- |

—

Vzdelávacie nástroje v oblasti GPP pre verejných obstarávateľov: http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

| — | Vzdelávací program v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Vzdelávací program v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm

| — | Kalkulácia nákladov na životný cyklus v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm |
| --- | --- |

—

Kalkulácia nákladov na životný cyklus v oblasti GPP: http://ec.europa.eu/environment/gpp/lcc.htm

| — | Metóda environmentálnej stopy produktu/organizácie: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm |
| --- | --- |

—

Metóda environmentálnej stopy produktu/organizácie: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/policy_footprint.htm

| — | Semináre o obstarávaní so sociálnym vplyvom: https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html |
| --- | --- |

—

Semináre o obstarávaní so sociálnym vplyvom: https://www.aeidl.eu/en/projects/social-development/bsi-buying-for-social-impact.html

| — | Sociálne nakupovanie – Príručka na zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní: \\NET1.cec.eu.int\homes\083\lupilaa\Social\Buying Social guide EMPL-MARKT.pdf |
| --- | --- |

—

Sociálne nakupovanie – Príručka na zohľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom obstarávaní: \\NET1.cec.eu.int\homes\083\lupilaa\Social\Buying Social guide EMPL-MARKT.pdf

| — | Usmernenie Komisie o obstarávaní inovácií: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F |
| --- | --- |

—

Usmernenie Komisie o obstarávaní inovácií: https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&coteId=3&year=2018&number=3051&version=F

| — | Súbor nástrojov na obstarávanie inovácií, Európska pomoc pri obstarávaní inovácií: http://www.eafip.eu/ |
| --- | --- |

—

Súbor nástrojov na obstarávanie inovácií, Európska pomoc pri obstarávaní inovácií: http://www.eafip.eu/

| — | Európska sieť kompetenčných centier pre obstarávanie inovácií: http://www.procure2innovate.eu/ |
| --- | --- |

—

Európska sieť kompetenčných centier pre obstarávanie inovácií: http://www.procure2innovate.eu/

| — | Verejné obstarávanie – Usmernenie pre odborníkov z praxe: https://ec.europa.eu/regional_policy/sk/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners |
| --- | --- |

—

Verejné obstarávanie – Usmernenie pre odborníkov z praxe: https://ec.europa.eu/regional_policy/sk/information/publications/guidelines/2015/public-procurement-guidance-for-practitioners

| — | Oznámenie Komisie o usmerneniach o kooperatívnom obstarávaní v oblastiach obrany a bezpečnosti https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0508(01)&from=SK |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie o usmerneniach o kooperatívnom obstarávaní v oblastiach obrany a bezpečnosti https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0508(01)&from=SK

| — | Usmernenie k zadávaniu zákaziek medzi vládami v oblasti obrany a bezpečnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0508(01)&from=SK |
| --- | --- |

—

Usmernenie k zadávaniu zákaziek medzi vládami v oblasti obrany a bezpečnosti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0508(01)&from=SK

| — | Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/624 z 20. apríla 2018 o cezhraničnom prístupe na trh pre subdodávateľov a MSP v sektore obrany (Ú. v. EÚ L 102, 23.4.2018, s. 87) |
| --- | --- |

—

Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/624 z 20. apríla 2018 o cezhraničnom prístupe na trh pre subdodávateľov a MSP v sektore obrany (Ú. v. EÚ L 102, 23.4.2018, s. 87)

---

(1)  JOIN(2019) 5.

(2)  Zasadnutie Európskej rady v dňoch 21. – 22. marca 2019, EUCO 1/19.

(3)  Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín, COM(2016) 34 final.

(4)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“, COM(2017) 572 final.

(5)  Konsolidované znenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 1).

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/gproc_e/gp_gpa_e.htm

(7)  Tento dokument nie je právne záväzný. Aj keď sa v dokumente príležitostne parafrázujú ustanovenia právnych predpisov EÚ, neznamená to, že sa ním majú dopĺňať alebo obmedzovať práva a povinnosti stanovené v daných právnych predpisoch. Vzhľadom na to, že dokument by sa mohol chápať ako výklad právnych predpisov EÚ, treba zdôrazniť, že na vydávanie právne záväzného výkladu práva EÚ je príslušný len Súdny dvor Európskej únie. Príklady uvedené v tomto dokumente neboli overené, pokiaľ ide o súlad s právnymi predpismi EÚ.

(8)  V aktuálnom texte GPA zodpovedajú príslušné prílohy uvedené v článku 25 prílohám 1, 2, 4, 5, 6 a 7.

(9)  V tejto súvislosti pozri článok 25 smernice 2014/24/EÚ, článok 43 smernice 2014/25/EÚ.

(10)  Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prístupe tovaru a služieb tretích krajín na vnútorný trh verejného obstarávania Únie a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe tovaru a služieb Únie na trhy verejného obstarávania tretích krajín, COM(2016) 34 final.

(11)  Zasadnutie Európskej rady 21. – 22. marca 2019, EUCO 1/19.

(12)  Výklad článku 85 ods. 1 v spojení s ods. 2 smernice 2014/25/EÚ.

(13)  Podľa aktuálneho znenia GPA príslušné ustanovenia už nie sú zahrnuté do článku XXIII, ale do článku III.

(14)  Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76.

(15)  Členské štáty by mali toto rozhodnutie prijať na základe zásady najlepšieho pomeru ceny a kvality, pričom si treba uvedomiť potrebu európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne, ktorá by bola konkurencieschopná v celosvetovom meradle, význam otvorených a spravodlivých trhov a cieľ získavania vzájomných výhod. Toto rozhodnutie by mohlo byť aj selektívnej povahy, t. j. povolili by sa len hospodárske subjekty zo všetkých alebo z niektorých krajín GPA, ale nie z iných tretích krajín (krajín, ktoré nie sú členmi EHP ani zmluvnými stranami GPA a s ktorými EÚ nemá dvojstranné dohody o otvorení trhov verejného obstarávania).

(16)  Pozri odôvodnenie 18 druhý odsek smernice 2009/81/ES.

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii.

(18)  Článok 21 smernice 2009/81/ES.

(19)  Členské štáty majú výlučnú zodpovednosť za vymedzenie svojich základných bezpečnostných záujmov, ako je uvedené v odôvodnení 16 smernice (pozri aj rozsudok z 30. septembra 2003 vo veci T-26/01.

(20)  Pozri rozsudok SDEÚ z 13. decembra 2007 vo veci C-337/06 Bayerischer Rundfunk, bod 64.

(21)  Pozri bod 68 rozsudku v spojených veciach C-285/99 a C-286/99, Impresa Lombardini SpA.

(22)  Takéto „relatívne“ porovnanie (vrátane všetkých predložených ponúk) môže byť vhodnejšie v prípadoch, keď je počet doručených ponúk dostatočný, pretože takéto porovnanie pravdepodobne najlepšie odráža trhové podmienky.

(23)  SDEÚ, spojené veci C-285/99 a C-286/99, bod 43 a 73.

(24)  SDEÚ, spojené veci C-285/99 a C-286/99, bod 43 a 55.

(25)  SDEÚ, spojené veci C-285/99 a C-286/99, bod 51.

(26)  Článok 69 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ.

(27)  Článok 69 ods. 2 písm. d) a článok 69 ods. 3.

(28)  Článok 18 ods. 2 smernice 2014/24/EÚ.

(29)  Všeobecný súd, vec T-422/11, Computer Resources International, bod 87.

(30)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Za fungujúce a prínosné verejné obstarávanie v Európe“, COM(2017) 572 final.

(31)  Napríklad, ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a najmä cieľ udržateľného rozvoja 12.7 (Podpora postupov verejného obstarávania, ktoré sú udržateľné a v súlade s vnútroštátnymi politikami a prioritami). V uznesení valného zhromaždenia OSN pre životné prostredie z marca 2019 sa všetky členské štáty vyzývajú, aby pracovali na dosiahnutí udržateľnej spotreby a výroby, rozvíjali politiky udržateľného verejného obstarávania a modernizovali svoje rámce v oblasti verejného obstarávania v súlade s svojím záväzkom dosiahnuť cieľ udržateľného rozvoja 12.7; pozri uznesenie:

http://wedocs.unep.org/bitstream/handle/20.500.11822/28517/English.pdf?sequence=3&isAllowed=y.

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1161 z 20. júna 2019, ktorou sa mení smernica 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 116).

(33)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

V medzinárodnom kontexte sú relevantné najmä tieto skupiny produktov: Kritériá GPP pre počítače a monitory (2016), v oblasti cestnej dopravy (2019), pre elektrické a elektronické zariadenia používané v odvetví zdravotnej starostlivosti (2014). V súbore kritérií GPP EÚ sa pre každé kritérium stanovuje, či sa má použiť ako podmienka účasti, technická špecifikácia, kritérium na vyhodnotenie ponuky alebo doložka o plnení zákazky. Kritériá v oblasti GPP sú založené na údajoch z dôkazov o existujúcich kritériách environmentálnej značky a na údajoch získaných od zainteresovaných strán v priemysle, občianskej spoločnosti a členských štátov. Ako dôkazy sa využívajú dostupné vedecké informácie a údaje, osvojuje sa prístup životného cyklu a zapájajú sa zainteresované strany, ktoré sa stretávajú, aby diskutovali o problematike a dospeli k zhode.

(34)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/Buying-Green-Handbook-3rd-Edition.pdf

(35)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/toolkit_en.htm

(36)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/case_group_en.htm

(37)  Ďalšie informácie: Usmernenie k inovačnému obstarávaniu C(2018) 3051 final uverejnené 15.5.2018, https://ec.europa.eu/docsroom/documents/29261.

(38)  V článku 40 smernice 24/2014/EÚ a článku 58 smernice 25/2014/EÚ sú uvedené ustanovenia o predbežných trhových konzultáciách.

(39)  KOM(2007) 799 v konečnom znení a súvisiaci pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2007) 1668 „Obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím: podpora inovácií s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné verejné služby vysokej kvality v Európe“.

(40)  Článok 42 smernice 2014/24/EÚ.

(41)  Európsky parlament 13. marca 2019 prijal európsky akt o prístupnosti (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2019/882 zo 17. apríla 2019 o požiadavkách na prístupnosť výrobkov a služieb). V tomto akte sa stanovujú povinné európske požiadavky na určité výrobky a služby vrátane zadávania verejných zákaziek.

(42)  Článok 57 ods. 1 a 2 smernice 2014/24/EÚ. Pozri takisto článok 80 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ.

(43)  V článku 57 ods. 4 smernice 2014/24/EÚ je uvedený úplný zoznam kategórií.

(44)  Dohovor MOP (č. 87) o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať, dohovor (č. 98) o vykonávaní zásad práva organizovať sa a kolektívne vyjednávať, dohovor (č. 29) o nútenej alebo povinnej práci, dohovor (č. 105) o zrušení nútenej práce, dohovor (č. 138) o minimálnom veku na prijatie do zamestnania, dohovor (č. 111) o diskriminácii v zamestnaní a povolaní, dohovor (č. 100) o rovnakom odmeňovaní pracujúcich mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty, dohovor (č. 182) o zákaze a o okamžitých opatreniach na odstránenie najhorších foriem detskej práce.

(45)  Článok 58 smernice 2014/24/EÚ. Pozri takisto článok 80 ods. 2 smernice 2014/25/EÚ.

(46)  Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1). Pozri takisto vývoj v rámci pilotnej fázy EÚ a prechodnej fázy: http://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/index.htm.

(47)  Pozri odôvodnenie 92 smernice 2014/24/ES.

(48)  www.ecolabel.eu

(49)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_sk

(50)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Napomáhanie investovaniu prostredníctvom dobrovoľného ex ante posúdenia aspektov týkajúcich sa verejného obstarávania v súvislosti s veľkými projektmi v oblasti infraštruktúry“ COM(2017)573 final.

(51)  Všetky príslušné referencie a odkazy sú uvedené v oddiele „5. V skratke“.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/67

---

Výmenný kurz eura (1)

12. augusta 2019

(2019/C 271/03)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1194 |
| JPY | Japonský jen | 117,69 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4633 |
| GBP | Britská libra | 0,92615 |
| SEK | Švédska koruna | 10,7315 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0876 |
| ISK | Islandská koruna | 137,50 |
| NOK | Nórska koruna | 10,0003 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,831 |
| HUF | Maďarský forint | 324,65 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,3275 |
| RON | Rumunský lei | 4,7250 |
| TRY | Turecká líra | 6,2161 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6589 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4807 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,7825 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7352 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5520 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 364,55 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 17,2164 |
| CNY | Čínsky juan | 7,9014 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3908 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 951,00 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7022 |
| PHP | Filipínske peso | 58,424 |
| RUB | Ruský rubeľ | 73,4092 |
| THB | Thajský baht | 34,506 |
| BRL | Brazílsky real | 4,4660 |
| MXN | Mexické peso | 21,9971 |
| INR | Indická rupia | 79,7460 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1194

JPY

Japonský jen

117,69

DKK

Dánska koruna

7,4633

GBP

Britská libra

0,92615

SEK

Švédska koruna

10,7315

CHF

Švajčiarsky frank

1,0876

ISK

Islandská koruna

137,50

NOK

Nórska koruna

10,0003

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,831

HUF

Maďarský forint

324,65

PLN

Poľský zlotý

4,3275

RON

Rumunský lei

4,7250

TRY

Turecká líra

6,2161

AUD

Austrálsky dolár

1,6589

CAD

Kanadský dolár

1,4807

HKD

Hongkongský dolár

8,7825

NZD

Novozélandský dolár

1,7352

SGD

Singapurský dolár

1,5520

KRW

Juhokórejský won

1 364,55

ZAR

Juhoafrický rand

17,2164

CNY

Čínsky juan

7,9014

HRK

Chorvátska kuna

7,3908

IDR

Indonézska rupia

15 951,00

MYR

Malajzijský ringgit

4,7022

PHP

Filipínske peso

58,424

RUB

Ruský rubeľ

73,4092

THB

Thajský baht

34,506

BRL

Brazílsky real

4,4660

MXN

Mexické peso

21,9971

INR

Indická rupia

79,7460

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/68 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/68

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 8. augusta 2019

o uverejnení žiadosti o zápis názvu do registra v zmysle článku 49 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 v Úradnom vestníku Európskej únie

„Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou) (CHOP)

(2019/C 271/04)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 50 ods. 2 písm. a),

keďže:

| (1) | Grécko v súlade s článkom 49 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 zaslalo Komisii žiadosť o ochranu názvu „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou). |
| --- | --- |

(1)

Grécko v súlade s článkom 49 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 zaslalo Komisii žiadosť o ochranu názvu „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou).

| (2) | V súlade s článkom 50 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia túto žiadosť preskúmala a dospela k záveru, že podmienky stanovené v uvedenom nariadení sú splnené. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 50 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia túto žiadosť preskúmala a dospela k záveru, že podmienky stanovené v uvedenom nariadení sú splnené.

| (3) | S cieľom umožniť podávanie oznámení o námietke v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 by sa jednotný dokument a odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia, ktoré sa týkajú názvu „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou), mali uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(3)

S cieľom umožniť podávanie oznámení o námietke v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 by sa jednotný dokument a odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia, ktoré sa týkajú názvu „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou), mali uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

Jednotný dokument a odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, ktoré sa týkajú názvu „Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou) (CHOP), sú uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

V súlade s článkom 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 vzniká uverejnením tohto rozhodnutia právo podať do troch mesiacov odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie námietku proti zápisu názvu uvedeného v prvom odseku tohto článku do registra.

V Bruseli 8. augusta 2019

Za Komisiu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ΑΡΣΕΝΙΚΟ ΝΑΞΟΥ“ (ARSENIKO NAXOU)

EÚ č.: PDO-GR-02323 – 6.11.2017

CHOP ( X ) CHZO ( )

1.   Názov (názvy)

„Αρσενικό Νάξου“ (Arseniko Naxou)

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Grécko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.3 Syry

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Arseniko Naxou“ je zrejúci lahôdkový tvrdý syr, ktorý sa vyrába tradičným spôsobom z nepasterizovaného kozieho a ovčieho mlieka.

Syr „Arseniko Naxou“ sa uvádza na trh vcelku a má tieto fyzikálne vlastnosti: tvar valca, hmotnosť od 1 do 4 kg, slonovinovo biela až svetložltá farba s relatívne tenkou tvrdou kôrou.

Obsah tuku v sušine nesmie byť nižší ako 43 %, obsah bielkovín nesmie byť nižší ako 27 %, zatiaľ čo obsah vody nesmie byť vyšší ako 38 % a obsah soli nesmie byť vyšší ako 3,5 %.

Organoleptické vlastnosti výrobku, ktorými sa odlišuje od ostatných tvrdých syrov, sú výrazná, ostrá, sladko-slaná a príjemná chuť, jemná krémová konzistencia a bohatá aróma. Zrením sa stáva ostrejším a aromatickejším.

Keďže sa na jeho výrobu používa nepasterizované mlieko, syr „Arseniko Naxou“ musí zrieť aspoň tri mesiace pred tým, ako sa môže konzumovať, aby sa zabránilo prítomnosti nežiaducich mikroorganizmov. Tento výrobok sa vyrába od decembra do mája.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Ovce a kozy hornatého až mierne hornatého regiónu ostrova Naxos sú miestne plemená a ich krížence prispôsobené podmienkam v týchto regiónoch, chované tradičným spôsobom v extenzívnych chovných jednotkách. Približne od decembra do mája, čo je obdobie zvýšenej produkcie mlieka a výroby syra „Arseniko Naxou“, sa zvieratá pasú na miestnej vegetácii regiónu, ktorá vďaka zimným a jarným dažďom rastie ešte dlhšie [dúška tymianová, kručinka (Genista acanthoclada), cist, krvavec trnatý, Calicotome villosa, pistácia mastixová, dub kermesový atď.] Ak to klimatické podmienky neumožňujú, chovajú sa sušeným krmivom vyrábaným v tejto zemepisnej oblasti (jačmeň, ovos, vika, ďatelina). V období od júna do septembra, keď sa mlieko produkuje v malých množstvách, sa tento výrobok sa nevyrába, zvieratá sa pasú na pasienkoch, chovajú sa miestne vyrábanými výživovými doplnkami a krmivami, ktoré sa vyrábajú mimo zemepisnej oblasti (zrnami obilnín bohatými na škrob, otrubami a slamou). V období od októbra do novembra sa zvieratá z dôvodu slabej prírodnej vegetácie a ich zvýšených potrieb dokrmujú sušenými krmivami miestnej výroby a krmivami pochádzajúcimi z iných zemepisných oblastí. Maximálny percentuálny podiel doplnkov vyrobených mimo zemepisnej oblasti je nižší ako 40 % sušiny podávanej na ročnom základe.

Základné suroviny na výrobu syra „Arseniko Naxou“ sú: mlieko, syridlo soľ a olej.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Kroky súvisiace s výrobou a spracovaním mlieka, ako aj s výrobou a zrením konečného výrobku sa uskutočňujú vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Balenie výrobku sa musí uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti tak, aby sa zaručila: a) kvalita výrobku počas jeho uchovávania a prepravy, pričom sa musí ochrániť pred fyzikálnymi faktormi (vlhkosť, svetlo, teplota, prach, spaliny) a biologickými faktormi (baktérie, huby, vírusy); b) vysledovateľnosť výrobku a c) kontrola požadovaná v rámci monitorovania vyrobeného, zabaleného a predaného množstva a súladu s povolenými surovinami a metódami výroby.

Balenie do papiera alebo do iných obalových materiálov určených na potraviny musí uskutočniť výrobca.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na syre predávanom vcelku sa musí nachádzať etiketa obsahujúca tieto informácie:

| — | názov „Arseniko Naxou“, za ktorým sa uvedie údaj „chránené označenie pôvodu“ alebo skratka CHOP, |
| --- | --- |

—

názov „Arseniko Naxou“, za ktorým sa uvedie údaj „chránené označenie pôvodu“ alebo skratka CHOP,

| — | „zo surového mlieka“, |
| --- | --- |

—

„zo surového mlieka“,

| — | názov a adresa výrobného podniku a/alebo baliarne, |
| --- | --- |

—

názov a adresa výrobného podniku a/alebo baliarne,

| — | dátum výroby. |
| --- | --- |

—

dátum výroby.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby a zrenia tohto syra zahŕňa celé administratívne územie týchto obcí: Apeiranthos, Damarionas, Danakos, Keramoti, Koronida, Koronos, Kinidaros, Messi, Moni, Filoti a Chalkio obce Naxos a Malé Kyklady.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Pôda:

Oblasť výroby syra sa nachádza v hornatej a mierne hornatej časti ostrova, ktorá sa rozprestiera na jeho severnom a východnom okraji. Región je charakteristický svahovitým terénom, stupňovitými terasami a múrikmi a rozľahlými pastvinami.

Klimatické podmienky:

Podnebie ostrova Naxos je mierne „stredomorské ostrovného typu“: mierne a vlhké s prudkými vetrami. V hornatých regiónoch ostrova sú teploty nižšie približne o 5 °C, priemerná ročná relatívna vlhkosť dosahuje 85 % a úhrn zrážok je 770 mm. Občas sa vyskytujú silné snehové zrážky.

Vegetácia:

Špecifické podmienky, pokiaľ ide o teplotu, vlhkosť a zrážky, umožňujú rast typických horských druhov tráv, ktoré tvoria hlavný zdroj potravy oviec a kôz.

Vo vymedzenej oblasti sa nachádzajú rozsiahle časti, na ktorých sa pestujú olivovníky a vinič. Skalnaté úbočia hôr sú pokryté vegetáciou nízkeho vzrastu (garrigue) a vegetáciou stredného až vyššieho vzrastu (macchie). Vo vegetácii macchie sa prevažne vyskytuje Calicotome villosa, pistácia mastixová (Pistacia lentiscus), dub kermesový (Quercus coccifera), krétsky javor (Acer sempervirens), dub cezmínový (Quercus ilex) a platan východný (Platanus orientalis), ktoré tvoria vzácny zdroj potravy, hlavne pre kozy. Na pasienkoch regiónu sa hojne vyskytujú prirodzené rastlinné druhy, ako sú trávy Allium luteolum, Alyssum foliosum, Bolanthus greacus, Bupleurum aira, Campanula calaminthifolia, Centaurea oliverana, Cerastium runemarkii, Corydalis integra, Erysimum hayekii, Erysimum naxense, Galanthus ikariae, Galium conforme, Scutellaria virgaurea, Symphytum davisii, Verbascum adeliae, ktoré sú prispôsobené na pastvu zvierat.

Hospodárske zvieratá:

Kozy a ovce sa dokonale prispôsobili miestnym podmienkam regiónu, sú nízkeho vzrastu a produkujú málo mlieka. Tradičný spôsob voľnej pastvy (systém extenzívneho chovu) umožňuje zvieratám pásť sa na pasienkoch regiónu a využívať tak miestnu vegetáciu.

Ľudský faktor:

Syr „Arseniko Naxou“ má od dávnych čias významné miesto v živote a v stravovaní obyvateľstva. Chovatelia – syrári dodnes vyrábajú tento syr tradičnou metódou. Odborné znalosti syrára sú v rôznych fázach výroby syra dôležitým prvkom špecifickosti tohto výrobku a rozhodujúcim faktorom jeho následnej kvality. Kľúčová je jeho schopnosť rozoznať správny moment v procese zrážania mlieka, keď je syrenina pripravená na krájanie. Krájanie syreniny pomocou vhodného nástroja tak, aby sa získala mliečna konzistencia, pomalé miešanie na oddelenie syreniny od srvátky a ručné vtláčanie syreniny do foriem s cieľom scediť tekutinu a vytvarovať syr do konečnej podoby svedčia o tom, že proces výroby tohto výrobku je ručný. Skúsený syrár dokáže v priebehu zrenia rozoznať moment vhodný na to, aby: a) vybral bochníky syra vyrobené vhodnou metódou a odstránil nevyhovujúce bochníky; b) obrátil bochníky a c) aby ich potrel olivovým olejom alebo usadeninou z olivového oleja, čím zásadne prispieva ku kvalite syra.

5.2.   Špecifickosť výrobku

Syr „Arseniko Naxou“

| — | má príjemnú, výraznú, ostrú, sladko-slanú chuť a bohatú arómu.
  Jeho organoleptické vlastnosti sú výsledkom využívania endemických rastlinných druhov v potrave zvierat, čo dodáva mlieku a syru „Arseniko Naxou“, ktorý sa z neho vyrába, príjemnú výraznú chuť a bohatú arómu. Špecifická výrobná technika, pri ktorej sa používa nepasterizované mlieko, zachováva vlastnosti mlieka produkovaného v regióne a prítomnosť pôvodných mliečnych baktérií, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní chuťových vlastností tohto syra a prispievajú k jeho ostrej, sladko-slanej chuti.
  Vďaka vysokému obsahu tuku má jemnú krémovú konzistenciu. Z hľadiska výroby je „Arseniko Naxou“ prvý syr vyrábaný z čerstvého plnotučného mlieka a obsahuje viac tuku. |
| --- | --- |

—

má príjemnú, výraznú, ostrú, sladko-slanú chuť a bohatú arómu.

Jeho organoleptické vlastnosti sú výsledkom využívania endemických rastlinných druhov v potrave zvierat, čo dodáva mlieku a syru „Arseniko Naxou“, ktorý sa z neho vyrába, príjemnú výraznú chuť a bohatú arómu. Špecifická výrobná technika, pri ktorej sa používa nepasterizované mlieko, zachováva vlastnosti mlieka produkovaného v regióne a prítomnosť pôvodných mliečnych baktérií, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri vytváraní chuťových vlastností tohto syra a prispievajú k jeho ostrej, sladko-slanej chuti.

Vďaka vysokému obsahu tuku má jemnú krémovú konzistenciu. Z hľadiska výroby je „Arseniko Naxou“ prvý syr vyrábaný z čerstvého plnotučného mlieka a obsahuje viac tuku.

| — | Vyznačuje sa tvarom formy, ktorá určuje tvar syrov. Má tenkú tvrdú kôru, ktorá je výsledkom dlhého obdobia zrenia. K vytvoreniu kôry takisto prispieva miesenie syreniny vo formách, ako aj natieranie soľou a olejom. |
| --- | --- |

—

Vyznačuje sa tvarom formy, ktorá určuje tvar syrov. Má tenkú tvrdú kôru, ktorá je výsledkom dlhého obdobia zrenia. K vytvoreniu kôry takisto prispieva miesenie syreniny vo formách, ako aj natieranie soľou a olejom.

| — | Obsah tuku v sušine (43 %) a obsah bielkovín (27 %) je vyšší v porovnaní s ostatnými syrmi rovnakého typu. |
| --- | --- |

—

Obsah tuku v sušine (43 %) a obsah bielkovín (27 %) je vyšší v porovnaní s ostatnými syrmi rovnakého typu.

| — | Nesie špeciálny názov „arseniko“, ktorý mu dali pastieri – syrári tohto regiónu, aby potvrdili, že ide o tvrdý syr, ktorý odoláva času a má najväčší obsah tuku a bielkovín. Ide teda o vlastnosti, ktoré sa pripisujú výrazu „arseniko“ (samec po grécky). |
| --- | --- |

—

Nesie špeciálny názov „arseniko“, ktorý mu dali pastieri – syrári tohto regiónu, aby potvrdili, že ide o tvrdý syr, ktorý odoláva času a má najväčší obsah tuku a bielkovín. Ide teda o vlastnosti, ktoré sa pripisujú výrazu „arseniko“ (samec po grécky).

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Syr „Arseniko Naxou“ je výsledkom kombinácie pôdnych a klimatických podmienok regiónu, systému extenzívneho chovu a tradičnej metódy jeho výroby.

Historická geografia, geomorfológia, topografia a rozmanité horniny regiónu prispeli k bohatej vegetácii, ktorá predstavuje hlavnú potravu oviec a kôz, vďaka ktorým sa tento výrobok vyrába. Miestne plemená oviec a kôz sú vďaka voľnej pastve v hornatých a mierne hornatých oblastiach nenáročné, odolné a dokonale prispôsobené na špecifické geografické prostredie.

Klimatické podmienky regiónu sú vhodné na:

| a) | výskyt a rast veľkého počtu aromatických plazivých rastlín, bylín, stromov a krov patriacich do čeľade Labiatae (hluchavkovité), Umbelliferae (mrkvovité), Compositae (astrovité) atď., ktoré konzumujú ovce a kozy, čo dodáva vôňu a chuť mlieku a syru, ktorý sa z neho vyrába; |
| --- | --- |

a)

výskyt a rast veľkého počtu aromatických plazivých rastlín, bylín, stromov a krov patriacich do čeľade Labiatae (hluchavkovité), Umbelliferae (mrkvovité), Compositae (astrovité) atď., ktoré konzumujú ovce a kozy, čo dodáva vôňu a chuť mlieku a syru, ktorý sa z neho vyrába;

| b) | dlhý pobyt oviec a kôz na prirodzených pasienkoch regiónu a lepšie zhodnotenie endemických rastlinných druhov a |
| --- | --- |

b)

dlhý pobyt oviec a kôz na prirodzených pasienkoch regiónu a lepšie zhodnotenie endemických rastlinných druhov a

| c) | zrenie syra „Arseniko Naxou“. Teplotné podmienky a vlhkosť regiónu, v ktorom teplota neklesá pod 10 °C a v ktorom sa vlhkosť pohybuje od 70 do 90 %, prispievajú k prirodzenému zreniu výrobku na miestach skladovania a k výrobe syra, ktorý má charakteristickú štruktúru a zloženie. Stabilné úrovne teploty a vlhkosti bez výrazných výkyvov, ktoré sú dôležité pre postupné zrenie výrobku, prispievajú k vytvoreniu kvalitatívnych a kvantitatívnych vlastností, ktoré sa tvoria počas zrenia a sú určujúce pre charakteristickú štruktúru tohto syra. |
| --- | --- |

c)

zrenie syra „Arseniko Naxou“. Teplotné podmienky a vlhkosť regiónu, v ktorom teplota neklesá pod 10 °C a v ktorom sa vlhkosť pohybuje od 70 do 90 %, prispievajú k prirodzenému zreniu výrobku na miestach skladovania a k výrobe syra, ktorý má charakteristickú štruktúru a zloženie. Stabilné úrovne teploty a vlhkosti bez výrazných výkyvov, ktoré sú dôležité pre postupné zrenie výrobku, prispievajú k vytvoreniu kvalitatívnych a kvantitatívnych vlastností, ktoré sa tvoria počas zrenia a sú určujúce pre charakteristickú štruktúru tohto syra.

Výsledkom špecifického systému chovu (voľná pastva), ktorý chovatelia – syrári v regióne tradične uplatňujú, je využívanie pastvín a následne aj miestnej vegetácie regiónu, čo prispieva k charakteristickým organoleptickým vlastnostiam výrobku.

Špecifická technika výroby syra „Arseniko Naxou“ spočíva v používaní nepasterizovaného mlieka, čo umožňuje prítomnosť pôvodnej mikroflóry pochádzajúcej z prostredia maštale a syrárne, ktorá zohráva rozhodujúcu úlohu pri vytváraní chuťových vlastností syra. Počas dozrievania sa jeho arómy a chuť zintenzívňujú. Pozitívna korelácia ostrej chuti, bohatej arómy a charakteristickej konzistencie získanej s vekom syra sa pripisuje dôležitej proteolýze a lipolýze, ktoré prebiehajú vďaka pôsobeniu miestnych mliečnych baktérií počas zrenia.

Zručnosti syrárov tohto regiónu, ktorí ručne zasahujú do procesu zrážania, formovania a zrenia výrobku, sú dôležité, pokiaľ ide o vytvorenie fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností výrobku.

Výrobný proces do veľkej miery spočíva na znalostiach syrára, ktorý vie odhadnúť obdobie výroby syra v závislosti od klimatických podmienok regiónu a zloženia vegetácie, a takisto spočíva v ručnom zásahu syrára do procesu tak, aby bol výrobok výsledkom remeselnej výroby.

Zmienky o syre „Arseniko Naxou“ sa objavili v tlači, na internete a aj v televízii. Opisuje sa ako syrárska tradícia ostrova Naxos a jeden z najznámejších syrov tohto ostrova so špecifickou, jedinečnou, príjemnou a výraznou chuťou, ktorá sa postupom času rozvíja a stáva sa ostrejšou a aromatickejšou. Označuje sa prívlastkom najlepší a zdroj inšpirácie. Dobré meno výrobku prekročilo hranice výrobnej oblasti a oceňujú ho aj spotrebitelia z iných regiónov.

Názov „Arseniko Naxou“ je dobre známy, o čom svedčia historické zmienky, publikácie v bežnej a internetovej tlači, ako aj účty za nákup a predaj tohto výrobku.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_arsenikou_naxou.pdf

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/73

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9354 – AXA/NN Group/JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 271/05)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Lindisfarne S.L. (Španielsko), ESI One S.à.r.l. (Francúzsko), Alterimmo Europe S.à.r.l. (Francúzsko), všetky v konečnom dôsledku kontrolované podnikom AXA (ďalej len „AXA“, Francúzsko), |
| --- | --- |

—

Lindisfarne S.L. (Španielsko), ESI One S.à.r.l. (Francúzsko), Alterimmo Europe S.à.r.l. (Francúzsko), všetky v konečnom dôsledku kontrolované podnikom AXA (ďalej len „AXA“, Francúzsko),

| — | REI Spain B.V. (Holandsko) patriaceho do podniku NN Group (Holandsko). |
| --- | --- |

—

REI Spain B.V. (Holandsko) patriaceho do podniku NN Group (Holandsko).

Podniky AXA a NN Group nepriamo získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad novozaloženým spoločným podnikom.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

2.

—   AXA: globálna skupina poisťovní pôsobiaca aj v oblasti správy investícií. Podniky Lindisfarne S.L., ESI One S.à.r.l., Alterimmo Europe S.à.r.l. sú aktívne v oblasti správy nehnuteľností v Španielsku a v Európe,

—   NN Group: globálna finančná inštitúcia poskytujúca investičné a poisťovacie služby. REI Spain B.V. pôsobí v oblasti nadobúdania, držby a správy nehnuteľného majetku v Európe,

—   spoločný podnik (JV): bude pôsobiť na trhu s prenájmom obytných priestorov v Španielsku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9354 – AXA/NN Group/JV

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Poštová adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/75

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2019/C 271/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

„RISO DEL DELTA DEL PO“

EÚ č.: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

| Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP |
| --- |
| Via J.F. Kennedy, 134 |
| 45019 Taglio di Po (Ro) |
| ITALIA |
| Tel.: +39 05321716402 |
| E-mail: info@consorziorisodeltapoigp.it |

Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP

Via J.F. Kennedy, 134

45019 Taglio di Po (Ro)

ITALIA

Tel.: +39 05321716402

E-mail: info@consorziorisodeltapoigp.it

Združenie „Consorzio di Tutela del Riso del Delta del Po IGP“ je oprávnené predložiť žiadosť o zmenu v súlade s článkom 13 ods. 1 vyhlášky ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky č. 12511 zo 14. októbra 2013.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

| — | ☐ | Názov výrobku |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis výrobku |
| — | ☐ | Zemepisná oblasť |
| — | ☒ | Dôkaz o pôvode |
| — | ☒ | Spôsob výroby |
| — | ☐ | Súvislosť |
| — | ☒ | Označovanie |
| — | ☒ | Iné (balenie, logo výrobku, aktualizované odkazy na právne normy) |

—

☐

Názov výrobku

—

☒

Opis výrobku

—

☐

Zemepisná oblasť

—

☒

Dôkaz o pôvode

—

☒

Spôsob výroby

—

☐

Súvislosť

—

☒

Označovanie

—

☒

Iné (balenie, logo výrobku, aktualizované odkazy na právne normy)

4.   Typ zmeny (zmien)

| — | ☒ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument). |

—

☒

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

—

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5.   Zmena (zmeny)

Opis výrobku

—   Táto veta v článku 1 špecifikácie výrobku:

„Chránené zemepisné označenie ‚Riso del Delta del Po‘ je vyhradené pre pestovanie ryže, ktorá spĺňa podmienky a požiadavky stanovené v tejto špecifikácii výrobku.“

sa mení takto:

„Chránené zemepisné označenie ‚Riso del Delta del Po‘ je vyhradené pre pestovanie ryže, ktorá spĺňa podmienky a požiadavky stanovené v tejto špecifikácii výrobku.“

Výraz [poznámka prekladateľa: v taliančine] „frutti di riso“ bol nahradený výrazom „riso“.

Táto zmena umožňuje vymedzenie označenia „Riso del Delta del Po CHZO“ v súvislosti s ryžou pripravenou na predaj spotrebiteľovi v rôznych podobách, t. j. po tom, ako zrno prejde priemyselným procesom a spracovaním podľa súčasných právnych predpisov a v súlade s požiadavkami stanovenými v špecifikácii výrobku.

—   Táto veta v článku 2 špecifikácie a v bode 3.2 jednotného dokumentu:

„Označenie ‚Riso del Delta del Po‘ sa vzťahuje výlučne na plod ryže patriacej do poddruhu ‚Japonica‘, ktorý sa uvádza na trh pod názvom ‚superfino‘ a vyskytuje sa v odrodách ‚Carnaroli‘, ‚Volano‘, ‚Baldo‘ a ‚Arborio‘.“

sa mení takto:

„Označenie ‚Riso del Delta del Po‘ sa vzťahuje výlučne na plod ryže patriacej do poddruhu ‚Japonica‘, ktorý sa uvádza na trh pod názvom ‚superfino‘ a vyskytuje sa v odrodách ‚Carnaroli‘, ‚Volano‘, ‚Baldo‘, ‚Arborio‘, ‚Cammeo‘, ‚Karnak‘, ‚Telemaco‘, ‚Caravaggio‘ a ‚Keope‘.“

Týmto žiadame o zahrnutie nových odrôd ryže, a to konkrétne: „Cammeo“, „Karnak“, „Telemaco“, „Caravaggio“ a „Keope“.

Potreba zaviesť náhradné odrody menšej veľkosti popri pôvodne zavedených odrodách vyplýva zo skutočnosti, že tradičné odrody vznikli už pred mnohými rokmi (najstaršie odrody „Arborio“ a „Carnaroli“ vznikli koncom štyridsiatych rokov dvadsiateho storočia) a majú agronomické vlastnosti (najmä vysokú citlivosť na plesňové ochorenia a poľahnutie), čo sťažuje ich kultiváciu bez opakovaného ošetrovania prípravkami na ochranu rastlín a má negatívny vplyv na zdraviu prospešné vlastnosti hotového výrobku a udržateľnosť pestovania.

Novovzniknuté odrody majú zase väčšiu odolnosť a toleranciu voči plesňovým ochoreniam a poľahnutiu, a tak zabezpečujú zdravý a homogénny výrobok s podobnými organoleptickými vlastnosťami, aké majú tie existujúce.

—   Veta:

„Ryža ‚Riso del Delta del Po‘ má veľké priehľadné kompaktné zrno s vysokým obsahom bielkovín a môže byť biela alebo celozrnná.“

sa mení takto:

„Ryža ‚Riso del Delta del Po‘ má veľké priehľadné/perleťové kompaktné zrno s vysokým obsahom bielkovín a môže podliehať priemyselným procesom a spracovaniu povoleným podľa súčasných právnych predpisov.“

Pojem „priehľadné“ sa vzťahuje na všetky odrody uvedené v špecifikácii, a preto je nepresný. Zo súčasných odrôd má odroda „Baldo“ priehľadné zrno, zatiaľ čo odrody „Arborio“, „Carnaroli“ a „Volano“ majú zrno perleťovej farby. Navrhujeme preto upraviť výraz „priehľadné“ na „priehľadné/perleťové“.

Formulácia „a môže byť biela alebo celozrnná“ bola vypustená a nahradená znením „môže podliehať priemyselným procesom a spracovaniu povoleným podľa súčasných právnych predpisov“ s cieľom zohľadniť rýchle tempo priemyselného spracovávania podľa meniacich sa preferencií spotrebiteľov.

—   Tento odsek:

„V čase uvedenia na trh musí mať zrno ryže s CHZO ‚Riso del Delta del Po‘ tieto vlastnosti:

| Odroda | Viskozita varenej ryže v g/cm | Obsah bielkovín (v %) (*1) |
| --- | --- | --- |
| Baldo | > 4,5 | > 6,60 |
| Carnaroli | > 1,5 | > 6,60 |
| Volano | > 3,0 | > 6,60 |
| Arborio | > 3,5 | > 6,60 |

Odroda

Viskozita varenej ryže v g/cm

Obsah bielkovín (v %) (*1)

Baldo

> 4,5

> 6,60

Carnaroli

> 1,5

> 6,60

Volano

> 3,0

> 6,60

Arborio

> 3,5

> 6,60

sa mení takto:

„Zrno ryže s CHZO ‚Riso del Delta del Po‘ musí mať tieto vlastnosti:

| Odroda | Konzistentnosť
  kg/cm2 | Obsah bielkovín v sušine v % |
| --- | --- | --- |
| minimálne: | minimálne: |
| Arborio, Volano, Telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, Cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope | 0,85 | 6,60 |

Odroda

Konzistentnosť

kg/cm2

Obsah bielkovín v sušine v %

minimálne:

minimálne:

Arborio, Volano, Telemaco

0,65

6,60

Baldo, Cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope

0,85

6,60

Tieto vlastnosti sa musia stanoviť ešte pred priemyselným spracovaním na suchých ryžových poliach, ktoré sú reprezentatívne pre celkové množstvo polí v poľnohospodárskom podniku.“

Parameter viskozity bol nahradený parametrom konzistentnosti. Oba parametre nepriamo súvisia a sú ukazovateľom kvality potravín výrobku po uvarení. Inými slovami, čím vyššia je hodnota viskozity ryže, tým je menej konzistentná a naopak. Žiadna overená metóda na analýzu viskozity však neexistuje, pretože združenie UNI a organizácia ISO doposiaľ neboli schopné definovať spoľahlivú a dôslednú metódu, na rozdiel od parametra konzistentnosti, pre ktorý je takáto medzinárodne uznávaná metóda k dispozícii (norma UNI EN ISO 11747: 2012).

Hodnoty navrhované pre parameter konzistentnosti vypracovala Národná rada pre pestovanie ryže na základe výsledkov niekoľkých analýz, ktoré vykonalo jej výrobné laboratórium.

Z toho dôvodu bolo vhodné uviesť, že konzistentnosť a obsah bielkovín sa musia testovať ešte pred spracovaním ryže.

Dôkaz o pôvode

Dôkaz o pôvode

Článok 4 špecifikácie výrobku

Tento článok bol prepracovaný v celom jeho rozsahu. Historické informácie o pestovaní ryže v zemepisnej oblasti, ktoré tvorili prvých päť odsekov článku 4, sa presunuli do príslušného článku o súvislosti medzi oblasťou a výrobkom. Článok 4 sa mení takto:

„Pôvod výrobku dokazujú aj zápisy výrobcov, spracovateľov a baliarní v príslušných registroch, ktoré vedie a aktualizuje kontrolný orgán uvedený v článku 7 tejto špecifikácie.“

Spôsob výroby

Spôsob výroby

Článok 5 špecifikácie výrobku

Tento článok bol prepracovaný tak, aby sa v ňom zohľadňovali zmeny v metódach spracovávania a výroby, ako aj praktické výsledky dosiahnuté od nadobudnutia účinnosti tejto špecifikácie.

Obrábanie pôdy

Obrábanie pôdy

—   Veta:

„Orbu je potrebné vykonávať do hĺbky 25 – 30 cm a následne pôdu aspoň raz upraviť bránami, potom je potrebné úroveň pôdy vyrovnať, aby sa zabezpečilo optimálne hospodárenie s vodou.“

sa mení takto:

„Orbu je potrebné vykonávať do hĺbky 25 – 30 cm a následne pôdu aspoň raz upraviť bránami, povolené sú však aj iné techniky obrábania pôdy, ktorými sa zabezpečuje primeraná príprava hrád na siatie.“

Tradičné úkony obrábania pôdy (orba, bránenie) v súčasnosti možno nahradiť alternatívnymi operáciami (klčovanie, skarifikácia), ktorými sa dosahuje rovnaký výsledok energeticky menej náročným spôsobom a viac sa pri nich berie ohľad na životné prostredie. K orbe boli pridané ďalšie modernejšie techniky úpravy pôdy, ktoré sa dnes považujú za ekologickejšie.

Analýza pôdy

Analýza pôdy

—   Veta:

„Podniky, ktoré vyrábajú ‚Riso del Delta del Po‘, sú povinné minimálne každých 5 rokov vykonávať analýzu týchto vlastností pôdy: štruktúra, pH, organická hmota, aktívny vápenec, asimilovateľný fosfor, vymeniteľný draslík, celkový dusík, pomer uhlíka a dusíka, vymeniteľný vápnik, horčík a sodík, ako aj pomer horčíka a draslíka, s cieľom zostaviť a dodržiavať správny plán hnojenia, ktorý vypracuje poľnohospodársky odborník.“

sa mení takto:

„Podniky, ktoré vyrábajú ‚Riso del Delta del Po‘, sú povinné minimálne každých 5 rokov vykonávať analýzu týchto vlastností pôdy: štruktúra, pH, organická hmota, aktívny vápenec, asimilovateľný fosfor, vymeniteľný draslík, celkový dusík, pomer uhlíka a dusíka, vymeniteľný vápnik, horčík a sodík, ako aj pomer horčíka a draslíka, s cieľom zostaviť a dodržiavať správny plán hnojenia v súlade s aktuálnymi potrebami.“

Vypustila sa povinnosť, aby plán hnojenia vypracúval „poľnohospodársky odborník“, pretože plán môže vypracovať aj poľnohospodár v poľnohospodárskom podniku na základe svojich zručností získaných skúsenosťami, ktorý nemusí byť nevyhnutne kvalifikovaný ako poľnohospodársky odborník.

—   Tieto vety sa vypúšťajú:

„Odroda ‚Carnaroli‘, ktorá si vyžaduje prevažne ílovitú pôdu, sa môže pestovať len v pôde s hodnotou pH vyššou ako 7,5. Ostatné tri odrody sa môžu pestovať v celej oblasti vymedzenej v článku 3 tejto špecifikácie.“

Vzhľadom na zistenie, že pH je v rámci obrábanej plochy, jednotlivých podnikov či dokonca v rámci jedného pozemku, veľmi premenlivé a nemá žiadny vplyv na kvalitu uvedenej odrody, možno odkaz na pH pôdy (parameter vzťahujúci sa len na odrodu „Carnaroli“) podľa všetkého vypustiť. Navyše, prítomnosť vody na pevnine v období od apríla do augusta slúži ako tlmivý roztok pre kyslé prostredie, ktorý zvyšuje pH.

Táto zmena sa vzťahuje aj na bod 3.5 jednotného dokumentu.

Hnojivá

Hnojivá

—   Maximálny obsah dusíka (N) v hnojivách sa zvýšil zo 130 kg/ha na 160 kg/ha.

Oblasť pestovania pozostáva z rašelinovej a ílovitej pôdy, pričom na dosiahnutie homogénneho a konzistentného výrobku pre trh je potrebné hnojivá aplikovať v závislosti od konkrétnej pôdy. Preto sa považuje za vhodné zvýšiť maximálne množstvo dusíka, aby sa obsah bielkovín zrna vyrovnal jeho obsahu v ryži pestovanej v inakších pôdach.

Siatie

Siatie

—   Veta:

„Maximálne použiteľné množstvo semien na hektár je 240 kg. Zasiať sa môže do vody rozsypaním alebo na sucho na obrobenej pôde, ktorá sa musí okamžite zatopiť.“

sa mení takto:

„Maximálne použiteľné množstvo semien na hektár je 300 kg. Zasiať sa môže rozsypaním alebo zasadením do vody alebo do suchej obrobenej pôdy, ktorá sa musí okamžite zatopiť.“

Maximálne množstvo semien sa zvýšilo vzhľadom na to, že v niektorých oblastiach je výsev semien do vody v pomere 240 kg/ha nedostatočný na primerané pokrytie pôdy. Príliš riedky výsev neumožňuje rastline ryže brániť sa proti burinám, čo si vyžaduje ich opakované odstraňovanie. Okrem toho sa pridala aj možnosť suchého výsevu, aby sa obmedzilo množstvo použitej vody.

Ochrana proti škodcom a burine

Ochrana proti škodcom a burine

—   Veta:

„Ošetrovanie semien je nevyhnutné na boj proti typickému kryptogamickému napadnutiu ryže (fuzarióza, helmintosporióza a ochorenie spôsobené hubou Pyricularia).“

sa mení takto:

„Ošetrovanie semien je povolené na boj proti typickému kryptogamickému napadnutiu ryže (fuzarióza, helmintosporióza a ochorenie spôsobené hubou Pyricularia).“

Aby sa vplyv pestovania ryže na životné prostredie znížil, ošetrovanie semien je teraz voliteľným postupom, keďže ho v prípade semien bez patogénov nie je potrebné vykonávať.

—   Táto veta sa vypúšťa:

„V prípade problémov spôsobených fytofágmi ryže (kôrovcami, hmyzom a červami) sa ukladá povinnosť ryžové pole odvodniť a vystaviť ho slnečnému žiareniu“

Povinnosť odvodňovať ryžové pole sa zrušila s cieľom zvýšiť environmentálnu udržateľnosť a obmedziť množstvo použitej vody.

—   Veta:

„Proti burine možno bojovať pomocou schválených prípravkov na ochranu rastlín a kosením hrádzí, aby sa pred výsevom zabezpečila regulácia vody a cielené ošetrenie pôdy, a aby sa zabránilo nadmernému výsevu.“

sa mení takto:

„Proti burine možno bojovať pomocou schválených prípravkov na ochranu rastlín a kosením hrádzí, aby sa pred výsevom zabezpečila regulácia vody a cielené ošetrenie pôdy, a aby sa zabránilo nadmernému výsevu, ako aj možným dočasným odvodnením v súvislosti s uplatňovaním správneho ošetrenia pôdy pri odstraňovaní fytofágov.“

V záujme lepšej zrozumiteľnosti sa dospelo k záveru, že do časti o ochrane proti škodcom je vhodné zakomponovať aj fytofágy a buriny, ako sa uvádzajú už aj v aktuálnom znení. Zároveň sa v špecifikácii doplnila možnosť dočasného odvodnenia pôdy. Skúsenosti získané pri pestovaní ryže preukázali, že cielené odvodňovanie ryžových polí eliminuje problémy s fytofágmi bez dodatočného ošetrovania.

Zber, sušenie, skladovanie a spracovanie

Zber, sušenie, skladovanie a spracovanie

—   Maximálne jednotkové výrobné hodnoty nelúpanej ryže suchého typu

| „Carnaroli | : | 6,0 ton/ha |
| --- | --- | --- |
| Volano | : | 8,0 ton/ha |
| Baldo | : | 8,0 ton/ha |
| Arborio | : | 7,5 ton/ha“ |

„Carnaroli

:

6,0 ton/ha

Volano

:

8,0 ton/ha

Baldo

:

8,0 ton/ha

Arborio

:

7,5 ton/ha“

sa menia takto:

| „Odroda | Tony/ha |
| --- | --- |
| Arborio | 7,5 |
| Baldo | 8,0 |
| Cammeo | 8,5 |
| Carnaroli | 6,5 |
| Telemaco | 8,5 |
| Karnak | 8,5 |
| Volano | 8,0 |
| Caravaggio | 8,5 |
| Keope | 8,5“ |

„Odroda

Tony/ha

Arborio

7,5

Baldo

8,0

Cammeo

8,5

Carnaroli

6,5

Telemaco

8,5

Karnak

8,5

Volano

8,0

Caravaggio

8,5

Keope

8,5“

Doplnili sa výnosy nových odrôd a maximálna produkcia „Carnaroli“ sa vzhľadom na nedávny pokrok mierne zvýšila.

—   Veta:

„Priemyselné spracovanie sa musí uskutočňovať v zariadeniach a podľa postupov, ktoré zabezpečujú zachovanie charakteristických vlastností ‚Riso del Delta del Po‘.“

sa mení takto:

„Jej spracovanie z nelúpanej ryže na lúpanú (lúpaním, mletím) sa musí uskutočňovať v zariadeniach v oblasti CHZO a podľa postupov, ktoré zabezpečujú zachovanie charakteristických vlastností ‚Riso del Delta del Po‘ uvedených v bode 3.2. Osobitné charakteristiky oblasti výroby umožňujú zachovanie charakteristických vlastností výrobku počas fázy lúpania a mletia a zamedzujú praskaniu/lámaniu zrna, čo je potrebné na to, aby sa ryža uvarila rovnomerne.“

Skúsenosti získané počas niekoľkých rokov ukázali, že lokalita, kde sa ryža lúpe a melie, ovplyvňuje kvalitu konečného výrobku. Osobitná povaha oblasti výroby, je počas týchto fáz jedným z kľúčových faktorov, pokiaľ ide o zachovanie najlepších vlastností výrobku, zabezpečenie minimálneho namáhania/lámania zrna, a tým aj dosiahnutie rovnomerného varenia.

Obzvlášť priaznivá mikroklíma, teploty a environmentálne vlastnosti oblasti výroby, akou je oblasť CHZO „Riso del Delta del Po“, sa vyznačujú priemernou relatívnou vlhkosťou vzduchu, ktorá je optimálnym predpokladom na dosiahnutie kvalitatívnych požiadaviek „Riso del Delta del Po“.

Pre úplnosť treba zdôrazniť, že špecifickosť oblasti výroby „Riso del Delta del Po“ je známa všetkým subjektom pôsobiacim v tomto odvetví a zdokumentovaná v publikáciách. V oblastiach výroby CHZO, ktoré sa v priemere nachádzajú v nadmorskej výške 3 m, sa vyskytuje prirodzená správna úroveň vlhkosti, čo je jedinečnou črtou tejto časti Talianska.

Táto zmena sa vzťahuje aj na bod 3.6 jednotného dokumentu.

—   Z bodu 3.6 sa vypustili tieto vety:

„Sušenie prebieha v sušičkách, ktoré na šupkách nezanechávajú zvyšky spaľovania ani cudzie pachy. Sušičky s nepriamym alebo priamym ohniskom sú prípustné, iba ak je palivom metán či LPG.

Vlhkosť suchej nelúpanej ryže nesmie presiahnuť 14 %.“

Vzhľadom na skutočnosť, že sa uvedené vety vzťahujú na spôsob výroby, a nie na konkrétne pravidlá týkajúce sa krájania, strúhania, balenia atď., má táto zmena len čisto redakčný charakter. Treba poznamenať, že na základe tejto zmeny nedochádza k žiadnej zmene v špecifikácii výrobku, keďže sa uvedené dve ustanovenia v príslušnom článku 5 s názvom „Spôsob výroby“ nezmenili a naďalej zostávajú v platnosti.

Označovanie a balenie

Označovanie a balenie

Článok 8 špecifikácie výrobku

—   Veta:

„Ryža sa balí do škatúľ alebo vrecúšok s hmotnosťou 0,5 kg, 1 kg, 2 kg alebo 5 kg vhodných na potravinárske použitie, môže sa tiež baliť vákuovo alebo v ochrannej atmosfére.“

sa mení takto:

„Ryža sa balí do škatúľ alebo vrecúšok vhodných na potravinárske použitie, môže sa baliť aj vákuovo alebo v ochrannej atmosfére.“

Požiadavky týkajúce sa hmotnosti a charakteristické vlastnosti balenia sa vypustili, aby mali baliarne väčšiu flexibilitu pri výbere typov obalov.

—   Informácie uvedené v týchto odsekoch:

„Na obaloch sa musí uvádzať logo CHZO s rozmermi najmenej 40 × 30 mm a písmom primeranej veľkosti (výška najmenej: 5 mm) s nápisom ‚Riso del Delta del Po‘, za ktorým nasleduje ‚Indicazione geografica protetta‘ alebo skratka ‚I.G.P‘.

Na obale musí byť uvedený názov odrody (‚Arborio‘, ‚Carnaroli‘, ‚Volano‘ alebo ‚Baldo‘) a v prípade potreby musí obsahovať druh ‚celozrnná ryža‘.

Meno alebo názov a adresa baliarne sa musia takisto uviesť na obale.

Veľkosť písma iných nápisov ako ‚Riso del Delta del Po — Indicazione geografica protetta‘ nesmie byť väčšia ako tretina veľkosti písma označenia ‚Riso del Delta del Po‘.“

sa menia takto:

„Na obaloch musia byť okrem právnych podmienok uvedené aj tieto údaje:

| 1. | výraz ‚Riso del Delta del Po‘, za ktorým nasleduje výraz ‚Indicazione Geografica Protetta‘ (alebo skratka ‚IGP‘), písmom primeranej veľkosti (minimálna veľkosť písma 7 bodov); |
| --- | --- |

1.

výraz ‚Riso del Delta del Po‘, za ktorým nasleduje výraz ‚Indicazione Geografica Protetta‘ (alebo skratka ‚IGP‘), písmom primeranej veľkosti (minimálna veľkosť písma 7 bodov);

| 2. | logo CHZO s rozmermi aspoň 40 mm × 25 mm. Ak je veľkosť loga väčšia, musí sa zachovať pomer strán; na obale musí byť označený názov konkrétnej odrody, ako sa uvádza v článku 2, t. j. ‚Carnaroli‘, ‚Volano‘, ‚Baldo‘, ‚Arborio‘, ‚Cammeo‘, ‚Karnak‘, ‚Telemaco‘, ‚Caravaggio‘ alebo ‚Keope‘; zároveň možno zahrnúť aj typ spracovania stanovený v aktuálnych právnych predpisoch; |
| --- | --- |

2.

logo CHZO s rozmermi aspoň 40 mm × 25 mm. Ak je veľkosť loga väčšia, musí sa zachovať pomer strán; na obale musí byť označený názov konkrétnej odrody, ako sa uvádza v článku 2, t. j. ‚Carnaroli‘, ‚Volano‘, ‚Baldo‘, ‚Arborio‘, ‚Cammeo‘, ‚Karnak‘, ‚Telemaco‘, ‚Caravaggio‘ alebo ‚Keope‘; zároveň možno zahrnúť aj typ spracovania stanovený v aktuálnych právnych predpisoch;

| 3. | symbol CHZO Európskej únie.“ |
| --- | --- |

3.

symbol CHZO Európskej únie.“

Údaje upravujúce minimálnu výšku nápisu „Riso del Delta del Po“ a údaje, ktoré boli schválené v súlade s platnými právnymi predpismi (meno alebo názov spoločnosti a adresa baliarne), sa vypustili. Okrem toho sa nepovažovalo za vhodné stanovovať osobitné pravidlá balenia a označovania, keďže tradičné druhy obalov pre CHZO „Riso del Delta del Delta del Po“ neexistujú, ani doplniť typ priemyselného spracovania, ktorý sa vyžaduje v aktuálnych právnych predpisoch.

Logo výrobku:

Logo výrobku:

Na zabezpečenie presnej reprodukcie loga výrobku na obale sa objasnili a opravili požiadavky v súvislosti s veľkosťou loga (pozri bod 2 predchádzajúcej zmeny), ako aj s kódom zelenej farby „Pantone 557C“ a žltej farby „Pantone 117C“. Do špecifikácie sa dopĺňa tento odsek:

„Presné kódy farieb sú uvedené nižšie:

Pantone Solid Coated

| krémová: | 1 205 C |
| --- | --- |
| zelená: | 557 C |
| žltá: | 117 C |

krémová:

1 205 C

zelená:

557 C

žltá:

117 C

Štvorfarebný model CMYK:

| krémová: | C 0 | M 3 | Y 43 | K 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| zelená: | C 48 | M 4 | Y 35 | K 10 |
| žltá: | C 7 | M 28 | Y 100 | K 12“ |

krémová:

C 0

M 3

Y 43

K 0

zelená:

C 48

M 4

Y 35

K 10

žltá:

C 7

M 28

Y 100

K 12“

Objasnenie farby Pantone a jej kódu je potrebné z technického hľadiska, aby tlačiarne mohli reprodukovať logo s úplnou presnosťou.

Aktualizácia právnych predpisov a kontrola

Aktualizácia právnych predpisov a kontrola

Článok 7 špecifikácie výrobku

Odkazy na existujúce právne predpisy boli aktualizované, pričom sa uviedol názov a adresa kontrolného orgánu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„RISO DEL DELTA DEL PO“

„RISO DEL DELTA DEL PO“

EÚ č.: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

EÚ č.: PGI-IT-0712-AM01 – 21.6.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Názov

Názov

„Riso del Delta del Po“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Druh výrobku

Trieda 1.6 Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Označenie „Riso del Delta del Po“ sa vzťahuje výlučne na plod ryže patriacej do poddruhu „Japonica“, ktorý sa uvádza na trh pod názvom „superfino“ a vyskytuje sa v odrodách „Carnaroli“, „Volano“, „Baldo“, „Arborio“, „Cammeo“, „Karnak“, „Telemaco“, „Caravaggio“ a „Keope“.

Ryža „Riso del Delta del Po“ má veľké priehľadné/perleťové kompaktné zrno s vysokým obsahom bielkovín a môže podliehať priemyselným procesom a spracovaniu povoleným podľa súčasných právnych predpisov.

Jej vysoká absorpčná schopnosť, malá strata škrobu a veľká odolnosť pri varení, ako aj jej organoleptické vlastnosti, vrátane osobitnej chuti a vône z nej robia ryžu uprednostňovanú na prípravu toho najlepšieho rizota.

Zrno ryže s CHZO „Riso del Delta del Po“ musí mať tieto vlastnosti:

| Odroda | Konzistentnosť
  kg/cm2 | Obsah bielkovín v sušine v % |
| --- | --- | --- |
| minimálne: | minimálne: |
| Arborio, Volano, Telemaco | 0,65 | 6,60 |
| Baldo, Cammeo | 0,60 | 6,60 |
| Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope | 0,85 | 6,60 |

Odroda

Konzistentnosť

kg/cm2

2

Obsah bielkovín v sušine v %

minimálne:

minimálne:

Arborio, Volano, Telemaco

0,65

6,60

Baldo, Cammeo

0,60

6,60

Carnaroli, Karnak, Caravaggio, Keope

0,85

6,60

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Z dôvodu osobitných podmienok, ktorými sa pestovanie ryže vyznačuje, produkčná fáza prebieha v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.

Zasiať sa môže rozsypaním alebo zasadením do vody alebo do suchej obrobenej pôdy, ktorá sa musí okamžite zatopiť.

Jej spracovanie z nelúpanej ryže na lúpanú (lúpaním, mletím) sa musí uskutočňovať v zariadeniach v oblasti CHZO a podľa postupov, ktoré zabezpečujú zachovanie charakteristických vlastností „Riso del Delta del Po“ uvedených v bode 3.2 Osobitné charakteristiky oblasti výroby umožňujú zachovanie charakteristických vlastností výrobku počas fázy lúpania a mletia a zamedzujú praskaniu/lámaniu zrna, čo je potrebné na to, aby sa ryža uvarila rovnomerne.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Ryža sa balí do škatúľ alebo vrecúšok vhodných na potravinárske použitie, môže sa baliť aj vákuovo alebo v ochrannej atmosfére.

Obaly musia byť zapečatené takým spôsobom, aby sa obsah nedal vybrať bez roztrhnutia obalu.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Na obaloch musia byť okrem právnych podmienok uvedené tieto údaje:

| 1. | výraz „Riso del Delta del Po“, za ktorým nasleduje výraz „Indicazione Geografica Protetta“ (alebo skratka „IGP“), písmom primeranej veľkosti (minimálna veľkosť písma 7 bodov); |
| --- | --- |

1.

výraz „Riso del Delta del Po“, za ktorým nasleduje výraz „Indicazione Geografica Protetta“ (alebo skratka „IGP“), písmom primeranej veľkosti (minimálna veľkosť písma 7 bodov);

| 2. | logo CHZO s rozmermi aspoň 40 mm × 25 mm. Ak je veľkosť loga väčšia, musí sa zachovať pomer strán; na obale musí byť označený názov konkrétnej odrody, t. j. „Carnaroli“, „Volano“, „Baldo“, „Arborio“, „Cammeo“, „Karnak“, „Telemaco“, „Caravaggio“ alebo „Keope“; zároveň možno zahrnúť aj typ spracovania stanovený v aktuálnych právnych predpisoch; |
| --- | --- |

2.

logo CHZO s rozmermi aspoň 40 mm × 25 mm. Ak je veľkosť loga väčšia, musí sa zachovať pomer strán; na obale musí byť označený názov konkrétnej odrody, t. j. „Carnaroli“, „Volano“, „Baldo“, „Arborio“, „Cammeo“, „Karnak“, „Telemaco“, „Caravaggio“ alebo „Keope“; zároveň možno zahrnúť aj typ spracovania stanovený v aktuálnych právnych predpisoch;

| 3. | symbol CHZO Európskej únie. |
| --- | --- |

3.

symbol CHZO Európskej únie.

Oficiálne logo „Riso del Delta del Po“ je tvorené krémovobielym pruhom elipsovitého tvaru so zeleným lemom. V hornej časti pruhu je nápis „RISO DEL DELTA DEL PO“ a v spodnej časti „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA“, pričom oba nápisy sa uvádzajú veľkými písmenami zelenej farby.

Vo vnútri elipsy tvorenej pruhom sa napravo a naľavo nachádzajú typické motívy delty rieky Pád zakreslené krémovobielou farbou na zelenom podklade (štylizovaná trstina a vtáky) a v strede sa vyníma žltá štylizovaná postava ženy, ktorá drží snop ryže.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Typická oblasť produkcie „Riso del Delta del Po“ sa nachádza v najvýchodnejšom cípe Pádskej nížiny v regiónoch Veneto a Emilia Romagna, na územiach tvorených nánosmi a náplavovými látkami rieky Pád. Oblasť je na východe ohraničená Jadranským morom, na severe riekou Adige a na juhu splavným kanálom Ferrara-Porto Garibaldi.

V regióne Veneto sa „Riso del Delta del Po“ pestuje v provincii Rovigo v obciach Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina a Loreo.

V regióne Emilia-Romagna sa pestuje v provincii Ferrara v obciach Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia a Berra.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Environmentálne faktory

Environmentálne faktory

Vlastnosti pôdy, mierne podnebie a blízkosť mora sú hlavné faktory, ktoré určujú a charakterizujú produkciu „Riso del Delta del Po“ na tomto území. Táto oblasť je pre ryžu vskutku ideálna, pretože je jedinou plodinou vhodnou pre neustále čiastočne zaplavenú zem.

Náplavové zeme delty rieky Pád, ktoré sú tvorené usadeninami v delte rieky, sú veľmi úrodné vďaka vysokému obsahu minerálov, najmä draslíka, a teda netreba používať draselné hnojivá.

Okrem toho sa tieto pôdy, hoci sú rôzneho zloženia, vyznačujú zvýšenou slanosťou (elektrická vodivosť vyššia ako 1 mS/cm) spôsobenou veľmi vysokou hladinou podzemnej vody.

Osobitná zemepisná poloha v blízkosti mora zároveň vytvára výnimočne vhodné mikroprostredie pre pestovanie ryže vďaka výskytu neustálej brízy a s tým súvisiacou pomerne nízkou úrovňou vlhkosti vzduchu, nízkym teplotným rozdielom (v zime je zriedka pod 0 °C a v lete teplota vzduchu ani raz za 30 rokov neprekročila 32 °C) a vďaka zrážkam nepresahujúcim 700 mm/rok a spravidla dobre rozloženým na jednotlivé mesiace. Tieto osobitné podnebné podmienky obmedzujú šírenie patogénnych plesní, v dôsledku čoho netreba používať protiplesňové ošetrenie.

Historické a ľudské faktory

Historické a ľudské faktory

Len niekoľko desaťročí po rozšírení ryže v Pádskej nížine (1450) sa objavili prvé dokumenty svedčiace o výskyte pestovania ryže v Polesine (provincia Rovigo), a najmä v delte rieky Pád. Pestovanie ryže bolo úzko späté so zhodnocovaním pôdy odvodňovaním, čo umožňovalo urýchliť proces využitia poloslaných pozemkov, ktoré sa následne zaradili k striedavému pestovaniu plodín (ako dokladá zákon Benátskej republiky z roku 1594). Ku koncu 18. storočia sa benátski patricijovia podujali na systematické pestovanie ryže v drenážovaných oblastiach.

V súčasnosti sa „Riso del Delta del Po“ pestuje približne na 9 000 hektároch ryžových polí. Vplyv tohto pestovania je citeľný v miestnej kultúre a sociálnom rozvoji regiónu. Mnohé podniky ryžu dlhé roky balia a uvádzajú na trh pod názvom „Riso del Delta del Po“. Vďaka jej osobitným organoleptickým vlastnostiam, ktorými sa odlišuje od ostatnej ryže dopestovanej na polostrove, ju poznajú a oceňujú spotrebitelia v celom Taliansku. Jej dobrá povesť sa spája aj s tradičnými trhmi a slávnosťami, ktoré sa každoročne na tomto území organizujú, ako napríklad slávne Dni „Riso del Delta del Po“, ktoré sa konajú v Jolanda di Savoia (provincia Ferrara) a trh v Porto Tolle.

Osobitné vlastnosti ryže „Riso del Delta del Po“ súvisia s vysokým obsahom bielkovín, veľkým zrnom, vysokou absorpčnou schopnosťou, nízkou stratou škrobu a vysokou kvalitou, ktoré jej dodávajú dobrú odolnosť pri varení.

Okrem toho má táto ryža osobitnú chuť a vôňu, ktorými sa odlišuje od ryže vyprodukovanej v iných, neslaných oblastiach.

Prítomnosť soľných usadenín v týchto drenážovaných pôdach spolu so špecifickosťou vody používanej na pestovanie a výskytom slanej spodnej vody pri povrchu dodávajú tejto ryži organoleptické a obchodné vlastnosti, ktoré z nej robia všeobecne rozpoznateľný produkt veľmi uznávaný na trhu.

Vysoká úrodnosť náplavových pôd vďaka výskytu minerálov, najmä draslíka, napomáha vyšší obsah bielkovín v ryži a lepšiu odolnosť zrna pri varení.

Okrem toho sa tieto pôdy, hoci sú rôzneho zloženia, vyznačujú zvýšenou slanosťou (elektrická vodivosť vyššia ako 1 mS/cm), čo ryži dodáva osobitnú chuť a vôňu.

Neustály výskyt morského vánku, ktorý vedie k výraznému zníženiu vlhkosti vzduchu v mikroklíme ryžových polí, značne prispieva k obmedzenej potrebe používať protiplesňové ošetrenie a umožňuje získať ryžu veľmi dobrej akosti.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

Ministerstvo začalo vnútroštátne námietkové konanie uverejnením návrhu na zmenu špecifikácie výrobku s CHZO „Riso del Delta del Po“ v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 100 z 2. mája 2017.

Konsolidované znenie špecifikácie výrobku je dostupné na tomto webovom sídle:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo:

priamo na domovskej stránke Ministerstva poľnohospodárskej, potravinárskej a lesníckej politiky (www.politicheagricole.it) po kliknutí na „Qualità“ (vpravo hore na obrazovke), potom na „Prodotti DOP IGP STG“ (vľavo na obrazovke) a napokon na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(*1)  hodnoty sušiny“

*1

---

| 13.8.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.8.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/86

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2019/C 271/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ΚΡΙΤΣΑ“ (KRITSA)

EÚ č.: PGI-GR-02317 – 6.7.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Názov:

„Κριτσά“ (Kritsa)

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Grécko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.5 Oleje a tuky (maslo, margarín, oleje atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Olivový olej „Kritsa“ sa vyrába výlučne z olív odrody Koroneiki. Je zelenej až zlatozelenej farby.

Fyzikálno-chemické vlastnosti:

| — | kyslosť (vyjadrená ako percentuálny podiel hmotnosti kyseliny olejovej): ≤ 0,5 |
| --- | --- |

—

kyslosť (vyjadrená ako percentuálny podiel hmotnosti kyseliny olejovej): ≤ 0,5

| — | koeficient absorbancie K270: ≤ 0,15 |
| --- | --- |

—

koeficient absorbancie K270: ≤ 0,15

| — | koeficient absorbancie K232: ≤ 1,90 |
| --- | --- |

—

koeficient absorbancie K232: ≤ 1,90

| — | zmena koeficientu absorbancie delta K: ≤ 0 |
| --- | --- |

—

zmena koeficientu absorbancie delta K: ≤ 0

Zmyslové hodnotenie:

| — | ovocnosť: ≥ 2,5 |
| --- | --- |

—

ovocnosť: ≥ 2,5

| — | chyby: 0,0 |
| --- | --- |

—

chyby: 0,0

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Olivový olej „Kritsa“ sa vyrába len z olív Koroneiki.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Pestovanie olív a všetky fázy výroby extra panenského olivového oleja „Kritsa“ sa musia uskutočňovať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Olivový olej „Kritsa“ je známy v Grécku i v zahraničí a za svoju povesť vďačí svojej výnimočnej kvalite (nízka kyslosť, nízke koeficienty absorbancie) a ovocnej chuti. Na tieto vlastnosti nepriaznivo vplýva teplota, svetlo a kyslík, ktorým olej môže byť vystavený pri premiestňovaní zo skladovacej nádrže do cisternového vozidla (a naopak) alebo medzi cisternovými vozidlami, alebo keď sa nachádza v cisternovom vozidle. Vysoké teploty a prítomnosť kyslíka okrem toho spôsobujú rýchle zhoršovanie typickej ovocnosti oleja. Z týchto dôvodov by sa olivový olej „Kritsa“ mal vo vymedzenej oblasti skladovať v nádržiach z nehrdzavejúcej ocele, aby sa zabezpečilo, že vlastnosti, na ktorých sa jeho povesť zakladá, zostanú zachované. Olivový olej „Kritsa“ sa vo vymedzenej oblasti aj balí, a to konkrétne v mieste jeho výroby. Tým sa zaisťuje, že nie sú ovplyvnené kvalitatívne vlastnosti oleja ani sa nemenia, uľahčuje sa tým kontrola a zabezpečuje vysledovateľnosť.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Olivový olej „Kritsa“ sa vyrába výlučne v oblasti obce Kritsá a susedných obcí Mesa Lakkonia, Exo Lakkonia a Kroustas, ktoré sa nachádzajú v meste Agios Nikolaos. Do oblasti obce Kritsá okrem samotnej obce patria tieto lokality: Ammoudara, Vathy, Theologos, Katharó, Kalyvos, Mardati, Rousa Limni a Tapes.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

„Kritsa“ je jedným z najznámejších krétskych olivových olejov, ktorý sa stal všeobecne známym aj za hranicami Grécka. Jeho povesť sa zakladá výlučne na jeho kvalite, organoleptických a chemických vlastnostiach, ktoré zase súvisia so zemepisnou oblasťou, ale aj s ľudským faktorom, ktorý významne prispieva ku kvalite vyrobeného oleja.

Toto jeho dobré meno je základom žiadosti o zápis olivového oleja „Kritsa“ do registra výrobkov s chráneným zemepisným označením (CHZO).

Olivový olej „Kritsa“ sa vyrába na pomerne malom území, na ktorom sú pôdne a podnebné podmienky zhruba rovnaké, čo znamená, že konečný výrobok má jednotné vlastnosti. Odroda Koroneiki je navyše jedinou odrodou olív, ktorá sa v tejto oblasti pestuje.

V uvedenej oblasti je mierne stredomorské podnebie bez výraznejších výkyvov teploty. Vďaka orientácii a topografii územia sa teší hojnosti slnečného svitu (viac než 2 900 hodín ročne). Olivové háje sú vysadené na suchej vápencovej pôde s dobrou schopnosťou zadržiavať vodu. Obsah ílu v pôde ju robí vhodnou pre nezavlažované olivové háje. Podmienky navyše nie sú zvlášť priaznivé ani pre muchu olivovú, takže rozsah zamorenia je zvyčajne obmedzený.

Väčšina olív z danej oblasti sa lisuje spoločne, k čomu dochádza počas 48 hodín od ich zberu. Tým sa minimalizuje znehodnotenie po zbere. Vďaka mnohoročným odborným skúsenostiam výrobcov sa plody zbierajú v tom správnom štádiu zrelosti, keď sa zafarbujú zo žltozelenej farby na tmavofialovú, čo je faktor, ktorý má súvis s organoleptickými vlastnosťami vyrábaného oleja.

Prírodné aj ľudské faktory tak pomáhajú utvárať osobitné vlastnosti olivového oleja „Kritsa“, ktorý má nízku kyslosť nepresahujúcu hodnotu 0,5, nízke hodnoty koeficientu absorbancie (K270: ≤ 0,15; K232: ≤ 1,90; delta K: ≤ 0) a ovocnosť vyššiu než 2,5.

Vďaka nadbytku svetla, suchej vápencovej pôde a zberu v tom správnom čase sa vyrába olej s mnohými aromatickými zložkami, ktoré mu dodávajú typickú ovocnú chuť. Nízke hodnoty koeficientu absorbancie (K270, K232 a delta K) súvisia s nadmorskou výškou, ale aj so skutočnosťou, že olivy sa lisujú bezprostredne po zbere.

O olivovom oleji „Kritsa“ sa vo veľkej miere píše v nórskych, slovinských a japonských časopisoch, v ktorých sa osobitne vyzdvihujú jeho kvalitatívne vlastnosti.

Olivový olej „Kritsa“ je aj súčasťou internetových stránok venovaných cestovnému ruchu a agroturistike, kde sa návštevníkom odporúča, aby neopúšťali obec Kritsá bez miestneho olivového oleja.

Rovnako ako na internetových stránkach o cestovaní sa olivový olej „Kritsa“ uvádza aj na webovom sídle známej reštaurácie v Aténach, v ktorej do jedál pridávajú iba tento olej. Olivový olej „Kritsa“ je takisto jednou zo základných ingrediencií používaných v slávnej cukrárskej škole Valrhona vo Francúzsku.

O dobrej povesti výrobku a o prepojení s miestnymi obyvateľmi a okolitým prostredím svedčí aj skutočnosť, že olej sa vyskytuje na miestnych podujatiach, objavuje sa vo vysielaní lokálneho a štátneho rozhlasu a televízie a píše sa o ňom v tlači.

Spojenie medzi olivovým olejom „Kritsa“ a miestnym obyvateľstvom a jeho históriou vysvetľuje spisovateľ/novinár Tom Mueller vo svojej knihe Extra Virginity, the sublime and scandalous world of olive oil (Extra panenstvo, úžasný a škandalózny svet olivového oleja) z roku 2014.

Ako sa uvádza na internetovom informačnom portáli o olivovom oleji Olive Oil Times, olivový olej „Kritsa“ sa objavil aj v zahraničných médiách, konkrétne na CNN a v The Times.

Dobrú povesť výrobku a skutočnosť, že oblasť obce Kritsá sa považovala za významnú oblasť výroby olivového oleja, potvrdzujú okrem toho aj cestopisy z 19. storočia.

Konkrétne v publikácii Bulletin de la Société de Géographie z roku 1835 M. A. Fabreguettes uvádza: „Kritsá [...] dedina bohatá na všemožné druhy výroby, olivový olej, mandle, rohovník, syr atď.“ a v diele Kritika iti Topografia kai Odoiporika tis Nisou Kritis z roku 1894 N. Kalomenopoulos píše “... úrodné údolie obce Kritsá, malá planina, ktorou sa vinie potôčik a na ktorej rastú nahusto vysadené olivovníky...” a “... Lakónske údolie na Kréte [...] je pokryté olivovníkmi a čerešňami...”.

Od roku 2006 získal olivový olej „Kritsa“ celkovo 24 ocenení – 16 v národných súťažiach a osem v medzinárodných súťažiach, najmä v kategóriách stredne ovocných olejov a silne ovocných olejov. Najväčším úspechom bola zlatá medaila v kategórii stredne ovocných olejov v medzinárodnej súťaži Mario Solinas v roku 2008, ktorú zorganizovala Medzinárodná rada pre olivy. Medzi ďalšie významné úspechy patrí tretie miesto na tej istej súťaži v roku 2006, zlaté medaily na súťažiach Extra Virgin Olive Oil Competition v Los Angeles (2010) a Great Taste v Londýne (2012) a strieborné medaily na výstave Prodexpo v Moskve (2012) či na súťažiach Olive Japan (2013) a Cat Cora’s Kitchen (2013). Pokiaľ ide o Grécko, olej bol ocenený zlatom na týchto súťažiach: Panhellenic Extra Virgin Olive Oil Producers‘ Competition (2007), 1st Greek Extra Virgin Olive Oil Competition (2008) a Eleotechnia (2008 a 2011).

Okrem uvedených ocenení získal olivový olej „Kritsa“ nedávno aj bronzovú medailu v kategórii extra panenský olivový olej v súťaži London International Quality Olive Oil Competition (2017). V tom istom roku získal aj bronz za chuť v kategórii stredne ovocných olejov na piatej gréckej súťaži extra panenského olivového oleja 5th Cretan Olive Oil Competition. O oboch oceneniach sa hovorilo v gréckych internetových médiách. Lisovňa olív na poľnohospodárskom družstve obce Kritsá získala v roku 2016 aj v roku 2017 dve ocenenia od združenia SEDIK (združenie krétskych obcí, na území ktorých sa pestujú olivy): striebornú Minojskú olivu v kategórii „dobré postupy v oblasti predaja olivového oleja“ a zlatú Minojskú olivu v kategórii „dobré postupy lisovania olív“.

Historické súvislosti uvedenej oblasti s olivami a výrobou olivového oleja dokazujú lisy na olej (najmenej dva) v oblasti starobylého mesta Lato, ktorého ruiny sa datujú do dórskeho obdobia (5. a 4. storočie pred Kristom). V meste, ktoré je od obce Kritsá vzdialené približne tri kilometre, sa našli dôkazy o skladovaní olivového oleja. Staré lisy na výrobu oleja, ktoré sú roztrúsené po širšom okolí, takisto potvrdzujú silnú väzbu medzi pestovaním olív a každodenným životom miestnych obyvateľov, o čom svedčia početné zmienky cestovateľov, ktoré sa objavujú v knihách od 19. storočia.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_ladi_kritsa070119.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---