# Europeiska unionens C 225/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 225 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången5 juli 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 225

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången5 juli 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 225/01 | Kommissionens tillkännagivande – Vägledning om tillämpningen av vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 183/2005 om fastställande av krav för foderhygien | 1 |
| 2019/C 225/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 225/01

Kommissionens tillkännagivande – Vägledning om tillämpningen av vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 183/2005 om fastställande av krav för foderhygien

1

2019/C 225/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 225/03 | Eurons växelkurs | 30 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2019/C 225/03

Eurons växelkurs

30

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 225/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 31 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2019/C 225/05 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 33 |
| 2019/C 225/06 | Offentliggörande av förteckningen över standardändringar av produktspecifikationer för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning | 38 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2019/C 225/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

31

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2019/C 225/05

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

33

2019/C 225/06

Offentliggörande av förteckningen över standardändringar av produktspecifikationer för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 225/1

---

KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE

Vägledning om tillämpningen av vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 183/2005 om fastställande av krav för foderhygien

(2019/C 225/01)

| Syftet med dokumentet

  Detta dokument riktar sig framför allt till foderföretagare och behöriga myndigheter och syftar till att ge vägledning om tillämpningen av foderhygienkraven, framför allt för registrering av foderanläggningar. |
| --- |

Syftet med dokumentet

Detta dokument riktar sig framför allt till foderföretagare och behöriga myndigheter och syftar till att ge vägledning om tillämpningen av foderhygienkraven, framför allt för registrering av foderanläggningar.

| Anmärkning

  Detta dokument är ett arbetsdokument och kommer att uppdateras för att ta hänsyn till erfarenheter och information från medlemsstaterna, behöriga myndigheter, foderföretagare och kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys. |
| --- |

Anmärkning

Detta dokument är ett arbetsdokument och kommer att uppdateras för att ta hänsyn till erfarenheter och information från medlemsstaterna, behöriga myndigheter, foderföretagare och kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys.

Innehåll

| 1. | INLEDNING | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | DEFINITIONER | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | FODERFÖRETAGARNAS SKYLDIGHETER | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PRIMÄRPRODUKTION | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Allmänna överväganden | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Små mängder av primärproducerat foder enligt artikel 2.2 d i foderhygienförordningen | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Verksamheter på gårdsnivå som inte betraktas som primärproduktion | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 5. | VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV FODERHYGIENFÖRORDNINGEN | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | REGISTRERING OCH GODKÄNNANDE AV ANLÄGGNINGAR | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Registrering av anläggningar | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Registrering av handelsidkare | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Foderföretag och internetförsäljning | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.2 | Godkännande av anläggningar | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.2 | Godkännande av anläggningar enligt nationell lagstiftning | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 7. | FODERKEDJANS BÖRJAN | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Biprodukter och livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel från livsmedels- och dryckesvaruindustrin utan som foderråvaror | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Biprodukter enligt direktiv 2008/98/EG om avfall och om upphävande av vissa direktiv (ramdirektivet om avfall) | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1

| 7.1.2 | Rättsliga huvudskyldigheter | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2

| 7.1.3 | Livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3

| 7.2 | Exempel på företagare som måste respektive inte måste registreras enligt foderhygienförordningen | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Andra företagare än livsmedelsföretagare som direkt eller indirekt tillhandahåller en del av sin produktion till foderkedjan men vars huvudverksamhet inte är foder | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Livsmedelsanläggningar som tillhandahåller en del av sin produktion till foderkedjan men vars huvudverksamhet inte är foder | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter och andra bearbetningsanläggningar som tillhandahåller foder till foderföretagare | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 8. | VANLIGA FRÅGOR – FODERFÖRETAGARE | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | VANLIGA FRÅGOR – BEHÖRIGA MYNDIGHETER | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | RIKTLINJER FÖR GOD PRAXIS | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1 | EU-riktlinjer | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1

| 10.2 | Nationella riktlinjer | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2

| BILAGA I | 24 |
| --- | --- |

| Icke uttömmande förteckning över de bestämmelser och kriterier som vissa medlemsstater har fastställt i sin nationella rätt när det gäller små mängder i den mening som avses i artikel 2.2 d i foderhygienförordningen | 24 |
| --- | --- |

| EU:s MEDLEMSSTATER | 24 |
| --- | --- |

| Andra EES-länder | 25 |
| --- | --- |

| BILAGA II | 26 |
| --- | --- |

| Förteckningar över anläggningar som registrerats enligt artikel 9 i foderhygienförordningen | 26 |
| --- | --- |

| EU:s MEDLEMSSTATER | 26 |
| --- | --- |

| Andra EES-länder | 27 |
| --- | --- |

| BILAGA III | 28 |
| --- | --- |

| Baserat på bilaga IV till foderhygienförordningen om godkännande av foderföretags anläggningar (artikel 10 i foderhygienförordningen) | 28 |
| --- | --- |

1.   INLEDNING

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (1)
  (nedan kallad foderhygienförordningen) började tillämpas den 1 januari 2006. I förordningen fastställs allmänna hygienkrav som ska följas av foderföretagare i alla led i foderkedjan, från primärproduktion av foder till utsläppande av foder på marknaden. Sedan foderhygienförordningen antogs har behöriga myndigheter i medlemsstaterna och intressenter begärt att kommissionen förtydligar vissa aspekter av förordningen. Denna vägledning har utarbetats för att tillgodose behovet av förtydliganden.

Förtydligandena avser den befintliga rättsliga ramen och medför därmed inga nya rättsliga bestämmelser. Syftet är inte heller att gå in på djupet på alla de bestämmelser som frågorna avser. Vägledningen om tillämpning av kraven för registrering av foderföretagare är dessutom i vissa fall utformad för att förklara vilket handlingsutrymme medlemsstaterna har att göra överväganden om riskhantering beroende på hur de själva bedömer situationen eller förutsättningarna i sitt land.

Vägledningen syftar till att hjälpa foderföretagare och nationella behöriga myndigheter i livsmedels- och foderkedjan att få bättre kunskap om foderhygienförordningen och att tillämpa denna på ett korrekt och enhetligt sätt. Det är dock viktigt att tänka på att endast Europeiska unionens domstol har rätt att tolka unionslagstiftningen med slutlig och bindande auktoritet.

För att fullständigt förstå de olika aspekterna av foderhygienförordningen är det viktigt att även känna till andra delar av unionslagstiftningen och framför allt principerna och definitionerna i följande dokument:

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (2) (nedan kallad TSE-förordningen). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (2) (nedan kallad TSE-förordningen).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3) (även kallad den allmänna livsmedelslagstiftningen) (4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3) (även kallad den allmänna livsmedelslagstiftningen) (4).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (5). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (5).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6) (7). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (6) (7).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder (8). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder (8).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (9) (nedan kallad förordningen om animaliska biprodukter). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (9) (nedan kallad förordningen om animaliska biprodukter).

| — | Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (10). |
| --- | --- |

—

Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (10).

2.   DEFINITIONER

Foderhygien
  definieras i artikel 3 a i förordning (EG) nr 183/2005 som ”de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bemästra faror och säkerställa att ett djurfoder är tjänligt med hänsyn till dess avsedda användningsområde”.

Foder
  definieras i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 178/2002 som ”alla ämnen eller produkter, inbegripet tillsatser, och oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda för utfodring av djur”.

Primärproduktion av foder
  definieras i artikel 3 f i förordning (EG) nr 183/2005 som ”produktion av jordbruksprodukter, särskilt odling, skörd, mjölkning, uppfödning av djur (före slakt) eller fiske som enbart resulterar i produkter som inte genomgår någon hantering efter det att de har skördats, insamlats eller fångats, med undantag av enkel fysisk behandling”.

Foderföretag
  definieras i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 178/2002 som ”varje privat eller offentligt företag som med eller utan vinstsyfte bedriver någon av de verksamheter som hänger samman med produktion, framställning, bearbetning, lagring, transport eller distribution av foder, samt alla producenter som producerar eller lagrar foder för utfodring av djur på sin egen jordbruksanläggning”.

Foderföretagare
   (11) definieras i artikel 3 b i förordning (EG) nr 183/2005 som ”de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i denna förordning uppfylls i det foderföretag de driver”.

Utsläppande på marknaden
  definieras i artikel 3.8 i förordning (EG) nr 178/2002 som ”innehav av livsmedel eller foder för försäljning, inbegripet utbjudande till försäljning eller varje annan form av överlåtelse, kostnadsfri eller inte, samt försäljning, distribution och andra former av överlåtelse”.

Anläggning
  definieras i artikel 3 d i förordning (EG) nr 183/2005 som ”varje enhet i ett foderföretag”.

Behörig myndighet
  definieras i artikel 3 e i förordning (EG) nr 183/2005 som ”myndigheten i en medlemsstat eller ett tredjeland som utsetts att utföra offentliga kontroller”.

Animaliska biprodukter
  definieras i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1069/2009 som ”hela kroppar eller delar av kroppar från djur, produkter av animaliskt ursprung eller andra produkter som fås från djur och inte är avsedda som livsmedel, inbegripet ägg, embryon och sperma”.

Framställda produkter
  definieras i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1069/2009 som ”produkter som framställts genom en eller flera behandlingar, omvandlingar eller steg i bearbetningen av animaliska biprodukter”.

Sällskapsdjur
  definieras i artikel 3.2 f i förordning (EG) nr 767/2009 som ”icke livsmedelsproducerande djur som är av en art som utfodras, föds upp eller hålls, men normalt inte används som livsmedel inom gemenskapen”.

Pälsdjur
  definieras i artikel 3.2 e i förordning (EG) nr 767/2009 som ”icke livsmedelsproducerande djur som utfordras, föds upp eller hålls för pälsproduktion och som inte används som livsmedel”.

Före detta livsmedel
  definieras i del A punkt 3 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 av den 16 januari 2013 om en förteckning över foderråvaror (12) som ”livsmedel, annat än återanvänt köks- och matavfall, som tillverkats för att användas som livsmedel i full överensstämmelse med EU:s livsmedelslagstiftning men som inte längre är avsedda att användas som livsmedel av praktiska eller logistiska skäl, eller på grund av problem i form av tillverknings- eller förpackningsdefekter eller andra defekter och som inte utgör någon hälsorisk när de används som foder”.

I denna vägledning definieras nedanstående begrepp på följande sätt:

Livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel
  innebär livsmedel som tillverkats som livsmedel helt i linje med unionens livsmedelslagstiftning men som inte längre är avsedda att användas som livsmedel, i enlighet med kapitel 1.2 i riktlinjerna för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder (13) (nedan kallade riktlinjerna).

Livsmedelshandlare får släppa ut livsmedel som sådana, i enlighet med bestämmelserna i foderlagstiftningen, på marknaden till en foderföretagare som omvandlar det till foder, såsom anges i kapitel 3.2.2 b i riktlinjerna.

Livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel innefattar inte följande:

| — | Livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (14). |
| --- | --- |

—

Livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (14).

| — | Kosttillskott i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (15). |
| --- | --- |

—

Kosttillskott i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (15).

| — | Matavfall i den mening som avses i artikel 8 f i förordning (EG) nr 1069/2009 och punkt 22 i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

—

Matavfall i den mening som avses i artikel 8 f i förordning (EG) nr 1069/2009 och punkt 22 i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011.

Bearbetningsanläggning
  innebär en sådan anläggning som avses i artikel 3 d i förordning (EG) nr 183/2005 och som tillverkar foder med hjälp av sådana behandlingsprocesser som avses i del B i bilagan till förordning (EU) nr 68/2013.

3.   FODERFÖRETAGARNAS SKYLDIGHETER

Alla livsmedels- och foderföretagare måste följa de allmänna principerna och kraven i livsmedelslagstiftningen som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002.

Dessutom måste foderföretagarna följa all foderlagstiftning inom EU, framför allt följande:

| — | Foderhygienförordningen: De måste säkerställa att kraven i förordningen uppfylls inom det foderföretag som de driver för att garantera fodersäkerhet och spårbarhet. |
| --- | --- |

—

Foderhygienförordningen: De måste säkerställa att kraven i förordningen uppfylls inom det foderföretag som de driver för att garantera fodersäkerhet och spårbarhet.

| — | Förordningen om animaliska biprodukter: Om de hanterar foder av animaliskt ursprung måste de, utöver foderhygienförordningen, även genomföra lämpliga krav i den förordningen. |
| --- | --- |

—

Förordningen om animaliska biprodukter: Om de hanterar foder av animaliskt ursprung måste de, utöver foderhygienförordningen, även genomföra lämpliga krav i den förordningen.

| — | TSE-förordningen: De måste följa alla de restriktioner och krav som uttryckligen anges i denna förordning och i tillhörande genomförandelagstiftning för eventuell användning av vissa produkter av animaliskt ursprung som foder. |
| --- | --- |

—

TSE-förordningen: De måste följa alla de restriktioner och krav som uttryckligen anges i denna förordning och i tillhörande genomförandelagstiftning för eventuell användning av vissa produkter av animaliskt ursprung som foder.

4.   PRIMÄRPRODUKTION

4.1   Allmänna överväganden

Foderhygienförordningen omfattar även primärproduktion av foder. Primärproduktion av foder definieras i artikel 3 f i foderhygienförordningen som ”produktion av jordbruksprodukter, särskilt odling, skörd, mjölkning, uppfödning av djur (före slakt) eller fiske som enbart resulterar i produkter som inte genomgår någon hantering efter det att de har skördats, insamlats eller fångats, med undantag av enkel fysisk behandling”.

De bestämmelser som gäller för primärproduktion av foder fastställs i del A i bilaga I till foderhygienförordningen. Såsom anges ovan är kraven i förordningarna om animaliska biprodukter och TSE också tillämpliga på foderföretagare som hanterar och/eller utfodrar djur med foder av animaliskt ursprung.

De krav som anges i bilaga I till foderhygienförordningen är tillämpliga på sådan verksamhet som foderföretagare bedriver och som avses i artikel 5.1 i den förordningen. Denna bestämmelse omfattar verksamhet inom primärproduktion av foder och följande därmed sammanhängande verksamhet såsom

| — | transport, lagring och hantering av primärprodukter på produktionsplatsen, |
| --- | --- |

—

transport, lagring och hantering av primärprodukter på produktionsplatsen,

| — | transport för att leverera primärprodukter från produktionsplatsen till en anläggning, och |
| --- | --- |

—

transport för att leverera primärprodukter från produktionsplatsen till en anläggning, och

| — | blandning av foder uteslutande avsedd för den egna djurhållningen utan användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för ensileringstillsatser. |
| --- | --- |

—

blandning av foder uteslutande avsedd för den egna djurhållningen utan användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för ensileringstillsatser.

Med primärproduktion (och därmed sammanhängande verksamhet) avses verksamhet vid gården och den innefattar bland annat följande:

| — | Produktion eller odling av växtprodukter såsom sädesslag, frukt, grönsaker och kryddväxter liksom transport, lagring och hantering av produkter (utan att väsentligt ändra deras natur) på gården samt vidare transport av dem till en anläggning. |
| --- | --- |

—

Produktion eller odling av växtprodukter såsom sädesslag, frukt, grönsaker och kryddväxter liksom transport, lagring och hantering av produkter (utan att väsentligt ändra deras natur) på gården samt vidare transport av dem till en anläggning.

| — | Uppfödning av djur för slakt eller tillverkning av produkter av animaliskt ursprung på gårdsnivå. |
| --- | --- |

—

Uppfödning av djur för slakt eller tillverkning av produkter av animaliskt ursprung på gårdsnivå.

| — | Produktion, uppfödning, odling och samlande av insekter. |
| --- | --- |

—

Produktion, uppfödning, odling och samlande av insekter.

| — | Vissa torkningstekniker för primärprodukter som alger och grovfoder och/eller till exempel spannmål som odlas och skördas på en och samma gård.
  Sådan torkningsverksamhet betraktas som vanlig rutinverksamhet inom primärproduktion av foder i enlighet med artikel 5.1 i foderhygienförordningen.
  Viss torkningsverksamhet som bedrivs på gårdsnivå kan dock innebära att produkterna förändras och/eller att nya faror uppstår för fodret, till exempel direkt torkning av primärprodukter med en bränslekälla som kan orsaka farlig kontaminering (såsom är fallet med exempelvis dioxiner). Sådan verksamhet kan inte betraktas som vanlig rutinverksamhet vid primärproduktion eller som någon verksamhet som hänger samman med primärproduktion. Därför ska den betraktas som en sådan verksamhet som avses i artikel 5.2 i foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

—

Vissa torkningstekniker för primärprodukter som alger och grovfoder och/eller till exempel spannmål som odlas och skördas på en och samma gård.

Sådan torkningsverksamhet betraktas som vanlig rutinverksamhet inom primärproduktion av foder i enlighet med artikel 5.1 i foderhygienförordningen.

Viss torkningsverksamhet som bedrivs på gårdsnivå kan dock innebära att produkterna förändras och/eller att nya faror uppstår för fodret, till exempel direkt torkning av primärprodukter med en bränslekälla som kan orsaka farlig kontaminering (såsom är fallet med exempelvis dioxiner). Sådan verksamhet kan inte betraktas som vanlig rutinverksamhet vid primärproduktion eller som någon verksamhet som hänger samman med primärproduktion. Därför ska den betraktas som en sådan verksamhet som avses i artikel 5.2 i foderhygienförordningen.

| Anmärkningar avseende primärproduktion:







  — | De allmänna reglerna för primärproduktion fastställs i bilaga I till foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

Anmärkningar avseende primärproduktion:

—

De allmänna reglerna för primärproduktion fastställs i bilaga I till foderhygienförordningen.

| — | Reglerna för goda utfodringsrutiner fastställs i bilaga III till foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

—

Reglerna för goda utfodringsrutiner fastställs i bilaga III till foderhygienförordningen.

| — | Särskilda krav för utfodring av produktionsdjur med foder av animaliskt ursprung, registrering och tillåten användning av undantagna animaliska biprodukter fastställs i bilaga IV (foderförbud) till TSE-förordningen och i artiklarna 11.1 och 14 d i) i förordningen om animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

—

Särskilda krav för utfodring av produktionsdjur med foder av animaliskt ursprung, registrering och tillåten användning av undantagna animaliska biprodukter fastställs i bilaga IV (foderförbud) till TSE-förordningen och i artiklarna 11.1 och 14 d i) i förordningen om animaliska biprodukter.

4.2   Små mängder av primärproducerat foder enligt artikel 2.2 d i foderhygienförordningen

Foderhygienförordningen omfattar inte producentens direktförsäljning av små mängder primärproducerat foder till lokala jordbruksföretag som ska använda fodret på sina gårdar.

Enligt artikel 2.3 i foderhygienförordningen är det upp till medlemsstaterna att avgöra huruvida begreppet ”små mängder” ska definieras ytterligare och att i nationell rätt fastställa nödvändiga bestämmelser och riktlinjer för att säkerställa att fodret är säkert (riskbaserad metod).

Medlemsstaterna har i enlighet med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna reglerat denna fråga på olika sätt utifrån sina lokala förutsättningar och behov.

I bilaga I till detta dokument ges en icke uttömmande förteckning över de bestämmelser och kriterier som vissa medlemsstater har fastställt i sin nationella rätt när det gäller små mängder i den mening som avses i artikel 2.2 d i foderhygienförordningen.

Enligt artikel 20.4 d i förordning (EU) nr 142/2011 får behöriga myndigheter dessutom undanta driftsansvariga från anmälningsskyldigheten enligt foderhygienförordningen om de säljer små mängder lokalt producerat sällskapsdjursfoder på den lokala marknaden eller i lokala detaljhandelsanläggningar.

4.3   Verksamheter på gårdsnivå som inte betraktas som primärproduktion

Vissa foderföretagare bedriver inte bara primärproduktion av foder utan blandar även foder uteslutande för den egna djurhållningen med användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för ensileringstillsatser. Sådan verksamhet omfattas av artikel 5.2 i foderhygienförordningen, och hanteringen omfattas av de bestämmelser som anges i bilaga II till denna. Kravet att införa relevanta förfaranden som grundar sig på HACCP-principerna, i enlighet med artikel 6 i foderhygienförordningen, är också tillämpligt på sådana jordbrukare. I vissa medlemsstater kallas dessa foderföretagare för HACCP-jordbrukare.

5.   VERKSAMHETER SOM INTE OMFATTAS AV FODERHYGIENFÖRORDNINGEN

Artikel 2.2 i foderhygienförordningen omfattar inte följande:

| a) | Privat enskild produktion av foder






  i) | för livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll (t.ex. ägg som kommer från värphöns som föds upp privat och som ska användas för konsumtion inom privathushåll), och |
| --- | --- | --- |

a)

Privat enskild produktion av foder

i)

för livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll (t.ex. ägg som kommer från värphöns som föds upp privat och som ska användas för konsumtion inom privathushåll), och

| ii) | för icke-livsmedelsproducerande djur (t.ex. produktion av foder för egna sällskapsdjur eller pälsdjur) (16). |
| --- | --- |

ii)

för icke-livsmedelsproducerande djur (t.ex. produktion av foder för egna sällskapsdjur eller pälsdjur) (16).

| b) | Utfodring av livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll eller för producentens direktförsäljning av små mängder primärprodukter (t.ex. ägg, mjölk och kött) till slutkonsumenten eller lokala detaljhandelsanläggningar som säljer direkt till slutkonsumenten. |
| --- | --- |

b)

Utfodring av livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll eller för producentens direktförsäljning av små mängder primärprodukter (t.ex. ägg, mjölk och kött) till slutkonsumenten eller lokala detaljhandelsanläggningar som säljer direkt till slutkonsumenten.

| c) | Utfodring av icke-livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

c)

Utfodring av icke-livsmedelsproducerande djur.

| d) | Producentens direktförsäljning av små mängder primärproducerat foder till lokala jordbruksföretag som ska använda fodret på sina gårdar (17). |
| --- | --- |

d)

Producentens direktförsäljning av små mängder primärproducerat foder till lokala jordbruksföretag som ska använda fodret på sina gårdar (17).

| e) | Detaljhandel med foder för sällskapsdjur. |
| --- | --- |

e)

Detaljhandel med foder för sällskapsdjur.

Enligt artikel 2.3 i foderhygienförordningen får medlemsstaterna fastställa nationella bestämmelser och riktlinjer för sådan verksamhet som inte omfattas av foderhygienförordningen, vilka garanterar att målen i förordningen uppnås.

| Anmärkningar om verksamheter som inte omfattas av foderhygienförordningen

  Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 178/2002 får foder inte släppas ut på marknaden eller ges åt livsmedelsproducerande djur (18) om det inte är säkert. |
| --- |

Anmärkningar om verksamheter som inte omfattas av foderhygienförordningen

Enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 178/2002 får foder inte släppas ut på marknaden eller ges åt livsmedelsproducerande djur (18) om det inte är säkert.

6.   REGISTRERING OCH GODKÄNNANDE AV ANLÄGGNINGAR

6.1   Registrering av anläggningar

Enligt artikel 9.2 i foderhygienförordningen måste varje anläggning som en foderföretagare ansvarar för och som är verksam inom något steg av produktionen, bearbetningen, lagringen, transporten eller distributionen av foder registreras vid behörig myndighet.

Såsom nämns i skäl 17 i foderhygienförordningen syftar detta krav till att säkra spårbarheten från tillverkare till användare och underlätta genomförandet av effektiva offentliga kontroller.

Registrering innebär framför allt

| — | att nationella behöriga myndigheter kan få kännedom om var anläggningarna finns och vilka verksamheter som utförs, så att de kan genomföra offentliga kontroller när sådana anses vara nödvändiga i enlighet med artikel 31 (19) i förordning (EG) nr 882/2004 som innehåller allmänna bestämmelser om offentlig kontroll, och |
| --- | --- |

—

att nationella behöriga myndigheter kan få kännedom om var anläggningarna finns och vilka verksamheter som utförs, så att de kan genomföra offentliga kontroller när sådana anses vara nödvändiga i enlighet med artikel 31 (19) i förordning (EG) nr 882/2004 som innehåller allmänna bestämmelser om offentlig kontroll, och

| — | att foderföretagarna kan bli medvetna om vilka krav som ställs i relevant lagstiftning på EU- och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

—

att foderföretagarna kan bli medvetna om vilka krav som ställs i relevant lagstiftning på EU- och medlemsstatsnivå.

Registrering är ett förfarande där behöriga myndigheter underrättas om (åtminstone) anläggningarnas namn och adress samt den verksamhet som bedrivs. Varje medlemsstat ska hur som helst fastställa sina egna förfaranden för registrering av anläggningar i enlighet med artikel 9 i foderhygienförordningen. Praktiska frågor kan hanteras av medlemsstaterna (t.ex. huruvida en enda förteckning ska upprättas för varje verksamhet eller två eller flera separata förteckningar).

Registrering som görs inom ramen för foderhygienförordningen får kombineras med sådan registrering som görs enligt annan EU-lagstiftning, förutsatt att de relevanta bestämmelserna för respektive registreringssystem följs och att den behöriga myndigheten beslutar att tillämpa ett sådant kombinerat registreringssystem.

Enligt artikel 19.7 i foderhygienförordningen ska medlemsstaterna göra de förteckningar över anläggningar som registrerats i enlighet med artikel 9 tillgängliga för allmänheten. För vilken information som finns tillgänglig i medlemsstaterna, se bilaga II till detta dokument.

6.1.1   Registrering av handelsidkare

Vissa företag är specialiserade på handel med foder (mellanhänder). Även om de kan organisera transporten av foder mellan leverantörer eller till anläggningar, är det inte nödvändigtvis så att de hanterar fodret eller ens förvarar det på sina anläggningar (som i själva verket kan vara ett kontor).

De omfattas också av registreringskravet om de uppfyller kraven för att definieras som foderföretagare. Ett godkännande kan också krävas för vissa handelsidkares anläggningar, där så är nödvändigt (20).

6.1.2   Foderföretag och internetförsäljning

Vissa företagare erbjuder foder till försäljning via internet. Sådan handel åsyftas inte uttryckligen i foderhygienförordningen, men företagen omfattas av definitionen av foderföretag och de relevanta kraven i foderlagstiftningen, inklusive registreringskravet.

Detaljhandelsförsäljning via internet av sällskapsdjursfoder direkt till djurägarna bör betraktas som detaljhandel med foder för sällskapsdjur enligt artikel 2.2 e i foderhygienförordningen. Foderhygienförordningen är med andra ord inte tillämplig på sällskapsdjursfoder som säljs på internet via detaljhandeln.

6.2   Godkännande av anläggningar

Enligt artikel 10.1 i foderhygienförordningen måste vissa anläggningar godkännas av den behöriga myndigheten om de bedriver särskild verksamhet som kan medföra en större risk. I detta fall får verksamheten inte bedrivas om den inte godkänts på förhand.

Sådana verksamheter anges i artikel 10.1 i förordningen, som handlar om verksamheter beträffande vissa typer av foder.

Ytterligare godkännandekrav får fastställas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 2 och genom en kommissionsförordning i enlighet med artikel 10.3 i förordningen.

Ett godkännande förutsätter att det verifieras vid ett besök på plats att anläggningen uppfyller de lagstadgade strukturella/verksamhetsmässiga kraven innan foderföretaget får tillstånd att släppa ut sina produkter på marknaden.

6.2.1   Anläggningar som måste godkännas

Godkännandekravet i artikel 10.1 i foderhygienförordningen avser anläggningar som bedriver följande verksamheter:

| — | Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av fodertillsatser som omfattas av förordning (EG) nr 1831/2003 och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

—

Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av fodertillsatser som omfattas av förordning (EG) nr 1831/2003 och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till foderhygienförordningen.

| — | Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med sådana fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

—

Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med sådana fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till foderhygienförordningen.

| — | Tillverkning för utsläppande på marknaden, eller produktion uteslutande avsedd för den egna djurhållningen, av foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

—

Tillverkning för utsläppande på marknaden, eller produktion uteslutande avsedd för den egna djurhållningen, av foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till foderhygienförordningen.

| Anmärkning

  För att förenkla och förtydliga ges en konsoliderad version av bilaga IV till foderhygienförordningen i bilaga III till denna vägledning, utan hänvisningar till de produkter som tidigare omfattades av direktiv 82/471/EEG (som har upphävts) och till antibiotika som tillväxtfrämjande ämnen. Skälet är att hänvisningar till sådana produkter i bilaga IV inte längre är relevanta för den gällande lagstiftningen. |
| --- |

Anmärkning

För att förenkla och förtydliga ges en konsoliderad version av bilaga IV till foderhygienförordningen i bilaga III till denna vägledning, utan hänvisningar till de produkter som tidigare omfattades av direktiv 82/471/EEG (som har upphävts) och till antibiotika som tillväxtfrämjande ämnen. Skälet är att hänvisningar till sådana produkter i bilaga IV inte längre är relevanta för den gällande lagstiftningen.

Enligt foderhygienförordningen måste foderföretagarna dessutom se till att de anläggningar som de ansvarar för och som omfattas av förordningen godkänns av den behöriga myndigheten i vissa fall:

Enligt bilaga II i foderhygienförordningen måste anläggningarna också godkännas om någon av följande verksamheter bedrivs för att släppa ut produkter på marknaden som foder (21):

| — | Bearbetning av vegetabilisk råolja, utom sådan som omfattas av förordning (EG) nr 852/2004 (22). |
| --- | --- |

—

Bearbetning av vegetabilisk råolja, utom sådan som omfattas av förordning (EG) nr 852/2004 (22).

| — | Oleokemisk tillverkning av fettsyror. |
| --- | --- |

—

Oleokemisk tillverkning av fettsyror.

| — | Tillverkning av biodiesel. |
| --- | --- |

—

Tillverkning av biodiesel.

| — | Blandning av fett. |
| --- | --- |

—

Blandning av fett.

Även följande anläggningar avses:

| — | Anläggningar som tillverkar eller släpper ut på marknaden fodertillsatser av kategorin koccidiostatika och histomonostatika, i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 141/2007 (23). |
| --- | --- |

—

Anläggningar som tillverkar eller släpper ut på marknaden fodertillsatser av kategorin koccidiostatika och histomonostatika, i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 141/2007 (23).

| — | Anläggningar som utför avgiftningsprocesser, i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2015/786 (24). |
| --- | --- |

—

Anläggningar som utför avgiftningsprocesser, i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2015/786 (24).

| — | Anläggningar som producerar foder avsett för särskilda näringsbehov som innehåller fodertillsatser som motsvarar mer än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten, i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 767/2009. |
| --- | --- |

—

Anläggningar som producerar foder avsett för särskilda näringsbehov som innehåller fodertillsatser som motsvarar mer än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten, i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 767/2009.

Enligt artikel 19.6 i foderhygienförordningen ska kommissionen ställa samman de förteckningar över medlemsstaternas anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 13 i förordningen och göra dessa tillgängliga för allmänheten. Information finns på kommissionens webbplats om foder (25).

6.2.2   Godkännande av anläggningar enligt nationell lagstiftning

Enligt artikel 10.2 i foderhygienförordningen får medlemsstaterna kräva godkännande för foderanläggningar som inte behöver godkännas enligt unionsrätten.

Detta kan till exempel gälla för tillverkare av läkemedel som innehåller foder i enlighet med artikel 4.1 a i rådets direktiv 90/167/EG, vilka godkänns i vissa medlemsstater på grundval av artikel 10.2 i foderhygienförordningen.

7.   FODERKEDJANS BÖRJAN

Foderkedjan är mycket komplex, särskilt med tanke på att det finns många källor till foderråvaror. Foderburna incidenter, det vill säga tidigare fall där foder kontaminerats vilket har inverkat negativt på säkerheten i foder- och livsmedelskedjan, har också visat att det är särskilt viktigt att fastställa foderkedjans början för att garantera produktsäkerhet och fullständig spårbarhet.

Dessutom har man de senaste åren i allt högre grad använt före detta livsmedel som foder, för att försöka minska livsmedelsförlusten och livsmedelssvinnet och effektivisera användningen av livsmedel som är säkra men som inte kan distribueras på nytt för att användas som livsmedel via livsmedelsbanker. Kommissionen har upprättat en handlingsplan i detta hänseende för att minska livsmedelssvinnet som en integrerad del av meddelandet om den cirkulära ekonomin (26). Handlingsplanen syftar bland annat till att främja prisstödjande åtgärder för att livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel ska användas i djurfoder.

Beroende på situationen i respektive medlemsstat har olika strategier antagits för registrering av anläggningar för tillämpningen av artikel 9.2 i foderhygienförordningen. Här avses sådana anläggningar som endast säljer en del av sin produktion till foderkedjan men vars huvudverksamhet inte är foder (t.ex. gruvindustrier, kemiska industrier eller livsmedelsindustrier). Detta har lett till olika slutsatser om huruvida sådana anläggningar ska omfattas av foderhygienförordningen.

Enligt företagarna har detta medfört stora bördor, som kan göra det svårt för dem eller till och med hindra dem från att avsända livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel till fodersektorn. Bördorna är bland annat att företagarna måste registrera sig som både livsmedels- och foderföretagare eller att ingen harmonisering har gjorts av kraven på att livsmedelsföretag måste vara registrerade som foderföretag.

Därför krävs förtydliganden för att genomförandet av foderhygienförordningen ska förbättras och harmoniseras, med tanke på medlemsstaternas olika erfarenheter och vikten av att de behöriga myndigheterna har fullständig kännedom om samtliga led i foderkedjan och samtidigt uppmuntrar ett praktiskt tillvägagångssätt. Sådana förtydliganden krävs för att tillämpningsområdet för artikel 5.6 (27) i foderhygienförordningen ska kunna fastställas. Det framgår tydligt att jordbrukare måste införskaffa och använda foder från anläggningar som är registrerade och/eller godkända i enlighet med foderhygienförordningen. Dock krävs viss vägledning om vilka krav som gäller för att andra företagare ska betraktas som foderföretagare.

Ett grundläggande mål med foderhygienförordningen är att trygga produkternas säkerhet och spårbarhet. Från denna synpunkt kan följande huvudkriterier övervägas för att fastställa huruvida en anläggning bör registreras i enlighet med foderhygienförordningen och huruvida en produkt ska få komma in i foderkedjan, med hänsyn tagen till relevanta bestämmelser:

| — | Definitionen av foder i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 178/2002, nämligen ”alla ämnen eller produkter, inbegripet tillsatser, och oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda för utfodring av djur”. Kriteriet att ämnena eller produkterna ska vara avsedda för utfodring av djur är därmed avgörande för att de ska få betecknas som foder. Företagarens avsikt vid produktförsäljningen är därmed ett grundkriterium som ska övervägas för att fastställa huruvida kraven i foderhygienförordningen bör tillämpas. |
| --- | --- |

—

Definitionen av foder i artikel 3.4 i förordning (EG) nr 178/2002, nämligen ”alla ämnen eller produkter, inbegripet tillsatser, och oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda för utfodring av djur”. Kriteriet att ämnena eller produkterna ska vara avsedda för utfodring av djur är därmed avgörande för att de ska få betecknas som foder. Företagarens avsikt vid produktförsäljningen är därmed ett grundkriterium som ska övervägas för att fastställa huruvida kraven i foderhygienförordningen bör tillämpas.

| — | Produktens rättsliga status, i enlighet med den klassificering som fastställs i relevant EU-lagstiftning. Den rättsliga statusen kan till exempel vara livsmedel, biprodukter av animaliskt eller icke-animaliskt ursprung, foder eller avfall, såsom anges i riktlinjerna. |
| --- | --- |

—

Produktens rättsliga status, i enlighet med den klassificering som fastställs i relevant EU-lagstiftning. Den rättsliga statusen kan till exempel vara livsmedel, biprodukter av animaliskt eller icke-animaliskt ursprung, foder eller avfall, såsom anges i riktlinjerna.

| — | Den information som ges tillsammans med de produkter som företagaren säljer när de släpps ut på marknaden (t.ex. på märkningen eller i handelsdokumentet). |
| --- | --- |

—

Den information som ges tillsammans med de produkter som företagaren säljer när de släpps ut på marknaden (t.ex. på märkningen eller i handelsdokumentet).

| — | Den typ av anläggning som tillverkade produkten och som produkten härrör från och den anläggning som produkten säljs till: Här avses till exempel bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter eller före detta livsmedel, foderanläggningar och gårdar. |
| --- | --- |

—

Den typ av anläggning som tillverkade produkten och som produkten härrör från och den anläggning som produkten säljs till: Här avses till exempel bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter eller före detta livsmedel, foderanläggningar och gårdar.

För att undvika onödiga administrativa bördor för såväl företagare som behöriga myndigheter i medlemsstaterna kan det i vissa särskilda fall godtas att vissa foderföretagare införskaffar produkter (28) från anläggningar som är registrerade (och/eller godkända om så krävs) i enlighet med förordning (EG) nr 852/2004 och/eller förordning (EG) nr 853/2004 och/eller förordningen om animaliska biprodukter.

Foderföretagaren, som ansvarar för att uppfylla alla fodersäkerhetskrav, måste säkerställa att omkategoriseringen av produkten (29) till foderråvara är förenlig med alla relevanta bestämmelser i foderlagstiftningen, såsom anges i artikel 4.1 i foderhygienförordningen. Här avses inte bara bestämmelserna om foderhygien utan även de krav som ställs framför allt i fråga om högsta tillåtna resthalter av främmande ämnen samt i fråga om märkning.

Foderföretagare som bedriver verksamhet som inte omfattas av artikel 5.1 i foderhygienförordningen måste dessutom inrätta, genomföra och upprätthålla ett permanent skriftligt förfarande eller förfaranden som grundar sig på HACCP-principerna, såsom anges i artikel 6 i foderhygienförordningen.

När en produkt (30) omkategoriseras till en foderråvara måste foderföretagaren dessutom vara särskilt uppmärksam på alla de befintliga kraven och restriktionerna i förordningen om animaliska biprodukter och TSE-förordningen (inklusive foderförbudet).

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna får hur som helst besluta, efter att de bedömt de specifika verksamheterna i fråga, huruvida företagarna måste registreras i enlighet med foderhygienförordningen. Registrering innebär en förstärkning av medlemsstaternas nationella system för offentliga kontroller.

7.1   Biprodukter och livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel från livsmedels- och dryckesvaruindustrin utan som foderråvaror

7.1.1   Biprodukter enligt direktiv 2008/98/EG om avfall (31)
  och om upphävande av vissa direktiv (ramdirektivet om avfall)

Biprodukter från livsmedels- och dryckesvarusektorn används i foder i hög grad. Vid de produktionsprocesser som sker inom olika sektorer (t.ex. malning av oljefrön eller produktion av socker, stärkelse och malt) framställs råvaror som sedan används som foder. Att använda råvaror av icke-animaliskt ursprung som foder är förenligt med målet med en cirkulär ekonomi och framför allt den avfallshierarki som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. Genom ramdirektivet om avfall införs bestämmelser som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt minska resursanvändningens allmänna påverkan och effektivisera användningen.

Råvaror som inte avsiktligen tas fram inom en produktionsprocess utgör en restprodukt som eventuellt kan betraktas som avfall. En restprodukt får endast betraktas som en biprodukt och inte som avfall om den uppfyller de kumulativa villkor som anges i artikel 5.1 i ramdirektivet om avfall, nämligen att den ska produceras som en integrerad del i en produktionsprocess och att den fortsatta användningen i foder ska vara laglig och säker, utan någon annan bearbetning än produktionsprocessen för råvaran i fråga. Dessa biprodukter som senare används i foder är därför foderråvaror.

I ramdirektivet om avfall görs dessutom tydlig åtskillnad mellan bortskaffande och återvinning. Återvinning (inbegripet materialåtervinning) hamnar högre upp i avfallshierarkin än bortskaffande (artikel 4 i ramdirektivet om avfall), och återvunna produkter upphör att vara avfall (om villkoren i artikel 6 i nämnda ramdirektiv är uppfyllda).

Animaliska biprodukter, inbegripet bearbetade produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 (utom sådana som är avsedda för förbränning, deponier eller användning i biogas- eller komposteringsanläggningar), undantas av ramdirektivets tillämpningsområde om de omfattas av annan unionslagstiftning (artikel 2 i ramdirektivet om avfall).

I följande publikationer från kommissionen finns utförlig vägledning om hur ramdirektivet om avfall ska tolkas:

| — | Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (32) (vägledning om tolkningen av de viktigaste bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG om avfall), och |
| --- | --- |

—

Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (32) (vägledning om tolkningen av de viktigaste bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG om avfall), och

| — | Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Tolkningsmeddelande om avfall och biprodukter (33). |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Tolkningsmeddelande om avfall och biprodukter (33).

Det är viktigt att företagare som släpper ut produkter på marknaden för att dessa ska komma in i livsmedelskedjan tydligt anger att produkterna är avsedda som foder, eftersom produkter som betraktas som avfall inte får komma in i livsmedelskedjan på nytt i ett senare skede.

7.1.2   Rättsliga huvudskyldigheter

När det gäller foderföretagarnas rättsliga huvudskyldigheter anges följande i artikel 4.1 i foderhygienförordningen: ”Foderföretagarna skall se till att alla de steg i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan som de ansvarar för genomförs i enlighet med den gemenskapslagstiftning och nationella lagstiftning som är förenlig med denna samt med god praxis. De skall i synnerhet se till att dessa steg uppfyller de relevanta hygienkraven i denna förordning.”

Såsom nämns ovan får foderföretagare använda flera olika slags biprodukter och livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel i foderkedjan där så är lämpligt. Foderföretagarna måste säkerställa att verksamheten samt biprodukter och livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel och som kan släppas ut på marknaden måste överensstämma med annan relevant lagstiftning än foderhygienförordningen, till exempel följande:

| — | Förordning (EG) nr 178/2002 (den allmänna livsmedelslagstiftningen). |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 178/2002 (den allmänna livsmedelslagstiftningen).

| — | Förordning (EG) nr 767/2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 767/2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder.

| — | Direktiv 2002/32/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder (34). |
| --- | --- |

—

Direktiv 2002/32/EG om främmande ämnen och produkter i djurfoder (34).

| — | Förordningen om animaliska biprodukter och förordning (EU) nr 142/2011 om genomförande av förordningen om animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

—

Förordningen om animaliska biprodukter och förordning (EU) nr 142/2011 om genomförande av förordningen om animaliska biprodukter.

| — | TSE-förordningen. |
| --- | --- |

—

TSE-förordningen.

Märkningskraven och handelsdokumenten under transporten måste därmed överensstämma med ovannämnda lagstiftning, där så är relevant.

7.1.3   Livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel

Ramdirektivet om avfall ändrades genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall. Enligt detta ska ämnen som inte består av eller innehåller animaliska biprodukter och som är avsedda för användning som foder inte omfattas av ramdirektivet om avfall om de omfattas av annan unionslagstiftning, till exempel förordning (EG) nr 767/2009.

När det gäller användning av livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel finns ytterligare utförlig vägledning i riktlinjerna. Syftet är att det ska bli lättare att använda vissa livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel som foder, med eller utan produkter av animaliskt ursprung. Riktlinjerna bör underlätta för behöriga myndigheter på nationell och lokal nivå samt för aktörer i livsmedelskedjan att tillämpa relevant EU-lagstiftning.

I kapitel 3.2.2 i riktlinjerna beskrivs framför allt åtgärder för att öka användningen av livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel som foder. Det föreslås bland annat att livsmedelshandlare inte behöver vara registrerade enligt foderhygienförordningen i vissa fall.

Dessutom bör särskild uppmärksamhet ägnas åt kapitel 1.3 i riktlinjerna, figur 1: ”Flödesschema från livsmedel till foder” (35). Där framgår det när en produkt får tillhandahållas direkt till foderföretagare eller, om det rör sig om produkter av animaliskt ursprung, först måste uppfylla villkoren i förordningen om animaliska biprodukter.

De allmänna bestämmelserna om foderråvaror anges i del A i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 om en förteckning över foderråvaror. I del C i bilagan, framför allt i kapitel 13, anges flera exempel på biprodukter och restprodukter från industrin.

Hänsyn måste också tas till förteckningen över råvaror vars utsläppande på marknaden eller användning som näring till djur är begränsat eller förbjudet enligt bilaga III till förordning (EG) nr 767/2009.

7.2   Exempel på företagare som måste respektive inte måste registreras enligt foderhygienförordningen

Huruvida en företagare måste registreras enligt foderhygienförordningen eller inte beror på vilken verksamhet och vilka anläggningar det rör sig om.

7.2.1   Andra företagare än livsmedelsföretagare som direkt eller indirekt tillhandahåller en del av sin produktion till foderkedjan men vars huvudverksamhet inte är foder

Exempel:

| — | Den kemiska industrin: produktion av järnsulfat, organiska syror, natrium eller kalciumhydroxid för produktion av salt av fettsyror |
| --- | --- |

—

Den kemiska industrin: produktion av järnsulfat, organiska syror, natrium eller kalciumhydroxid för produktion av salt av fettsyror

| — | Produktion av bioetanol: destillatorkomponenter, fröprotein |
| --- | --- |

—

Produktion av bioetanol: destillatorkomponenter, fröprotein

| — | Läkemedelsindustrin |
| --- | --- |

—

Läkemedelsindustrin

| — | Stenbrott/gruvdrift: mineraler |
| --- | --- |

—

Stenbrott/gruvdrift: mineraler

| a) | Vissa producenter eller leverantörer är kanske inte alltid medvetna om att deras produkter eller råvaror skulle kunna komma in i foderkedjan indirekt efter försäljningen. Därmed kan det vara så att det är eller inte är deras avsikt att släppa ut fodret på marknaden. Detta är särskilt relevant för verksamheter och/eller anläggningar som i regel har en begränsad koppling till fodersektorn och som vanligtvis kan sälja en mycket liten del av sina produkter (36) via mellanhänder som bland annat skulle kunna föra vidare produkterna till foderkedjan för produktion av tillsatser och/eller foderråvaror. Exempel:






  — | Den första leverantören av vissa produkter (37) (t.ex. ett stenbrott) måste inte betraktas som en foderföretagare, och därmed behöver inte behöriga myndigheter begära registrering. Foderkedjan inleds när produkten är avsedd att användas för foderproduktion. Ett exempel är att om en mellanhand släpper ut produkterna på marknaden för producenter av fodertillsatser måste båda registreras enligt foderhygienförordningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Vissa producenter eller leverantörer är kanske inte alltid medvetna om att deras produkter eller råvaror skulle kunna komma in i foderkedjan indirekt efter försäljningen. Därmed kan det vara så att det är eller inte är deras avsikt att släppa ut fodret på marknaden. Detta är särskilt relevant för verksamheter och/eller anläggningar som i regel har en begränsad koppling till fodersektorn och som vanligtvis kan sälja en mycket liten del av sina produkter (36) via mellanhänder som bland annat skulle kunna föra vidare produkterna till foderkedjan för produktion av tillsatser och/eller foderråvaror. Exempel:

—

Den första leverantören av vissa produkter (37) (t.ex. ett stenbrott) måste inte betraktas som en foderföretagare, och därmed behöver inte behöriga myndigheter begära registrering. Foderkedjan inleds när produkten är avsedd att användas för foderproduktion. Ett exempel är att om en mellanhand släpper ut produkterna på marknaden för producenter av fodertillsatser måste båda registreras enligt foderhygienförordningen.

| — | Leverantören av vissa kemiska produkter (38) (t.ex. kalciumhydroxid och butansyra) som i ett senare skede skulle kunna användas vid produktion av fodertillsatser/foderråvaror (t.ex. kalciumbutyrat) som erhålls genom kemisk reaktion måste inte betraktas som en foderföretagare, och därmed behöver inte behöriga myndigheter begära registrering. Foderkedjan inleds när produkten är avsedd att användas för produktion av fodertillsatser/foderråvaror, det vill säga från och med producenten av fodertillsatsen/foderråvaran, som måste registreras enligt foderhygienförordningen. |
| --- | --- |

—

Leverantören av vissa kemiska produkter (38) (t.ex. kalciumhydroxid och butansyra) som i ett senare skede skulle kunna användas vid produktion av fodertillsatser/foderråvaror (t.ex. kalciumbutyrat) som erhålls genom kemisk reaktion måste inte betraktas som en foderföretagare, och därmed behöver inte behöriga myndigheter begära registrering. Foderkedjan inleds när produkten är avsedd att användas för produktion av fodertillsatser/foderråvaror, det vill säga från och med producenten av fodertillsatsen/foderråvaran, som måste registreras enligt foderhygienförordningen.

| b) | Om den första leverantören släpper ut produkter på marknaden som är avsedda att användas som foder, inbegripet






  — | fodertillsatser (enligt förordning (EG) nr 1831/2003), |
| --- | --- | --- |

b)

Om den första leverantören släpper ut produkter på marknaden som är avsedda att användas som foder, inbegripet

—

fodertillsatser (enligt förordning (EG) nr 1831/2003),

| — | och/eller fodertillsatser (enligt förordning (EG) nr 767/2009), |
| --- | --- |

—

och/eller fodertillsatser (enligt förordning (EG) nr 767/2009),

måste leverantören registreras som foderföretagare enligt foderhygienförordningen.

7.2.2   Livsmedelsanläggningar som tillhandahåller en del av sin produktion till foderkedjan men vars huvudverksamhet inte är foder

I dessa fall kan det vara så att livsmedelsföretaget har eller inte har för avsikt att producera fodret, men att en del av verksamheten (som i de flesta fall är begränsad med vissa undantag, t.ex. livsmedelsanläggningar som utvinner vegetabilisk olja) består av produktion av biprodukter av animaliskt och icke-animaliskt ursprung som ofta används inom foderindustrin. Vissa livsmedel som inte är avsedda att användas som livsmedel kan dessutom tillhandahållas foderkedjan (39).

Med hänsyn tagen till dessa kriterier kan därför följande typer av situationer uppstå mer eller mindre:

| a) | Livsmedelsanläggningar (inklusive detaljhandlare) som tillhandahåller animaliska biprodukter (inbegripet livsmedel av animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel) till bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter/före detta livsmedel (40) som bearbetar produkterna till foderråvaror (41).
  Här avses bland annat produkter från följande:






  — | Slakterier/styckningsanläggningar/köttförädlingsföretag. |
| --- | --- | --- |

a)

Livsmedelsanläggningar (inklusive detaljhandlare) som tillhandahåller animaliska biprodukter (inbegripet livsmedel av animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel) till bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter/före detta livsmedel (40) som bearbetar produkterna till foderråvaror (41).

Här avses bland annat produkter från följande:

—

Slakterier/styckningsanläggningar/köttförädlingsföretag.

| — | Fiskrensningsanläggningar. |
| --- | --- |

—

Fiskrensningsanläggningar.

| — | Livsmedelsberedningsindustrier (konfektyr-, pasta- eller pizzaindustrin): produkter som innehåller animaliska biprodukter som ägg, mjölk, kött eller fisk och/eller livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel och som innehåller sådana animaliska biprodukter. |
| --- | --- |

—

Livsmedelsberedningsindustrier (konfektyr-, pasta- eller pizzaindustrin): produkter som innehåller animaliska biprodukter som ägg, mjölk, kött eller fisk och/eller livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel och som innehåller sådana animaliska biprodukter.

| — | Detaljhandlare som slaktare och fiskhandlare. |
| --- | --- |

—

Detaljhandlare som slaktare och fiskhandlare.

| — | Stormarknader. |
| --- | --- |

—

Stormarknader.

När livsmedelsanläggningar tillhandahåller produkter (42) för vidare behandling till bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter måste inte livsmedelsanläggningar betraktas som foderföretagare, och därför behöver inte behöriga myndigheter begära registrering enligt foderhygienförordningen. Foderkedjan börjar då vid den bearbetningsanläggning för animaliska biprodukter och/eller före detta livsmedel som producerar foderråvarorna och som bör registreras enligt foderhygienförordningen.

| b) | Livsmedelsanläggningar (inklusive detaljhandlare) som tillhandahåller livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel till bearbetningsanläggningar som bearbetar produkterna till foderråvaror (43).
  Exempel:






  — | Livsmedelsberedningsindustrier (t.ex. industrin för frysta grönsaker, konserveringsindustrin och dryckesindustrin): livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- | --- |

b)

Livsmedelsanläggningar (inklusive detaljhandlare) som tillhandahåller livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel till bearbetningsanläggningar som bearbetar produkterna till foderråvaror (43).

Exempel:

—

Livsmedelsberedningsindustrier (t.ex. industrin för frysta grönsaker, konserveringsindustrin och dryckesindustrin): livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel.

| — | Bagerier: bröd (utan produkter av animaliskt ursprung). |
| --- | --- |

—

Bagerier: bröd (utan produkter av animaliskt ursprung).

| — | Snabbköp och andra detaljhandelsbutiker: grönsaker, frukt osv. |
| --- | --- |

—

Snabbköp och andra detaljhandelsbutiker: grönsaker, frukt osv.

När livsmedelsanläggningar (inbegripet detaljhandlare) tillhandahåller produkter (44) för vidare behandling till bearbetningsanläggningar måste inte livsmedelsanläggningar betraktas som foderföretagare, och därför behöver inte behöriga myndigheter begära registrering enligt foderhygienförordningen. Foderkedjan kan då börja vid den bearbetningsanläggning som producerar foderråvarorna och som bör registreras enligt foderhygienförordningen.

| c) | Livsmedelsanläggningar (andra än detaljhandlare) som tillhandahåller animaliska biprodukter och/eller därav framställda produkter inklusive före detta livsmedel av animaliskt ursprung till foderföretagare (andra än bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter) (45).
  Exempel:






  — | Ett undantag finns för mejeriindustrin: mjölk, mjölkbaserade produkter och mjölkderivat i enlighet med kapitel II avsnitt 4 del II i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- | --- |

c)

Livsmedelsanläggningar (andra än detaljhandlare) som tillhandahåller animaliska biprodukter och/eller därav framställda produkter inklusive före detta livsmedel av animaliskt ursprung till foderföretagare (andra än bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter) (45).

Exempel:

—

Ett undantag finns för mejeriindustrin: mjölk, mjölkbaserade produkter och mjölkderivat i enlighet med kapitel II avsnitt 4 del II i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011.

Om livsmedelsanläggningar tillhandahåller animaliska biprodukter direkt till foderföretagare för att de ska användas som foderråvaror bör livsmedelsföretagarna registreras som foderföretagare enligt foderhygienförordningen och dessutom bli föremål för den registrering som krävs enligt förordningen om animaliska biprodukter (46).

Om den foderföretagare som tillhandahålls biprodukterna producerar foder för sällskapsdjur måste denna också godkännas enligt förordningen om animaliska biprodukter.

| d) | Livsmedelsanläggningar (andra än detaljhandlare) som tillhandahåller biprodukter och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel (47) till andra foderföretagare än bearbetningsanläggningar.
  Exempel:






  — | Kvarnindustrin: kli och vetekli |
| --- | --- | --- |

d)

Livsmedelsanläggningar (andra än detaljhandlare) som tillhandahåller biprodukter och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda som livsmedel (47) till andra foderföretagare än bearbetningsanläggningar.

Exempel:

—

Kvarnindustrin: kli och vetekli

| — | Sockerindustrin: sockerbetsmassa |
| --- | --- |

—

Sockerindustrin: sockerbetsmassa

| — | Pommes frites-industrin: potatisskal |
| --- | --- |

—

Pommes frites-industrin: potatisskal

| — | Bryggeriindustrin: drav |
| --- | --- |

—

Bryggeriindustrin: drav

| — | Destilleriindustrin: blöt drank och torkad drank som pelleterats med sirap |
| --- | --- |

—

Destilleriindustrin: blöt drank och torkad drank som pelleterats med sirap

| — | Juiceindustrin: apelsinfruktkött |
| --- | --- |

—

Juiceindustrin: apelsinfruktkött

Livsmedelsanläggningarna bör i detta fall betraktas som foderföretagare och bör registreras enligt foderhygienförordningen om produkterna är avsedda för utfodring av djur.

| e) | Foderföretagare andra än bearbetningsanläggningar som införskaffar små mängder livsmedel (inklusive livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel) av icke-animaliskt ursprung från livsmedelshandlare.
  Exempel:






  — | Småskaliga foderproducenter som införskaffar livsmedel av icke-animaliskt ursprung från lokala livsmedelshandlare |
| --- | --- | --- |

e)

Foderföretagare andra än bearbetningsanläggningar som införskaffar små mängder livsmedel (inklusive livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel) av icke-animaliskt ursprung från livsmedelshandlare.

Exempel:

—

Småskaliga foderproducenter som införskaffar livsmedel av icke-animaliskt ursprung från lokala livsmedelshandlare

En livsmedelshandlare som registrerats eller godkänts enligt förordning (EG) nr 852/2004 och som släpper ut ett livsmedel på marknaden, i enlighet med livsmedelslagstiftningen, till förmån för en foderföretagare som införskaffar livsmedlet för att omvandla det till foder eller direkt omvandlar det till foder måste inte betraktas som foderföretagare, och därför måste inte behöriga myndigheter begära registrering enligt foderhygienförordningen. Foderkedjan börjar då vid den foderföretagare som använder själva råvarorna och producerar den slutgiltiga foderblandningen och som därmed bör registreras enligt foderhygienförordningen.

Till exempel skulle därmed även foderföretagare som lokala småskaliga producenter av foder för sällskapsdjur (t.ex. hundkex) kunna köpa vissa livsmedel från livsmedelshandlare med avsikten att använda dessa som foderråvaror. Livsmedelshandlarna släpper ut varor för livsmedelsändamål på marknaden som i detta fall senare är avsedda att användas som foder av foderföretagaren, och ständig hänsyn ska då tas till befintliga bestämmelser och restriktioner i lagstiftningen så att säkerhet och spårbarhet kan garanteras och att behöriga myndigheter enkelt kan få fullständig kännedom om samtliga leverantörer.

| — | Jordbrukare som införskaffar livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda att användas som livsmedel från lokala livsmedelshandlare |
| --- | --- |

—

Jordbrukare som införskaffar livsmedel av icke-animaliskt ursprung som inte längre är avsedda att användas som livsmedel från lokala livsmedelshandlare

Enligt artikel 5.6 i foderhygienförordningen ska en jordbrukare endast införskaffa och använda foder från anläggningar som är registrerade och/eller godkända i enlighet med foderhygienförordningen. Om livsmedelshandlare säljer produkten som foder bör de därför betraktas som foderföretagare och registreras enligt foderhygienförordningen, eftersom det måste anses att de tillhandahåller en foderråvara (tidigare livsmedel) som direkt är avsedd för utfodring av djur på gården.

7.2.3   Bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter och andra bearbetningsanläggningar som tillhandahåller foder till foderföretagare

Exempel:

| — | Produktion av bearbetat animaliskt protein, animaliskt fett osv. |
| --- | --- |

—

Produktion av bearbetat animaliskt protein, animaliskt fett osv.

| — | Produktion av foderråvaror från livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel (bröd, kakor, bakverk, pasta osv.) |
| --- | --- |

—

Produktion av foderråvaror från livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel (bröd, kakor, bakverk, pasta osv.)

| — | Foderråvara som bearbetas från en annan foderråvara: produktion av ensilage från apelsinfruktkött |
| --- | --- |

—

Foderråvara som bearbetas från en annan foderråvara: produktion av ensilage från apelsinfruktkött

Bearbetningsanläggningar för animaliska biprodukter och bearbetningsanläggningar för tidigare livsmedel som tillhandahåller foderråvaror till foderföretagare bör i detta fall registreras enligt foderhygienförordningen.

8.   VANLIGA FRÅGOR – FODERFÖRETAGARE

Fråga 1

”Jag har en gård med boskap. Jag producerar eget foder med spannmål som jag skördar på min egen mark. För att producera fodret använder jag också produkter som innehåller tillsatser. Måste jag följa kraven i bilaga II till förordning (EG) nr 183/2005?”

SVAR

SVAR

Många foderprodukter innehåller tillsatser, och det är viktigt att vara observant på hur produkten saluförs. Allt foder måste saluföras enligt förordning (EG) nr 767/2009 eller förordning (EG) nr 1831/2003.

När jordbrukare använder produkter som saluförs som tillsatser eller förblandningar måste de följa kraven i bilaga II till foderhygienförordningen, med undantag för ensileringstillsatser eller förblandningar av ensileringstillsatser.

Det faktum att kompletteringsfoder används innebär inte att kraven i bilaga II till foderhygienförordningen måste följas.

Gränslinjen mellan förblandningar och kompletteringsfoder fastställs i artikel 8.1 – fodertillsatsers innehåll – i förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder.

”Utan att det påverkar användningsvillkoren i den relevanta rättsakt där respektive fodertillsats godkänns får foderråvaror och kompletteringsfoder inte innehålla fodertillsatser som motsvarar mer än 100 gånger den relevanta fastställda högsta tillåtna halten i helfoder eller fem gånger den högsta tillåtna halten för koccidiostatika eller histomonostatika.”

Fråga 2

Fråga 2

”Jag har en gård med boskap. Jag producerar eget foder med spannmål som jag skördar på min egen mark. För att producera fodret använder jag också tillsatser/förblandningar. Bör jag registrera min gård eller inte? Vilka bilagor bör jag följa? Bör jag ansöka om godkännande enligt förordning (EG) nr 183/2005?”

SVAR

SVAR

Gårdar som tillverkar foder för utfodring av sina djur måste registreras enligt foderhygienförordningen och i detta fall följa kraven i bilagorna I, II och III till foderhygienförordningen.

Vid produktion av foderråvaror och foderblandningar (kompletteringsfoder eller helfoder) på primärnivå ska bilaga I och god jordbrukssed tillämpas. Om gården använder fodertillsatser (andra än ensileringstillsatser) eller förblandningar vid produktion av foder som är avsett att användas på den egna gården ska bilaga II och HACCP-systemen tillämpas.

Jordbrukarna ska också följa bestämmelserna i bilaga III vid utfodring av livsmedelsproducerande djur.

Gårdar som producerar foder enbart för den egna djurhållningen, foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till foderhygienförordningen ska förvissa sig om att de är godkända av behöriga myndigheter.

Fråga 3

Fråga 3

”Jag är fiskare och producerar agn för lokala fiskare i min by med omnejd. Är jag en foderföretagare?”

SVAR

SVAR

Agn som är avsett att kastas ut för att locka fisk till ett visst område (lockmat) anses ingå i definitionen av foder i den mening som avses i förordning (EG) nr 178/2002.

Producenter av sådant agn måste därför betraktas som foderföretagare och registreras enligt foderhygienförordningen. Om det rör sig om privat enskild produktion av agn som ska användas för fiske för konsumtion inom privathushåll befrias producenterna från registreringskravet enligt artikel 2.2 a i foderhygienförordningen.

Agn som är avsett att fästas på en fiskekrok och som därför inte är avsett att tillgodose ett djurs näringsbehov bör dock inte betraktas som foder.

Detta är också i linje med unionslagstiftningen, med tanke på den hänvisning som görs i artikel 18 i förordningen om animaliska biprodukter till fluglarver och maskar som ska användas som fiskagn när det gäller utfodring av djur (48) och med bestämmelserna i kapitel III i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011.

48

Fråga 4

Fråga 4

”Jag äger en destruktionsanläggning. Jag köper produkter från livsmedelsföretagare för att framställa foderråvaror som jag sedan säljer till foderblandningsproducenter. De produkter som jag köper är dock märkta som avfall. Är leverantörernas märkning acceptabel?”

SVAR

SVAR

Nej. Animaliska biprodukter som blandas med avfall och som märks som avfall får inte användas för utfodring av produktionsdjur. Animaliska biprodukter får endast användas i enlighet med lagstiftningen om animaliska biprodukter för produktion av vissa tekniska produkter eller bortskaffas som avfall.

En livsmedelsanläggning (t.ex. ett slakteri) får endast tillhandahålla animaliska biprodukter av kategori 3 till en bearbetningsanläggning för animaliska biprodukter för produktion av foder för produktionsdjur. Ramdirektivet om avfall är inte tillämpligt i detta fall.

Produkterna av animaliskt ursprung bör därför märkas enligt kraven i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011 och bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001.

I avsnittet Produktion punkt 8 i bilaga II till foderhygienförordningen anges dessutom följande: ”Märkningen av produkterna ska tydligt ange om de är avsedda för foder eller för andra ändamål. Om det uppges att ett visst parti av en produkt inte är avsett för användning i foder ska detta uttalande inte ändras av en företagare i ett senare led i kedjan.”

För att värna säkerheten och integriteten i livsmedelskedjan bör livsmedel som inte längre är avsedda att användas som livsmedel och som släpps ut på marknaden som avfall förbjudas från att komma in i foderkedjan (49). Foderföretagare får därmed inte använda sådana produkter när de producerar foder vid sina anläggningar.

49

Fråga 5

Fråga 5

”Jag har ett foderföretag. Enligt den behöriga myndigheten i mitt land måste jag köpa produkter från foder- eller livsmedelsföretag som registrerats eller godkänts enligt förordning (EG) nr 183/2005. När jag köper vissa produkter från ett företag i en annan medlemsstat och begär bevis på att företaget registrerats enligt förordningen säger de att detta inte behövs eftersom de redan har registrerats på nationell nivå i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009 (förordningen om animaliska biprodukter).”

SVAR

SVAR

Det krävs registrering och/eller godkännande enligt båda förordningarna. Praktiska frågor kan lösas av medlemsstaterna (t.ex. huruvida det ska finnas ett enda registrerings-/godkännandenummer, en enda förteckning för båda förordningarna eller två separata förteckningar).

Registrering som görs enligt annan EU-lagstiftning som rör fodersektorn och registrering enligt foderhygienförordningen får kombineras förutsatt att de relevanta bestämmelserna för respektive registreringssystem följs och att den behöriga myndigheten beslutar att tillämpa ett sådant kombinerat registreringssystem.

Fråga 6

Fråga 6

”Jag är foderföretagare och producerar färskt sällskapsdjursfoder (50). Sällskapsdjursfoder får innehålla produkter som rått kött (inklusive inälvor, ben och fett) eller frukt och grönsaker, vegetabilisk olja, olivolja osv.

Dock måste jag som foderföretagare registreras (eller godkännas) enligt förordning (EG) nr 183/2005 precis som alla andra producenter av foder för livsmedelsproducerande och icke livsmedelsproducerande djur. Bör jag registreras enligt förordning (EG) nr 1069/2009 (artikel 24) eller förordning (EG) nr 183/2005?”

SVAR

SVAR

Det krävs registrering och/eller godkännande enligt båda förordningarna.

Du bör godkännas enligt artikel 24.1 e i förordningen om animaliska biprodukter och registreras enligt artikel 9 i foderhygienförordningen.

Som producent av foder för sällskapsdjur bör du även uppmärksamma de spårbarhetskrav som fastställs i artiklarna 21 och 22, de krav på egenkontroller som fastställs i artikel 28 och den HACCP-plan som anges i artikel 29 i förordningen om animaliska biprodukter.

Praktiska frågor kan lösas av medlemsstaterna (t.ex. huruvida det ska finnas ett enda registrerings-/godkännandenummer, en enda förteckning för båda förordningarna eller två separata förteckningar). All verksamhet som foderföretagarna bedriver måste anges utförligt, och det måste säkerställas att anläggningarna uppfyller kraven i foderhygienförordningen.

Fråga 7

Fråga 7

”Jag har ett internetföretag. Jag importerar sällskapsdjursfoder och säljer det direkt till djurägarna. Ska jag omfattas av begreppet detaljhandel i den mening som avses i artikel 2.2 e i förordning (EG) nr 183/2005?”

SVAR

SVAR

Eftersom det inte finns några särskilda bestämmelser om internetförsäljning när det gäller foderhygien finns det ingen anledning att betrakta internetförsäljning som något som inte omfattas av begreppet detaljhandel med foder för sällskapsdjur enligt artikel 2.2 e i foderhygienförordningen. Det är bara en av en rad affärsmodeller som innebär att foder hanteras och lagras på samma sätt när det säljs eller levereras till slutanvändaren. Foderhygienförordningen är närmare bestämt inte direkt tillämplig på sällskapsdjursfoder som säljs direkt till slutanvändaren (djurägaren) via internet.

Det är inte hur en detaljhandlare betecknas under affärsverksamhetens olika skeden (detaljhandlare av foder för sällskapsdjur eller importör) som avgör om foderhygienförordningen ska tillämpas eller inte, utan verksamheten som sådan. I artikel 2.1 c i foderhygienförordningen anges det uttryckligen att förordningen ska tillämpas på import och export av foder från och till tredjeländer. Även om någon bedriver detaljhandel med foder för sällskapsdjur, en verksamhet som inte omfattas av foderhygienförordningen enligt artikel 2.2 e, måste personen i fråga dock ändå respektera foderhygienförordningen när det gäller import av foder för sällskapsdjur.

Att verksamheten inte omfattas av foderhygienförordningens tillämpningsområde innebär inte att andra krav, till exempel fodermärkning, inte behöver tillämpas på det foder som släpps ut på marknaden.

Foderhygienförordningen ska dock tillämpas om internetförsäljningen inbegriper försäljning av foder inte bara till slutanvändare utan även till andra anläggningar.

Foder för sällskapsdjur får endast importeras till unionen om sändningen är förenlig med alla bestämmelser i lagstiftningen om animaliska biprodukter.

Fråga 8

Fråga 8

”Jag har en djurbutik där jag säljer foder för sällskapsdjur. Jag säljer dock även små mängder foder för livsmedelsproducerande arter som kaniner eller kycklingar till konsumenter som har fött upp djuren för konsumtion inom privathushåll. Eftersom detaljhandel med foder för sällskapsdjur inte omfattas av förordning (EG) nr 183/2005 borde jag inte behöva registrera mig.”

SVAR

SVAR

Detaljhandel med foder för sällskapsdjur omfattas inte av foderhygienförordningen. Djur som kaniner och kycklingar kan dock inte betraktas som sällskapsdjur, och detaljhandel med fodret utgör inget undantag från foderhygienförordningens tillämpningsområde. Djurbutiken bör därför åtminstone registreras enligt artikel 9.2 för verksamheten i fråga.

Fråga 9

Fråga 9

”Jag är veterinär och driver ett djursjukhus. Jag erbjuder även specialfoder till mina kunder. Behöver jag registrera mig enligt foderhygienförordningen?”

SVAR

SVAR

Produktion och/eller försäljning av foder för livsmedelsproducerande djur och produktion av foder för sällskapsdjur omfattas av foderhygienförordningen. Veterinären eller kliniken måste registrera sig eller, i tillämpliga fall, godkännas för sådan verksamhet enligt foderhygienförordningen.

Försäljning av foder för sällskapsdjur betraktas som detaljhandel och omfattas därmed inte av foderhygienförordningen. Djur som kaniner och kycklingar kan dock inte betraktas som sällskapsdjur. Detaljhandel med sådant foder utgör inget undantag från foderhygienförordningens tillämpningsområde, och därför måste verksamheten registreras eller, i tillämpliga fall, godkännas enligt foderhygienförordningen.

9.   VANLIGA FRÅGOR – BEHÖRIGA MYNDIGHETER

VANLIGA FRÅGOR – BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Fråga 10

Fråga 10

”Hur bör artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 183/2005 – godkännande för produktion av förblandningar (51) tolkas?”

SVAR

SVAR

Följande anges i artikel 10.1 b i foderhygienförordningen:

”Foderföretagare skall se till att anläggningar som ansvarar för och som omfattas av denna förordning godkänns av den behöriga myndigheten i följande fall: [...] Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med sådana fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till denna förordning.”

Därmed finns tre olika situationer:

| — | En foderföretagare tillverkar och släpper ut förblandningar på marknaden. |
| --- | --- |

—

En foderföretagare tillverkar och släpper ut förblandningar på marknaden.

| — | En foderföretagare släpper ut förblandningar på marknaden. |
| --- | --- |

—

En foderföretagare släpper ut förblandningar på marknaden.

| — | En foderföretagare tillverkar förblandningar. |
| --- | --- |

—

En foderföretagare tillverkar förblandningar.

Det sistnämnda fallet är endast relevant om producenten av förblandningarna arbetar på uppdrag av en annan foderföretagare eller om producenten enbart använder förblandningarna vid den egna anläggningen. Produktion av förblandningar för internt bruk är särskilt relevant för sådana tillsatser som får användas för produktion av foderblandningar enbart i form av förblandningar.

Sammanfattningsvis måste alla producenter som tillverkar förblandningar med sådana tillsatser som anges i kapitel 2 i bilaga IV för eget bruk och för utsläppande på marknaden få sin verksamhet godkänd.

Fråga 11

Fråga 11

”Sällskapsdjursfoder som ges till livsmedelsbanker. De senaste åren har snabbköp i allt större utsträckning skänkt foder till livsmedelsbanker för att hjälpa personer som befinner sig i en svår situation och som har sällskapsdjur. Livsmedelsbanker är mellanhänder för distribution av produkterna som i regel säljs till en symbolisk summa till människorna i fråga. Flera olika slags produkter skänks utan något inbördes samband (de är av olika storlek, olika märken osv.). Ska denna verksamhet omfattas av förordning (EG) nr 183/2005, och bör även spårbarhet krävas när snabbköp donerar foder för sällskapsdjur till en livsmedelsbank?”

SVAR

SVAR

Enligt artikel 2.2 e är foderhygienförordningen inte tillämplig på detaljhandel med foder för sällskapsdjur.

Tillhandahållande av sällskapsdjursfoder från snabbköp (och andra detaljhandlare) till livsmedelsbanker kan fortfarande betraktas som detaljhandel enligt nationell rätt och därmed undantas från foderhygienförordningens tillämpningsområde.

Enligt artikel 2.3 i foderhygienförordningen får dock medlemsstaterna fastställa bestämmelser och riktlinjer för den verksamhet som undantas från tillämpningsområdet.

De allmänna spårbarhetskraven i artikel 18 i förordning (EG) nr 178/2002 (den allmänna livsmedelslagstiftningen) (52) gäller dock för all verksamhet som bland annat rör alla stadier i distributionskedjan av foder, inbegripet distribution av sällskapsdjursfoder från snabbköp till livsmedelsbanker. Den sistnämnda bestämmelsen anger endast det eftersträvade målet och inte vägen dit; därmed ges tillräckligt stor flexibilitet för ett praktiskt tillvägagångssätt. För att uppfylla spårbarhetskraven måste därför de organisationer som deltar i sådan distribution notera varifrån de anskaffar sällskapsdjursfodret, och om de tillhandahåller foder till en annan organisation måste de också dokumentera vem fodret har distribuerats till. Spårbarhet bör inte vara något problem när det gäller förpaketerat foder för sällskapsdjur, men medlemsstaterna kan behöva vara uppmärksamma på foder som säljs i lösvikt.

52

Mer information finns i vägledningen om genomförandet av artiklarna 11, 12, 14, 17, 18, 19 och 20 i förordning (EG) nr 178/2002 (den allmänna livsmedelslagstiftningen) (53).

53

När det gäller annat foder till sällskapsdjur än bearbetat sällskapsdjursfoder som når slutpunkten i tillverkningskedjan för animaliska biprodukter i enlighet med artikel 3 b och c i förordning (EU) nr 142/2011 måste livsmedelsbanken godkännas i enlighet med artikel 24.1 i eller j i förordning (EG) nr 1069/2009.

Fråga 12

Fråga 12

”Hur ska registrering av mellanlagring av sällskapsdjursfoder behandlas inom ramen för foderhygienförordningen?”

SVAR

SVAR

Enligt artikel 2.2 e i foderhygienförordningen ska förordningen inte tillämpas på detaljhandel med foder för sällskapsdjur.

detaljhandel med foder för sällskapsdjur

Mellanlagring skulle kunna betraktas som detaljhandel i den bredare bemärkelsen av definitionen i artikel 3.7 i förordning (EG) nr 178/2002. Därför kan den slutsatsen dras att mellanlagring av sällskapsdjursfoder generellt sett inte omfattas av foderhygienförordningen och därmed inte blir föremål för registrering av behöriga myndigheter.

När det gäller mellanlagring av sällskapsdjursfoder finns det dock krav i foderhygienförordningen som måste beaktas, eftersom lagringsverksamhet omfattas av foderhygienförordningen:

| — | Avsnittet Lagring och transport i bilaga II innehåller krav när det gäller lagring av foder, och anläggningar för mellanlagring av sällskapsdjursfoder betraktas därför som anläggningar som hanterar produkter som anses vara foder. Sådana anläggningar får inte bedriva verksamhet utan att vara registrerade av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

—

Avsnittet Lagring och transport i bilaga II innehåller krav när det gäller lagring av foder, och anläggningar för mellanlagring av sällskapsdjursfoder betraktas därför som anläggningar som hanterar produkter som anses vara foder. Sådana anläggningar får inte bedriva verksamhet utan att vara registrerade av den behöriga myndigheten.

Mellanlagring inom grossistverksamhet som är fysiskt begränsad till transport och lagring måste registreras. När grossistverksamhet innefattar mer än lagring och transport (t.ex. ompaketering) måste anläggningarna registreras i enlighet med artikel 9.2 om de utför mellanlagring av sällskapsdjursfoder.

Artikel 2.2 e innebär dock att anläggningar för mellanlagring av sällskapsdjursfoder som drivs av försäljningsställen som inte omfattas av foderhygienförordningen inte behöver registreras men att de kan bli föremål för bestämmelserna i artikel 24.1 i eller j i förordning (EG) nr 1069/2009.

Fråga 14

Fråga 14

”Jag äger en lagerinrättning som lagrar sådana tillsatser som förtecknas i kapitel 1 i bilaga IV och sådana förblandningar innehållande tillsatser som förtecknas i kapitel 2 i bilaga IV till förordning (EG) nr 183/2005 åt tredje part. Bör jag godkännas enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 183/2005?”

SVAR

SVAR

Nej. Enligt artikel 10.1 a i foderhygienförordningen måste sådana anläggningar godkännas som bedriver tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av ”fodertillsatser som omfattas av förordning (EG) nr 1831/2003 eller produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till denna förordning” samt av ”förblandningar som är beredda med sådana fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till denna förordning”. Det är dock ägaren av produkterna (tillverkaren och/eller mellanhanden) som ansvarar för utsläppande på marknaden. Ägaren till produkterna ska därför godkännas enligt artikel 10.1 a, och lagerinrättningarna ska registreras enligt artikel 9.2 i foderhygienförordningen.

På samma sätt ska transportföretag som endast transporterar produkterna registreras enligt artikel 9.2 i foderhygienförordningen. Det måste inte ställas krav på godkännande.

10.   RIKTLINJER FÖR GOD PRAXIS

RIKTLINJER FÖR GOD PRAXIS

Utarbetande, spridning och tillämpning av riktlinjer för god praxis på såväl nationell nivå som unionsnivå måste uppmuntras. Det är dock frivilligt för foderföretagarna att använda dessa riktlinjer.

En vägledning för utarbetande av EU-riktlinjer för god praxis (54) har tagits fram tillsammans med medlemsstaterna.

54

EU-riktlinjerna för god praxis utarbetades i enlighet med artikel 22 i foderhygienförordningen. De kan användas i hela EU för sektorn i fråga och är lämpliga som riktlinjer för efterlevnad av foderhygienförordningens krav i fråga om hygien och HACCP.

10.1   EU-riktlinjer (55)

EU-riktlinjer

55

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa har bedömt följande EU-riktlinjer för god praxis:

| — | Titel: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) – European Feed Manufacturers Guide (Gemenskapsriktlinjer för god praxis vid tillverkning av industriella foderblandningar och förblandningar för livsmedelsproducerande djur inom EU – Handledning för europeiska fodertillverkare)
  Författare: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers’ Federation) |
| --- | --- |

—

Titel: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) – European Feed Manufacturers Guide (Gemenskapsriktlinjer för god praxis vid tillverkning av industriella foderblandningar och förblandningar för livsmedelsproducerande djur inom EU – Handledning för europeiska fodertillverkare)

Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals

56

Författare: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers’ Federation)

57

| — | Titel: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) (Gemenskapsriktlinjer för god praxis för leverantörer av fodertillsatser och förblandningar)
  Författare: FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) |
| --- | --- |

—

Titel: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) (Gemenskapsriktlinjer för god praxis för leverantörer av fodertillsatser och förblandningar)

Community guide to good practice for feed additive and premixture operators

58

Författare: FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59)

59

| — | Titel: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (60) (Gemenskapsriktlinjer för god praxis vid framställning av säkert foder för sällskapsdjur)
  Författare: European Pet Food Industry Federation (61) |
| --- | --- |

—

Titel: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (60) (Gemenskapsriktlinjer för god praxis vid framställning av säkert foder för sällskapsdjur)

Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods

60

Författare: European Pet Food Industry Federation (61)

61

| — | Titel: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (62) (Europeiska riktlinjer för god praxis vid industriell framställning av säkra foderråvaror)
  Författare:






  — | Starch Europe (63) |
| --- | --- | --- |

—

Titel: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (62) (Europeiska riktlinjer för god praxis vid industriell framställning av säkra foderråvaror)

European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials

62

Författare:

—

Starch Europe (63)

63

| — | The EU Oil and Proteinmeal Industry (FEDIOL) (64) |
| --- | --- |

—

The EU Oil and Proteinmeal Industry (FEDIOL) (64)

64

| — | The European Biodiesel Board (EEB) (65) |
| --- | --- |

—

The European Biodiesel Board (EEB) (65)

65

| — | I samarbete med European Feed Ingredients Safety Certification (EFISC) (66). |
| --- | --- |

—

I samarbete med European Feed Ingredients Safety Certification (EFISC) (66).

66

Sektorsspecifika referensdokument:

| — | The manufacturing of safe feed materials from starch processing (Framställning av säkra foderråvaror från stärkelseframställning) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from starch processing (Framställning av säkra foderråvaror från stärkelseframställning)

The manufacturing of safe feed materials from starch processing

| — | The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining (Framställning av säkra foderråvaror från granulering av oljeväxter och raffinering av vegetabiliska oljor) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining (Framställning av säkra foderråvaror från granulering av oljeväxter och raffinering av vegetabiliska oljor)

The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining

| — | The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing (Framställning av säkra foderråvaror från biodieselbearbetning) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing (Framställning av säkra foderråvaror från biodieselbearbetning)

The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing

| — | Salmonella auditor checklist (checklista för salmonellakontroll) |
| --- | --- |

—

Salmonella auditor checklist (checklista för salmonellakontroll)

Salmonella auditor checklist

| — | Fact Sheet Salmonella (faktablad om salmonella) |
| --- | --- |

—

Fact Sheet Salmonella (faktablad om salmonella)

Fact Sheet Salmonella

| — | Titel: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (67) (Europeiska riktlinjer för god hygienpraxis vid insamling och förvaring av, handel med samt transport av spannmål, oljeväxter, proteingrödor och andra vegetabiliska produkter samt produkter framställda därav)
  Författare:






  — | European association of cereals, rice, feedstuffs, oilseeds, olive oil, oils and fats and agro supply trade (COCERAL) (68) |
| --- | --- | --- |

—

Titel: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (67) (Europeiska riktlinjer för god hygienpraxis vid insamling och förvaring av, handel med samt transport av spannmål, oljeväxter, proteingrödor och andra vegetabiliska produkter samt produkter framställda därav)

European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof

67

Författare:

—

European association of cereals, rice, feedstuffs, oilseeds, olive oil, oils and fats and agro supply trade (COCERAL) (68)

68

| — | European agri-cooperatives (COGECA) (69) |
| --- | --- |

—

European agri-cooperatives (COGECA) (69)

69

| — | European association of professional portside storekeepers for agribulk commodities within the European Union (UNISTOCK) (70) |
| --- | --- |

—

European association of professional portside storekeepers for agribulk commodities within the European Union (UNISTOCK) (70)

70

Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa ser regelbundet över riktlinjerna i samarbete med intressenter och andra berörda parter.

10.2   Nationella riktlinjer

Nationella riktlinjer

Kommissionen har upprättat ett register över nationella riktlinjer för god praxis (71) för att medlemsstater samt foder- och livsmedelsföretagare ska kunna ta del av dessa.

71

---

(1)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 1.

1

(2)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

2

(3)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

3

(4)  Mer information om förordning (EG) nr 178/2002 (samt en separat vägledning) finns på kommissionens webbplats på följande länk:

4

https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

(5)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

5

(6)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  Förordning (EG) nr 882/2004 upphävs från och med den 14 december 2019 och ersätts med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

7

(8)  EUT L 229, 1.9.2009, s. 1.

8

(9)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 1.

9

(10)  EUT L 54, 26.2.2011, s. 1.

10

(11)  Inom ramen för foderhygienförordningen.

11

(12)  EUT L 29, 30.1.2013, s. 1.

12

(13)  Kommissionens tillkännagivande 2018/C 133/02 (EUT C 133, 16.4.2018, s. 2).

13

(14)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 1.

14

(15)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

15

(16)  Behöriga myndigheter får bevilja vissa undantag från förbudet mot att använda vissa kategori 2-material och visst matavfall som utfodring till pälsdjur i enlighet med artikel 18 i förordningen om animaliska biprodukter.

16

(17)  Se kapitel 4.2 i denna vägledning.

17

(18)  Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 767/2009 ska de villkor som anges i artikel 15 i förordning (EG) nr 178/2002 gälla i tillämpliga delar för foder för icke livsmedelsproducerande djur.

18

(19)  Artikel 146 i förordning (EU) 2017/625 genom vilken förordning (EG) nr 882/2004 upphävs från och med den 14 december 2019.

19

(20)  Se kapitel 6.2 i denna vägledning.

20

(21)  Kommissionens förordning (EU) nr 225/2012 av den 15 mars 2012 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 vad gäller godkännande av anläggningar som släpper ut produkter framställda av vegetabiliska oljor och blandade fetter på marknaden för användning i foder och vad gäller de särskilda krav på produktion, lagring och transport av oljor, fetter och produkter framställda därav samt på kontroll av dioxin i dessa (EUT L 77, 16.3.2012, s. 1).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 226, 25.6.2004, s. 3).

22

(23)  Kommissionens förordning (EG) nr 141/2007 av den 14 februari 2007 om krav på godkännande i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av foderföretagsanläggningar som tillverkar eller släpper ut på marknaden fodertillsatser av kategorin koccidiostatika och histomonostatika (EUT L 43, 15.12.2007, s. 9).

23

(24)  Kommissionens förordning (EU) 2015/786 av den 19 maj 2015 om fastställande av godtagbarhetskriterier för avgiftningsprocesser som tillämpas på produkter avsedda för djurfoder enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG (EUT L 125, 21.5.2015, s. 10).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en

25

(26)  Att sluta kretsloppet – en EU–handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015) 614 final).

26

Att sluta kretsloppet – en EU–handlingsplan för den cirkulära ekonomin

(27)  I artikel 5.6 i foderhygienförordningen anges följande: ”Foderföretagare och jordbrukare skall endast införskaffa och använda foder från anläggningar som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning.”

27

(28)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

28

(29)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

29

(30)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

30

(31)  Ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (EUT L 150, 14.6.2018, s. 109).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm

32

(33)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059

33

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (EGT L 140, 30.5.2002, s. 10).

34

(35)  Till följd av de ändringar som gjordes genom direktiv (EU) 2018/851 och som avses i avsnitt 7.1.3 första stycket är de särskilda villkor som avses i flödesschemat inte längre relevanta.

35

(36)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

36

(37)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

37

(38)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

38

(39)  Se riktlinjerna för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder. Förordningen om animaliska biprodukter och kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 innehåller bestämmelser om restriktioner för produkter av animaliskt ursprung i djurfoder. Foderförbudsbestämmelserna fastställs i artikel 7 i och bilaga IV till TSE-förordningen.

39

(40)  Som godkänts enligt artikel 24 i förordningen om animaliska biprodukter.

40

(41)  Se användningsvillkoren i kapitel 4 i kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder.

41

Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder

(42)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

42

(43)  Se användningsvillkoren i kapitel 3 i kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder.

43

Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder

(44)  Som i det skedet ännu inte betraktas som foder.

44

(45)  Se användningsvillkoren i kapitel 4 i kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder.

45

Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder

(46)  Enligt de undantag som anges i avsnitt 4 del II i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011 om behöriga myndigheter tillåter.

46

(47)  Se användningsvillkoren i kapitel 3 i kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder.

47

Riktlinjer för användning av livsmedel som inte längre är avsedda som livsmedel som foder

(48)  Sammanfattande rapport från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, den 17–18 december 2009, punkt 6. AOB

48

(49)  Sammanfattande rapport från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, den 19–20 maj 2014, punkt A.06.

49

(50)  Se utförlig förklaring i kapitel 4.3 i riktlinjerna.

50

(51)  Punkt A.09 i den sammanfattande rapporten från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, Bryssel den 15–16 september 2014 (avsnittet om djurfoder).

51

(52)  Enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 767/2009 ska de villkor som anges i artiklarna 18 och 20 i förordning (EG) nr 178/2002 samt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 183/2005 gälla i tillämpliga delar för foder för icke livsmedelsproducerande djur.

52

(53)  Information om allmänna krav för livsmedelslagstiftning finns på webbplatsen för generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet (på engelska). http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

53

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm

55

(56)  Kommissionens tillkännagivande om gemenskapsriktlinjer för god praxis (2016/C 418/02) (EUT C 418, 12.11.2016, s. 2).

56

(57)  http://www.fefac.org/

57

(58)  Tillkännagivande om gemenskapsriktlinjer för god praxis (2007/C 64/04) (EUT C 64, 20.3.2007, s. 17).

58

(59)  http://www.fami-qs.org/

59

(60)  Kommissionens tillkännagivande om gemenskapsriktlinjer för god praxis (2018/C 128/03) (EUT C 128, 11.4.2018, s. 3).

60

(61)  http://www.fediaf.org/

61

(62)  Kommissionens tillkännagivande om gemenskapsriktlinjer för god praxis (2016/C 418/02) (EUT C 418, 12.11.2016, s. 2.)

62

(63)  http://www.starch.eu/

63

(64)  http://www.fediol.eu/

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/

65

(66)  http://www.efisc.eu/

66

(67)  Kommissionens tillkännagivande om gemenskapsriktlinjer för god praxis (2016/C 418/02) (EUT C 418, 12.11.2016, s. 2).

67

(68)  http://www.coceral.com/

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/

69

(70)  http://www.unistock.be/

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf

71

---

BILAGA I

Icke uttömmande förteckning över de bestämmelser och kriterier som vissa medlemsstater (1) har fastställt i sin nationella rätt när det gäller små mängder i den mening som avses i artikel 2.2 d i foderhygienförordningen

EU:s MEDLEMSSTATER

1.   ÖSTERRIKE

Med små mängder på regional gårdsnivå avses leveranser på tre metriska ton från en gård till en annan inom en radie av 15 kilometer. Ingen registrering krävs.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) – tull på foder 2017 – FMT 2017.

2.   KROATIEN

Med små mängder avses sådana jordbruksprodukter som framställs vid jordbruksföretag som är registrerade i ARKOD-systemet (3) och som har jordbruksmark på mindre än fem hektar och/eller högst en värderingsbar djurenhet (4).

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje – förordningen om registrering av jordbrukare som bedriver foderverksamhet (OG 24/16) (5).

3.   DANMARK

Med små mängder avses direktleverans av upp till fem ton primärprodukter per år till lokala jordbruksföretag som ska använda fodret på sina gårdar och som finns inom ett avstånd av 50 kilometer från produktionsstället.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, § 11 – Danmarks föreskrift nr 935 av den 27 juni 2018 om foder och foderföretagsanläggningar, § 11

4.   ESTLAND

Med små mängder avses en årlig primärproduktion av foder på upp till fem ton för försäljning, eller någon annan form av överlåtelse, kostnadsfri eller inte, från primärproducenten till en jordbruksproducent inom Estland.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus1 (vastu võetud 11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) – kapitel 3, § 6 (10) i foderlagen (av den 11 januari 2007 RT I 2007, 6, 32) (7)

Vastu võetud 25.04.2007 nr 64; RTL 2007, 37, 641 – Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded – jordbruksministerns förordning nr 64 av den 25 april 2007; RTL 2007, 37, 641 – Små mängder primärproducerat foder och krav för deras utsläppande på marknaden (8).

5.   FINLAND

Med små mängder avses primärprodukter som erhålls av foderföretagare som är undantagna anmälningsskyldigheten (för registrering som primärproducenter), eftersom de endast levererar direkt till lokala gårdar (eller liknande företagare) från ett produktionsställe med en area på högst tre hektar.

Foderlagen (86/2008) (9) – Feed Act (86/2008, amendments up to 565/2014 included) (10) (18 § 1 mom.).

Jord- och skogsbruksministeriets förordning om bedrivande av verksamhet inom foderbranschen (548/2012) (11) – Decree of the Ministry of Agriculture and Forestry on the pursuit of activities in the animal feed sector (548/2012, amendments up to 960/2014 included) (12) (5 § 2 mom.).

6.   TYSKLAND

Med små mängder avses direktleverans av foder från primärproducenten (med en produktion på upp till fem hektar/år) på lokal nivå (inom ett avstånd av 50 kilometer från produktionsstället).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (seite 12) – Vägledning om registrering av foderföretagare (s. 12) (13).

7.   ITALIEN

Med små mängder avses direktleverans, på slutanvändarens begäran, av primärprodukter som erhållits vid samma gård och som finns i samma provins eller i närliggande provinser.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 – nationellt cirkulär av den 28 december 2005, protokoll nr 45950-P-I8da9/1 (14).

8.   LETTLAND

Med små mängder avses handel med primärprodukter av foder (försäljning, försäljning eller leverans, kostnadsfri eller inte) på högst tio ton per kalenderår.

Ministru kabineta noteikumi Nr.865 – 2009 gada 4.augustā (prot. Nr.51 40.§) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos – förordning nr 865 från Lettlands regering, i kraft sedan den 4 augusti 2009, hygienkrav för foder vid primärproduktion och direktförsörjning av små mängder.

9.   SLOVENIEN

Med små mängder avses alla kvantiteter av foder från växtriket som erhålls från primärproduktion vid ett jordbruksföretag och som levereras till ett annat jordbruksföretag i egenskap av slutanvändare inom Slovenien.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) – artikel 2.6 i bestämmelserna om registrering och godkännande av foderföretagares anläggningar (Republiken Sloveniens officiella tidning 50/15, 67/65) (15).

10.   SVERIGE

Med små mängder avses direktförsäljning av primärproducerat foder på mindre än tio ton torrsubstans per år till lokala jordbruksföretag inom ett avstånd av 50 kilometer från produktionsstället.

Kapitel 4 (§ 1) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder.

11.   FÖRENADE KUNGARIKET

Förenade kungariket har inte infört någon lagstiftning för fastställande av små mängder foder med avseende på bestämmelserna i artikel 2.2 d i förordning (EG) nr 183/2005. Tillsynsmyndigheterna använder dock i regel en arbetsdefinition där små mängder primärproducerat foder utgör mindre än 20 ton per år.

Andra EES-länder

1.   NORGE

Med små mängder avses direktförsäljning av primärproducerat foder på upp till 15 ton per år till lokala gårdar inom ett avstånd av 30 kilometer från produktionsstället.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere – Förordningen om foderhygien, § 3. Undantag för små mängder foder till lokala jordbrukare (16).

---

(1)  Samt Norge i egenskap av EES-land.

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/

(3)  Det nationella registreringssystemet för jordbruksmark.

(4)  Ett djur eller en grupp av djur av samma art som väger högst 500 kilo.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160

(9)  https://www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/2008/20080086

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf

(11)  http://www.finlex.fi/sv/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene

---

BILAGA II

Förteckningar över anläggningar som registrerats enligt artikel 9 i foderhygienförordningen

EU:s MEDLEMSSTATER

1.   ÖSTERRIKE

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/

2.   BELGIEN

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/

3.   BULGARIEN

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/

4.   KROATIEN

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12

5.   CYPERN

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument

6.   TJECKIEN

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced

7.   DANMARK

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx

8.   ESTLAND

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing

9.   FINLAND

https://www.evira.fi/en/animals/feed/

10.   FRANKRIKE

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale

11.   TYSKLAND

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html

12.   GREKLAND

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu

13.   UNGERN

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak

14.   IRLAND

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/

15.   ITALIEN

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi

16.   LITAUEN

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel

17.   LUXEMBURG

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html

18.   LETTLAND

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump

19.   MALTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf

20.   NEDERLÄNDERNA

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector

21.   POLEN

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e

22.   PORTUGAL

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155

23.   RUMÄNIEN

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/

24.   SLOVAKIEN

http://www.uksup.sk/okvz-register/

25.   SLOVENIEN

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/

26.   SPANIEN

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx

27.   SVERIGE

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html

28.   FÖRENADE KUNGARIKET

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister

Andra EES-länder

1.   NORGE

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf

---

BILAGA III

Baserat på bilaga IV till foderhygienförordningen om godkännande av foderföretags anläggningar (artikel 10 i foderhygienförordningen)

KAPITEL 1

Godkända tillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003:

| — | Näringstillsatser: alla tillsatser i gruppen |
| --- | --- |

—

Näringstillsatser: alla tillsatser i gruppen

| — | Zootekniska tillsatser: alla tillsatser i gruppen |
| --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: alla tillsatser i gruppen

| — | Tekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.1 b (antioxidanter) i förordning (EG) nr 1831/2003; endast de som har en fastställd högsta tillåtna halt |
| --- | --- |

—

Tekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.1 b (antioxidanter) i förordning (EG) nr 1831/2003; endast de som har en fastställd högsta tillåtna halt

| — | Organoleptiska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.2 a (färgämnen) i förordning (EG) nr 1831/2003: karotenoider och xantophyller |
| --- | --- |

—

Organoleptiska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.2 a (färgämnen) i förordning (EG) nr 1831/2003: karotenoider och xantophyller

KAPITEL 2

Godkända tillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003:

| — | Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003 |
| --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003

| — | Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser |
| --- | --- |

—

Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser

| — | Näringstillsatser:






  — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 a (vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad effekt) i förordning (EG) nr 1831/2003: A och D |
| --- | --- | --- |

—

Näringstillsatser:

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 a (vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad effekt) i förordning (EG) nr 1831/2003: A och D

| — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 b (föreningar av spårelement) i förordning (EG) nr 1831/2003: Cu och Se |
| --- | --- |

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 b (föreningar av spårelement) i förordning (EG) nr 1831/2003: Cu och Se

KAPITEL 3

Godkända tillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003:

| — | Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003 |
| --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003

| — | Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser |
| --- | --- |

—

Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 225/29

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9362 – Suez Organique/Avril PA/Terrial)

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 225/02)

Kommissionen beslutade den 27 juni 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9362. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9362. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 225/30

---

Eurons växelkurs (1)

4 juli 2019

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1288 |
| JPY | japansk yen | 121,65 |
| DKK | dansk krona | 7,4633 |
| GBP | pund sterling | 0,89730 |
| SEK | svensk krona | 10,5208 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1120 |
| ISK | isländsk krona | 141,70 |
| NOK | norsk krona | 9,6298 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,434 |
| HUF | ungersk forint | 322,82 |
| PLN | polsk zloty | 4,2439 |
| RON | rumänsk leu | 4,7188 |
| TRY | turkisk lira | 6,3237 |
| AUD | australisk dollar | 1,6076 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4749 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7899 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6888 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5307 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 319,51 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,7869 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7567 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3985 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 961,23 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6653 |
| PHP | filippinsk peso | 57,683 |
| RUB | rysk rubel | 71,5913 |
| THB | thailändsk baht | 34,603 |
| BRL | brasiliansk real | 4,3098 |
| MXN | mexikansk peso | 21,4305 |
| INR | indisk rupie | 77,3335 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1288

JPY

japansk yen

121,65

DKK

dansk krona

7,4633

GBP

pund sterling

0,89730

SEK

svensk krona

10,5208

CHF

schweizisk franc

1,1120

ISK

isländsk krona

141,70

NOK

norsk krona

9,6298

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,434

HUF

ungersk forint

322,82

PLN

polsk zloty

4,2439

RON

rumänsk leu

4,7188

TRY

turkisk lira

6,3237

AUD

australisk dollar

1,6076

CAD

kanadensisk dollar

1,4749

HKD

Hongkongdollar

8,7899

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6888

SGD

singaporiansk dollar

1,5307

KRW

sydkoreansk won

1 319,51

ZAR

sydafrikansk rand

15,7869

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7567

HRK

kroatisk kuna

7,3985

IDR

indonesisk rupiah

15 961,23

MYR

malaysisk ringgit

4,6653

PHP

filippinsk peso

57,683

RUB

rysk rubel

71,5913

THB

thailändsk baht

34,603

BRL

brasiliansk real

4,3098

MXN

mexikansk peso

21,4305

INR

indisk rupie

77,3335

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 225/31

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2019/C 225/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. (LGP, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. (LGP, Förenta staterna).

| — | Ares Management Corporation (Ares, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation (Ares, Förenta staterna).

| — | Press Ganey Associates, Inc. (Press Ganey, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. (Press Ganey, Förenta staterna).

LGP och Ares förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela Press Ganey.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

—   LGP: riskkapitalbolag som främst investerar i företag som tillhandahåller tjänster, däribland konsument-, affärs-, hälso- och sjukvårdstjänster samt detaljhandel, distribution och industri.

—   Ares: alternativ kapitalförvaltare med ägarintressen i kredit-, riskkapital- och fastighetsmarknaderna.

—   Press Ganey: tillhandahåller mätningar av patientupplevelser, prestandaanalyser och strategiska rådgivande lösningar för hälso- och sjukvårdsorganisationer längs hela vårdkedjan, främst i Förenta staterna.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9422 – Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

| E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 225/33

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2019/C 225/05)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) inom tre månader efter datumet för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PAŠKI SIR”

EU-nr: PDO-HR-02397 – 10.4.2018

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Paški sir”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Paški sir” är en hård fårost som framställs av helmjölk från får som tillhör ön Pags inhemska fårras. Produkten får mogna i minst 60 dagar innan den släpps ut på marknaden och har följande fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper:

| — | Form: cylindrisk med platt undersida och plan eller aningen konvex övre yta. |
| --- | --- |

—

Form: cylindrisk med platt undersida och plan eller aningen konvex övre yta.

| — | Storlek: diameter: 18–24 cm, höjd: 7–13 cm. |
| --- | --- |

—

Storlek: diameter: 18–24 cm, höjd: 7–13 cm.

| — | Vikt: 1,8–3,5 kg beroende på ostens storlek. |
| --- | --- |

—

Vikt: 1,8–3,5 kg beroende på ostens storlek.

| — | Torrsubstans: minst 55 %. |
| --- | --- |

—

Torrsubstans: minst 55 %.

| — | Fetthalt i torrsubstans: minst 45 %. |
| --- | --- |

—

Fetthalt i torrsubstans: minst 45 %.

| — | Skorpa: slät och hård med gyllengul till ljust rödbrun färg. |
| --- | --- |

—

Skorpa: slät och hård med gyllengul till ljust rödbrun färg.

| — | Ostmassa: kompakt, något elastisk, lätt att skära, med tät konsistens, utan eller med mycket få små oregelbundna hål, blekgul i färgen. Ostmassan förlorar sin elasticitet när den mognar, och färgen får en mörkare ton. |
| --- | --- |

—

Ostmassa: kompakt, något elastisk, lätt att skära, med tät konsistens, utan eller med mycket få små oregelbundna hål, blekgul i färgen. Ostmassan förlorar sin elasticitet när den mognar, och färgen får en mörkare ton.

| — | Smak: aningen skarp och söt, skarpare efterhand som osten mognar. |
| --- | --- |

—

Smak: aningen skarp och söt, skarpare efterhand som osten mognar.

| — | Arom: typisk för fårostar med inslag av aromatiska örter. |
| --- | --- |

—

Arom: typisk för fårostar med inslag av aromatiska örter.

Osten ”Paški sir” kan även vara mindre än standardstorleken. I sådana fall får produkten mogna i minst 60 dagar innan den släpps ut på marknaden, och den har då följande fysikaliska och organoleptiska egenskaper:

| — | Storlek: diameter: 9–14 cm, höjd: 6–12 cm. |
| --- | --- |

—

Storlek: diameter: 9–14 cm, höjd: 6–12 cm.

| — | Vikt: 0,6–1,2 kg. |
| --- | --- |

—

Vikt: 0,6–1,2 kg.

| — | Övriga egenskaper är samma som för standardosten. |
| --- | --- |

—

Övriga egenskaper är samma som för standardosten.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder

Fåren vistas året runt på betesmarker där de betar eller äter grovfoder som framställs inom produktionsområdet för ”Paški sir”. Om fåren inte får tillräckligt med näring genom att beta eller äta det grovfoder som framställs i produktionsområdet för ”Paški sir” kompletteras deras diet under både sommaren och vintern med grovt foder och kraftfoder som framställts utanför detta område. Mängden foder som framställts utanför detta område får inte överstiga 50 % av den torrsubstans som fåren konsumerar under året.

Fårens dagliga foderranson under mjölkningsperioden, vilken varar i cirka 130 dagar, består huvudsakligen av grovfoder (gräs och hö) och kan även innehålla kraftfoder (vete, korn, majs och soja) i olika sammansättningar. Grovfoder utgör minst 83 % av den totala torrsubstanshalten i foderransonen, och om kraftfoder tillsätts utgör detta högst 17 % av torrsubstanshalten i foderransonen. Minst 65 % av den totala mängden grovfoder i ransonen måste komma från det geografiska produktionsområdet för ”Paški sir”, vilket motsvarar 54 % av den totala mängden torrsubstans i den dagliga ransonen, medan de återstående 35 % kan hämtas utanför det geografiska produktionsområdet för ”Paški sir”. Alla typer av kraftfoder (vete, korn, majs och soja) och sammansättningar av dessa hämtas utanför det geografiska produktionsområdet för ”Paški sir”.

Endast väl torkat hö av ängsgräs, perenna baljväxter eller en blandning av klöver och gräs, som inte är äldre än ett år och har välbevarade blad, får användas som det grovfoder som hämtas utanför det geografiska produktionsområdet för ”Paški sir”.

Det är förbjudet att använda ensilagefoder och drav.

Behovet att hämta foder utanför det geografiska produktionsområdet för ”Paški sir” uppstod först under den andra hälften av 1900-talet. Redan under 1960-talet hade ”Paški sir” fått ett anseende som gjorde att jordbrukarna påbörjade en selektiv uppfödning av får för mjölkproduktion. Uppfödningen av får på ön Pag var inriktad på att öka mjölkens kvantitet och kvalitet, dvs. att främja mjölkavkastningen, vilket ledde till ett ökat behov av foder under 1980-talet, och på grund av att de tillgängliga betes- och ängsmarkerna på ön Pag var begränsade kunde inte allt foder framställas inom produktionsområdet. En brist på foder uppstod framför allt under år med torka. Till följd av detta började fåruppfödarna på ön Pag att köpa in grovfoder från närliggande områden på fastlandet, och efterhand som mjölkproduktionen ökade infördes kraftfoder gradvis i foderransonen under laktationsperioden.

Råvara

”Paški sir” framställs av rå eller värmebehandlad helmjölk från får som tillhör ön Pags inhemska fårras, animaliskt löpe eller andra koagulerande enzymer av mikrobiologiskt ursprung samt havssalt som framställs inom produktionsområdet. Användning av startkulturer, lysozym och kalciumklorid är också tillåten.

Mjölk som inte bearbetas inom sex timmar efter mjölkningen kyls ner till en temperatur under 6 °C och bearbetas inom 48 timmar efter mjölkningen.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i framställningen av ”Paški sir”, från produktion och löpläggning av mjölken till formning, pressning, saltning och mognadslagring av osten, måste äga rum inom det geografiska område som avses i punkt 4.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Ost av typen ”Paški sir” släpps ut på marknaden hel eller i portioner förpackade i vakuum eller i modifierad atmosfär. Ostar som väger mindre än 1,2 kg får endast släppas ut på marknaden om de är intakta. ”Paški sir” som har mognat i mer än tolv månader får även släppas ut på marknaden i riven form.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Den färdiga produkt som släpps ut på marknaden måste vara märkt med namnet ”Paški sir”, med en text som framträder mer än den övriga texten vad gäller bokstävernas storlek, typ och färg. Förutom namnet måste produkten vara märkt med den gemensamma symbolen för ”Paški sir”, vilken visas nedan.

Alla användare av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Paški sir” som framställer produkten i enlighet med dess specifikation har rätt att använda den gemensamma symbolen på samma villkor.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Ost av typen ”Paški sir” framställs på ön Pag och de två små öarna Maun och Škrda.

5.   Samband med det geografiska området

De särskilda egenskaperna och den unika kvaliteten hos ”Paški sir” härrör från de specifika miljöförhållandena i produktionsområdet, däribland betesmarkernas sammansättning av olika växtslag och den långa traditionen av fåruppfödning och framställning av fårost.

Ost av typen ”Paški sir” framställs på ön Pag, som i geologiskt hänseende tillhör ett karstområde där marken är mycket svår att odla. Den dominerande karststrukturen och öns medelhavsklimat har påverkat växttäckets egenskaper och utvecklingen av fåruppfödning som den viktigaste jordbruksverksamheten. Pag har mycket mindre vegetation (särskilt när det gäller höga växter) än de andra stora öarna i Adriatiska havet, vilket innebär att en stor del av öns landyta domineras av betesmarker på karstformationer, vilka är mycket viktiga för öns jordbruk eftersom de utgör 90 % av den totala jordbruksmarken.

Vid den senaste floristiska och fytosociologiska undersökningen av de vanligaste växterna på ön Pags betesmarker identifierades 331 olika arter av kärlväxter, varav de flesta tillhör medelhavsfloran. De särpräglade naturförhållandena gynnar främst tillväxten av växter som är typiska för gräsmarker i Medelhavsområdet. På merparten av öns betesmarker finns därför en stor andel aromatiska växter och medicinalväxter som röllika (Achillea millefolium L.), malört (Artemisia absinthium L.), fänkål (Foeniculum vulgare Mill.), curryeternell (Helichrysum italicum Roth G. Don), johannesört (Hypericum officinalis L.), mynta (Mentha sp.), vinruta (Ruta graveolens L.), timjan (Thymus vulgaris L.) och salvia (Salvia officinalis L.).

Under århundradenas lopp har den selektiva uppfödningen av får på ön Pag skapat en inhemsk ras, Pagfåret, som nästan enbart föds upp på Pag, och som är oöverträffad i sin förmåga att ta vara på den magra vegetationen på de steniga betesmarkerna och helt anpassad till den medelextensiva jordbruksmetod som innebär att mjölkproduktionen huvudsakligen bestäms av miljöfaktorer (Ivica Ljubičić m.fl., Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga [Floristisk sammansättning av fårbetesmarkerna på ön Pag], Mljekarstvo journal 62(4), Zagreb, 2012).

Den särskilda metoden för uppfödning av Pagfår består i att fåret tillbringar hela dagen ute på betesmarkerna och intar aromatiska växter och medicinalväxter. Detta återspeglas inte bara i den mängd mjölk som produceras, utan även i dess kemiska sammansättning och bearbetningsegenskaper (Neven Antunac m.fl., Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca [Paragenetiska faktorers inverkan på produktionen och den kemiska sammansättningen hos fårmjölk av typen Paška], Mljekarstvo journal 61(3), Zagreb, 2011). Eftersom fåren föds upp utomhus får osten aldrig någon så kallad stalldoft.

Traditionen att framställa ”Paški sir” är lika lång som traditionen att föda upp får på ön Pag; de hårda levnadsvillkoren på ön gjorde att öborna var tvungna att utnyttja eventuella överskott på mjölk och lagra den för senare konsumtion. För invånarna på ön Pag var osten först och främst en källa till fett och protein efter mjölkningssäsongen, men den var även ett värdefullt livsmedel som kunde säljas. De tidigaste uppgifterna om framställning av fårmjölk på ön Pag finns att läsa i Nuovo dizionario geografico universale [Ny universell geografisk ordbok], som trycktes 1831 i Venedig. I allmänhet anser man emellertid att framställningen av ”Paški sir” som vi känner den idag påbörjades runt 1870. De första uppgifterna om metoden att framställa ”Paški sir” på familjegårdar går tillbaka till 1912, då Ljudevit Tejkal nämner metoden i boken Sirarstvo u Dalmaciji [Ostframställning i Dalmatien]. I boken Ovčje mljekarstvo [Produktion av fårmjölk] från 1947 fastslår Nikola Zdanovski att Pagfåren är vida berömda, inte bara för sin utmärkta ull och lammens välsmakande kött, utan även för ”Paški sir”.

Den karakteristiska sammansättningen av betesmarkernas flora på ön Pag påverkar fårmjölkens unika sammansättning av fett, protein, socker, mineraler och andra särskilda föreningar som i slutändan bidrar till ostens typiska doft av aromatiska medelhavsörter samt dess intensiva och skarpa smak. En annan faktor som bidrar till ostens mjuka arom och umamismak är bärnstenssyra, som av de tio olika fårostar som analyserats i den omgivande regionen endast hittats i ”Paški sir” och, i mindre kvantiteter, i osten Travnik/Vlašić (Jasmina Havranek m.fl., Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana [Atlas över fårostar på västra Balkan], Zagreb, 2012).

De särpräglade aromerna överförs från de lokala växterna till ”Paški sir” främst tack vare de kunskaper om fåruppfödning och ostframställning som de lokala familjejordbruken har förfinat och fört vidare från generation till generation sedan urminnes tider. Den aromatiska komplexitetens varaktighet, såväl som många andra av ostens egenskaper, är en följd av osttillverkarnas traditionella kunskaper och färdigheter under alla steg i produktionen.

Den korrekta konsistensen hos ”Paški sir” beror till stor del på osttillverkarens reglering av den hackade ostmassans temperatur och uppvärmningstid beroende på säsong, dvs. temperaturen och den relativa luftfuktigheten när löpläggningen äger rum.

Eftersom ”Paški sir” har en relativt låg vikt har väderförhållandena en stor inverkan på mognadsprocessen. Tidigare var det inte möjligt att kontrollera förhållandena i lagringshuset, och en oönskad mikroflora kunde utvecklas på skorpan på grund av den höga luftfuktigheten. Osttillverkarna brukade därför tvätta osten manuellt och täcka den med olivolja eller någon annan vegetabilisk olja. Denna process utförs än i dag och har en betydande inverkan på egenskaperna hos ostens skorpa, vilken är hård och slät och har en gyllengul till ljust rödbrun färg efterhand som osten mognar. Osttillverkaren tvättar och oljar in osten minst fyra till sex gånger under mognadsstadiet, vilket även har en positiv inverkan på de enzymatiska processerna inuti osten, eftersom det minskar uttorkningen och förebygger en protolytisk aktivitet i floran på ostens yta.

Konsistensen och smaken hos ”Paški sir” beror på mognadsperiodens längd. Ung ost som har fått mogna i två månader är svagt elastisk, lätt att skära och har inga eller mycket få glest utspridda små runda hål. Skorpan är så mjuk att den går att äta. Ostens smak är aningen söt, måttligt salt och behagligt skarp, med de inslag som är typiska för fårost. Den har en utpräglad och varaktig arom som är typisk för produktionsområdet och som påminner om Medelhavsområdets aromatiska och kulinariska örter.

Efterhand som den mognar får ”Paški sir” gradvis en skarpare smak, intensivare arom, djupare färg och fastare konsistens. När ”Paški sir” har fått mogna i minst sex månader är den fullt mogen, och har en finkornig struktur samt bryts i ojämna bitar när den skärs upp. Den har en skarp, harmonisk och fyllig smak och smälter i munnen samtidigt som det känns som kristaller under tungan.

De viktigaste fysikaliska egenskaperna hos ”Paški sir” är dess relativt begränsade storlek och vikt (högst 3,5 kg), vilket återspeglar den traditionella framställningsmetod som förr användes på familjegårdar med en relativt liten fårflock och därmed en begränsad daglig mängd mjölk som kunde användas för att framställa ost. Zdanovski menar att ”Paški sir” så sent som i mitten av 1900-talet framställdes ”för hand”, dvs. utan användning av formar, vilket innebar att ostarna blev mindre.

I dag framställs ”Paški sir” främst av små familjejordbruk som även föder upp fåren. Detta säkerställer att den traditionella framställningsmetoden förs vidare inom familjerna från generation till generation och att ostens särskilda karaktär och äkthet garanteras tack vare den korta produktionskedjan.

Många aspekter av den traditionella framställningsmetoden för ”Paški sir” bevarades när osten började framställas i en ostfabrik 1971 och när processen med pastörisering av mjölk infördes. Detta ledde inte till någon försämring av ostens karakteristiska smak och arom eftersom de traditionella förhållandena vid bearbetningen av ostmassan och mognadslagringen bibehölls. Det finns inte någon märkbar skillnad mellan ost som framställs av råmjölk och ost som framställs av pastöriserad mjölk eftersom den unika och distinkta smaken och aromen hos ”Paški sir” bestäms av sammansättningen av Pagfårens mjölk, vilken i sin tur följer av den naturmiljö där fåren lever, dvs. vilket foder de äter (Zdravko Barać m.fl., Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina [Pagfåret – en inhemsk kroatisk ras], Novalja, 2008). Tre små ostfabriker som framställer ”Paški sir” fortsätter traditionen med en kort produktionskedja, och även om de köper en del av mjölken från lokala fåruppfödare producerar de merparten av mjölken med hjälp av sin egen fårflock.

De många utmärkelser som ”Paški sir” har fått på nationella och internationella utställningar vittnar om produktens unika kvalitet.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 5.7.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 225/38

---

Offentliggörande av förteckningen över standardändringar av produktspecifikationer för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

(2019/C 225/06)

I detta offentliggörande förtecknas standardändringar per medlemsstat av produktspecifikationer för viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med artikel 61.6 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

I enlighet med samma artikel kommer kommissionen att offentliggöra ansökningarna och de sammanfattande dokument som hör till dessa standardändringar i det elektroniska register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som upprättats i enlighet med artikel 104 i förordning (EU) nr 1308/2013 (2), https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/

Förteckning över standardändringar per medlemsstat

| Land | Vinnamn | Ärendenummer |
| --- | --- | --- |
| Bulgarien | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Tyskland | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Grekland | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Spanien | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina / Txakolí de Álava / Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735- AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422- AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Frankrike | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d’Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d’Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l’Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l’Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc / Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d’Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d’Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L’Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-à-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d’Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d’Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Italien | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige / dell’Alto Adige / Südtirol / Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d’Acqui / Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d’Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sangro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d’Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d’Arancio / Fior d’Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevigiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco / Conegliano Valdobbiadene-Prosecco / Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi / Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese / Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d’Asti / Malvasia di Casorzo / Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena / di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina / Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini / Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco / Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia / Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte / Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane / Terre de L’Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano / Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d’Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso / Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese / Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Cypern | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Ungern | Balatonboglár / Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád / Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger / Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda / Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén / Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Nederländerna | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugal | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto / Port / Port Wine / Porto / Portvin / Portwein / Portwijn / vin de Porto / vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Rumänien | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Land

Vinnamn

Ärendenummer

Bulgarien

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Tyskland

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Grekland

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Spanien

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina / Txakolí de Álava / Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735- AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422- AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Frankrike

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d’Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d’Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l’Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l’Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc / Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d’Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d’Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L’Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-à-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d’Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d’Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Italien

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige / dell’Alto Adige / Südtirol / Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d’Acqui / Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d’Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sangro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d’Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d’Arancio / Fior d’Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevigiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco / Conegliano Valdobbiadene-Prosecco / Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi / Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese / Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d’Asti / Malvasia di Casorzo / Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena / di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina / Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini / Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco / Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia / Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte / Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina / Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane / Terre de L’Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano / Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d’Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso / Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese / Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Cypern

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Ungern

Balatonboglár / Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád / Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger / Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda / Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén / Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Nederländerna

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugal

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto / Port / Port Wine / Porto / Portvin / Portwein / Portwijn / vin de Porto / vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Rumänien

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 av den 17 oktober 2018 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation (EUT L 9, 11.1.2019, s. 2).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

---