# Uradni list C 283/2019

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 283 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6221. avgust 2019 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 283

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6221. avgust 2019

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska centralna banka |
| 2019/C 283/01 ECB/2019/24 | Priporočilo Evropske centralne banke z dne 25. julija 2019 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (ECB/2019/24) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

2019/C 283/01 ECB/2019/24

Priporočilo Evropske centralne banke z dne 25. julija 2019 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta (ECB/2019/24)

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 283/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2019/C 283/02

Menjalni tečaji eura

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2019/C 283/03 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 3 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2019/C 283/03

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

3

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

| 21.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 25. julija 2019

Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

(ECB/2019/24)

(2019/C 283/01)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, družbe PricewaterhouseCoopers, je potekel po reviziji za poslovno leto 2018. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2019. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, družbe PricewaterhouseCoopers, je potekel po reviziji za poslovno leto 2018. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2019.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2019 do 2025 izbrala družbo KPMG – |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2019 do 2025 izbrala družbo KPMG –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporoči se, da se družba KPMG imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta za poslovna leta 2019 do 2025.

V Frankfurtu na Majni, 25. julija 2019

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. avgusta 2019

(2019/C 283/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1076 |
| JPY | japonski jen | 117,79 |
| DKK | danska krona | 7,4560 |
| GBP | funt šterling | 0,91623 |
| SEK | švedska krona | 10,7653 |
| CHF | švicarski frank | 1,0860 |
| ISK | islandska krona | 138,10 |
| NOK | norveška krona | 9,9638 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,796 |
| HUF | madžarski forint | 327,23 |
| PLN | poljski zlot | 4,3552 |
| RON | romunski leu | 4,7305 |
| TRY | turška lira | 6,3328 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6347 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4762 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6868 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7286 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5351 |
| KRW | južnokorejski won | 1 337,78 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,0117 |
| CNY | kitajski juan | 7,8180 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3838 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 794,38 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6263 |
| PHP | filipinski peso | 57,964 |
| RUB | ruski rubelj | 73,8360 |
| THB | tajski bat | 34,086 |
| BRL | brazilski real | 4,4959 |
| MXN | mehiški peso | 21,9445 |
| INR | indijska rupija | 79,4410 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1076

JPY

japonski jen

117,79

DKK

danska krona

7,4560

GBP

funt šterling

0,91623

SEK

švedska krona

10,7653

CHF

švicarski frank

1,0860

ISK

islandska krona

138,10

NOK

norveška krona

9,9638

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,796

HUF

madžarski forint

327,23

PLN

poljski zlot

4,3552

RON

romunski leu

4,7305

TRY

turška lira

6,3328

AUD

avstralski dolar

1,6347

CAD

kanadski dolar

1,4762

HKD

hongkonški dolar

8,6868

NZD

novozelandski dolar

1,7286

SGD

singapurski dolar

1,5351

KRW

južnokorejski won

1 337,78

ZAR

južnoafriški rand

17,0117

CNY

kitajski juan

7,8180

HRK

hrvaška kuna

7,3838

IDR

indonezijska rupija

15 794,38

MYR

malezijski ringit

4,6263

PHP

filipinski peso

57,964

RUB

ruski rubelj

73,8360

THB

tajski bat

34,086

BRL

brazilski real

4,4959

MXN

mehiški peso

21,9445

INR

indijska rupija

79,4410

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 21.8.2019 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/3

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2019/C 283/03)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Κρασοτύρι Κω“(Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias)

EU št.: PGI-GR-02387 – 10.1.2018

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias)

2.   Država članica ali tretja država

Grčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) je mehki sir iz sirnine, proizvedene iz pasteriziranega ali surovega kozjega ali ovčjega mleka ali iz mešanice kozjega in ovčjega mleka po usirjanju. Vsaj en dan je zorjen v slanici, nato pa vsaj en mesec v vinskih drožeh, imenovanih „possia“. „Possia“ je gosta mešanica prevrete usedline rdečega vina ali vinskih droži, ki je bogata z aromami.

Fizikalne značilnosti

Barva: notranjost je popolnoma bela. Zunanja plast sira postane rdečkasta zaradi barve vinskih droži. Intenzivnost barve je odvisna od barve vinskih droži in od tega, koliko časa jim je bil sir med zorenjem izpostavljen.

Oblika: dolg asimetričen valj z zarezami in izrazitimi vdolbinami, ki nastanejo zaradi uporabe kalupa za sir („tyrovoli“), namenjenega odcejanju sirnine.

Konsistenca: mehki sir.

Kemične značilnosti

Najmanjša vsebnost maščobe v suhi snovi: 43 masnega %

Največja vsebnost vlage: 56 %

Organoleptične lastnosti

Izrazita aroma vina in rahlo kiselkast okus

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine

Mleko, namenjeno proizvodnji sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), je pasterizirano ali surovo kozje ali ovčje mleko ali mešanica kozjega in ovčjega mleka, proizvedenega na opredeljenem območju. Mleko ne sme biti kondenzirano ali vsebovati kar koli od naslednjega: mleko v prahu, kondenzirano mleko, soli kazeina, barvila, konzervansi ali drugi aditivi. Ne sme vsebovati antibiotikov, pesticidov ali drugih škodljivih snovi.

Ovčje in/ali kozje mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), mora biti izključno mleko pasem ovc in koz, ki se tradicionalno vzrejajo na otoku Kos in so mu prilagojene. Razlog za to je, da ima proizvedeno mleko posebne kakovostne značilnosti, odvisne od značilne otoške mikroklime in bogatega rastlinstva na naravnih pašnikih, ki je del vsakodnevne prehrane živali.

Vinske droži („possia“), ki se uporabljajo za zorenje sira, so pridobljene izključno iz dovoljenih sort vinske trte na opredeljenem geografskem območju. Proizvesti jih morajo lokalni vinogradniki po tradicionalnih metodah, ki se prenašajo iz roda v rod. Uporabljene droži „possia“ morajo biti dobre kakovosti in bogate z aromami. Lahko se uporabljajo v obstoječi obliki ali razredčene z vinom.

Sirilo, uporabljeno v proizvodnem postopku, je bodisi tradicionalno bodisi komercialno proizvedeno sirilo živalskega izvora.

Krma

Prehrana živali večinoma temelji na dnevni paši na divjih pašnikih z zelo bogatim rastlinstvom. V obdobju od maja do septembra se rastlinstvo na pašnikih popolnoma posuši. Zato prehrana živali v tem obdobju zmanjšane proizvodnje mleka temelji delno na posušeni travniški latovki in rastlinah z lokalnih pašnikov ter na krmi iz žit ali stročnic (navadna grašica, ječmen, oves). Rastline za krmo se gojijo na poljih znotraj opredeljenega območja. Prehrana je dopolnjena s krmo, proizvedeno zunaj opredeljenega območja, na primer s koruznimi jedrci in svežo krmo. V oktobru in novembru, tj. obdobju dojenja mladičev, se poleg suhe krme, kot sta seno ali koruza, uporabljajo oljčni listi, saj je naravne vegetacije malo, prehranske potrebe živali pa so večje. V obdobju, ki traja približno od decembra do aprila, potem ko se mladiči odstavijo, se proizvodnja mleka poveča. Živali se takrat prehranjujejo z divjim lokalnim rastlinstvom, ki je zaradi zimskega in pomladnega deževja bujnejše. To rastlinstvo med drugim vključuje: reso (Erica manipuliflora), kaduljo (Salvia triloba), koščeničico (Calicotome villosa) in želode hrasta (Quercus macrolepis). Med zimo se uporablja tudi suha krma, ki je proizvedena zunaj opredeljenega območja.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), tj. ovčje in kozje mleko ter vinske droži ali „possia“, so proizvedene na opredeljenem geografskem območju. Razlogi za to so pojasnjeni v točki 3.3. Tudi predelava in proizvodnja potekata na opredeljenem geografskem območju: iz ovčjega in kozjega mleka se proizvede sir, iz katerega potem z zorenjem v lokalno proizvedenih vinskih drožeh („possia“) nastane proizvod „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias).

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) mora biti pakiran znotraj opredeljenega geografskega območja, da bi se preprečilo morebitno poslabšanje kakovosti proizvoda. Pakiranje mora biti opravljeno na tem območju, ker je Kos otok, proizvod pa drobljiv. Sir je treba zapakirati takoj, da se v celoti ohranijo značilnosti, ki izhajajo iz vinskih droži. Morebitni prevoz nezapakiranega proizvoda ogroža njegovo kakovost.

Opozoriti je treba, da lahko kupci kupijo sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) z oznako proizvajalca z opredeljenega geografskega območja in ga potem ponovno zapakirajo ali narežejo zunaj območja, če je zagotovljena sledljivost.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje zajema celoten otok Kos. Z upravnega vidika je otok Kos del regionalne enote Kos v regiji južnih Egejskih otokov.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med sirom „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) in geografskim okoljem otoka Kos izhaja iz posebnih kakovostnih značilnosti sira in tudi njegovega slovesa.

Kos ima sredozemsko podnebje, za katero so značilna zlasti vroča in suha poletja ter mile in vlažne zime. Pokrajina otoka kot celote je raznolika, in sicer obsega gorata in hribovita območja ter ravnine. Topografija ima pomembno vlogo, saj v gorah pade sorazmerno veliko dežja. Tako gore vplivajo na hidrologijo in okolje nižje ležečih območij na otoku, za katera so značilni številni izviri in ravnine.

Vzreja ovc in koz na otoku Kos je še vedno nomadska, kar pomeni, da se živali podnevi pasejo na divjih pašnikih, v začasnih ogradah pa so zaprte samo ponoči. Živali se hranijo predvsem na pašnikih z majhno zmogljivostjo, vendar zelo bogatim rastlinstvom.

Otoško rastlinstvo vključuje približno 1 000 različnih rastlinskih vrst. Glede na podatke iz zbirke CORINE 2000 so po otoku razpršeni naravni pašniki, pri čemer je treba posebej omeniti dva. Prvi pašnik, ki se nahaja na vzhodu otoka, ima površino 1 119 ha, površina drugega, ki leži med kraji Pylion, Antimacheia in Kardamaina, pa je približno 400 ha.

Rastlinske vrste, značilne za travinje, so zlasti: resa, timijan, origano, pritlikavi šetraj, kadulja, divja francoska sivka, lepljiva ditrihovka, mirta, zlati koren, grška navadna črna meta, koščeničica (Calicotome villosa), trnasti bedrenec, šentjanževka, brškin, timijanovolistna poljanka, Anthyllis hermanniae, Genista acanthoclada, silina, oleander, navadna jagodičnica, rožmarin, drevesna lucerna, Pistacia in divja oljka.

K nastanku tega dobro znanega edinstvenega sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) so prispevali tudi strokovno znanje in dolgoletne izkušnje lokalnih proizvajalcev. To znanje in izkušnje so bili pridobljeni z leti in se prenašajo iz roda v rod ter vključujejo pripravo vinskih droži („possia“) in uporabo kalupov za sir („tyrovoli“) za odcejanje sirnine.

Posebne značilnosti sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) so:

| (a) | njegove organoleptične lastnosti (izrazita aroma vina in rahlo kiselkast okus); |
| --- | --- |

(a)

njegove organoleptične lastnosti (izrazita aroma vina in rahlo kiselkast okus);

| (b) | njegova značilna oblika in barva (dolg asimetričen valj z zarezami in izrazitimi vdolbinami, ki je znotraj popolnoma bel, navzven pa rdečkast); |
| --- | --- |

(b)

njegova značilna oblika in barva (dolg asimetričen valj z zarezami in izrazitimi vdolbinami, ki je znotraj popolnoma bel, navzven pa rdečkast);

| (c) | sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) si je s svojimi posebnimi značilnostmi ustvaril odličen sloves v lokalni skupnosti otoka Kos in preostali Grčiji. To dokazujejo številne navedbe na spletiščih s tradicionalnimi recepti in predstavitvami slavnih kuharskih mojstrov ter članki v lokalnih časopisih. |
| --- | --- |

(c)

sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) si je s svojimi posebnimi značilnostmi ustvaril odličen sloves v lokalni skupnosti otoka Kos in preostali Grčiji. To dokazujejo številne navedbe na spletiščih s tradicionalnimi recepti in predstavitvami slavnih kuharskih mojstrov ter članki v lokalnih časopisih.

Proizvodni postopek je edinstven, zlasti ker je sir zorjen v lokalno pripravljenih vinskih drožeh („possia“), ki jih lokalni vinogradniki proizvedejo po tradicionalnih metodah, ki se uporabljajo že stoletja.

Sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) prav z zorenjem v vinskih drožeh pridobi večino svojih posebnih organoleptičnih lastnosti, zlasti rahlo kiselkast okus in izrazito aromo vina. Dobro kakovost uporabljenih droži zagotavlja otoška tradicija proizvodnje kakovostnih vin. To dokazuje dejstvo, da so različne sorte vina z otoka Kos priznane kot zaščitene geografske označbe.

Kakovost mleka, uporabljenega v proizvodnem postopku, izhaja iz posebnih značilnosti sredozemskega podnebja na otoku in iz bogatega rastlinstva na razpršenih divjih pašnikih, na katerih se pasejo pasme ovc in koz, ki se tradicionalno vzrejajo na otoku Kos in ki so otoku prilagojene že več kot stoletje. Ugotovljeno je bilo, da hrana, ki jo zaužijejo molznice, vpliva na organoleptične lastnosti mleka, ki ga proizvedejo, ker se aromatične snovi, prisotne v rastlinah, ki jih zaužijejo, prenesejo v mleko.

Značilna oblika sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) (dolg valj z zarezami in izrazitimi vdolbinami) je v celoti povezana z uporabo kalupa „tyrovoli“ pri delnem odcejanju sirnine. „Tyrovoli“ je tradicionalna košara, spletena iz visokega trsja, ki raste na Kosu. Namesto nje se lahko uporabijo cevasti plastični kalupi, ki so primerni za živila, z luknjami za odcejanje sirnine. Zaradi njih nastanejo posebne vdolbine, ki dajejo siru „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) značilno obliko.

Zunanjost sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) je rdečkasta zaradi vinskih droži („possia“), v katerih zori.

Na sloves in tradicionalne značilnosti sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) kažeta pomemben položaj, ki ga že zelo dolgo zavzema v življenju prebivalcev otoka Kos in njihovi prehrani, in poseben proizvodni postopek, v zvezi s katerim se lokalno znanje ter strokovne spretnosti in izkušnje prenašajo iz roda v rod.

Sloves sira „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) z otoka Kos je neločljivo povezan s slovesom otoških vin, katerih droži so se in se še vedno uporabljajo za pripravo slavne mešanice „possia“, v katero se potopi ter v njej zori beli sir iz kozjega in/ali ovčjega mleka. Izraz „possia“, ki se nanaša na vinske droži, v katerih zori sir, je dejansko del imena proizvoda „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) [sir z vinom z otoka Kos/sir z vinskimi drožmi]. Prav to zorenje v drožeh izboljša kakovostne značilnosti sira.

Sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) si je s svojimi posebnimi značilnostmi ustvaril odličen sloves v lokalni skupnosti otoka Kos in preostali Grčiji. To dokazujejo številne navedbe na spletiščih o grški kuhinji in tradicionalnih receptih, pokloni slavnih kuharskih mojstrov ter članki v lokalnih časopisih. V zadnjih letih se zapakirani sir „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) prodaja v velikih verigah veleblagovnic v Grčiji, pri čemer se stopnje prometa hitro zvišujejo. Otoški hoteli ga ponujajo v okviru „grškega zajtrka“ in najdemo ga v košari proizvodov regije južnih Egejskih otokov, ki vključuje zlasti proizvode z ZOP. To potrjuje sloves, ki ga ima na grškem trgu.

Sloves proizvoda in njegovo tesno povezanost z otokom Kos dokazujejo tudi naslednje navedbe:

„Ko je Kos izvažal sir“, članek, objavljen 27. septembra 2013 v časopisu To Vima tis Ko, o izvozu sira Krasotiri s Kosa med turško in italijansko okupacijo ter vse do leta 1960.

„Med okupacijo Turkov in Italijanov, ko se je živinoreja dobro uveljavila na gorskih območjih, kamor so bile preseljene ograde za živali, so bile proizvedene tudi velike količine sira. Nekaj tega sira je bilo izvoženega. Kos ni nikoli uvažal tujega sira... Sire smo potopili v mešanico „possa“ (rdeče vinske droži)... sire smo namakali v mešanici „possa“ in tako je nastal rdeč sir... Trgovci in otomanski uradniki so vse neprodane sire shranili v sode z drožmi „possa“ in jih prodali pozimi ali jih izvozili. Pod Turki se je sir veliko izvažal.“

Iz citata je razvidno, kako je sloves, ki ga je pridobil sir, temeljil na posebni metodi proizvodnje z zorenjem v vinskih drožeh. Ta tradicionalna praksa se uporablja še danes in kaže na večstoletno tradicijo.

Navedba v Zvezku 7 revije Ta Koaka (revija o zgodovini, arheologiji in folklori otoka Kos), ki jo je objavila družba Filitas z otoka Kos, na Kosu leta 2003:

„Zlasti tuji popotniki, ki so obiskali otok Kos v 18. in 19. stoletju, so omenjali bujne vinograde na otoku in odlično vino, katerega droži so se uporabljale pri proizvodnji slavne mešanice ‚possa‘. Izraz ‚possa‘ morda izhaja iz latinske besede ‚possum‘, ki pomeni ‚zmorem‘ ali ‚je mogoče‘. Otoški pastirji so svoje različne sire namakali v vinskih drožeh. Namen ni bil samo ohraniti sir dlje časa, ampak tudi zagotoviti edinstven okus odličnega sira ‚tiri tis possas‘.“

G.P.A. Anifadaki, predavatelj o mlečni živinoreji, je v svoji knjigi z naslovom „Sirarstvo“ (2004) navedel, da se Krasotiri, znan tudi kot sir z vinskimi drožmi, ki se proizvaja na otoku Kos, potopi v vinske droži.

Na spletišču www.gastronomos.gr je naveden sklic na sir Krasotiri z otoka Kos, sodobno različico starega sira z vinskimi drožmi.

Na spletišču www.olivemagazine.gr je naveden sklic na nenavaden okus sira Krasotiri z otoka Kos.

Na spletišču www.aegeanews.gr je naveden sklic na košaro proizvodov regije južnih Egejskih otokov za obdobje 2014–2020, ki vključuje sir Krasotiri Ko.

Članek na spletišču znanega poznavalca grške hrane (Mirsini Cooking) omenja posebne organoleptične lastnosti sira Krasotiri.

Članek na spletišču slavnega grškega kuharskega mojstra Iliasa Mamalakisa govori o siru Krasotiri (posebnem okusu, barvi, proizvodnem postopku).

Članek na spletišču Athinorama-unami o siru Krasotiri Ko, v katerem je na primer navedeno, da Krasotiri temelji na večstoletni tradiciji otoka Kos.

Athinorama-unami

Tradicionalni recept za pecivo „tiropita“ (sirovo pecivo) iz sira z vinskimi drožmi, ki je vključen v knjigo „Recepti s Kosa, tradicionalni in sodobni“ avtorja Argiro Hartofili.

Prispevek v oddaji na televizijskem programu SKAI z dne 15. oktobra 2015 o izjemnem tradicionalnem otoškem proizvodu: Krasotiri.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_krasotiri_ko210119.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---