# Euroopa Liidu C 279/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 279 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik19. august 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 279

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik19. august 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 279/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9366 – BPCE / Auchan / Oney Bank) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 279/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9366 – BPCE / Auchan / Oney Bank) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 279/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2019/C 279/03 | Komisjoni rakendusotsus, 8. august 2019, registreeritud nimetuse Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse (millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53) Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta | 3 |
| 2019/C 279/04 | Komisjoni rakendusotsus, 12. august 2019, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53 osutatud olulise muudatuse heakskiitmiseks järgmise nimetuse tootespetsifikaadis Bleu du Vercors-Sassenage (KPN) | 24 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 279/02

Euro vahetuskurss

2

2019/C 279/03

Komisjoni rakendusotsus, 8. august 2019, registreeritud nimetuse Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse (millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53) Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta

Euroopa Liidu Teatajas

3

2019/C 279/04

Komisjoni rakendusotsus, 12. august 2019, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53 osutatud olulise muudatuse heakskiitmiseks järgmise nimetuse tootespetsifikaadis Bleu du Vercors-Sassenage (KPN)

Euroopa Liidu Teatajas

24

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 279/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9482 – SKT/Comcast/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 38 |
| 2019/C 279/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9494 – Equistone/Heras) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 40 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 279/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9482 – SKT/Comcast/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

38

2019/C 279/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9494 – Equistone/Heras) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9366 – BPCE / Auchan / Oney Bank)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 279/01)

26. juulil 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu.

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9366 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9366 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/2

---

Euro vahetuskurss (1)

16. august 2019

(2019/C 279/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1076 |
| JPY | Jaapani jeen | 117,77 |
| DKK | Taani kroon | 7,4590 |
| GBP | Inglise nael | 0,91033 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,7120 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0854 |
| ISK | Islandi kroon | 137,70 |
| NOK | Norra kroon | 9,9653 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,734 |
| HUF | Ungari forint | 324,78 |
| PLN | Poola zlott | 4,3381 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7293 |
| TRY | Türgi liir | 6,1543 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6320 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4730 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6863 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7208 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5356 |
| KRW | Korea vonn | 1 338,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,8081 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7978 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3890 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 753,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6281 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,012 |
| RUB | Vene rubla | 73,3855 |
| THB | Tai baat | 34,208 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,4075 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,6321 |
| INR | India ruupia | 78,8040 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1076

JPY

Jaapani jeen

117,77

DKK

Taani kroon

7,4590

GBP

Inglise nael

0,91033

SEK

Rootsi kroon

10,7120

CHF

Šveitsi frank

1,0854

ISK

Islandi kroon

137,70

NOK

Norra kroon

9,9653

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,734

HUF

Ungari forint

324,78

PLN

Poola zlott

4,3381

RON

Rumeenia leu

4,7293

TRY

Türgi liir

6,1543

AUD

Austraalia dollar

1,6320

CAD

Kanada dollar

1,4730

HKD

Hongkongi dollar

8,6863

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7208

SGD

Singapuri dollar

1,5356

KRW

Korea vonn

1 338,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,8081

CNY

Hiina jüaan

7,7978

HRK

Horvaatia kuna

7,3890

IDR

Indoneesia ruupia

15 753,39

MYR

Malaisia ringit

4,6281

PHP

Filipiini peeso

58,012

RUB

Vene rubla

73,3855

THB

Tai baat

34,208

BRL

Brasiilia reaal

4,4075

MXN

Mehhiko peeso

21,6321

INR

India ruupia

78,8040

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 19.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

8. august 2019,

registreeritud nimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse (millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53) Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta

(2019/C 279/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 53 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa esitas vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 taotluse olulise muudatuse heakskiitmiseks nimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) tootespetsifikaadis. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa esitas vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 taotluse olulise muudatuse heakskiitmiseks nimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) tootespetsifikaadis.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb registreeritud nimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (2) artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja tootespetsifikaadi avaldamise viitega avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb registreeritud nimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (2) artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja tootespetsifikaadi avaldamise viitega avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Registreeritud nimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja tootespetsifikaadi avaldamise viitega on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastulauseid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud muudatuse suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast.

Brüssel, 8. august 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

2

---

LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

ELi nr: PDO-FR-0050-AM01 – 16.8.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| PRANTSUSMAA |
| Tel +33 0490543842 |
| Faks +33 484253288 |
| E-post: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

PRANTSUSMAA

Tel +33 0490543842

Faks +33 484253288

E-post: contact@siovb.com

Ühendus „Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence“ (SIOVB) tegutseb tööseadustiku alusel ning hõlmab oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressimisettevõtjaid (ligikaudu 1 100 ettevõtjat). Ühendusel on õigustatud huvi taotluse esitamiseks.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: kontrollid, riiklikud nõuded. |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu: kontrollid, riiklikud nõuded.

4.   Muudatus(t)e liigid

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus.

Toote kirjeldust muudeti ja täiendati nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis (mis asendab endist kokkuvõtet).

Tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne tekst:

„„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ on väärisoliiviõli, mida iseloomustab roheline värvus, kreemjas konsistents ning maitse õrnus ja püsivus [...]“

millele on ainult tootespetsifikaadis lisatud järgmised tegurid:

„[...] püsivus, millel on või, mandli, sarapuupähkli maitsenüansid ja milles on tunda teisi õlitööstuses hinnatud maitse- ja lõhnanüansse (artišokk, tomat, õun, maasikas, ploom, šokolaad).“

on asendatud nii tootespetsifikaadis kui koonddokumendis (punkt 3.2) järgmisega:

„„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ on õli, mida iseloomustab vähemalt kahe maitsenüansi olemasolu järgmistest: värskelt niidetud hein, õun, mandlituum, toores artišokk, värske sarapuupähkel, tomatileht. Neile lisandub mõõdukas mõruduse ja teravuse nüanss (mille kohta tootespetsifikaadis on kasutatud mõistet „vürtsikus“ (ardence). Mõruduse tase rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilisel skaalal on 3 punkti ja vürtsikus jääb vahemikku 1–3. Oleiinhappe sisaldus võib olla maksimaalselt 0,8 grammi 100 grammi õli kohta.

Oliiviõli „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, mille nimetusele järgneb märge „olives maturées“ (küpsenud oliivid) on kreemja konsistentsiga õli, mida iseloomustab vähemalt kahe maitsenüansi olemasolu järgmistest: kuumtöödeldud oliivid, mustad oliivid, oliivimass, kakao, seened, keedetud artišokk, trühvel, pärmitaignasai. Lubatud ei ole kuumtöödeldud pirni, hallituse või metalli maitse. Maitse on õrn, mõruduse aste rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilisel skaalal on 1 punkt ja vürtsikus kuni 2 punkti. Oleiinhappe sisaldus võib olla kuni 1,5 grammi 100 grammi õli kohta.

Esmakordsel turustamisel peab õli peroksiidarv olema maksimaalselt 16 mekv O2/kg“

Tootekirjeldust täpsustati ja täiendati, et täielikumalt arvesse võtta tootjate oskusteavet ja tavasid. Täpsema kirjeldamise tulemusel eristati tooted „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ ja samanimeline toode, mille nimetusele järgneb märge „olives maturées“ (küpsenud oliivid). Küpsetest oliividest valmistatud oliiviõli oli hõlmatud juba algse registreerimistaotlusega, milles toote määratlus oli suhteliselt lai, kuid küpsetest oliividest valmistatud oliiviõli kui sellist ei käsitletud. Tehtav eristus annab tunnistust taotlejate rühma soovist toodet paremini iseloomustada ja määratleda ning anda tarbijale konkreetset teavet. Pärast päritolunimetuse tunnustamist tehtud kontrollide alusel on määratud kindlaks toote analüütilised ning maitse- ja lõhnaomadused lähtuvalt oliivide küpsusastmest enne nende töötlemist. See asjakohasem kirjeldus on kooskõlas oliiviõli turu praeguse arengutasemega. Tarbija on muutunud selles valdkonnas teadlikumaks ning selline eristamine võimaldab vastata turunõudlusele. Enne 1950. aastaid olid tootjad seoses kasutatavate õlipressimisriistade ja tootmisrajatiste piiratud võimsusega sunnitud varuma hooaja jooksul oliive mõni päev enne pressimist Seejärel aga hakati arendama välja kaasaegsemaid pressimisviise ning oliivide küpseda laskmise etapi sai kõrvale jätta. Vallée des Baux-de-Provence`is tegutsevad õlipressimisettevõtjad ei ole aga osa toodetava oliiviõli puhul siiski loobunud tavast lasta oliive enne pressimist paar päeva küpseda.

Täpsemalt:

| — | eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest toodetud õli vabade hapete maksimumsisaldus määrati kindlaks tasemel 0,8 grammi 100 grammi toote kohta, eelnevalt küpseda lastud oliividest toodetud õli puhul aga 1,5 grammi 100 grammi toote kohta. |
| --- | --- |

—

eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest toodetud õli vabade hapete maksimumsisaldus määrati kindlaks tasemel 0,8 grammi 100 grammi toote kohta, eelnevalt küpseda lastud oliividest toodetud õli puhul aga 1,5 grammi 100 grammi toote kohta.

| — | mõlema oliiviõli tüübi puhul määrati tarbija jaoks optimaalse tootekvaliteedi tagamise eesmärgil kindlaks maksimaalne peroksiidarv tasemel 16 mekv 1 kg oliiviõli kohta. |
| --- | --- |

—

mõlema oliiviõli tüübi puhul määrati tarbija jaoks optimaalse tootekvaliteedi tagamise eesmärgil kindlaks maksimaalne peroksiidarv tasemel 16 mekv 1 kg oliiviõli kohta.

Õli lõhnaomadused on eristatud ja läbi vaadatud ning need asendavad toote esialgselt kirjeldatud omadusi. Loobutud on maitse- ja lõhnanüansside eristamisest, sest kõik need omadused on tuntavad nii toote lõhnas kui ka maitses. Lisaks sellele iseloomustavad teatavad lõhna- ja maitseomadused eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest valmistatud toodet, teised on pigem iseloomulikud küpseda lastud oliividest valmistatud oliiviõlile.

Mitme aasta jooksul tehtud sensoorsed analüüsid on võimaldanud täpsustada nende õlide organoleptilist profiili. Seejuures ei ole või, maasika ja ploomi lõhna- ja maitsenüansid kõige iseloomulikumad. Need tunnused on seetõttu välja jäetud.

Eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest toodetud õli puhul tuleb mandli lõhn asendada mandlituuma omaga, mis on täpsem. Sarapuupähkli lõhn on tegelikult värske sarapuupähkli oma ja artišoki puhul on tegemist toore artišoki lõhnaga. Ka tomati lõhna- ja maitsenüansi asemel oleks täpsem osutada tomatilehele. Õuna lõhna- ja maitsenüanss on endiselt iseloomulik, lisada tuleb värskelt niidetud heina aroom. Vähemalt kahe osutatud lõhna- ja maitsenüansi olemasolu võimaldab veenduda toote eripäras. Lisaks sellele ei iseloomusta seda õli kreemjas konsistents. Enne eristamist esitatud kirjelduses märgitud kreemjas konsistents on seetõttu jäetud välja eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest valmistatud õli kirjeldusest. Seevastu „küpsenud oliividest“ valmistatud õli puhul on kreemjas konsistents iseloomulik tunnus. Valmistamistehnoloogia annab õlile märkimisväärselt kreemja konsistentsi ning seetõttu esitatakse see omadus selle õli kirjelduses. See puudutab eelnevalt küpseda lastud oliividest toodetud õli. Samuti tuleks algselt nimetatud šokolaadi lõhna- ja maitsenüanss asendada kakao omaga, mis on täpsem, ning lisada kirjeldusele väga iseloomulikud lõhna- ja maitsenüansid, nagu kuumtöödeldud oliivid, mustad oliivid, oliivimass, seened, keedetud artišokk, trühvel ja pärmitaignasai. Vähemalt nendest kahe lõhna- ja maitsenüansi olemasolu võimaldab veenduda toote eripäras ning kuumtöödeldud pirni, hallituse ja metalli lõhna ja maitse keelamine võimaldab välistada vigadega õli kasutamise.

Otsustati, et õli värvus ei kuulu iseloomulike omaduste hulka. Õli värvusel ei ole seost toote organoleptiliste omadustega, seetõttu jäeti viide õli rohelisele värvusele välja.

Neid õlisid iseloomustavad nende vastavad mõruduse ja teravuse väärtused, mis on seetõttu lisatud tootespetsifikaati:

| — | õli puhul, mis on valmistatud eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest, on mõruduse ja teravuse väärtused mõõdukad ning nende kohta rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilise skaala järgi toote kirjelduses esitatud näitajad on kuni 3 punkti mõruduse ja 1–3 vürtsikuse puhul; |
| --- | --- |

—

õli puhul, mis on valmistatud eelnevalt mitte küpseda lastud oliividest, on mõruduse ja teravuse väärtused mõõdukad ning nende kohta rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilise skaala järgi toote kirjelduses esitatud näitajad on kuni 3 punkti mõruduse ja 1–3 vürtsikuse puhul;

| — | õli puhul, mis on valmistatud eelnevalt küpseda lastud oliividest, on maitse mahedam ning selle kohta toote kirjelduses esitatud väärtused on kuni 1 punkt mõruduse ja kuni 2 punkti vürtsikuse puhul rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilise skaala järgi. |
| --- | --- |

—

õli puhul, mis on valmistatud eelnevalt küpseda lastud oliividest, on maitse mahedam ning selle kohta toote kirjelduses esitatud väärtused on kuni 1 punkt mõruduse ja kuni 2 punkti vürtsikuse puhul rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilise skaala järgi.

Märge selle kohta, et tegemist on väärisoliiviõliga on välja jäetud, sest see tunnus on seotud üksnes õli analüütiliste omadustega ning õli näol võib olla tegemist õliga „vierge“ või „vierge ekstra“.

Geograafiline piirkond.

Geograafiline piirkond.

Toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ geograafilise piirkonna määratlust muudeti nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis (endine kokkuvõte).

Sellega seoses on tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause

„Kontrollitud päritolunimetuse „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ tootmispiirkond asub Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arles, Aureille, les Baux de Provence, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Maussane-les-Alpilles, Mouries, Le Paradou, Saint-Martin de Crau, Orgon, Saint-Etienne du Grès, Saint-Rémy de Provence, Senas, Tarascon.“

asendatud järgmisega:

koonddokumendis (punkt 4): „Geograafiline piirkond paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

tervikuna hõlmatud kommuunid: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

osaliselt hõlmatud kommuunid: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascn.“

Tootespetsifikaadis:

„Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni oliiviõliks toimuvad geograafilises piirkonnas, mis paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

tervikuna hõlmatud kommuunid: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Le Paradou;

osaliselt hõlmatud kommuunid: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

Kõikide asjaomaste kommuunide omavalitsusse on jäetud kaart, milles määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir ning mis on vastava eksperdikomisjoni ettepaneku kohaselt heaks kiidetud riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) põllumajandustoodete riikliku komitee 20. juuni 2013. aasta koosolekul.“

Geograafilise piirkonna ulatust on laiendatud geograafilisse piirkonda juba varasemalt kuulunud kommuunide osadega ning lisatud on uus piirnev kommuun – Mas-Blanc-des-Alpilles (osaliselt). Need lisandused hõlmavad kõiki geograafilisse piirkonda kuuluvaid kommuune, välja arvatud kommuun Les Baux-de-Provence, mis kuulus juba varasemalt tervikuna geograafilisse piirkonda. Need geograafilisse piirkonda lisatud kommuunide osad vastavad samadele geoloogilistele, mullastiku-, kliima- ja taimestikualastele kriteeriumidele, mis on omased päritolunimetuse ülejäänud piirkondadele. Selline piiritlemine võimaldab ühtlasi lisada päritolunimetusele uue oliivide töötleja. Lisatud on vastava piiritlemise heakskiitmise kuupäev (20. juuni 2013), tegemist on geograafilise piirkonna muutmise riiklikul tasandil kinnitamiseks pädeva INAO põllumajandustoodete riikliku komitee tehtud otsuse kuupäevaga.

Ühtlasi on lisatud, et kasutatavad oliivid on koristatud kirjeldatud meetodi alusel kindlaks määratud allpool kirjeldatud maatükkidelt. Sellega seoses on tootespetsifikaati lisatud järgmine tekst:

„Oliiviõli pärineb eespool kirjeldatud geograafilises piirkonnas paiknevatelt kindlaksmääratud maatükkidelt saadud oliividest. Maatükkide kindlaksmääramine toimub istutuskohaga seotud kriteeriumide alusel, mis on kinnitatud INAO põllumajandustoodete riikliku komitee 21. veebruari 2013. aasta koosolekul, võttes arvesse selle riikliku komitee moodustatud vastava eksperdikomitee arvamust.

Tootja, kes soovib maatüki kindlaks määrata, esitab INAO talitustele hiljemalt 31. mail enne päritolunimetusega oliivide esimest koristamist INAO direktori kinnitatud vormile vastava trükitud avalduse ning kohustub järgima istutuskohta hõlmavaid kriteeriume.

Uute kindlaksmääratud maatükkide nimekirja kinnitab igal aastal INAO pädev riiklik komitee, võttes arvesse eespool nimetatud eksperdikomisjoni arvamust.

Kindlaksmääratud maatükkide nimekiri ja kindlaksmääramise kriteeriumid on kättesaadavad INAO talitustes ja huvitatud isikute rühmas.“

Selline menetlus võimaldab kontrolliasutustel kanda nimekirja kõik maatükid, kus on vaadeldaval aastal võimalik toota päritolunimetusega toodet.

Lisaks sellele on tootespetsifikaati ja koonddokumenti (endine kokkuvõte) lisatud järgmised muudatused:

koonddokumendi punkti 3.4

„Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni oliiviõliks tehakse määratletud geograafilises piirkonnas.“

Tootespetsifikaati:

„Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni oliiviõliks toimuvad geograafilises piirkonnas, mis paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil ...“

Lisatud ei ole mitte ühtegi kohustuslikult geograafilises piirkonnas teostatavat etappi, kuid teave etappide kohta, mis peavad toimuma geograafilises piirkonnas, ei olnud endises kokkuvõttes ja tootespetsifikaadis selgelt esitatud.

Lisaks sellele on üksnes tootespetsifikaati lisatud kartograafilised viited geograafilise piirkonna määratlemiseks. Muudetud tekst on järgmine:

„Kõikide asjaomaste kommuunide omavalitsusse on jäetud kaart, milles määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir ning mis on vastava eksperdikomisjoni ettepaneku kohaselt heaks kiidetud päritolunimetuste riikliku instituudi (INAO) põllumajandustoodete riikliku komitee 20. juuni 2013. aasta koosolekul.“

Tegemist on geograafia- ja metsateabe riikliku instituudi (Institut national de l’information géographique et forestière, IGN) kartograafiliste andmetega, mis on ülekantavad teistele andmekandjatele, erinevalt varasemalt kasutatud katastriplaanidest.

Kehtivate riiklike menetluste kohaselt on tootespetsifikaadi muutmise korral päritolunimetuste riikliku instituudi (INAO) piimatoodete, põllumajandustoodete ja metsanduse päritolunimetuste riiklik komitee pädev tegema taotluse kohta otsust enne selle edastamist Euroopa Komisjonile. Seejuures ei kohaldata muudatust enne selle registreerimist Euroopa tasandil.

Päritolutõend.

Päritolutõend.

Kogu järgmine algne tekst on tootespetsifikaadi ja koonddokumendi (endine kokkuvõte) sellest osast välja jäetud:

Tootespetsifikaadis:

„Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka.

Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil, vaatamata konkurentsile importtoodanguga ning asjaolule, et niisutuskanalite rajamisega on oliivikasvandusest intensiivselt kasvatatavate kultuuride pealetungi tõttu loobutud.

1786. aastal näitas abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus. Ta loetles vähemalt kuus põhisorti. Need on samad sordid, mida kasutatakse tänapäeval kontrollitud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ valmistamiseks.

Baux’ oru oliiviõli tuntus on seotud Moulin Coopératif de Maussane’i (Maussane’i oliivipressimiskooperatiiv, mille eelkäija oli XVI sajandil asutatud oliivide pressimiskoda) presidendi Cornille’i tegevusega enam kui kakskümmend aastat tagasi ning selle piirkonna tootjate ja õlipressijate sooviga väärtustada nimetust „Vallée des Baux-de-Provence“.

Tänapäeval ei ole enam vajadust tõestada Baux’ oru piirkonna oliiviõli tuntust. Piisab sellest, kui vaadata, kui kiiresti realiseeritakse oliiviõli toodang igal aastal ning seda vaatamata küllaltki kõrgele hinnale, mis on tingitud rangetest tootmistingimustest.

Baux-de-Provence’i orus toodetakse aastas keskmiselt 400 tonni oliiviõli, mis moodustab 20 % Prantsusmaa kogutoodangust.

Selle toodangu olulisus kajastub Baux-de-Provence’i maastikus, mille lahutamatuks osaks on väga hästi hooldatud oliiviistandused.“

Ja kokkuvõttes:

„Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil. 1786. aastal märkis abee Couture, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus, ja loetles vähemalt kuus põhisorti. Need on samad sordid, mida kasutatakse tänapäeval kontrollitud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Baux’ oru oliiviõli tuntus on seotud ka Moulin Coopératif de Maussane’i (Maussane’i oliivipressimiskooperatiiv, mille eelkäija oli XVI sajandil asutatud oliivide pressimiskoda) presidendi Cornille’i tegevusega 1970. aastatel ning selle piirkonna tootjate ja õlipressijate ühise sooviga väärtustada nimetust „Vallée des Baux-de-Provence“. Selle toodangu olulisus kajastub Baux-de-Provence’i maastikus, mille lahutamatuks osaks on väga hästi hooldatud oliiviistandused.“

Arvestades riiklikes õigusaktides ja eeskirjades tehtud muudatusi, muudeti tootespetsifikaadi osa „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast“ ning koonddokumendi vastavat punkti (punkt 4.4 „Päritolutõend“), mis hõlmas vaid elemente, mis kirjeldavad seost piirkonnaga, edaspidi hõlmab see punkt üksnes deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustusi, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootespetsifikaadis sätestatud tootmistingimuste järgimine.

Seega on lisatud mitu lõiku, mis asendavad varasemaid toote ajaloo ja tuntusega seotud lõike. Pakutud uue sõnastusega kirjeldatakse dokumente, mille eesmärk on võimaldada päritolunimetusega toote järelevalvet ja kontrollimist: tootjate identifitseerimisdeklaratsioon, päritolunimetusega toote tootmisest teataval aastal täielikult või osaliselt loobumise avaldus, kasvatuspäevik, oliivide (toorainena) ja oliiviõli (valmistootena) käitlemise registrid, igal aastal esitatav oliivide koristamisdeklaratsioon, iga-aastane oliiviõli töötlemisdeklaratsioon (nn iga-aastane tootmisdeklaratsioon), päritolunimetusega oliiviõli turustamisdeklaratsioon (nn nõudlusdeklaratsioon), iga-aastane päritolunimetusega oliiviõli ladustamisdeklaratsioon.

Asjaomane lõik on sõnastatud järgmiselt:

„Sellele menetlusele lisanduvad analüütiline ja organoleptiline kontrollimine; selleks uuritakse pakendatud või pakendamiseks valmis toodet, mis võimaldab veenduda, et toote kvaliteet ja omadused vastavad eelnevas punktis 2 esitatud toote kirjeldusele.“

Tegemist on tootekontrolli olemuse ja selle jaoks kehtestatud süsteemi lühikirjeldusega.

Tootmismeetod.

Tootmismeetod.

| — | Sissejuhatav lause „Oliiviõli peab pärinema määratletud tootmispiirkonnas kasvatatud oliividest“ on tootespetsifikaadi ja koonddokumendi (endine kokkuvõte) sellest osast välja jäetud, kasvatusalade kindlakstegemise menetlust kirjeldatakse tootespetsifikaadi osas „Geograafiline piirkond“. |
| --- | --- |

—

Sissejuhatav lause „Oliiviõli peab pärinema määratletud tootmispiirkonnas kasvatatud oliividest“ on tootespetsifikaadi ja koonddokumendi (endine kokkuvõte) sellest osast välja jäetud, kasvatusalade kindlakstegemise menetlust kirjeldatakse tootespetsifikaadi osas „Geograafiline piirkond“.

| — | Sordid:
  tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

  „Oliiviõli peab pärinema oliivide segust, kuhu kuuluvad vähemalt kahe oliivisordi oliivid järgmistest põhisortidest: Salonenque, Beruguette, Grossane, Verdale des Bouches-du-Rhône.“

  asendatakse järgmise tekstiga:
  tootespetsifikaadis:

  „Õli pärineb allpool esitatud tabelis loetletud sortidesse kuuluvatest oliividest proportsioonides, mis on kindlaks määratud selles tabelis. Istanduse sordivaliku vastavust hinnatakse kõikide päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavate maatükkide puhul kokku, välja arvatud tolmlevate sortide puhul, mille korral hinnatakse suhet iga asjaomase maatüki puhul eraldi.






  Lubatud sordid | Eeskirjad sortide suhte kohta (väljendatuna oliivipuude arvuna) |
| --- | --- | --- |
| Salonenque
  Aglandau (kasutatakse ka nime Béruguette)
  Grossane
  Verdale des Bouches-du-Rhône | — | Nende oliivisortide osakaal peab olema vähemalt 80 % |

—

Sordid:

tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

„Oliiviõli peab pärinema oliivide segust, kuhu kuuluvad vähemalt kahe oliivisordi oliivid järgmistest põhisortidest: Salonenque, Beruguette, Grossane, Verdale des Bouches-du-Rhône.“

asendatakse järgmise tekstiga:

tootespetsifikaadis:

„Õli pärineb allpool esitatud tabelis loetletud sortidesse kuuluvatest oliividest proportsioonides, mis on kindlaks määratud selles tabelis. Istanduse sordivaliku vastavust hinnatakse kõikide päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavate maatükkide puhul kokku, välja arvatud tolmlevate sortide puhul, mille korral hinnatakse suhet iga asjaomase maatüki puhul eraldi.

Lubatud sordid

Eeskirjad sortide suhte kohta (väljendatuna oliivipuude arvuna)

Salonenque

Aglandau (kasutatakse ka nime Béruguette)

Grossane

Verdale des Bouches-du-Rhône

—

Nende oliivisortide osakaal peab olema vähemalt 80 %

| — | Kohustuslik on nendest sortidest kahe olemasolu. |
| --- | --- |

—

Kohustuslik on nendest sortidest kahe olemasolu.

‘Picholine’

| — | Sordi ‘Picholine’ osakaal võib olla kuni 20 % |
| --- | --- |

—

Sordi ‘Picholine’ osakaal võib olla kuni 20 %

Erinevad kohalikud sordid

| — | Kõikide erinevate kohalike sortide osakaal võib olla kuni 15 % |
| --- | --- |

—

Kõikide erinevate kohalike sortide osakaal võib olla kuni 15 %

Tolmlevad sordid

| — | Kõikide tolmlevate sortide osakaal võib olla kuni 5 %“ |
| --- | --- |

—

Kõikide tolmlevate sortide osakaal võib olla kuni 5 %“

| — | Ja koonddokumendi punktis 3:3.

  „„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ pärineb oliividest või oliiviõlidest, mille valmistamiseks on kasutatud vähemalt kaht sorti järgmistest: ‘Salonenque’, ‘Aglandau’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’, mis moodustavad 80–100 % päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavatel maatükkidel kasvatatavatest oliividest. Nendele sortidele võib lisada ‘Picholine’ sordist ja erinevatest kohalikest sortidest pärinevaid oliive.“

  Esialgses tootespetsifikaadis ja kokkuvõttes kirjeldati oliiviõli sordivalikut, kuid mitte päritolunimetuse jaoks kindlaksmääratud istanduste oma.
  Määratletud istanduste sordikoosseis on seega lisatud tootespetsifikaati tabeli kujul, milles on kirjeldatud erinevate lubatud sortide osakaalu. Mõiste „peamised sordid“ jäetakse välja, kuna kindlaks on määratud erinevate sortide minimaalne või maksimaalne osakaal. Tootmises osalevate istanduste olukorra analüüsist ilmneb, et neis on olemas esialgses tootespetsifikaadis ja kokkuvõttes sätestatud nelja sordi (‘Salonenque’, ‘Aglandau’ (‘Beruguette’), ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’) nõutav 80 % piisav osakaal. Samuti on erinevate kohalike sortide maksimaalne osakaal 15 % ja sordi ‘Picholine’ maksimaalne osakaal 20 % määratud kindlaks lähtuvalt istandustes tehtud vaatlustest. Lisaks on selleks, et vältida erinevat tõlgendamist kontrollimeetmete käigus, tootespetsifikaadis täpsustatud, kuidas hinnatakse istanduse sordikoosseisu vastavust seoses kindlaksmääratud osakaalule vastavusega. |
| --- | --- |

—

Ja koonddokumendi punktis 3:3.

„„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ pärineb oliividest või oliiviõlidest, mille valmistamiseks on kasutatud vähemalt kaht sorti järgmistest: ‘Salonenque’, ‘Aglandau’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’, mis moodustavad 80–100 % päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavatel maatükkidel kasvatatavatest oliividest. Nendele sortidele võib lisada ‘Picholine’ sordist ja erinevatest kohalikest sortidest pärinevaid oliive.“

Esialgses tootespetsifikaadis ja kokkuvõttes kirjeldati oliiviõli sordivalikut, kuid mitte päritolunimetuse jaoks kindlaksmääratud istanduste oma.

Määratletud istanduste sordikoosseis on seega lisatud tootespetsifikaati tabeli kujul, milles on kirjeldatud erinevate lubatud sortide osakaalu. Mõiste „peamised sordid“ jäetakse välja, kuna kindlaks on määratud erinevate sortide minimaalne või maksimaalne osakaal. Tootmises osalevate istanduste olukorra analüüsist ilmneb, et neis on olemas esialgses tootespetsifikaadis ja kokkuvõttes sätestatud nelja sordi (‘Salonenque’, ‘Aglandau’ (‘Beruguette’), ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’) nõutav 80 % piisav osakaal. Samuti on erinevate kohalike sortide maksimaalne osakaal 15 % ja sordi ‘Picholine’ maksimaalne osakaal 20 % määratud kindlaks lähtuvalt istandustes tehtud vaatlustest. Lisaks on selleks, et vältida erinevat tõlgendamist kontrollimeetmete käigus, tootespetsifikaadis täpsustatud, kuidas hinnatakse istanduse sordikoosseisu vastavust seoses kindlaksmääratud osakaalule vastavusega.

| — | Istutustihedus: lisatud on nõuded istutustiheduse kohta.
  Tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause:

  „Kõikide pärast 27. augustit 1997 istutatud oliivipuude puhul tuleb iga puu jaoks jätta vähemalt 24 ruutmeetrit pinda, see pindala saadakse kahe vahemaa – ridadevahe ja puudevahe korrutamisel. Seejuures on puude minimaalne vahe 4 meetrit.“

  Need nõuded vastavad kohalikule tavapärasele praktikale, mis tagab puu optimaalsed kasvutingimused. Neid nõudeid kohaldatakse kõikide istutatud puude suhtes riigi territooriumil pärast kontrollitud päritolunimetuse tunnustamist. See võimaldab kontrollida istutustihedust hõlmavate nõuete täitmist ka tulevikus rajatavate istanduste puhul. |
| --- | --- |

—

Istutustihedus: lisatud on nõuded istutustiheduse kohta.

Tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause:

„Kõikide pärast 27. augustit 1997 istutatud oliivipuude puhul tuleb iga puu jaoks jätta vähemalt 24 ruutmeetrit pinda, see pindala saadakse kahe vahemaa – ridadevahe ja puudevahe korrutamisel. Seejuures on puude minimaalne vahe 4 meetrit.“

Need nõuded vastavad kohalikule tavapärasele praktikale, mis tagab puu optimaalsed kasvutingimused. Neid nõudeid kohaldatakse kõikide istutatud puude suhtes riigi territooriumil pärast kontrollitud päritolunimetuse tunnustamist. See võimaldab kontrollida istutustihedust hõlmavate nõuete täitmist ka tulevikus rajatavate istanduste puhul.

| — | Lõikamine: tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause: „Oliivipuid lõigatakse vähemalt üks kord kahe aasta jooksul.“
  Tagasilõikamine võimaldab reguleerida oliivipuu saagikust. Järjestikused lõikamised parandavad saagikust. Lõikamine toimub tavaliselt igal aastal, kuid võttes arvesse, et oliivipuu kasvutsükkel kestab kaks aastat, on tootespetsifikaadis soovitatud, et lõikamine toimuks vähemalt kord kahe aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

Lõikamine: tootespetsifikaati on lisatud järgmine lause: „Oliivipuid lõigatakse vähemalt üks kord kahe aasta jooksul.“

Tagasilõikamine võimaldab reguleerida oliivipuu saagikust. Järjestikused lõikamised parandavad saagikust. Lõikamine toimub tavaliselt igal aastal, kuid võttes arvesse, et oliivipuu kasvutsükkel kestab kaks aastat, on tootespetsifikaadis soovitatud, et lõikamine toimuks vähemalt kord kahe aasta jooksul.

| — | Kastmine:
  Tootespetsifikaati lisatakse järgmine säte:

  „Kasvuperioodil on kastmine lubatud kuni päritolunimetuse jaoks igal aastal kindlaks määratava koristusperioodi alguskuupäevani.“

  Otsustatud on keelata kastmine alates päritolunimetuse jaoks igal aastal kindlaks määratava koristusperioodi algusest. See kuupäev vastab tavapärasele praktikale. See võimaldab lubada puid kasta siis, kui see on vajalik kuivaperioodi tõttu ning tuleb vältida liiga suurt kuivastressi, mis võib puid kasvuperioodi kestel kahjustada ja halvendada viljade kvaliteeti. Seevastu selleks, et säilitada küpsenud viljade kvaliteeti ja vältida viljade ülemäärast niiskussisaldust, tuleks kastmine peatada, kui koristusperiood on alanud. |
| --- | --- |

—

Kastmine:

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine säte:

„Kasvuperioodil on kastmine lubatud kuni päritolunimetuse jaoks igal aastal kindlaks määratava koristusperioodi alguskuupäevani.“

Otsustatud on keelata kastmine alates päritolunimetuse jaoks igal aastal kindlaks määratava koristusperioodi algusest. See kuupäev vastab tavapärasele praktikale. See võimaldab lubada puid kasta siis, kui see on vajalik kuivaperioodi tõttu ning tuleb vältida liiga suurt kuivastressi, mis võib puid kasvuperioodi kestel kahjustada ja halvendada viljade kvaliteeti. Seevastu selleks, et säilitada küpsenud viljade kvaliteeti ja vältida viljade ülemäärast niiskussisaldust, tuleks kastmine peatada, kui koristusperiood on alanud.

| — | Vanus, millal puud hakkavad vilja kandma
  Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

  „Kontrollitud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid peavad pärinema vähemalt viie aasta vanustelt puudelt.“

  on asendatud järgmisega:

  „Päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid peavad pärinema puudelt, mida on maatükil kasvatatud vähemalt viis aastat.“

  Redaktsioonilise selgitusena on lisatud, et päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavate viljapuude vanus, nimelt viis aastat, tähendab viie aasta möödumist „maatükile istutamisest“ (maatükile, mis on päritolunimetuse jaoks kindlaks määratud). |
| --- | --- |

—

Vanus, millal puud hakkavad vilja kandma

Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Kontrollitud päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid peavad pärinema vähemalt viie aasta vanustelt puudelt.“

on asendatud järgmisega:

„Päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks kasutatavad oliivid peavad pärinema puudelt, mida on maatükil kasvatatud vähemalt viis aastat.“

Redaktsioonilise selgitusena on lisatud, et päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavate viljapuude vanus, nimelt viis aastat, tähendab viie aasta möödumist „maatükile istutamisest“ (maatükile, mis on päritolunimetuse jaoks kindlaks määratud).

| — | Saagikus:
  Maksimaalne lubatud saagikus on viidud 10 tonnini hektari kohta varasema 6 tonni asemel.
  Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

  „Saagikus ühe hektari kohta võib olla kuni kuus tonni oliive hektari kohta.“

  on asendatud järgmisega:

  „Maksimaalne saagikus on kuni 10 tonni koristatud oliive ühe hektari oliivikasvanduse kohta, sõltumata oliivide kasutamise eesmärgist. Saagikuse arvutamise aluseks on ettevõtte kõik kindlaksmääratud maatükid, kus kasvatatakse oliive, mida kasutatakse päritolunimetusega toodete „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ tootmiseks.“

  Tuleb märkida, et uued istandused saavutavad oma viljapuude puhul tänapäeval saagikuse, mis ulatub 8–10 tonnini hektari kohta. Harvad ei ole ka sajanditevanused oliiviistandikud, kus oliivipuudel on märkimisväärselt lai võra ja sellele vastav saagikus. Lubatava saagikuse suurendamist toetavad ka tootjate suurem professionaalsus ja maatükkide uuendamine. Lisaks täpsustati saagikuse arvutamise meetodit, et vältida mitmeti tõlgendamist. Sätestatud on, et saagikus arvutatakse koristatud saagi järgi (ja mitte puu kogutoodangu järgi, mis hõlmab ka maha kukkunud ja korjamata jäänud oliive, mis ei ole päritolunimetusega hõlmatud), sõltumata oliivide otstarbest, ning arvutamine toimub kõikide kindlaksmääratud maatükkide kohta, kus kasvatatakse oliive, mida kasutatakse päritolunimetusega toodete „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ tootmiseks. |
| --- | --- |

—

Saagikus:

Maksimaalne lubatud saagikus on viidud 10 tonnini hektari kohta varasema 6 tonni asemel.

Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Saagikus ühe hektari kohta võib olla kuni kuus tonni oliive hektari kohta.“

on asendatud järgmisega:

„Maksimaalne saagikus on kuni 10 tonni koristatud oliive ühe hektari oliivikasvanduse kohta, sõltumata oliivide kasutamise eesmärgist. Saagikuse arvutamise aluseks on ettevõtte kõik kindlaksmääratud maatükid, kus kasvatatakse oliive, mida kasutatakse päritolunimetusega toodete „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ tootmiseks.“

Tuleb märkida, et uued istandused saavutavad oma viljapuude puhul tänapäeval saagikuse, mis ulatub 8–10 tonnini hektari kohta. Harvad ei ole ka sajanditevanused oliiviistandikud, kus oliivipuudel on märkimisväärselt lai võra ja sellele vastav saagikus. Lubatava saagikuse suurendamist toetavad ka tootjate suurem professionaalsus ja maatükkide uuendamine. Lisaks täpsustati saagikuse arvutamise meetodit, et vältida mitmeti tõlgendamist. Sätestatud on, et saagikus arvutatakse koristatud saagi järgi (ja mitte puu kogutoodangu järgi, mis hõlmab ka maha kukkunud ja korjamata jäänud oliive, mis ei ole päritolunimetusega hõlmatud), sõltumata oliivide otstarbest, ning arvutamine toimub kõikide kindlaksmääratud maatükkide kohta, kus kasvatatakse oliive, mida kasutatakse päritolunimetusega toodete „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, „Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence“ või „Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence“ tootmiseks.

| — | Oliivide koristamine:
  Selleks et paremini piiritleda tavad ning tagada korjatavate oliivide kvaliteet, on lisatud mitmesugused sätted saagikoristuse kohta |
| --- | --- |

—

Oliivide koristamine:

Selleks et paremini piiritleda tavad ning tagada korjatavate oliivide kvaliteet, on lisatud mitmesugused sätted saagikoristuse kohta

| — | Järgmised sätted
  tootespetsifikaadis:

  „Oliivid peavad olema koristatud koristusperioodil optimaalses küpsusastmes otse viljapuult või kogutud pinguldatud võrkudele tingimusel, et oliivid korjatakse ära kolme päeva jooksul pärast nende varisemist.“

  ja kokkuvõttes:

  „Oliivid peavad olema koristatud koristusperioodil optimaalses küpsusastmes otse viljapuult või kogutud pinguldatud võrkudele.“

  on koonddokumendist välja jäetud ning asendatud tootespetsifikaadis järgmiste sätetega:

  „Koristusperioodi alguskuupäev määratakse kindlaks igal aastal INAO direktori otsusega taotlejate rühma ettepanekul.
  Oliivid peavad olema koristatud koristusperioodil otse viljapuult või kogutud võrkudele. Püsivalt paigaldatud võrkude kasutamine ei ole lubatud. Maapinnale varisenud oliive ei ole lubatud kasutada ning neid tuleb hoida päritolunimetuse jaoks kasutatavatest oliividest eraldi.“

  Otsustati lisada säte koristusperioodi alguse kindlaksmääramiseks, tagamaks et oliivikasvatajad järgivad täpselt päritolunimetusega toote tootmiseks jaoks kasutatavate oliivide piisavat küpsusastet. Koristusperioodi alguse kohta teeb ettepaneku taotlejate rühm ja see otsus põhineb kogu geograafilist piirkonda esindavate oliivide näidiste sensoorsel analüüsil.
  Lisaks on viide sellele, et oliive võib koristada pinguldatud võrkudele tingimusel, et oliivid korjatakse ära kolme päeva jooksul pärast nende varisemist, asendatud keeluga kasutada püsivalt paigaldatud võrke ning keeluga kasutada maapinnale varisenud oliive. Eeskätt keelatakse sellega kasutada maapinnalt korjatud oliive või oliive, mis on jäänud võrkudele eelmisest koristusperioodist. Lisaks sellele hinnatakse oliivide sanitaarseisundit pressimistöökojas ning selle jaoks on kindlaks määratud sorteerimise kriteeriumid. Liiga kauaks võrkudele jäänud oliivid eraldatakse sorteerimise käigus. Vastavust esialgsele sättele oli kontrollijatel keeruline kontrollida ning see sundis ettevõtjaid tegema mitut dokumentaalset registreerimist. Uus säte on hinnanguliselt praktilisem ja sellele vastavust on lihtsam kontrollida. |
| --- | --- |

—

Järgmised sätted

tootespetsifikaadis:

„Oliivid peavad olema koristatud koristusperioodil optimaalses küpsusastmes otse viljapuult või kogutud pinguldatud võrkudele tingimusel, et oliivid korjatakse ära kolme päeva jooksul pärast nende varisemist.“

ja kokkuvõttes:

„Oliivid peavad olema koristatud koristusperioodil optimaalses küpsusastmes otse viljapuult või kogutud pinguldatud võrkudele.“

on koonddokumendist välja jäetud ning asendatud tootespetsifikaadis järgmiste sätetega:

„Koristusperioodi alguskuupäev määratakse kindlaks igal aastal INAO direktori otsusega taotlejate rühma ettepanekul.

Oliivid peavad olema koristatud koristusperioodil otse viljapuult või kogutud võrkudele. Püsivalt paigaldatud võrkude kasutamine ei ole lubatud. Maapinnale varisenud oliive ei ole lubatud kasutada ning neid tuleb hoida päritolunimetuse jaoks kasutatavatest oliividest eraldi.“

Otsustati lisada säte koristusperioodi alguse kindlaksmääramiseks, tagamaks et oliivikasvatajad järgivad täpselt päritolunimetusega toote tootmiseks jaoks kasutatavate oliivide piisavat küpsusastet. Koristusperioodi alguse kohta teeb ettepaneku taotlejate rühm ja see otsus põhineb kogu geograafilist piirkonda esindavate oliivide näidiste sensoorsel analüüsil.

Lisaks on viide sellele, et oliive võib koristada pinguldatud võrkudele tingimusel, et oliivid korjatakse ära kolme päeva jooksul pärast nende varisemist, asendatud keeluga kasutada püsivalt paigaldatud võrke ning keeluga kasutada maapinnale varisenud oliive. Eeskätt keelatakse sellega kasutada maapinnalt korjatud oliive või oliive, mis on jäänud võrkudele eelmisest koristusperioodist. Lisaks sellele hinnatakse oliivide sanitaarseisundit pressimistöökojas ning selle jaoks on kindlaks määratud sorteerimise kriteeriumid. Liiga kauaks võrkudele jäänud oliivid eraldatakse sorteerimise käigus. Vastavust esialgsele sättele oli kontrollijatel keeruline kontrollida ning see sundis ettevõtjaid tegema mitut dokumentaalset registreerimist. Uus säte on hinnanguliselt praktilisem ja sellele vastavust on lihtsam kontrollida.

| — | Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

  „Oliivid, millest saab valmistada kontrollitud päritolunimetusega toodet „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, ladustatakse sõrestikkastidesse.“

  on asendatud järgmisega:

  „Oliivid ladustatakse kastidesse või kaubaalustele.“

  Vastab tõele, et oliive võib samuti ladustada vastavalt kohalikele tavadele kaubaalustele, ilma et tooraine kvaliteet sellega halveneks. Kohustus kasutada sõrestikkaste on välja jäetud, kuna teatud oliivide puhul, kui kasutatakse küpsenud oliive, on lubatav enne pressimist kerge anaeroobne fermenteerumine, seega ei ole vajalik nõue, et need oliivid ladustataks õhutatavatesse mahutitesse. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Oliivid, millest saab valmistada kontrollitud päritolunimetusega toodet „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, ladustatakse sõrestikkastidesse.“

on asendatud järgmisega:

„Oliivid ladustatakse kastidesse või kaubaalustele.“

Vastab tõele, et oliive võib samuti ladustada vastavalt kohalikele tavadele kaubaalustele, ilma et tooraine kvaliteet sellega halveneks. Kohustus kasutada sõrestikkaste on välja jäetud, kuna teatud oliivide puhul, kui kasutatakse küpsenud oliive, on lubatav enne pressimist kerge anaeroobne fermenteerumine, seega ei ole vajalik nõue, et need oliivid ladustataks õhutatavatesse mahutitesse.

| — | Oliivide pressimiskotta saatmise tähtaeg
  Tootespetsifikaati lisatakse järgmine säte: „Seejärel, sõltuvalt kohalikest tavadest, saadetakse oliivid pressimiskotta maksimaalselt kahe päeva jooksul pärast koristamist.“
  Lisatud on korjatud oliivide pressimiskotta saatmise maksimaalne tähtaeg kaks päeva, seejuures on arvesse võetud kohalikke tavasid, mis võimaldavad kvaliteetse oliiviõli tootmist. |
| --- | --- |

—

Oliivide pressimiskotta saatmise tähtaeg

Tootespetsifikaati lisatakse järgmine säte: „Seejärel, sõltuvalt kohalikest tavadest, saadetakse oliivid pressimiskotta maksimaalselt kahe päeva jooksul pärast koristamist.“

Lisatud on korjatud oliivide pressimiskotta saatmise maksimaalne tähtaeg kaks päeva, seejuures on arvesse võetud kohalikke tavasid, mis võimaldavad kvaliteetse oliiviõli tootmist.

| — | Õli tootmine






  — | Oliivide töötlemise tähtaeg: tootespetsifikaadi järgmine esialgne tekst:

  „Aeg oliivide koristamise ja nende töötlemise vahel võib olla kuni seitse päeva.“

  on asendatud järgmisega:

  „Päritolunimetusega „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ toote valmistamiseks on lubatud kasutada õlisid, mis on valmistatud oliividest, mille puhul aeg saagikoristuse ja pressimise vahel on väiksem kui kolm päeva. Et taotleda päritolunimetust „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ koos märkega „küpsenud oliivid“, peab õli olema valmistatud oliividest, mille koristamise ja pressimise vahele jääb mittekohustuslik fermentatsioonietapp, mille kestus on vähemalt kolm päeva ja mitte üle kümne päeva.“

  Vajalik oli määrata kindlaks oliivide maksimaalne hoidmisaeg pressimiskojas enne töötlemist, sõltuvalt sellest, kas õli valmistamismeetod hõlmab küpsenud oliivide kasutamist või mitte. Kindlaksmääratud kestused vastavad kohalikele tavadele, mida kasutatakse iseloomuliku ja kvaliteetse oliiviõli valmistamiseks. |
| --- | --- | --- |

—

Õli tootmine

—

Oliivide töötlemise tähtaeg: tootespetsifikaadi järgmine esialgne tekst:

„Aeg oliivide koristamise ja nende töötlemise vahel võib olla kuni seitse päeva.“

on asendatud järgmisega:

„Päritolunimetusega „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ toote valmistamiseks on lubatud kasutada õlisid, mis on valmistatud oliividest, mille puhul aeg saagikoristuse ja pressimise vahel on väiksem kui kolm päeva. Et taotleda päritolunimetust „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ koos märkega „küpsenud oliivid“, peab õli olema valmistatud oliividest, mille koristamise ja pressimise vahele jääb mittekohustuslik fermentatsioonietapp, mille kestus on vähemalt kolm päeva ja mitte üle kümne päeva.“

Vajalik oli määrata kindlaks oliivide maksimaalne hoidmisaeg pressimiskojas enne töötlemist, sõltuvalt sellest, kas õli valmistamismeetod hõlmab küpsenud oliivide kasutamist või mitte. Kindlaksmääratud kestused vastavad kohalikele tavadele, mida kasutatakse iseloomuliku ja kvaliteetse oliiviõli valmistamiseks.

| — | Õli tootmiseks kasutatavate oliivide kvaliteet: tootespetsifikaadi järgmisele esialgsele tekstile:

  „Töödeldavad oliivid peavad olema kahjustamata.“

  on tootespetsifikaadis lisatud järgmised sätted:

  „Igas õli tootmiseks kasutatavas partiis võib olla kuni 10 % ussitanud või pruunistunud oliive.“

  Need täiendavad sätted võimaldavad objektiivselt hinnata kvaliteetse oliiviõli valmistamiseks nõutavat oliivide sanitaarset seisundit. |
| --- | --- |

—

Õli tootmiseks kasutatavate oliivide kvaliteet: tootespetsifikaadi järgmisele esialgsele tekstile:

„Töödeldavad oliivid peavad olema kahjustamata.“

on tootespetsifikaadis lisatud järgmised sätted:

„Igas õli tootmiseks kasutatavas partiis võib olla kuni 10 % ussitanud või pruunistunud oliive.“

Need täiendavad sätted võimaldavad objektiivselt hinnata kvaliteetse oliiviõli valmistamiseks nõutavat oliivide sanitaarset seisundit.

| — | Ekstraheerimistemperatuur: tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause

  „Ekstraheerimisprotsess peab toimuma üksnes mehaaniliselt ja oliivimassi temperatuur ei tohi ületada 30 °C.“

  on koonddokumendis välja jäetud ja asendatud järgmisega:

  „Ekstraheerimisprotsessis võib kasutada üksnes mehaanilisi toiminguid ning pressimise ühelgi hetkel ei või tootmisliini üheski punktis temperatuur olla toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ valmistamisel kõrgem kui 27 Celsiuse kraadi või 35 Celsiuse kraadi märkega „küpsenud oliivid“ varustatud toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ valmistamisel.“

  Võttes arvesse oliivide võimaliku küpsemise etapiga seotud tavasid, tuleb kindlaks määrata protsessi temperatuur sõltuvalt valitud töötlemisviisist. Küpsenud oliivide kasutamisega kaasneb oliivide mõningane loomulik soojenemine. Seetõttu on sel juhul lubatud maksimaalne temperatuur määratletud kui 35 °C. Muudel juhtudel, kui oliive ei lasta eelnevalt küpseda, on lubatud temperatuuri langetatud 30 °C-lt 27 °C-ni, et võtta arvesse Euroopa eeskirjade muudatusi seoses külmpressimise mõistega. Lisaks sellele on lisatud, et temperatuuri käsitlev nõue hõlmab tootmisahela kõiki etappe ja mitte üksnes oliivimassi. |
| --- | --- |

—

Ekstraheerimistemperatuur: tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause

„Ekstraheerimisprotsess peab toimuma üksnes mehaaniliselt ja oliivimassi temperatuur ei tohi ületada 30 °C.“

on koonddokumendis välja jäetud ja asendatud järgmisega:

„Ekstraheerimisprotsessis võib kasutada üksnes mehaanilisi toiminguid ning pressimise ühelgi hetkel ei või tootmisliini üheski punktis temperatuur olla toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ valmistamisel kõrgem kui 27 Celsiuse kraadi või 35 Celsiuse kraadi märkega „küpsenud oliivid“ varustatud toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ valmistamisel.“

Võttes arvesse oliivide võimaliku küpsemise etapiga seotud tavasid, tuleb kindlaks määrata protsessi temperatuur sõltuvalt valitud töötlemisviisist. Küpsenud oliivide kasutamisega kaasneb oliivide mõningane loomulik soojenemine. Seetõttu on sel juhul lubatud maksimaalne temperatuur määratletud kui 35 °C. Muudel juhtudel, kui oliive ei lasta eelnevalt küpseda, on lubatud temperatuuri langetatud 30 °C-lt 27 °C-ni, et võtta arvesse Euroopa eeskirjade muudatusi seoses külmpressimise mõistega. Lisaks sellele on lisatud, et temperatuuri käsitlev nõue hõlmab tootmisahela kõiki etappe ja mitte üksnes oliivimassi.

| — | Ekstraheerimisprotsess: tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

  „Lubatud ei ole muud toimingud peale oliivide pesemise, dekanteerimise, tsentrifuugimise ja filtreerimise. Õli ekstraheerimise hõlbustamiseks ei ole lubatud kasutada muid lisandaineid peale vee.“

  on tootespetsifikaadis asendatud järgmisega:

  „Lubatud ei ole muud toimingud peale oliivide pesemise, kivitustamise, lehtede eemaldamise, varte eemaldamise, purustamise, segamise, dekanteerimise, tsentrifuugimise ja filtreerimise. Õli ekstraheerimise hõlbustamiseks ei ole lubatud kasutada muid lisandaineid peale vee.“

  Redaktsioonilise selguse huvides soovisid tootjad loetleda ammendavalt kõik erinevad menetlused ja töötlemisetapid, mis on lubatud oliiviõli valmistamisel, lisades kivitustamise, lehtede eemaldamise, varte eemaldamise, purustamise ja segamise. |
| --- | --- |

—

Ekstraheerimisprotsess: tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

„Lubatud ei ole muud toimingud peale oliivide pesemise, dekanteerimise, tsentrifuugimise ja filtreerimise. Õli ekstraheerimise hõlbustamiseks ei ole lubatud kasutada muid lisandaineid peale vee.“

on tootespetsifikaadis asendatud järgmisega:

„Lubatud ei ole muud toimingud peale oliivide pesemise, kivitustamise, lehtede eemaldamise, varte eemaldamise, purustamise, segamise, dekanteerimise, tsentrifuugimise ja filtreerimise. Õli ekstraheerimise hõlbustamiseks ei ole lubatud kasutada muid lisandaineid peale vee.“

Redaktsioonilise selguse huvides soovisid tootjad loetleda ammendavalt kõik erinevad menetlused ja töötlemisetapid, mis on lubatud oliiviõli valmistamisel, lisades kivitustamise, lehtede eemaldamise, varte eemaldamise, purustamise ja segamise.

| — | Sordivalik õli valmistamisel: tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

  „Ühest oliivisordist valmistatud õli kasutamine ei ole lubatud.“

  on koonddokumendist välja jäetud. Tootespetsifikaadis on see lause säilitatud ning lisatud on järgmine tekst:

  „Õli valmistamiseks kasutatakse punktis 5.1 kindlaksmääratud oliivisortidesse kuuluvaid oliive või neist valmistatud õlisid, seejuures tuleb kasutada vähemalt kaht järgmistest sortidest: Salonenque, Aglandau, Grossane ja Verdale des Bouches-du-Rhône. Lubatud on kasutada tolmlevatest sortidest pärinevaid oliive.“

  Selle sättega selgitatakse õli sordivalikut (vähemalt kaks sorti sortide ‘Salonenque’, ‘Aglandau’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’ hulgast) ning õli valmistamise viisi (oliivide segust valmistatud õli või oliiviõlidest valmistatud õli). Traditsiooniliselt töötlevad pressimiskojad kas segatud eri sortide oliive või töödeldakse üht sorti oliive ning segatakse seejärel saadud õlid, nii et saadav õli vastab toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ jaoks ette nähtud sordivalikule. Sellised kasutatavad tootmisviisid ei mõjuta lõpliku toote omadusi.
  Lisaks sellele on lubatud tolmlevate sortide kasutamine, tingimusel, et nende kogus on väike. Seda kogust piirab automaatselt nende sortide lubatud osakaal kasvatusalal (5 %). Koristamine kasvatusalal toimub traditsiooniliselt vaid üks kord. Tolmlevatesse sortidesse kuuluvatelt oliivipuudelt pärinevad oliivid segatakse päritolunimetusega õli valmistamiseks pressimiskotta saadetavate oliivide koguhulgaga, kuid nende osakaal on väike. |
| --- | --- |

—

Sordivalik õli valmistamisel: tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte esialgne lause:

„Ühest oliivisordist valmistatud õli kasutamine ei ole lubatud.“

on koonddokumendist välja jäetud. Tootespetsifikaadis on see lause säilitatud ning lisatud on järgmine tekst:

„Õli valmistamiseks kasutatakse punktis 5.1 kindlaksmääratud oliivisortidesse kuuluvaid oliive või neist valmistatud õlisid, seejuures tuleb kasutada vähemalt kaht järgmistest sortidest: Salonenque, Aglandau, Grossane ja Verdale des Bouches-du-Rhône. Lubatud on kasutada tolmlevatest sortidest pärinevaid oliive.“

Selle sättega selgitatakse õli sordivalikut (vähemalt kaks sorti sortide ‘Salonenque’, ‘Aglandau’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’ hulgast) ning õli valmistamise viisi (oliivide segust valmistatud õli või oliiviõlidest valmistatud õli). Traditsiooniliselt töötlevad pressimiskojad kas segatud eri sortide oliive või töödeldakse üht sorti oliive ning segatakse seejärel saadud õlid, nii et saadav õli vastab toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ jaoks ette nähtud sordivalikule. Sellised kasutatavad tootmisviisid ei mõjuta lõpliku toote omadusi.

Lisaks sellele on lubatud tolmlevate sortide kasutamine, tingimusel, et nende kogus on väike. Seda kogust piirab automaatselt nende sortide lubatud osakaal kasvatusalal (5 %). Koristamine kasvatusalal toimub traditsiooniliselt vaid üks kord. Tolmlevatesse sortidesse kuuluvatelt oliivipuudelt pärinevad oliivid segatakse päritolunimetusega õli valmistamiseks pressimiskotta saadetavate oliivide koguhulgaga, kuid nende osakaal on väike.

| — | Õli ladustamise tingimused:
  Tootespetsifikaati on lisatud järgmine tekst: „Pakendamata õli tuleb hoida kaitstuna valguse eest kohas, mis võimaldab säilitada toote kirjeldusele vastavad omadused.“ Lisatud on säte, mis hõlmab õli ladustamise tingimusi enne pakendamist, mis võimaldab säilitada toote omadused kuni turustamiseni. |
| --- | --- |

—

Õli ladustamise tingimused:

Tootespetsifikaati on lisatud järgmine tekst: „Pakendamata õli tuleb hoida kaitstuna valguse eest kohas, mis võimaldab säilitada toote kirjeldusele vastavad omadused.“ Lisatud on säte, mis hõlmab õli ladustamise tingimusi enne pakendamist, mis võimaldab säilitada toote omadused kuni turustamiseni.

Seos piirkonnaga.

Seos piirkonnaga.

Nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis (endises kokkuvõttes) on seost piirkonnaga kajastav osa ümber kirjutatud. Peamiselt on tegemist lisandustega, mis ei muuda sisuliselt toote eripärade ja geograafilise piirkonna eripärade vahelist algselt kirjeldatud seost.

| — | Järgmisi lauseid:
  kokkuvõttes:

  „Baux de Provence’i oru tootmispiirkonda piirab põhjast Alpilles’i kanal ja lõunast Craponne’i kanal.“

  ja tootespetsifikaadis:

  „Baux de Provence’i oru tootmispiirkond on selgelt eraldatud põhjast Alpilles’i kanaliga ja lõunast Craponne’i kanaliga.“

  on veidi muudetud ning need on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asendatud järgmisega:

  „Geograafiline piirkond hõlmab Alpilles’i massiivi, selle kolluviaalseid äärealasid ja Crau tasandiku põhjaserva.“

  Selline ajakohastamine on tingitud geograafilise piirkonna ulatuse kergest muutmisest, kuivõrd Alpilles’i kanal ja Craponne’i kanal ei moodusta enam geograafilise piirkonna piire.
  Lisaks sellele on kirjeldusse lisatud järgmised laused:

  „Alpilles’i ahelik (kuni 400 m kõrgune) ulatub läänest itta umbes kolmekümne kilomeetri pikkuselt ning hõlmab Provence’i maakonna tüüpilisi lubjakivikünkaid, mis asuvad Rhône’i, Durance’i ja Crau vahel. See massiiv on Provence’i antiklinaalsetest ahelikest kõige läänepoolsem. Tegemist on erodeerunud pinnasega, mis moodustab maalilise kaldus reljeefi ning koosneb lõunaosas peaasjalikult kriidi- ja juuraajastu lubjakivist.“

  Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

  „Oliiviistanduste paiknemine selles orus on aja jooksul kaasa toonud niisutuskanalite rajamise. Seega on oliivipuu alati olnud oluline valik piirkondades, kus niisutamine on keeruline, ning on seal ka väljatõrjumisest pääsenud, samas kui teistes piirkondades on intensiivselt kasvatatavad köögiviljakultuurid oliivipuu välja tõrjunud.“

  on välja jäetud, kuna tegemist on ajalooliste teguritega, mis ei näita tegelikku seost geograafilise päritoluga. |
| --- | --- |

—

Järgmisi lauseid:

kokkuvõttes:

„Baux de Provence’i oru tootmispiirkonda piirab põhjast Alpilles’i kanal ja lõunast Craponne’i kanal.“

ja tootespetsifikaadis:

„Baux de Provence’i oru tootmispiirkond on selgelt eraldatud põhjast Alpilles’i kanaliga ja lõunast Craponne’i kanaliga.“

on veidi muudetud ning need on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asendatud järgmisega:

„Geograafiline piirkond hõlmab Alpilles’i massiivi, selle kolluviaalseid äärealasid ja Crau tasandiku põhjaserva.“

Selline ajakohastamine on tingitud geograafilise piirkonna ulatuse kergest muutmisest, kuivõrd Alpilles’i kanal ja Craponne’i kanal ei moodusta enam geograafilise piirkonna piire.

Lisaks sellele on kirjeldusse lisatud järgmised laused:

„Alpilles’i ahelik (kuni 400 m kõrgune) ulatub läänest itta umbes kolmekümne kilomeetri pikkuselt ning hõlmab Provence’i maakonna tüüpilisi lubjakivikünkaid, mis asuvad Rhône’i, Durance’i ja Crau vahel. See massiiv on Provence’i antiklinaalsetest ahelikest kõige läänepoolsem. Tegemist on erodeerunud pinnasega, mis moodustab maalilise kaldus reljeefi ning koosneb lõunaosas peaasjalikult kriidi- ja juuraajastu lubjakivist.“

Tootespetsifikaadi esialgne tekst:

„Oliiviistanduste paiknemine selles orus on aja jooksul kaasa toonud niisutuskanalite rajamise. Seega on oliivipuu alati olnud oluline valik piirkondades, kus niisutamine on keeruline, ning on seal ka väljatõrjumisest pääsenud, samas kui teistes piirkondades on intensiivselt kasvatatavad köögiviljakultuurid oliivipuu välja tõrjunud.“

on välja jäetud, kuna tegemist on ajalooliste teguritega, mis ei näita tegelikku seost geograafilise päritoluga.

| — | Järgmisi lauseid
  tootespetsifikaadis:

  „Sel viisil piiritletud Baux de Provence’i org eristub talle omaste geoloogiliste ja klimaatiliste omaduste poolest.“

  ja kokkuvõtte lauset

  „See eristub talle omaste geoloogiliste ja klimaatiliste omaduste poolest“

  ning tootespetsifikaadi järgmist algset lõiku:

  „Küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja veeristikuline, selle soojusmahtuvus on suur ning see on väga hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Kliima on vahemereline, suved on soojad ja kuivad, sügised ja kevaded pigem sajused, iseloomulik on „mistraali“ (põhjatuule) esinemine. Baux’ oru piirkonna sordiline koosseis on piirkonna pinnasega väga hästi kohanenud. Tänu Alpilles’i ahelikule on Baux de Provence’i org tuultele ja kevadistele pakastele palju vähem avatud, eeskätt pakub ahelik aga kaitset udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja soodustab teatavate seenhaiguste teket.“

  on muudetud ja täiendatud, et täpsemalt selgitada geograafilise piirkonna eripärasid. Osa tekstist on üle viidud punkti „Põhjuslik seos“, kuid kliimat, pinnast ja sordilist koosseisu kirjeldav osa on välja jäetud ja asendatud järgmisega (lisandused hõlmavad nii koonddokumenti kui ka tootespetsifikaati):
  „Geograafilise piirkonna klimaatilised iseärasused on järgmised:






  — | vahemereline kliima; |
| --- | --- | --- |

—

Järgmisi lauseid

tootespetsifikaadis:

„Sel viisil piiritletud Baux de Provence’i org eristub talle omaste geoloogiliste ja klimaatiliste omaduste poolest.“

ja kokkuvõtte lauset

„See eristub talle omaste geoloogiliste ja klimaatiliste omaduste poolest“

ning tootespetsifikaadi järgmist algset lõiku:

„Küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja veeristikuline, selle soojusmahtuvus on suur ning see on väga hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Kliima on vahemereline, suved on soojad ja kuivad, sügised ja kevaded pigem sajused, iseloomulik on „mistraali“ (põhjatuule) esinemine. Baux’ oru piirkonna sordiline koosseis on piirkonna pinnasega väga hästi kohanenud. Tänu Alpilles’i ahelikule on Baux de Provence’i org tuultele ja kevadistele pakastele palju vähem avatud, eeskätt pakub ahelik aga kaitset udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja soodustab teatavate seenhaiguste teket.“

on muudetud ja täiendatud, et täpsemalt selgitada geograafilise piirkonna eripärasid. Osa tekstist on üle viidud punkti „Põhjuslik seos“, kuid kliimat, pinnast ja sordilist koosseisu kirjeldav osa on välja jäetud ja asendatud järgmisega (lisandused hõlmavad nii koonddokumenti kui ka tootespetsifikaati):

„Geograafilise piirkonna klimaatilised iseärasused on järgmised:

—

vahemereline kliima;

| — | temperatuuri ja sademete suur vahelduvus aastaaegade ja aastate lõikes; |
| --- | --- |

—

temperatuuri ja sademete suur vahelduvus aastaaegade ja aastate lõikes;

| — | sademete puhul on iseloomulikud lühikesed, kuid tugevad tormiperioodid peamiselt sügisel ja kevadel. Sademete hulk on suurusjärgus 700 mm aastas, sajud koonduvad 50 päevale; |
| --- | --- |

—

sademete puhul on iseloomulikud lühikesed, kuid tugevad tormiperioodid peamiselt sügisel ja kevadel. Sademete hulk on suurusjärgus 700 mm aastas, sajud koonduvad 50 päevale;

| — | kuiva hooaega iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, põuaperiood, millele on omane suur veepuudus ja mis hõlmab tavaliselt juulikuud; |
| --- | --- |

—

kuiva hooaega iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, põuaperiood, millele on omane suur veepuudus ja mis hõlmab tavaliselt juulikuud;

| — | mõõdukalt külmad talved, kusjuures kõige jahedam kuu on jaanuar; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt külmad talved, kusjuures kõige jahedam kuu on jaanuar;

| — | aasta keskmine temperatuur on 13,6 °C, Alpilles’i aheliku põhjaküljel 1–2 °C kraadi madalam, kevadel esineb öökülmade oht; |
| --- | --- |

—

aasta keskmine temperatuur on 13,6 °C, Alpilles’i aheliku põhjaküljel 1–2 °C kraadi madalam, kevadel esineb öökülmade oht;

| — | esineb tugevaid tuuli, mida võib olla üle 100 päeval aastas, eeskätt on tegemist põhjatuulega (mistraal) või läänetuulega; |
| --- | --- |

—

esineb tugevaid tuuli, mida võib olla üle 100 päeval aastas, eeskätt on tegemist põhjatuulega (mistraal) või läänetuulega;

| — | päikesekiirguse hulk on erakordselt suur, ulatudes 2 800 tunnini aastas. |
| --- | --- |

—

päikesekiirguse hulk on erakordselt suur, ulatudes 2 800 tunnini aastas.

Geograafilise piirkonna tüüpiline pinnas on veeristikuline (40–80 % veeristikku), Alpilles’i massiivi ja mäenõlvade puhul on tegemist liiva-mudaseguse või liiva-muda-saviseguse lubjakivipinnasega. Vana Crau piirkonna põhjaserva, mida teatakse ka Crau d’Eyguières’i nime all, iseloomustavad tugevalt veeristikulised punamullad (30–60 cm räniklibu pinnasel) ning Alpilles’i aheliku lõunaosa erosiooni tulemusena tekkinud kolluviaalsed lubjakivisetted.

Alpilles’i massiivi oliiviistandused on istutatud peaasjalikult veeristikulisele lubjakivipinnasele, mis asub mäejalamite kallakutel, kihilistele kruusalademetele ja kitsamatele või laiematele mägedevahelistele kallakutele. Pinnase peenem fraktsioon on üldiselt liiva-mudasegune, harvem liiva-muda-savisegune. Lubjakivi osakaal, mis tavaliselt jääb 20–30 % vahele, võib ulatuda 40 %ni, aktiivse kaltsiumkarbonaadi osakaal ületab harva 8 %. Pinnase pH jääb vahemikku 8–8,5.“

Lisaks sellele on ainult tootespetsifikaati lisatud järgmised kirjeldavad elemendid geograafilise piirkonna kliima, geoloogia ja taimeliikide kohta:

„Massiivi läänepoolne osa jääb Rhône’i oru mõju alla, sademete hulk on siin suurem ja temperatuurid pehmemad, samuti on vähem talvist ja kevadist pakast. Lõunapoolsetel mäejalamitel, mis on kaitstud külma tuule, nimelt mistraali eest, ja kus on rohkem päikesekiirgust, on saak varajasem.

Varjulisematel mäekülgedel on sademeid rohkem. Madalamate kohtade ja orupõhjade mikroklimaatilised tingimused (päikesekiirguse väiksem mõju ja tuulevari) võimaldavad ka suvel leida jahedamaid kohti.

Need omadused on kujundanud vahemerelisele biokliimale omase taimestiku ja loomastiku, mida iseloomustab eelkõige kohanemine pika kuivaperioodiga.

Geograafilise piirkonna näol on tegemist erodeerunud reljeefiga maalilise massiiviga, mis koosneb eeskätt vanema kriidiajastu lubjakivi- ja merglipinnasest, piirkonna lõunaosas juuraajastu lubja-dolomiitkivimitest. Väga mitmekesise koostisega tertsiaariajastu jõe ja järve settekivimid, mis hõlmavad lubjakivi, konglomeraati, liivakivi, merglit ja liiva, laiuvad piki lääne-idasuunalisi vaondeid. Alpilles’i ahelikus on lubjakivikaljud tugevasti murenenud ja tekitanud ulatuslikud veeristiku ja kiviklibuga kaetud alad, mis laiuvad piki hilisemaid kolluviaalseid või alluviaalseid kolmatsioonialasid.

Alpilles’i aheliku lõunanõlvu piirab vana Crau ala, mida iseloomustavad Villafranchieni punasest lubjakivi- ja kvartsiveeristikust jõesettekivimid, mille on kohale kandnud läbi Saint Pierre de Vence’i mäekuru voolav Durance’i jõgi.

Ilmastik koos piirkonna geomorfoloogiliste omadustega on tinginud erinevate vahemereliste taimestikutüüpide esinemise, iseloomulikud taimed on süüria mänd (Pinus halepensis) ja iilekstamm (Quercus ilex). Tegemist on tõelise biogeograafilise ristteega, seda piirkonda iseloomustab eelkõige meso-vahemereline kliima, kus leidub ligikaudu 960 taimeliiki, millest 50 on oma levikuala piiril ning mis on kohanenud kuiva kliima ja lubjakivipinnasega.“

| — | Järgmine lause
  tootespetsifikaadis:

  „Geograafiline piirkond, mis hõlmab Alpilles’i ahelikku, mida iseloomustab eripärane kliima ja pinnas, iidsete ja piirkonnas hästi juurdunud oliivisortide olemasolu ning põllumeeste kogemusest ja tööst tulenev kasvatuskultuur, teevad Baux de Provence’i orust väga sobiliku piirkonna oliivide tootmiseks.“

  ja kokkuvõtte lause:

  „Lubjakivipinnasega ja vahemerelise kliimaga geograafiline keskkond, iidsete ja piirkonnas hästi juurdunud oliivisortide olemasolu ning põllumeeste kogemusel ja tööl põhinev kasvatuskultuur teevad Baux de Provence’i orust väga sobiliku piirkonna oliivide tootmiseks.“

  on välja jäetud, sest neis sisalduv teave on esitatud selle osa teistes jaotistes põhjalikumal kujul.
  Need laused on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asendatud järgmisega:

  „Sajandite jooksul on inimesed valinud kõige paremini kohandunud sordid ja tegevusvaldkonnad. Oliiviistandused paiknevad peamiselt mäejalami põhja- ja lõunapoolsetel nõlvadel, Fontvieille’i ja Baux-de-Provence’i suuremates vaondites, Maussane-les-Alpilles’i, Mouriés’ ja Aureille’i lääne-ida suunalistes orgudes ja Crau d’Eyguières’i põhjaserval. Peamised esindatud sordid on ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Berruguette’), ‘Grossane’, ‘Salonenque’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’.“ |
| --- | --- |

—

Järgmine lause

tootespetsifikaadis:

„Geograafiline piirkond, mis hõlmab Alpilles’i ahelikku, mida iseloomustab eripärane kliima ja pinnas, iidsete ja piirkonnas hästi juurdunud oliivisortide olemasolu ning põllumeeste kogemusest ja tööst tulenev kasvatuskultuur, teevad Baux de Provence’i orust väga sobiliku piirkonna oliivide tootmiseks.“

ja kokkuvõtte lause:

„Lubjakivipinnasega ja vahemerelise kliimaga geograafiline keskkond, iidsete ja piirkonnas hästi juurdunud oliivisortide olemasolu ning põllumeeste kogemusel ja tööl põhinev kasvatuskultuur teevad Baux de Provence’i orust väga sobiliku piirkonna oliivide tootmiseks.“

on välja jäetud, sest neis sisalduv teave on esitatud selle osa teistes jaotistes põhjalikumal kujul.

Need laused on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asendatud järgmisega:

„Sajandite jooksul on inimesed valinud kõige paremini kohandunud sordid ja tegevusvaldkonnad. Oliiviistandused paiknevad peamiselt mäejalami põhja- ja lõunapoolsetel nõlvadel, Fontvieille’i ja Baux-de-Provence’i suuremates vaondites, Maussane-les-Alpilles’i, Mouriés’ ja Aureille’i lääne-ida suunalistes orgudes ja Crau d’Eyguières’i põhjaserval. Peamised esindatud sordid on ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Berruguette’), ‘Grossane’, ‘Salonenque’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’.“

| — | Lisatud on järgmised inimteguritega seotud elemendid:
  tootespetsifikaati ja koonddokumenti:

  „Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka. Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil, vaatamata konkurentsile importtoodanguga ning asjaolule, et niisutuskanalite rajamisega on oliivikasvandusest intensiivselt kasvatatavate kultuuride pealetungi tõttu loobutud. 1786. aastal märkis abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus ning loetles vähemalt kuus põhisorti. Need on samad sordid, mida kasutatakse tänapäeval päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks.“ |
| --- | --- |

—

Lisatud on järgmised inimteguritega seotud elemendid:

tootespetsifikaati ja koonddokumenti:

„Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka. Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil, vaatamata konkurentsile importtoodanguga ning asjaolule, et niisutuskanalite rajamisega on oliivikasvandusest intensiivselt kasvatatavate kultuuride pealetungi tõttu loobutud. 1786. aastal märkis abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus ning loetles vähemalt kuus põhisorti. Need on samad sordid, mida kasutatakse tänapäeval päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks.“

| — | Tootespetsifikaadis on järgmine inimtegurite ja toote eripärasid hõlmav esialgne sõnastus

  „Baux-de-Provence’i oru oliiviõli valmistamise traditsioonilised meetodid on püsima jäänud: oliivipressi kasutamine võimaldab säilitada õli algupärasuse“,

  ning järgmine täiendav lõik, mis on esitatud nii tootespetsifikaadis kui ka kokkuvõttes:

  „Selle õli eripära on seotud kõnealuse piirkonna traditsiooniliste oliivisortide hoolika valikuga ning väga hea kohanemisega selle piirkonnaga.“

  asendatud nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis järgmisega:
  „Enne seda kui ilmusid kaasaegsed suure tootlikkusega oliiviõli eraldamise meetodid, nagu pideva tootmise liinid, tuli oliive enne pressimist mõne päeva jooksul hoida aitades. Oliivide selline küpsemine, millega kaasnes nende kerge fermenteerumine, hõlbustas presside tööd ja selle tulemusel saadi väiksema vürtsikuse ja mõrudusega kõrgelt hinnatud õli, mida iseloomustasid kuumtöödeldud ja mustade oliivide ning keedetud artišoki lõhna- ja maitsenüansid. Vajadus lasta oliive mõne päeva kestel enne pressimist küpseda oli samuti tingitud sellest, et oliivipressid ei suutnud töödelda järjest uusi lisanduvaid oliivide koguseid. Samas oli koristusperioodil saabuvaid esimesi oliive võimalik pressida kohe (saabumispäeval või järgmisel päeval) ning nendest saadav õli, mis oli samuti kõrgelt hinnatud, oli suurema mõrudusega, vürtsikam ja „rohelisem“ ning selle maitses oli tunda värskelt niidetud heina ja tomatilehtede maitsenüansse. Hiljem varustati Baux de Provence’i oru piirkonna pressimiskojad kaasaegse pressimistehnikaga, kuid neis säilisid mõlemad oliivipressimise viisid (oliivide eelneva küpsemisega või ilma selleta), et pakkuda tarbijatele kaht eri tüüpi õli.
  „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ eripärad on seotud:






  — | sordivalikuga: õli valmistamiseks kasutatakse peamiselt kohalikke sorte ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Béruguette’), ‘Salonenque’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’; |
| --- | --- | --- |

—

Tootespetsifikaadis on järgmine inimtegurite ja toote eripärasid hõlmav esialgne sõnastus

„Baux-de-Provence’i oru oliiviõli valmistamise traditsioonilised meetodid on püsima jäänud: oliivipressi kasutamine võimaldab säilitada õli algupärasuse“,

ning järgmine täiendav lõik, mis on esitatud nii tootespetsifikaadis kui ka kokkuvõttes:

„Selle õli eripära on seotud kõnealuse piirkonna traditsiooniliste oliivisortide hoolika valikuga ning väga hea kohanemisega selle piirkonnaga.“

asendatud nii tootespetsifikaadis kui ka koonddokumendis järgmisega:

„Enne seda kui ilmusid kaasaegsed suure tootlikkusega oliiviõli eraldamise meetodid, nagu pideva tootmise liinid, tuli oliive enne pressimist mõne päeva jooksul hoida aitades. Oliivide selline küpsemine, millega kaasnes nende kerge fermenteerumine, hõlbustas presside tööd ja selle tulemusel saadi väiksema vürtsikuse ja mõrudusega kõrgelt hinnatud õli, mida iseloomustasid kuumtöödeldud ja mustade oliivide ning keedetud artišoki lõhna- ja maitsenüansid. Vajadus lasta oliive mõne päeva kestel enne pressimist küpseda oli samuti tingitud sellest, et oliivipressid ei suutnud töödelda järjest uusi lisanduvaid oliivide koguseid. Samas oli koristusperioodil saabuvaid esimesi oliive võimalik pressida kohe (saabumispäeval või järgmisel päeval) ning nendest saadav õli, mis oli samuti kõrgelt hinnatud, oli suurema mõrudusega, vürtsikam ja „rohelisem“ ning selle maitses oli tunda värskelt niidetud heina ja tomatilehtede maitsenüansse. Hiljem varustati Baux de Provence’i oru piirkonna pressimiskojad kaasaegse pressimistehnikaga, kuid neis säilisid mõlemad oliivipressimise viisid (oliivide eelneva küpsemisega või ilma selleta), et pakkuda tarbijatele kaht eri tüüpi õli.

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ eripärad on seotud:

—

sordivalikuga: õli valmistamiseks kasutatakse peamiselt kohalikke sorte ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Béruguette’), ‘Salonenque’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’;

| — | lõhna- ja maitsenüanssidega, mis sõltuvad oliivide eelnevast küpsemisest enne nende töötlemist:






  — | kas värskelt niidetud hein, õun, mandlituum, toores artišokk, värske sarapuupähkel, tomatileht, |
| --- | --- | --- |

—

lõhna- ja maitsenüanssidega, mis sõltuvad oliivide eelnevast küpsemisest enne nende töötlemist:

—

kas värskelt niidetud hein, õun, mandlituum, toores artišokk, värske sarapuupähkel, tomatileht,

| — | või kuumtöödeldud oliiv, must oliiv, oliivimass, kakao, seened, keedetud artišokk, trühvel ja pärmitaignasai oliiviõli puhul, mida turustatakse märgisega „küpsenud oliivid“; |
| --- | --- |

—

või kuumtöödeldud oliiv, must oliiv, oliivimass, kakao, seened, keedetud artišokk, trühvel ja pärmitaignasai oliiviõli puhul, mida turustatakse märgisega „küpsenud oliivid“;

| — | mõruduse ja vürtsikusega, mis võib olla tugevam või nõrgem, sõltuvalt oliivide töötlemisele eelnevast küpsemisest.“ |
| --- | --- |

—

mõruduse ja vürtsikusega, mis võib olla tugevam või nõrgem, sõltuvalt oliivide töötlemisele eelnevast küpsemisest.“

Tootespetsifikaati ja koonddokumenti on lisatud geograafilise piirkonna eripärade ja toote eripärade vahelist „põhjuslikku seost“ kirjeldavad elemendid järgmises sõnastuses:

„Selles küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja suure soojusmahtuvusega, pinnas on hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Alpilles’i aheliku kaitstuna on La Vallée de Baux de Provence varjatud udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja mis soodustab seenhaiguste teket. Baux-de-Provence’i org on seega väga soodne oliivide tootmiseks.

Geograafilise piirkonna klimaatilised ja mullastikulised eripärad on tinginud ka toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ jaoks kasutatavate põhiliste oliivisortide valiku. Sort ‘Salonenque’ on väga kohane veeristikulisel õhukesel lubjakivipinnal kasvatamiseks ning talub hästi suvist kuivust ja tuuli. Viljad valmivad varakult ning õlisaagikus on väga suur; neid kasutatakse ka päritolunimetusega toote „Olives vertes cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Sort ‘Aglandau’ ehk ‘Berruguette’ on veepuuduse suhtes tundlikum kui ‘Salonenque’, kuid on vastu pidanud tänu heale jaheduse ja tuule taluvusele; kohaliku kliimaga kohanenuna valmib see sort hiljem, samuti on sellele õlile iseloomulik suur polüfenoolide sisaldus. See sort on Provence’is laialt levinud. ‘Grossane’ on geograafilises piirkonnas valitseva niiskusrežiimi jaoks väga kohane. Viljad küpsevad kiiresti ja neid kasutatakse eeskätt päritolunimetusega toote „Olives noires de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks, kuid kuuluvad traditsiooniliselt ka oliiviõli koostisse. Sort ‘Verdale des Bouches du Rhône’ on departemangu tüüpiline sort ning seda iseloomustab külmakindlus ja sellest saadava õli kõrge kvaliteet. Toote „Huile de la Vallée des Baux de Provence“ eripärade aluseks on sordivalik, milles eri sortide osakaal võib erineda sõltuvalt pressimiskodade tavadest seoses oliivide enamal või vähemal määral küpseda laskmisega enne pressimist ja piirkonnale iseloomulike tunnuste väljendamisega.“

Märgistus

Märgistus

Registreeritud tootespetsifikaadi ja kokkuvõtte sätted:

„Kontrollitud päritolunimetusega „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ oliivide märgistusel esitatakse järgmised andmed:

| — | märge „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“; |
| --- | --- |

—

märge „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“;

| — | märge „Appellation d’Origine Contrôlée“ (kontrollitud päritolunimetus) või lühend „AOC“ (KPN); |
| --- | --- |

—

märge „Appellation d’Origine Contrôlée“ (kontrollitud päritolunimetus) või lühend „AOC“ (KPN);

Kui märgistusel on lisaks aadressile ka istanduse või kaubamärgi nimetus, korratakse seda sõnade „Appellation“ ja „Contrôlée“ vahel.

Need märked paigutatakse märgisel samale nähtavale väljale.

Märked esitatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis torkavad selgelt silma taustal, millele need on trükitud, nii et märked oleksid selgelt eristatavad kogu muust kirjalikust teabest ja joonistest.“

on tootespetsifikaadis ja koonddokumendis asendatud järgmisega:

„Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele üksikasjadele esitatakse päritolunimetust „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ kandva õli märgistusel järgmised andmed:

| — | päritolunimetus „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“; |
| --- | --- |

—

päritolunimetus „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“;

| — | pärast päritolunimetust, kui see on asjakohane, märge „küpsenud oliivid“, mille tähtede suurus on vähemalt pool märgistusel esitatud kõige suuremate tähtede suurusest; |
| --- | --- |

—

pärast päritolunimetust, kui see on asjakohane, märge „küpsenud oliivid“, mille tähtede suurus on vähemalt pool märgistusel esitatud kõige suuremate tähtede suurusest;

| — | märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP“ (KPN). |
| --- | --- |

—

märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP“ (KPN).

Need märked paigutatakse ühel märgisel samale nähtavale väljale.

Märked esitatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis torkavad selgelt silma taustal, millele need on trükitud, tänu millele on need märked selgelt eristatavad kogu muust kirjalikust teabest ja joonistest.“

Päritolunimetusega toodete märgistamisel kasutatavad eriomased märked viidi vastavusse määruse (EL) nr 1151/2012 sätetega, välja jäeti viited olemasolevate riiklike märgete („AOC“ ja „appellation d’origine contrôlée“) kasutamise kohta ning need asendati Euroopa märgetega „appellation d’origine protégée“ ja „AOP“. Lisaks sellele on tarbija teavitamiseks lisatud nõue kohustusliku täiendava märke „olives maturées“ (küpsenud oliivid) kasutamise kohta nende õlide puhul, mille korral seda meetodit kasutati.

Riiklikud nõuded

Riiklikud nõuded

Seoses õiguslike suundumuste ja riiklike eeskirjade muutumisega on muudetud osa „Riiklikud nõuded“. Viide kontrollitud päritolunimetuse tunnustamist Prantsusmaa territooriumil käsitlevale 27. augusti 1997. aasta dekreedile on välja jäetud ning lisatud on tabel, milles on loetletud peamised kontrollimist vajavad üksikasjad, nende viiteandmed ja hindamismeetod.

Muu

Muu

Osades „Liikmesriigi pädev ametiasutus“, „Taotlejate rühm“ ja „Kontrolliasutuse kontaktandmed“ ajakohastati ametlike kontrolliasutuste ja taotlejate rühma nimi ja kontaktandmed. Taotlejate rühma koosseisu ja õiguslikku staatust sisuliselt ei muudetud. Taotlejate rühm koondab endiselt oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressimisettevõtjaid.

| Osa | Kontaktandmed ja algne tekst (tootespetsifikaat ja koonddokument) | Kontaktandmed ja ajakohastatud tekst (tootespetsifikaat) |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriigi pädev asutus | Nimi: Institut National des Appellations d’Origine - 138, Champs Elysées - 75008 PARIS |
| PRANTSUSMAA |
| Tel +33 153898000 |
| Faks +33 142255797 |

Osa

Kontaktandmed ja algne tekst (tootespetsifikaat ja koonddokument)

Kontaktandmed ja ajakohastatud tekst (tootespetsifikaat)

Liikmesriigi pädev asutus

Nimi: Institut National des Appellations d’Origine - 138, Champs Elysées - 75008 PARIS

PRANTSUSMAA

Tel +33 153898000

Faks +33 142255797

| Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| Tel +33 01173303800 |
| Faks +33 01173300804 |
| E-post: info@inao.gouv.fr |

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut)

12 rue Henri Rol-Tanguy – TSA 30003

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

Tel +33 01173303800

Faks +33 01173300804

E-post: info@inao.gouv.fr

Taotlejate rühm

| Nimi: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux |
| --- |
| Aadress: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 MAUSSANE LES ALPILLES |

Nimi: Syndicat Interprofessionnel de l’Olivier de la Vallée des Baux

Aadress: Mairie de Maussane les Alpilles – 13520 MAUSSANE LES ALPILLES

| — | koonddokumendis:
  Koosseis: tootjad/töötlejad (X) muu () |
| --- | --- |

—

koonddokumendis:

Koosseis: tootjad/töötlejad (X) muu ()

| — | tootespetsifikaadis:
  Ühendus asutati 1994. aastal ja koondab Baux-de-Provence’i orus oliivide tootmisega seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid. Ühendus hõlmab oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressijaid. |
| --- | --- |

—

tootespetsifikaadis:

Ühendus asutati 1994. aastal ja koondab Baux-de-Provence’i orus oliivide tootmisega seotud füüsilisi ja juriidilisi isikuid. Ühendus hõlmab oliivide tootjaid, töötlejaid ja pressijaid.

| Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB) |
| --- |
| Vallon de la Fontaine |
| 13520 Les Baux-de-Provence |
| Tel +33 0490543842 |
| Faks +33 0484253288 |
| E-post: contact@siovb.com |

Syndicat AOP Huile d’olive et Olives de la Vallée des Baux-de-Provence (SIOVB)

Vallon de la Fontaine

13520 Les Baux-de-Provence

Tel +33 0490543842

Faks +33 0484253288

E-post: contact@siovb.com

Koosseis: tootjad ja töötlejad.

Õiguslik seisund: tööseadustiku alusel tegutsev kutseühendus.

Kontrolliasutused

| — | I.N.A.O |
| --- | --- |
| 138 rue Saint-Lazare 75008 PARIIS |

—

I.N.A.O

138 rue Saint-Lazare 75008 PARIIS

| — | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| 59, Bd V.Auriol |
| Teledoc 251 |
| 75703 PARIS Cedex 13 |

—

D.G.C.C.R.F.

59, Bd V.Auriol

Teledoc 251

75703 PARIS Cedex 13

| Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut) |
| --- |
| Aadress: Arborial - 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 30003 - 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| Tel +33 0173303800 |
| Faks +33 0173300804 |
| E-post: info@inao.gouv.fr |

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) (riiklik päritolunimetuste instituut)

Aadress: Arborial - 12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 30003 - 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

Tel +33 0173303800

Faks +33 0173300804

E-post: info@inao.gouv.fr

| Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (konkurentsi, tarbimise ja pettuse vastase võitluse peadirektoraat) |
| --- |
| (DGCCRF) |
| Aadress: 59, boulevard Vincent Auriol - 75703 Paris Cedex 13 |
| Tel +33 0144871717 |
| Faks +33 0144973037 |

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (konkurentsi, tarbimise ja pettuse vastase võitluse peadirektoraat)

(DGCCRF)

Aadress: 59, boulevard Vincent Auriol - 75703 Paris Cedex 13

Tel +33 0144871717

Faks +33 0144973037

DGCCRF on majandusvaldkonna eest vastutava ministeeriumi osakond.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 sätetele kontrollib enne toote turule viimist selle vastavust tootespetsifikaadile sertifitseerimisasutus, mille nimi ja kontaktandmed on esitatud INAO veebilehel ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

KOONDDOKUMENT

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

ELi nr: PDO-FR-0050-AM01 – 16.8.2017

ELi nr: PDO-FR-0050-AM01 – 16.8.2017

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ on õli, mida iseloomustab vähemalt kahe maitsenüansi olemasolu järgmistest: värskelt niidetud hein, õun, mandlituum, toores artišokk, värske sarapuupähkel, tomatileht. Neile lisandub mõõdukas mõruduse ja teravuse nüanss (mille kohta tootespetsifikaadis on kasutatud mõistet „vürtsikus“ (ardence). Mõruduse tugevus rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) skaalal on 3 punkti ja vürtsikus jääb vahemikku 1–3. Oleiinhappe sisaldus võib olla kuni 0,8 grammi 100 grammi õli kohta.

ardence

Oliiviõli „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“, mille nimetusele järgneb märge „küpsenud oliivid“ (olives maturées) on kreemja konsistentsiga õli, mida iseloomustab vähemalt kahe maitsenüansi olemasolu järgmistest: kuumtöödeldud oliivid, mustad oliivid, oliivimass, kakao, seened, keedetud artišokk, trühvel, pärmitaignasai. Lubatud ei ole kuumtöödeldud pirni, hallituse või metalli maitse. Maitse on õrn, mõruduse aste rahvusvahelise oliivinõukogu (COI) organoleptilisel skaalal on 1 punkt ja vürtsikus kuni 2 punkti. Oleiinhappe sisaldus võib olla kuni 1,5 grammi 100 grammi õli kohta.

olives maturées

Mõlema õli puhul peab esmakordsel turustamisel õli peroksiidarv olema maksimaalselt 16 mekv O2/kg.

2

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ pärineb oliividest või oliiviõlidest, mille valmistamiseks on kasutatud vähemalt kaht järgmistest sortidest: Salonenque, Aglandau, Grossane ja Verdale des Bouches-du-Rhône, mis moodustavad 80–100 % päritolunimetusega toote valmistamiseks kasutatavatel maatükkidel kasvatatavatest oliividest. Nendele sortidele võib lisada sordist ‘Picholine’ ja erinevatest kohalikest sortidest pärinevaid oliive.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toimingud alates oliivide tootmisest kuni nende töötlemiseni oliiviõliks tuleb teha määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toidu märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele üksikasjadele esitatakse päritolunimetust „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ kandva õli märgistusel järgmised andmed:

| — | päritolunimetus „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“; |
| --- | --- |

—

päritolunimetus „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“;

| — | pärast päritolunimetust, kui see on asjakohane, märge „küpsenud oliivid“, mille tähtede suurus on vähemalt pool märgistusel esitatud kõige suuremate tähtede suurusest; |
| --- | --- |

—

pärast päritolunimetust, kui see on asjakohane, märge „küpsenud oliivid“, mille tähtede suurus on vähemalt pool märgistusel esitatud kõige suuremate tähtede suurusest;

| — | märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP“ (KPN). |
| --- | --- |

—

märge „appellation d’origine protégée“ (kaitstud päritolunimetus) või lühend „AOP“ (KPN).

Need märked paigutatakse ühel märgisel samale nähtavale väljale.

Märked esitatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis torkavad selgelt silma taustal, millele need on trükitud, tänu millele on need märked selgelt eristatavad kogu muust kirjalikust teabest ja joonistest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond paikneb Bouches-du-Rhône’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

tervikuna hõlmatud kommuunid: Les Baux-de-Provence, Maussane-les-Alpilles, Paradou;

osaliselt hõlmatud kommuunid: Arles, Aureille, Eygalières, Eyguières, Fontvieille, Lamanon, Mas-Blanc-des-Alpilles, Mouriès, Orgon, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Sénas, Tarascon.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond hõlmab Alpilles’i massiivi, selle kolluviaalseid äärealasid ja Crau tasandiku põhjaserva. Alpilles’i ahelik (kuni 400 m kõrgune) ulatub läänest itta umbes kolmekümne kilomeetri pikkuselt ning hõlmab Provence’i maakonna tüüpilisi lubjakivikünkaid, mis asuvad Rhône’i, Durance’i ja Crau vahel. See massiiv on Provence’i antiklinaalsetest ahelikest kõige läänepoolsem. Tegemist on erodeerunud pinnasega, mis moodustab maalilise kaldus reljeefi ning koosneb lõunaosas peaasjalikult kriidi- ja juuraajastu lubjakivist.

Geograafilise piirkonna klimaatilised iseärasused on järgmised:

| — | vahemereline kliima; |
| --- | --- |

—

vahemereline kliima;

| — | temperatuuri ja sademete suur vahelduvus aastaaegade ja aastate lõikes; |
| --- | --- |

—

temperatuuri ja sademete suur vahelduvus aastaaegade ja aastate lõikes;

| — | sademete puhul on iseloomulikud lühikesed, kuid tugevad tormiperioodid peamiselt sügisel ja kevadel. Sademete hulk on suurusjärgus 700 mm aastas, sajud koonduvad 50 päevale; |
| --- | --- |

—

sademete puhul on iseloomulikud lühikesed, kuid tugevad tormiperioodid peamiselt sügisel ja kevadel. Sademete hulk on suurusjärgus 700 mm aastas, sajud koonduvad 50 päevale;

| — | kuiva hooaega iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, põuaperiood, millele on omane suur veepuudus ja mis hõlmab tavaliselt juulikuud; |
| --- | --- |

—

kuiva hooaega iseloomustavad kuumad ja kuivad suved, põuaperiood, millele on omane suur veepuudus ja mis hõlmab tavaliselt juulikuud;

| — | mõõdukalt külmad talved, kusjuures kõige jahedam kuu on jaanuar; |
| --- | --- |

—

mõõdukalt külmad talved, kusjuures kõige jahedam kuu on jaanuar;

| — | aasta keskmine temperatuur on 13,6 °C, Alpilles’i aheliku põhjaküljel 1–2 °C kraadi madalam, kevadel esineb öökülmade oht; |
| --- | --- |

—

aasta keskmine temperatuur on 13,6 °C, Alpilles’i aheliku põhjaküljel 1–2 °C kraadi madalam, kevadel esineb öökülmade oht;

| — | esineb tugevaid tuuli, mida võib olla üle 100 päeval aastas, eeskätt on tegemist põhjatuulega (mistraal) või läänetuulega; |
| --- | --- |

—

esineb tugevaid tuuli, mida võib olla üle 100 päeval aastas, eeskätt on tegemist põhjatuulega (mistraal) või läänetuulega;

| — | päikesekiirguse hulk on erakordselt suur, ulatudes 2 800 tunnini aastas. |
| --- | --- |

—

päikesekiirguse hulk on erakordselt suur, ulatudes 2 800 tunnini aastas.

Geograafilise piirkonna näol on tegemist erodeerunud reljeefiga maalilise massiiviga, mis koosneb eeskätt vanema kriidiajastu lubjakivi- ja merglipinnasest, piirkonna lõunaosas juuraajastu lubja-dolomiitkivimitest.

Geograafilise piirkonna tüüpiline pinnas on veeristikuline (40–80 % veeristikku), Alpilles’i massiivi ja mäenõlvade puhul on tegemist liiva-mudaseguse või liiva-muda-saviseguse lubjakivipinnasega. Vana Crau piirkonna põhjaserva, mida teatakse ka Crau d’Eyguières nime all, iseloomustavad tugevalt veeristikulised punamullad (30–60 cm räniklibu pinnasel) ning Alpilles’i aheliku lõunaosa erosiooni tulemusena tekkinud kolluviaalsed lubjakivisetted.

Alpilles’i massiivi oliiviistandused on istutatud peaasjalikult veeristikulisele lubjakivipinnasele, mis asub mäejalamite kallakutel, kihilistele kruusalademetele ja kitsamatele või laiematele mägedevahelistele kallakutele. Pinnase peenem fraktsioon on üldiselt liiva-mudasegune, harvem liiva-muda-savisegune. Lubjakivi osakaal, mis tavaliselt jääb 20–30 % vahele, võib ulatuda 40 %ni, aktiivse kaltsiumkarbonaadi osakaal ületab harva 8 %. Pinnase pH jääb vahemikku 8–8,5.

Koos teravilja ja viinamarjaga on oliivipuu kuulunud alati Provence’i maakonna kolme põhikultuuri hulka. Baux-de-Provence’i orus on oliivisektor olnud alati juhtpositsioonil, vaatamata konkurentsile importtoodanguga ning asjaolule, et niisutuskanalite rajamisega on oliivikasvandusest intensiivselt kasvatatavate kultuuride pealetungi tõttu loobutud. 1786. aastal märkis abee Couture oma kirjatöös, et üks Baux-de-Provence’i oru eripära on kasvatatavate oliivisortide mitmekesisus, ja loetles vähemalt kuus põhisorti. Need on samad sordid, mida kasutatakse tänapäeval päritolunimetusega toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks.

Sajandite jooksul on inimesed valinud kõige paremini kohandunud sordid ja tegevusvaldkonnad. Oliiviistandused paiknevad peamiselt mäejalami põhja- ja lõunapoolsetel nõlvadel, Fontvieille’i ja Baux-de-Provence’i suuremates vaondites, Maussane-les-Alpilles’i, Mouriés’ ja Aureille’i lääne-ida suunalistes orgudes ja Crau d’Eyguières’i põhjaserval Peamised esindatud sordid on ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Berruguette’), ‘Grossane’, ‘Salonenque’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’.

Enne seda kui ilmusid kaasaegsed suure tootlikkusega oliiviõli eraldamise meetodid, nagu „pideva tootmise liinid“, tuli oliive enne pressimist mõne päeva jooksul hoida aitades. Oliivide selline küpsemine, millega kaasnes nende kerge fermenteerumine, hõlbustas presside tööd ja selle tulemusel saadi väiksema vürtsikuse ja mõrudusega kõrgelt hinnatud õli, mida iseloomustasid kuumtöödeldud ja mustade oliivide ning keedetud artišoki lõhna- ja maitsenüansid. Vajadus lasta oliive mõne päeva kestel enne pressimist küpseda oli samuti tingitud sellest, et oliivipressid ei suutnud töödelda järjest uusi lisanduvaid oliivide koguseid. Samas oli koristusperioodil saabuvaid esimesi oliive võimalik pressida kohe (saabumispäeval või järgmisel päeval) ning nendest saadav õli, mida nimetati varajaseks ja mis oli samuti kõrgelt hinnatud, oli suurema mõrudusega, vürtsikam ja „rohelisem“ ja selle maitses oli tunda värskelt niidetud heina ja tomatilehtede maitsenüansse. Hiljem varustati Baux de Provence’i oru pressimiskojad kaasaegse pressimistehnikaga, kuid neis säilisid mõlemad oliivipressimise viisid (oliivide eelneva küpsemisega või ilma selleta), et pakkuda tarbijatele kaht erinevat tüüpi õli.

„Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ eripärad on seotud:

| — | sordivalikuga: õli valmistamiseks kasutatakse peamiselt kohalikke sorte ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Béruguette’), ‘Salonenque’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’; |
| --- | --- |

—

sordivalikuga: õli valmistamiseks kasutatakse peamiselt kohalikke sorte ‘Aglandau’ (kohaliku nimega ka ‘Béruguette’), ‘Salonenque’, ‘Grossane’ ja ‘Verdale des Bouches-du-Rhône’;

| — | lõhna- ja maitsenüanssidega, mis sõltuvad oliivide eelnevast küpsemisest enne nende töötlemist:






  — | kas värskelt niidetud hein, õun, mandlituum, toores artišokk, värske sarapuupähkel, tomatileht, |
| --- | --- | --- |

—

lõhna- ja maitsenüanssidega, mis sõltuvad oliivide eelnevast küpsemisest enne nende töötlemist:

—

kas värskelt niidetud hein, õun, mandlituum, toores artišokk, värske sarapuupähkel, tomatileht,

| — | või kuumtöödeldud oliiv, must oliiv, oliivimass, kakao, seened, keedetud artišokk, trühvel ja pärmitaignasai oliiviõli puhul, mida turustatakse märkega „küpsenud oliivid“; |
| --- | --- |

—

või kuumtöödeldud oliiv, must oliiv, oliivimass, kakao, seened, keedetud artišokk, trühvel ja pärmitaignasai oliiviõli puhul, mida turustatakse märkega „küpsenud oliivid“;

| — | mõruduse ja vürtsikusega, mis võib olla tugevam või nõrgem, sõltuvalt oliivide töötlemisele eelnevast küpsemisest. |
| --- | --- |

—

mõruduse ja vürtsikusega, mis võib olla tugevam või nõrgem, sõltuvalt oliivide töötlemisele eelnevast küpsemisest.

Selles küngastega kaetud osas domineerib lubjakivipinnas, mis on ühevärviline ja suure soojusmahtuvusega, pinnas on hästi õhustatud ja hea niiskusläbivusega. Alpilles’i aheliku kaitstuna on Baux-de-Provence’i org varjatud udu eest, mis võiks kahjustada oliivipuu õite väljakujunemist ja mis soodustab seenhaiguste teket. Baux-de-Provence’i org on seega väga soodne oliivide tootmiseks.

Geograafilise piirkonna klimaatilised ja mullastikulised eripärad on tinginud ka toote „Huile d’olive de la Vallée des Baux-de-Provence“ jaoks kasutatavate oliivisortide valiku. Sort ‘Salonenque’ on väga kohane veeristikulisel õhukesel lubjakivipinnal kasvatamiseks ning talub hästi suvist kuivust ja tuuli. Viljad valmivad varakult ning õlisaagikus on väga suur; neid kasutatakse ka päritolunimetusega toote „Olives vertes cassées de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks. Sort ‘Aglandau’ ehk ‘Berruguette’ on veepuuduse suhtes tundlikum kui ‘Salonenque’, kuid on vastu pidanud tänu heale jaheduse ja tuule taluvusele; kohaliku kliimaga kohanenuna valmib see sort hiljem, samuti on sellele õlile iseloomulik suur polüfenoolide sisaldus. See sort on Provence’is laialt levinud. ‘Grossane’ on geograafilises piirkonnas valitseva niiskusrežiimi jaoks väga kohane. Viljad küpsevad kiiresti ja neid kasutatakse eeskätt päritolunimetusega toote „Olives noires de la Vallée des Baux de Provence“ valmistamiseks, kuid kuuluvad traditsiooniliselt ka oliiviõli koostisse. Sort ‘Verdale des Bouches du Rhône’ on departemangu tüüpiline sort ning seda iseloomustab külmakindlus ja sellest saadava õli kõrge kvaliteet. Toote „Huile de la Vallée des Baux de Provence“ eripärade aluseks on sordivalik, milles eri sortide osakaal võib erineda sõltuvalt pressimiskodade tavadest seoses oliivide enamal või vähemal määral küpseda laskmisega enne pressimist ja piirkonnale iseloomulike tunnuste väljendamisega.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b5a8bded-9a2c-4d84-8796-89e85a59f025

---

| 19.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/24

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. august 2019,

mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53 osutatud olulise muudatuse heakskiitmiseks järgmise nimetuse tootespetsifikaadis „Bleu du Vercors-Sassenage“ (KPN)

(2019/C 279/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 53 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa esitas vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 taotluse olulise muudatuse heakskiitmiseks nimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ (KPN) tootespetsifikaadis. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa esitas vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 taotluse olulise muudatuse heakskiitmiseks nimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ (KPN) tootespetsifikaadis.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb registreeritud nimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (2) artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja viitega tootespetsifikaadi avaldamisele avaldada Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb registreeritud nimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (2) artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja viitega tootespetsifikaadi avaldamisele avaldada Euroopa Liidu Teatajas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Registreeritud nimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja viitega tootespetsifikaadi avaldamisele on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud muudatuse suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. august 2019

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

2

---

LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE“

ELi nr: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat Interprofessionnel du Bleu du Vercors Sassenage |
| --- |
| Maison du Parc |
| 38250 Lans-en-Vercors |
| FRANCE |
| Tel +33 476943826 |
| Faks +33 476943839 |
| E-post: siver@pnr-vercors.fr |

Syndicat Interprofessionnel du Bleu du Vercors Sassenage

Maison du Parc

38250 Lans-en-Vercors

FRANCE

Tel +33 476943826

Faks +33 476943839

E-post: siver@pnr-vercors.fr

Taotlejate rühm hõlmab juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootjaid (piimatootjad, põllumajandustootjad, töötlejad). Taotlejate rühm on pädev esitama muudatustaotlust.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: kontroll, riiklikud nõuded |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Muu: kontroll, riiklikud nõuded

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Osa „Toote kirjeldus“

Lõik

„„Bleu du Vercors-Sassenage“ on pressimata ja kuumtöötlemata sinihallitusjuust, mis on silindrikujuline, kumera põhja läbimõõt on 27–30 cm, kõrgus 7–9 cm, kaal 4–4,5 kg. Juustu koorikul on kerge valge hallitusseente kirme ning sellel võib olla valmistamisel kasutatud pärmide või bakterite moodustatud kiht, mille värvus ulatub oranžist elevandiluuni.“

on asendatud järgmisega:

„„Bleu du Vercors-Sassenage“ on pressimata ja kuumtöötlemata sinihallitusjuust.

See on valmistatud toorest või kuumtöödeldud lehmapiimast.

Juust on silindrikujuline, selle kumera põhja läbimõõt on 27–30 cm, kõrgus 7–9 cm. Juustu kaal jääb vahemikku 4–4,5 kg. Juustu koorikul on valge kuni hallikassinine hallitusseente kirme ning sellel võib olla märke laagerdamisel kasutatud pärmide või bakterite moodustatud marmorjast kihist, mille värvus ulatub oranžist vandlitoonini.“

Lause, milles kirjeldatakse, et „Bleu du Vercors-Sassenage“ on toodetud lehmapiimast, mis võib olla osaliselt kooritud, ja mis on esitatud kehtiva tootespetsifikaadi osas „Tootmismeetod“, on üle viidud osasse „Toote kirjeldus“ ja selles täpsustatakse, et kasutatav piim on „toorpiim või kuumtöödeldud“, kuna need on juustule iseloomulikud andmed.

Kooriku kirjeldust on täiendatud, et toote iseloomustust täiustada. Tähelepanu on juhitud sellele, et juustu pinnal on valge hallitusseente kirme, mis võib muutuda hallikassiniseks (vastavalt pindmise hallituse tüübile), millel võib olla märke laagerdamisel kasutatud pärmide või bakterite moodustatud marmorjast oranžist kihist (sõnastuse „sellel võib olla valmistamisel kasutatud pärmide või bakterite moodustatud kiht“ asemel). Omadussõna „kerge“ on välja jäetud. See võimaldab paremini esile tuua pindmise mikrofloora mitmekülgsust, mille teke on seotud kohalike looduslike tingimustega (valmimiskeldrite mikrofloora).

Parandatud on rasvasisaldusega seotud viga: 100 g juustus on siiski vähemalt 48 g rasva (suurem rasvasisaldus võimaldab juustu lõhnade optimaalset väljakujunemist) ja mitte kuni 48 g rasva, nagu on esitatud kehtivas tootespetsifikaadis.

Lisatakse järgmine lõik:

„„Bleu du Vercors-Sassenage“ on värvilt vandlitooni kuni helekollane, suus sulav ja ühtlase konsistentsiga juust, milles on näha hästi jaotunud sinine hallitusmuster. Juustumassis on heterogeensed, vähem kui 1 cm2 suurused augud, mis on ühtlaselt jaotunud kogu mahus. Juustul „Bleu du Vercors-Sassenage“ on pehme sinihallitusjuustumaitse, see ei ole liigselt mõru, happeline ega soolane. Lisaks iseloomustab seda kerge pähklimaitse ja alusmetsa lõhn.“

Seega on lisatud kirjeldused juustumassi värvuse ja tekstuuri kohta, samuti aukude suuruse ning maitse ja lõhna kohta, mis põhinevad tehnilise võrgustiku Réseau Mixte Technologique „Fromages de Terroirs“ tehtud töödel juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ kohta ning organoleptiliste uuringute komisjoni (kes on toote kontrollimisega tegelenud juba 20 aastat) töödel eesmärgiga täpsustada toote kirjeldust.

Kõnealusesse osasse on lisatud ka minimaalne laagerdumisaeg (21 päeva alates laabi lisamisest), samas kui sellele viidatakse ka kehtiva tootespetsifikaadi teistes osades.

Lisatud on ka järgmine lõik:

„Juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ võib turustada portsjonite kaupa.“

Seda juustu võib turustada tervena, kuid selle suuruse tõttu (4–4,5 kg) tuuakse see enamasti tarbijani portsjonitena.

Kõik need muudatused on esitatud ka koonddokumendis (punktid 3.2 ja 3.3).

Osa „Geograafiline piirkond“

Osa „Geograafiline piirkond“

Seda osa on täiendatud järgmiste etappide loeteluga, mis peavad toimuma geograafilises piirkonnas: piima tootmine, juustude töötlemine ja laagerdamine, mis on esitatud kehtiva tootespetsifikaadi osas „Tootmismeetod“.

Läbi on vaadatud kommuunide nimede õigekiri ja tüpograafia, et need oleksid kooskõlas ametliku terminoloogiaga.

Geograafilist piirkonda on muudetud kahe järgmise Isère’i departemangu kommuuni ühinemise tõttu: Autrans ja Méaudre – kommuunide nimekirjas esitatakse nüüd ühinemise tulemusena tekkinud uus kommuun: Autrans-Méaudre-en-Vercors ning geograafilises piirkonnas kuulub nüüd Isère’i departemangu 13 kommuuni (endise 14 asemel).

Loetelus ning kommuunide õigekirjas ja tüpograafias tehtud muudatused on esitatud koonddokumendi punktis 4.

Osa „Päritolutõend“

Osa „Päritolutõend“

Võttes arvesse riiklikes õigusaktides ja eeskirjades tehtud muudatusi, konsolideeriti osa „Tõendid selle kohta, et toode pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast“ ning selles on nüüd esitatud eelkõige deklareerimise ja registrite pidamisega seotud kohustused, millega tagatakse toote jälgitavus ja tootmistingimuste järgimine. Nimetatud muudatusi selgitatakse üksikasjalikumalt allpool.

Lõik

„Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad täidavad riikliku päritolunimetuste instituudi INAO registreeritud vastavusdeklaratsiooni, mille abil saab instituut kõik asjaomased ettevõtjad kindlaks teha.“

on asendatud järgmisega:

„Kõik ettevõtjad, kes soovivad osaleda juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ valmistamiseks vajaliku piima tootmise, juustu töötlemise või valmistamise protsessis või selle mõnes etapis, esitavad identifitseerimisdeklaratsiooni, milles kirjeldavad oma tootmisvahendeid ja kohustusi. Selle registreerib taotlejate rühm.

Kõik ettevõtjad võivad vajaduse korral esitada taotlejate rühmale eeldeklaratsiooni juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootmise katkestamise kohta, mis võib hõlmata kõiki tootmisvahendeid või ainult osa neist jooksval kalendriaastal.“

Vastavusdeklaratsioon on asendatud identifitseerimisdeklaratsiooniga, mis esitatakse taotlejate rühmale. Lisatakse tootmise ajutise katkestamise deklareerimiskohustus (eeldeklaratsioon tootmise katkestamise kohta).

eeldeklaratsioon tootmise katkestamise kohta

Välja on jäetud järgmine lõik:

„Ettevõtjad peavad INAO jaoks pidama registreid ning säilitama kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.“

Lisatakse piima ja juustude jälgitavust ning tootmistingimuste järgimise järelevalvet käsitlevad elemendid, millega täpsustatakse loomakasvatajatele ja tootjatele pandud registrite pidamise kohustusi. Need kohustused on seotud piimatootmise iga-aastase deklaratsiooni ning töötlemise ja laagerdamise iga-aastase deklaratsiooni esitamise tähtaegadega. Lisatakse andmete loetelu, mis tuleb registreerida ja anda kontrolliasutuste käsutusse.

jälgitavust

tootmistingimuste järgimise järelevalvet

piimatootmise iga-aastase deklaratsiooni

töötlemise ja laagerdamise iga-aastase deklaratsiooni

Samuti on lisatud tootmistingimuste järgimise järelevalvet käsitlevad elemendid: loetletakse dokumendid, mille loomakasvatajad ja töötlemisüksused peavad esitama kontrolliasutustele.

tootmistingimuste järgimise järelevalvet

Lõik

„Toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.“

on asendatud järgmisega:

„Toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel võetakse kontrolliasutuste vastutusel minimaalse laagerdumisajani jõudnud juustudest korrapäraselt pistelisi proove. Tehakse analüütiline ja organoleptiline uuring, mille eesmärk on tagada toodete vastavus päritolunimetuse kvaliteedile ja selle eripärastele omadustele.“

See muudatus võimaldab täpsustada toote kontrollimise meetodeid.

Lõik

„Juustud, mida müüakse kaitstud päritolunimetuse all, peavad kandma märgistust, mille abil saab tootmisettevõtet tuvastada ja toodet jälgida.“

on asendatud järgmisega:

„Juustud, mida müüakse päritolunimetuse all, peavad kandma tunnusmärki, mille abil saab tootmisettevõtet kindlaks teha ja toodet jälgida.

Neid tunnusmärke väljastab eranditult taotlejate rühm ja need antakse kõigile ettevõtjatele, kes täidavad tootespetsifikaadis esitatud nõudeid. Tootmisloa kehtetuks tunnistamise või tootmise peatamise korral võetakse need tootjalt tagasi.

Kui partiid praagitakse kontrolli tulemusena välja, eemaldatakse nimetatud tunnusmärgid kõnealustelt juustudelt.“

Eespool kirjeldatud muudatus võimaldab teha juustude märgise ja selle haldamise korra kohta täpsustusi.

Dokumentide kontrolli haldamise lihtsustamiseks lisatakse lõik, milles pakutakse teavet saatekirjade näidiste ja nende säilitamise aja kohta.

Osa „Tootmismeetod“

Osa „Tootmismeetod“

Lisatakse järgmine lõik:

„Juustu „Bleu du Vercors Sassenage“ tootmiseks ettenähtud piim pärineb piimakarjadest, mis on määratletud järgmiselt:

| — | piimakari koosneb kõikidest põllumajandusettevõttes peetavatest piimalehmadest ja karja uuendamiseks ettenähtud mullikatest; |
| --- | --- |

—

piimakari koosneb kõikidest põllumajandusettevõttes peetavatest piimalehmadest ja karja uuendamiseks ettenähtud mullikatest;

| — | piimalehmad on lakteerivad ja kinnisloomad; |
| --- | --- |

—

piimalehmad on lakteerivad ja kinnisloomad;

| — | mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist.“ |
| --- | --- |

—

mullikad on loomad pärast võõrutamist ja enne esimest poegimist.“

Mõistete „piimakari“, „piimalehmad“ ja „mullikad“ määratlused on lisatud eesmärgiga selgitada, milliste loomade suhtes kehtestatud eeskirju kohaldatakse.

Karja pidamine

Karja pidamine

Lõik

„„Bleu du Vercors-Sassenage“ juustu tootmiseks kasutatakse üksnes Montbéliarde, Abondance või Villarde tõugu lehmade piima.“

on asendatud järgmisega:

„Päritolunimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootmiseks kasutatakse üksnes Montbéliarde’i, Abondance’i või Villard de Lansi tõugu lehmade piima.“

Parandatud on tõu Villard de Lans nimetust, et asendada kohalik mõiste „Villarde“ tõu ametliku nimetusega „Villard de Lans“.

Koonddokumendis on täiendatud üksnes punktis 3.3 esitatud järgmist sätet: „Kasutatakse lehmapiima, [...] mis pärineb Montbéliarde’i, Abondance’i või Villard de Lansi tõugu lehmadest koosnevatest karjadest.“

Lisatakse, et „kõik piimakarjad koosnevad vähemalt 3 % piimalehmadest ja vähemalt ühest kohalikku tõugu Villard de Lans kuuluvast lehmast.“

Tootespetsifikaadis lubatud tõud on mägiste tingimustega kohanenud piimalehmatõud. See nõue on lisatud selleks, et kindlustada teiste hulgas kohalikku päritolu tõu Villard de Lans positsiooni, mille puhul on tegemist väikeste isenditega tõuga, mille suhtes rakendatakse säilitamise programmi. Lisatakse järgmine lõik: „Piimakarja aastaringne sisetingimustes pidamine on keelatud. Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Loomi tuleb pidada karjamaal vähemalt 150 päeva aastas. Karjamaa pindala iga lehma kohta peab olema keskmiselt vähemalt 30 aari püsirohumaad kogu karjamaal pidamise aja jooksul.“

Selle sättega kodifitseeritakse karjakasvatustavad Vercorsi platool, kus juurutatakse rohumaade süsteemi, milles järgitakse rohumaade/lehmalautade kasutamise traditsioonilist vaheldumist. Loomi peetakse karjamaadel nii kaua, kuni rohi kasvab ja kliimatingimused seda lubavad.

Loomade söötmine

Loomade söötmine

Söödataimed

Söödataimed

Lõik

„Loomade sööt on pärit selle nimetuse tarbeks määratud geograafilises piirkonnas asuvatelt rohumaadelt.“

on asendatud järgmisega:

„Piimalehmade peamise söödaratsiooni moodustab üksnes geograafilisest piirkonnast pärit sööt.

Piimakarja sööt koosneb järgmisest: värske rohi, hein või kiletatud pallides säilitatav rohi.

Kiletatud rohi moodustab kuni 40 % aasta jooksul piimakarjale antava sööda kogumassist ja 25 % ise oma lehmade piima töötlevate põllumajanduslike majapidamiste korral.

Kuivainesisaldus on kiletatud rohu puhul vähemalt 50 %. Igasugune muu kääritatud sööt on keelatud.

Ristõieliste taimede haljassöödana tarbimine ja haljassöödaks andmine on keelatud kogu põllumajanduslikus majapidamises oleva piimakarja puhul.“ Sööta käsitlevaid sätteid on täpsustatud eesmärgiga veel kord kinnitada, et piimalehmade peamise söödaratsiooni moodustab üksnes geograafilisest piirkonnast pärit sööt ning et nimetatud sööt koosneb vaid rohust – värskest rohust, rohust heina kujul või kiletatud pallides säilitatavast rohust.

Kiletatud rohu (mille kuivainesisaldus on vähemalt 50 %) sisaldust on vähendatud 40 %ni antava sööda kogumassist (25 % ise oma lehmade piima töötlevate põllumajanduslike majapidamiste korral), et suurendada heina ja värske rohu osakaalu. Töötlemisega tegelevate põllumajanduslike majapidamiste jaoks on ülempiiriks seatud 25 %, sest kooskõlas traditsiooniliste tavadega kasutavad need tootjad vähem kiletatud rohtu ja eelistavad loomade söödaratsioonis heina.

Lisaks täpsustatakse, et muu kääritatud sööt ja samuti ristõielised taimed on keelatud. Need söödataimed võivad mõjutada negatiivselt piima lõhna ja maitset.

Täiendsööt

Täiendsööt

Piimalehmade puhul on täiendsööda aastane keskmine kogus piiratud 1 800 kilogrammi kuivainega lehma kohta aastas, mis võimaldab optimeerida geograafilisest piirkonnast pärinevate söödataimede tarbimist.

Lubatud täiendsööda loetelu on kindlaks määratud nn positiivses nimekirjas, et valida välja veisekarja traditsioonilise toitumisega kõige paremini sobiv söödamaterjal ning hõlbustada kontrolli selle üle. Piimalehmade täiendsöödas on lubatud kasutada üksnes järgmist söödamaterjali: teravili, sellest valmistatud tooted ja veetustatud ühendtooted, mida ei ole soodaga töödeldud; kuivtöödeldud maisitõlvikud, mille kuivainesisaldus on vähemalt 60 %; õli- ja valgurikkad seemned ja terad ning neist valmistatud ühendtooted; veetustatud lutsern ja esparsett, millele ei ole lisatud karbamiidi. Kohalikele tavadele vastavalt on lubatud ka järgmised ained (10 % piiresse jäävate lisaainetena): kuivatatud suhkrupeedipulp, millele ei ole lisatud karbamiidi; põllumajanduslikus majapidamises toodetud vadak; melass, taimeõlid (v.a palmiõli); mineraalained, vesinikkarbonaat, sool, eeterlikud õlid ja looduslikud taimeekstraktid. Karbamiidi kasutamine on keelatud.

GMOde (geneetiliselt muundatud organismide) (toiduainete ja põllumajandussaaduste) kasutamise keeld

GMOde

kasutamise keeld

Säte lisati seetõttu, et see võimaldab säilitada seost piirkonnaga ja tugevdada sööda traditsioonilisi omadusi.

Loomasööta käsitlevad sätted on lisatud ka koonddokumenti.

Loomade ostmine

Loomade ostmine

Lisatakse, et loomade ostu korral kasvatajatelt, kes ei pea kinni päritolunimetuse „Bleu du Vercors Sassenage“ puhul nõutud tootmistingimustest, peavad mullikad ja lehmad olema põllumajanduslikus majapidamises vähemalt üks kuu enne laktatsiooniperioodi algust, tagamaks, et neid toidetakse ja peetakse enne laktatsiooniperioodi vastavalt tootespetsifikaadis kindlaksmääratud tingimustele.

Juustu töötlemine

Juustu töötlemine

Piima ettevalmistamine

Piima ettevalmistamine

Sätet „Juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootmises kasutatakse lehma täispiima, mis võib olla osaliselt kooritud.“

on muudetud järgmiselt:

„Juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootmises kasutatakse lehmapiima, mis võib olla osaliselt kooritud, juhul kui piimarasva ja piima valgusisalduse omavaheline suhe suurem kui 1,16.“

Mõiste „täis-“ on välja jäetud ja on märgitud, et võimalik koorimine võetakse kasutusele vaid juhul, kui piimarasva ja piima valgusisalduse omavaheline suhe on suurem kui 1,16, et mitte koorida väherasvast piima ja et säilitada sel viisil juustu organoleptilised omadused.

Lisatakse järgmine lõik:

„Piima mujal töötlemise korral võib esimese lüpsi ja piima töötlemispaika kohaletoimetamise vahele jääda kuni 48 tundi. Ise oma lehmade piima töötlevate põllumajanduslike majapidamiste korral peab piima laabiga kalgendama hiljemalt 36 tundi pärast esimest lüpsi.“

Lisatakse piima kogumise ja töötlemise alustamise maksimaalsed tähtajad eesmärgiga säilitada piima algsed omadused.

Külmas laagerdamine

Külmas laagerdamine

Lisatakse järgmine lõik:

„Pärast toorpiima mesofiilsete fermentide lisamist võib kuni 15 tunni jooksul laagerdada piima külmalt temperatuuril 10–13 °C.“

Kohalikele tavadele vastavalt lisatakse võimalus laagerdada piima külmalt. Selle abil on võimalik piima hapendada, mis aitab kaasa laabi toimele.

Nimetatud valikuline etapp ei tohiks kesta üle 15 tunni ja see peaks toimuma temperatuuril 10–13 °C.

Kuumtöötlemine

Kuumtöötlemine

Lõik

„Kaitstud päritolunimetust „Bleu du Vercors-Sassenage“ kandvad juustud on vähemalt osaliselt valmistatud piimast, mis kuumutatakse temperatuurini kuni 76 °C [...]“

on asendatud järgmisega:

„Päritolunimetust „Bleu du Vercors-Sassenage“ kandvad juustud on valmistatud toor- või kuumtöödeldud piimast. Ise oma lehmade piima töötlevates põllumajanduslikes majapidamistes kasutatakse üksnes toorpiima.“

Viiakse sisse muudatus piima kuumtöötlemise kohta – kui varem tuli kohustuslikus korras vähemalt osa piimast kuumutada, siis muudatusega nähakse ette, et kasutatav piim on toor- või kuumtöödeldud piim (piima pastöriseerimine on keelatud). Ise oma lehmade piima töötlevates põllumajanduslikes majapidamistes kasutatakse üksnes toorpiima.

Piima ja juustude mikrofloorat käsitlevad uuringud on näidanud, et laagerdumist soodustavate bakterite arengu parandamiseks ja juustu aroomide väljakujundamiseks on kasulik säilitada algne piima mikrofloora.

Lisaks võimaldab piima säilitamise tehnoloogia areng saada hakkama piima kuumutamata.

Kasutatavat piima (toor- või kuumtöödeldud lehmapiim, mis võib olla osaliselt kooritud) käsitlev järgmine säte on lisatud koonddokumendi toote kirjeldust sisaldavasse punkti 3.2:

„See on valmistatud toor- või kuumtöödeldud lehmapiimast, mis võib olla osaliselt kooritud.“.

Samuti täiendatakse punkti 3.3, milles käsitletakse kasutatavat toorainet:

„Kasutatakse toor- või kuumtöödeldud lehmapiima, sellele valk- ja rasvaineid lisamata või neid piimast eemaldamata, kui osaline koorimine välja jätta.“

Soojas laagerdamine

Soojas laagerdamine

Lõik

„Kaitstud päritolunimetust „Bleu du Vercors-Sassenage“ kandvad juustud on valmistatud [...] piimast, millele on lisatud hallitusseent Pénicillium roqueforti.“

on asendatud järgmisega:

„Laagerdumistemperatuuril (kuni 40 °C) lisatakse piimale suures osas termofiilseid fermente ja hallitusseent Pénicillium roqueforti (väärishallituse saavutamiseks).“

Selle juustumassi hallituse tekke eeltingimuseks oleva etapi kirjeldust muudeti üksikasjalikumaks, et tavasid tõhusamalt reguleerida.

Laabi lisamine

Laabi lisamine

Lisatud on järgmine lõik:

„Piima kogumise korral lisatakse laap kuni 48 tundi pärast piima töötlemispaika kohaletoimetamist.“

Piima kogumise korral määrati kindlaks piima töötlemispaika kohaletoimetamise ja laabi lisamise vahele jääda võiv maksimaalne kestus 48 tundi, et tagada laabi lisamise ajal optimaalsed tingimused.

Lõik

„Kalgend segatakse ja vormitakse mitme kihina ilma pressimiseta. Juust soolatakse eraldi vormides. Soolamine ei tohi kesta kauem kui kolm päeva.“

on asendatud järgmisega:

„Kalgendi lõikamine

Kalgend lõigatakse sarapuupähkli kuni Kreeka pähkli suurusteks tükkideks.

Segamine

Kalgend segatakse läbi.

Segamisel tehakse puhkepause, nii et kalgenditerad kattuvad õhukese kilega.

Vormimine ja nõrutamine

Kalgend pannakse vastavale alusele või kangale, et sellest liigne vadak välja nõrutada (vadaku eemaldamine).

Seejärel valatakse juustumass ilma põhjata silindrilistesse vormidesse diameetriga 28 cm. Mass asetatakse vormi kihiti ilma pressimiseta.

Nõrutamise ajal tuleb juustuvorme vähemalt neli korda ümber pöörata.

Soolamine

Juustud kuivsoolatakse põhjaga eraldi vormides (mida nimetatakse soolamisnõudeks) vähemalt üks kord igalt küljelt mõõdukalt soojas ruumis (16–22 °C).

Soolamine ei tohi kesta kauem kui kolm päeva.“

Täpsustatud on kalgendi lõikamise etappi. Kalgenditerade suurus mõjutab vadaku väljanõrgumise kiirust ja juustumassi lõplikku välimust.

Samuti on üksikasjalikumalt selgitatud segamise etappi. Kalgenditerade kattumine õhukese kilega on oluline, kuna see mõjutab juustu lõplikku tekstuuri ning tagab juustumassis aukude olemasolu.

Tavade tõhusamaks reguleerimiseks täiendati ka vormimise ja nõrutamise etapi kirjeldust mõne detailiga.

Lisaks täpsustati soolamise etappi, et kodifitseerida paremini kehtivaid tavasid, kuna nimetatud etappi on kehtivas tootespetsifikaadis liiga vähe kirjeldatud.

Lõik

„Laagerdumine, mille minimaalne kestus alates kalgendamisest kuni keldrist väljavõtmiseni on 21 päeva, tagab väärishallituse ühtlase arenemise.“

on asendatud järgmisega:

„Laagerdumine ja säilitamine

Pärast võimalikku kuivatamist paigutatakse juustud juustukeldrisse, kus temperatuur on 9–14 °C ja suhteline õhuniiskus ületab 90 %.

Selles etapis pööratakse juustu korduvalt ümber ja seda perforeeritakse, et saavutada väärishallituse hea jaotumine.

Sellel ajal võib juustu pinnale tekkida hallitusseente kiht.

Laagerdumine, mille minimaalne kestus alates kalgendamisest kuni keldrist väljavõtmiseni on 21 päeva, tagab väärishallituse ühtlase arenemise.“

Täpsustatud on temperatuuri- ja niiskustingimusi eesmärgiga reguleerida laagerdumisetappi laiemas tähenduses, kuna see etapp on juustulõhnade väljakujunemises keskse tähtsusega. Lisaks on selgitatud, et selles etapis oodatavaks väärishallituse heaks jaotumiseks juustus ja kooriku omaduste tekkimiseks tuleb juustu ümber pöörata ja perforeerida – sel viisil jaotub väärishallitus ühtlaselt ja juustu pinnale võib tekkida hallitusseente kiht.

Osa „Üksikasjad, mis tõendavad toote seotust geograafilise piirkonnaga“

Osa „Üksikasjad, mis tõendavad toote seotust geograafilise piirkonnaga“

See osa on täielikult ümber kirjutatud, et paremini tõendada päritolunimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ ja geograafilise piirkonna seost, muutmata selle seose sisu. See tõendus toob esile eelkõige piimatootmise tingimused ja täpsemalt asjaolu, et sööt, mis põhineb mägises piirkonnas kasvavatel eri taimedel, võimaldab saada sobivat piima juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ valmistamiseks, mille jaoks on nõutav ka eriline tootmise ja laagerdamise alane oskusteave.

Esimeses jaos kirjeldatakse geograafilise piirkonna eripära ja sinna alla on koondatud geograafilise piirkonna looduslikud tegurid, samuti inimtegurid, mis annavad ülevaate ajaloolisest aspektist ja rõhutavad eripärast oskusteavet.

Teises jaos kirjeldatakse toote eripära, tuues välja teatavad tegurid, mis on esitatud ka toote kirjelduses.

Viimases jaos kirjeldatakse põhjuslikku seost, see tähendab looduslike ja inimtegurite ning toote koostoimet.

Kaitstud päritolunimetuse tootespetsifikaadis kirjeldatud seos on täies ulatuses esitatud ka koonddokumendi punktis 5.

Osa „Märgistuse eriomased elemendid“

Osa „Märgistuse eriomased elemendid“

Seda osa on kooskõlas Euroopa õigusaktidega kaitstud päritolunimetusega toodete märgistamise kohta ajakohastatud, jättes välja kohustuse lisada toote märgistustele siseriiklik märge „Kontrollitud päritolunimetus“.

Välja on jäetud järgmine lõik:

„Märkeid „fabrication fermière” (toodetud talus) ja „fromage fermier” (talujuust) või muid sarnaseid märkeid, mis viitavad juustu pärinemisele talust, võivad kasutada üksnes põllumajandustootjad.“. Lõik jäetakse välja seetõttu, et mõistet „fermier“ (talu-, talust pärit) (või mis tahes muu termin, mis viitab talupäritolule) määratletakse nüüd mujal riiklikes õigusaktides. Seda muudatust võetakse arvesse ka koonddokumendis.

Muu

Muu

Osas „Liikmesriigi pädev asutus“ on ajakohastatud riikliku päritolunimetuste instituudi INAO aadressi.

Osa „Viited kontrolliasutusele“

Osa „Viited kontrolliasutusele“

Ajakohastatud on ametlike kontrolliasutuste nime ja kontaktandmeid. Selles osas on esitatud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolunimetuste instituut (Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)). Lisatud on, et sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed on esitatud INAO veebisaidil ja Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Osa „Riiklikud nõuded“

Osa „Riiklikud nõuded“

Vastavalt riiklike õigus- ja haldusnormide muudatustele on välja jäetud viide dekreedile, millega tunnustati nimetust „Bleu du Vercors Sassenage“, ning lisatud on tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad omadused, nende kontrollväärtused ja nende hindamise meetodid.

KOONDDOKUMENT

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE“

„BLEU DU VERCORS-SASSENAGE“

ELi nr: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

ELi nr: PDO-FR-0077-AM02 – 27.11.2017

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Bleu du Vercors-Sassenage“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Bleu du Vercors-Sassenage“ on pressimata ja kuumtöötlemata sinihallitusjuust.

See on valmistatud toorest või kuumtöödeldud lehmapiimast, mis võib olla osaliselt kooritud. Ise oma lehmade piima töötlevates põllumajanduslikes majapidamistes kasutatakse üksnes toorpiima.

Juust on silindrikujuline, selle kumera põhja läbimõõt on 27–30 cm, kõrgus 7–9 cm. Juustu kaal jääb vahemikku 4–4,5 kg. Juustu koorikul on valge kuni hallikassinine hallitusseente kirme ning sellel võib olla märke laagerdamisel kasutatud pärmide või bakterite moodustatud marmorjast kihist, mille värvus ulatub oranžist vandlitoonini.

„Bleu du Vercors-Sassenage“ on värvilt vandlitooni kuni helekollane, suus sulav ja ühtlase konsistentsiga juust, milles on näha hästi jaotunud väärishallitusmuster. Juustumassis on heterogeensed, vähem kui 1 cm2 suurused augud, mis on ühtlaselt jaotunud kogu mahus

2

Juustul on pehme sinihallitusjuustumaitse, see ei ole liigselt mõru, happeline ega soolane. Lisaks iseloomustab seda kerge pähklimaitse ja alusmetsa lõhn.

Pärast täielikku kuivamist on juustu rasvasisaldus 100 grammi kohta vähemalt 48 grammi ning kuivainesisaldus 100 grammi juustu kohta ei tohi olla väiksem kui 52 grammi.

Seda ei ole lubatud turustada enne 21 päeva kestnud laagerdumist, kusjuures aega arvestatakse piimale laabi lisamise kuupäevast.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lubatud sööt

Lubatud sööt

Piimalehmade peamise söödaratsiooni moodustab üksnes geograafilisest piirkonnast pärit sööt (värske rohi, hein või kiletatud pallides säilitatav rohi). Igasugune muu kääritatud sööt on keelatud.

Kui karjamaadel on rohtu, tuleb piimalehmad välja lasta kohe, kui ilmastikutingimused seda lubavad. Loomi tuleb pidada karjamaal vähemalt 150 päeva aastas. Karjamaa pindala iga lehma kohta peab olema keskmiselt vähemalt 30 aari püsirohumaad kogu karjamaal pidamise aja jooksul.

Kiletatud rohi (mille kuivainesisaldus on vähemalt 50 %) moodustab kuni 40 % aasta jooksul piimakarjale antava sööda kogumassist.

Täiendsööda aastane keskmine kogus on piiratud 1 800 kg kuivainega lehma kohta aastas; see piirang kehtib kõikide piimalehmade puhul.

Piimalehmade täiendsöödas on lubatud kasutada üksnes järgmist söödamaterjali: teravili, sellest valmistatud tooted ja veetustatud ühendtooted, mida ei ole soodaga töödeldud; kuivtöödeldud maisitõlvikud, mille kuivainesisaldus on vähemalt 60 %; õli- ja valgurikkad seemned ja terad ning neist valmistatud ühendtooted; veetustatud lutsern ja esparsett, millele ei ole lisatud karbamiidi.

Kuni 10 % ulatuses on lubatud ka allpool esitatud lisaained: kuivatatud suhkrupeedipulp, millele ei ole lisatud karbamiidi; põllumajanduslikus majapidamises toodetud vadak; melass, taimeõlid (v.a palmiõli); mineraalained, vesinikkarbonaat, sool, eeterlikud õlid ja looduslikud taimeekstraktid. Karbamiidi kasutamine on keelatud.

GMO-märgistusega taimsed saadused, ühendtooted ja täiendsööt on põllumajandusliku majapidamise piimakarja söödana kasutamiseks keelatud.

Sööda päritolu

Sööda päritolu

Sööt pärineb eranditult geograafilisest piirkonnast.

Piimalehmade puhul on täiendsööda aastane keskmine kogus piiratud 1 800 kilogrammi kuivainega lehma kohta aastas, mis moodustab kuni 25 % aasta jooksul piimalehmadele antava kuivaine kogumassist. See täiendsööt ei pärine täiel määral üksnes geograafilisest piirkonnast kohalikele mägistele aladele omaste looduslike tingimuste tõttu, mis piiravad oluliselt teravilja, õli- ja valgurikaste taimede kasvatamist.

Seega peab vähemalt 75 % piimalehmade kuivaine söödaratsioonist pärinema geograafilisest piirkonnast.

Tooraine

Tooraine

Kasutatakse Montbéliarde’i, Abondance’i või Villard de Lansi tõugu lehmadest moodustatud karjadest pärinevat toor- või kuumtöödeldud piima, sellele valk- ja rasvaineid lisamata või neid piimast eemaldamata, kui osaline koorimine välja jätta.

Ise oma lehmade piima töötlevates põllumajanduslikes majapidamistes kasutatakse üksnes toorpiima.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma kindlaks määratud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma kindlaks määratud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ võib turustada portsjonite kaupa.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Päritolunimetuse „Bleu du Vercors-Sassenage“ tähesuurus moodustab vähemalt kaks kolmandikku märgistusel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Päritolunimetusega „Bleu du Vercors-Sassenage“ toodet valmistatakse Vercors’i mäestikualal järgmistes Drôme’i departemangu 13 kommuunis ja Isère’i departemangu 13 kommuunis.

Drôme’i departemang

Drôme’i departemang

Kommuunid tervikuna: Chaffal, Chapelle-en-Vercors, Echevis, Léoncel, Omblèze, Plan-de-Baix, Saint-Agnan-en-Vercors, Saint-Julien-en-Vercors, Saint-Martin-en-Vercors, Vassieux-en-Vercors.

Kommuunid osaliselt: Bouvante, Saint-Jean-en-Royans, Saint-Laurent-en-Royans.

Isère’i departemang

Isère’i departemang

Terviklikult hõlmatud kommuunid: Autrans-Méaudre-en-Vercors, Chatelus, Choranche, Corrençon-en-Vercors, Engins, Lans-en-Vercors, Malleval-en-Vercors, Presles, Rencurel, Saint-Nizier-du-Moucherotte, Villard-de-Lans.

Kommuunid osaliselt: Izeron, Saint-Pierre-de-Chérennes.

Osaliselt hõlmatud kommuunide puhul on linnavalitsuses hoiul vastavad katastriplaanid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

„Bleu du Vercors-Sassenage“ on lehmapiimast valmistatud juust, mida iseloomustavad teatavad organoleptilised omadused, mis on seotud nii looduskeskkonna eritingimustega Vercorsis, kus tänu sealsete rohumaade taimestiku mitmekesisusele on võimalik toota juustu valmistamiseks sobivat piima, kui ka nimetatud piima sinihallitusjuustuks töötlemisel kasutatavate traditsiooniliste meetoditega.

Ligikaudu 1 000 m kõrgusel asuv Vercors on Põhja-Prantsusmaa Alpide eelmäestikus suurim lähisalpiinne karstiplatoo. Piirkond asub Grenoble’ist läänes Isère’i oru, Valence’i tasandiku ning Drôme’i ja Draci orgude vahel.

Geograafiline piirkond hõlmab Vercorsi kõrgemaid osi, mis piirnevad Orgoni lubjakivikaljudega. Selle massiivi puhul on tegemist lainja reljeefiga kõrge platooga, kuhu pääseb mäekurude kaudu, mille tõttu on see olnud pikka aega raskesti ligipääsetav, mis on võimaldanud massiivil säilitada oma olemuse ja eripärad.

Vercorsi maastikku on kujundanud ka jääliustike iidne tegevus ning seda iseloomustavad pikad nõgusad niiske kliimaga lohud ning kaljudest ümbritsetud orud ja suletud kohruorud.

Reljeefid, kus paljastub lubjakivi, on kaetud õhukese pinnasekihiga ning seal kasvavad vaid hõredad ja kuivad metsad või laiuvad kuivad rohumaad. Orupõhjades ja nõlvade allosas leidub suurema või väiksema savisisaldusega liiva ja kruusa, mis on tekkinud siia jääliustike tegevuse tulemusel, millele on Orgoni lubjakivi leostumisest tingituna lisandunud savid. Just siin asub suurem osa Vercorsi heina- ja karjamaid.

Vercorsis valitseb mäestikuline kliima, millele on iseloomulikud lühikesed suved, jahedad ööd, varane sügis ning pikad, külmad ja lumerohked talved, mida mahendavad ookeanilised ja vahemerelised mõjutused.

Siin on rikkalikult sademeid: sajab umbes 1 000 – 1 700 mm vihma või lund aastas, mis on kogu aasta peale võrdlemisi ühtlaselt jaotunud.

Vercorsis juurutatakse ekstensiivset mägipõllumajandust, mis põhineb peamiselt rohumaade väärtustamisel; eeskätt tegeletakse piimalehmakasvatusega (millega tegeletakse pooltes põllumajanduslikes majapidamistes), ammlehmakasvatusega, lambakasvatusega ja vähesel määral loomasöödaks mõeldud teraviljakasvatusega.

Inimtegurite kohta tuleb märkida, et selle sinihallitusjuustu tootmise jälgi on leitud Vercorsi mäestikualal alates XIV sajandist.

Isère’i departemangus asuvat geograafilise piirkonna osa nimetati varem Sassenage’i mägedeks (montagnes de Sassenage). Seejärel sai ajalooliselt selle piirkonna nimeks Vercors koos Drôme’is asuva Vercorsiga. Kahe kohanime ühendamine käis seega käsikäes mäemassiivi moodustanud kahe iidse piirkonna ajaloolise arenguga.

montagnes de Sassenage

XIV sajandil Sassenage’i valitseja ja nelja omavalitsusüksuse (Lans en Vercors, Villard de Lans, Méaudre ja Autrans) omanik kogus seda juustu maksudena ja müüs Sassenage’is.

Sel viisil hakkas „Bleu du Vercors-Sassenage“ tuntust koguma oma geograafilisest piirkonnast väljaspool ning on sajandeid olnud oluline kaubandusartikkel nii Prantsusmaal kui ka muudes riikides.

Selle juustu traditsiooniline tootmine põllumajanduslikes majapidamistes kestis kuni XX sajandi alguseni (millest alates hakkas tootmine vähenema), kui tootmise võtsid üle meiereid. 1933. aastal hakkas juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootmisega tegelema Villardi piimaühistu direktor Léonard Mestrallet, võttes aluseks traditsioonilise retsepti. Ta arendas tootmist edasi ja hakkas juustu müüma Grenoble’is ja Saint-Etienne’is. Sellest ajast peale pühendusid põllumajanduslikud majapidamised taas juustutootmisele.

Piima tootmine ja selle töötlemine juustuks „Bleu du Vercors-Sassenage“ toimub siiani vastavalt traditsioonilistele tootmistavadele.

Piima tootmine põhineb rohumaade süsteemil, milles väärtustatakse Vercorsi rikkalikku taimestikku ja mille alusel on kohustuslik lasta lehmad karjamaale kohe, kui kliimatingimused seda võimaldavad. Loomade peamise söödaratsiooni moodustab üksnes geograafilisest piirkonnast pärit rohi.

Esialgu põhines piimatootmine eeskätt kohalikul veisetõul Villard-de-Lans, kes oli neis rasketes tingimustes hästi kohanenud. Kuna nimetatud tõug suri 1970. aastatel peaaegu täielikult välja, on praegu käivitatud selle säilitamise ja taastamise programm. 1950. aastatel ühendati see teiste mägiste kliimatingimustega kohanenud tõugudega (Montbéliarde ja Abondance).

Juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ tootmisele on iseloomulik järgmise tehnoloogia kasutamine:

| — | soojas laagerdamine ning piimale põhiliselt termofiilsete fermentide ja hallitusseene Pénicillium roqueforti lisamine, millele järgneb laabi lisamine; |
| --- | --- |

—

soojas laagerdamine ning piimale põhiliselt termofiilsete fermentide ja hallitusseene Pénicillium roqueforti lisamine, millele järgneb laabi lisamine;

Pénicillium roqueforti

| — | kalgendi lõikamine sarapuupähkli kuni Kreeka pähkli suurusteks tükkideks; |
| --- | --- |

—

kalgendi lõikamine sarapuupähkli kuni Kreeka pähkli suurusteks tükkideks;

| — | kalgenditerade segamine, mille kestel tehakse puhkepause; |
| --- | --- |

—

kalgenditerade segamine, mille kestel tehakse puhkepause;

| — | vormidesse asetamine ilma pressimiseta, soolamine juustu mõlemalt küljelt; |
| --- | --- |

—

vormidesse asetamine ilma pressimiseta, soolamine juustu mõlemalt küljelt;

| — | laagerdumisetapis juustu ümberpööramine ja perforeerimine ning säilitamine jahedates ja niisketes tingimustes; |
| --- | --- |

—

laagerdumisetapis juustu ümberpööramine ja perforeerimine ning säilitamine jahedates ja niisketes tingimustes;

| — | vähemalt 21 päeva kestev laagerdumine. |
| --- | --- |

—

vähemalt 21 päeva kestev laagerdumine.

„Bleu du Vercors-Sassenage“ on lehmapiimast valmistatud pressimata ja kuumtöötlemata silindrikujuline sinihallitusjuust, mille kumera põhja läbimõõt on 27–30 cm. Juustu koorikul on hallitusseente kirme. See on suus sulav ja ühtlase konsistentsiga juust, milles on näha hästi jaotunud väärishallitusmuster ja heterogeensed väikesed augud, mis on ühtlaselt jaotunud kogu mahus. Juustul „Bleu du Vercors-Sassenage“ on pehme sinihallitusjuustu maitse, see ei ole liigselt mõru, happeline ega soolane ning seda iseloomustab kerge pähklimaitse ja alusmetsa lõhn.

Peamiselt savi- ja lubjapõhistel liivadel ning lubjakivi leostumisest tekkinud savisel pinnasel arenenud looduslike rohumaade rohkus ja seal kasvav mitmekesine taimestik on aluseks ekstensiivsele piimakarjakasvatusele, mida juhitakse vastavalt rohumaade süsteemile.

Vercorsi piirkonna reljeefi erinevused võimaldavad looduskeskkonna optimaalselt ära kasutada: niiske kliimaga orupõhjasid kasutatakse põllumajanduslike majapidamiste söödareservidena; nõlvade alumised osad tagavad karja söödaga kindlustatuse; järsud kallakud on ette nähtud karjatamiseks; alpiniitudest mägikarjamaid kasutatakse suveperioodi karjamaadena. Mitmekülgne mägitaimestik moodustab karja põhisööda, mis omakorda annab piimale ja seega ka juustule selle eripära.

Vercors on raskesti ligipääsetav ja seetõttu olid selles mägipiirkonnas elavad põllumajandustootjad juba ammu sunnitud ise oma lehmade piimast juustu tootma.

Põllumajandustootjad on hakanud eelistama keskmise suurusega juustu, mida on lihtne säilitada, mis vastab mägipõllumajanduse vajadustele ja mida saab hiljem hõlpsasti kaubandustehingute käigus naaberpiirkondadega vahetada.

Selle juustu valmistamise traditsioonilised tavad, mida rakendatakse juustus väärishallituse tekitamiseks, ulatuvad erakordselt pika aja taha (alates XIV sajandist on seda juustu kirjeldatud sinihallitusjuustuna) ning on säilinud just tänu piirkonna eraldatusele.

Juustu „Bleu du Vercors-Sassenage“ valmistamise eri etapid annavad sellele tema iseloomulikud omadused:

| — | kalgenditerade suurus (sarapuu- kuni Kreeka pähkli suurused tükid) võimaldab saavutada suus sulava ja ühtlase tekstuuri; |
| --- | --- |

—

kalgenditerade suurus (sarapuu- kuni Kreeka pähkli suurused tükid) võimaldab saavutada suus sulava ja ühtlase tekstuuri;

| — | kalgenditerade segamine, mille vahel tehakse puhkepause, võimaldab teradel kattuda õhukese kilega (mis hoiab ära nende kokkukleepumise), ning vormimine ja nõrutamine ilma pressimiseta aitavad kaasa juustumassis aukude tekkimisele, milles hakkab arenema hallitusseen Pénicillium roqueforti; |
| --- | --- |

—

kalgenditerade segamine, mille vahel tehakse puhkepause, võimaldab teradel kattuda õhukese kilega (mis hoiab ära nende kokkukleepumise), ning vormimine ja nõrutamine ilma pressimiseta aitavad kaasa juustumassis aukude tekkimisele, milles hakkab arenema hallitusseen Pénicillium roqueforti;

Pénicillium roqueforti

| — | niisketes ja jahedates tingimustes toimuv laagerdumine, millega kaasneb juustu perforeerimine, võimaldab hallitusseenel Pénicillium roqueforti ühtlaselt areneda; |
| --- | --- |

—

niisketes ja jahedates tingimustes toimuv laagerdumine, millega kaasneb juustu perforeerimine, võimaldab hallitusseenel Pénicillium roqueforti ühtlaselt areneda;

Pénicillium roqueforti

| — | vähemalt 21 päeva kestva laagerdumise tulemusena tekib ka juustu pinnale õhuke hallitusseente kiht ning arenevad välja sellele juustule iseloomulikud lõhna- ja maitseomadused: pehme sinihallitusjuustu- ja pähklimaitse ning alusmetsa aroom. |
| --- | --- |

—

vähemalt 21 päeva kestva laagerdumise tulemusena tekib ka juustu pinnale õhuke hallitusseente kiht ning arenevad välja sellele juustule iseloomulikud lõhna- ja maitseomadused: pehme sinihallitusjuustu- ja pähklimaitse ning alusmetsa aroom.

Juust „Bleu du Vercors-Sassenage“ on seega tihedalt seotud selle valmistamise piirkonna Vercorsiga, mida tootjad on nutikalt ära kasutanud, arendades siin välja ekstensiivse mägikarjakasvatuse ning traditsioonilised tootmistehnikad.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDCBleuVercorsSassenage-BO.pdf

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 19.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/38

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9482 – SKT/Comcast/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 279/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | SK Holdings Co., Ltd („SKT“, Lõuna-Korea), |
| --- | --- |

—

SK Holdings Co., Ltd („SKT“, Lõuna-Korea),

| — | Comcast Corp. („Comcast“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Comcast Corp. („Comcast“, Ameerika Ühendriigid).

SKT ja Comcast omandavad ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja SK Telecom CS T1 Co., Ltd („ühisettevõtja“, Lõuna-Korea) üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   SKT: meedia-, turvalisus-, kommerts- ja telekommunikatsiooniteenused, sealhulgas tegutsemine mobiilside võrgu operaatorina Lõuna-Koreas;

—   Comcast: meedia-, tehnoloogia- ja meelelahutusteenused, sealhulgas professionaalsel tasemel sport ja meelelahutusürituste otseülekanded;

—   ühisettevõtja: haldab professionaalset meeskonda, mis osaleb veebipõhiste mitme mängijaga videomängude võistlustel.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9482 – SKT/Comcast/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 19.8.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/40

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9494 – Equistone/Heras)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 279/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Equistone Partners Europe Fund VI („Equistone“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Equistone LLP, |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe Fund VI („Equistone“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Equistone LLP,

| — | Hela N.V. (Belgia), Heras Deutschland GmbH, HERAS Mobilzaun GmbH (Saksamaa), Heras France S.A.S., Heras Cloture Mobile et Securité S.A.R.L., Heras Cloture Mobile Production S.A.S. (Prantsusmaa), CRH Fencing & Security Ltd. (UK), Perimeter Protection Holding B.V. (Madalmaad), Heras Norge AS (Norra), Heras Polska sp. z o.o. (Poola) ja Heras AB (Rootsi), (koos „Heras“), mis kuuluvad gruppi CRH Group plc. |
| --- | --- |

—

Hela N.V. (Belgia), Heras Deutschland GmbH, HERAS Mobilzaun GmbH (Saksamaa), Heras France S.A.S., Heras Cloture Mobile et Securité S.A.R.L., Heras Cloture Mobile Production S.A.S. (Prantsusmaa), CRH Fencing & Security Ltd. (UK), Perimeter Protection Holding B.V. (Madalmaad), Heras Norge AS (Norra), Heras Polska sp. z o.o. (Poola) ja Heras AB (Rootsi), (koos „Heras“), mis kuuluvad gruppi CRH Group plc.

Equistone omandab ettevõtja Heras üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   Equistone: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kelle tegevus ulatub üle kogu Euroopa,

—   Heras: territooriumi kaitse lahenduste ja teenuste pakkuja (mitmesugused tarasüsteemid, paigaldised ning hooldus- ja remonditeenused), kellel on tootmiskohti üle kogu Euroopa.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9494 – Equistone/Heras

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---