# Službeni list C 233/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 233 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.11. srpnja 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 233

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.11. srpnja 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 233/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9327 – YZJ Group/Mitsui E&S Group/Mitsui & CO Group/JV) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 233/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9327 – YZJ Group/Mitsui E&S Group/Mitsui & CO Group/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 233/02 | Tečajna lista eura | 2 |
| | Revizorski sud |
| 2019/C 233/03 | Tematsko izvješće br. 10/2019 – Testiranje otpornosti banaka na stres na razini EU-a: iznesena je dosad najveća količina informacija o bankama, no potrebno je poboljšati koordinaciju i pridavati veću pozornost rizicima | 3 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2019/C 233/04 | Objava Norveške o Direktivi 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika – Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – dodjela dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2019. | 4 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 233/02

Tečajna lista eura

2

Revizorski sud

2019/C 233/03

Tematsko izvješće br. 10/2019 – Testiranje otpornosti banaka na stres na razini EU-a: iznesena je dosad najveća količina informacija o bankama, no potrebno je poboljšati koordinaciju i pridavati veću pozornost rizicima

3

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2019/C 233/04

Objava Norveške o Direktivi 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika – Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – dodjela dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2019.

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europski ured za odabir osoblja (EPSO) |
| 2019/C 233/05 | Obavijest o otvorenom natječaju | 6 |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2019/C 233/06 | Postupak koji je okrug Aust-Agder pokrenuo 28. ožujka 2019. protiv poduzetnika Konkurrenten.no AS (Predmet E-1/17 COSTS 2) | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2019/C 233/07 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 8 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja (EPSO)

2019/C 233/05

Obavijest o otvorenom natječaju

6

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2019/C 233/06

Postupak koji je okrug Aust-Agder pokrenuo 28. ožujka 2019. protiv poduzetnika Konkurrenten.no AS (Predmet E-1/17 COSTS 2)

7

DRUGI AKTI

Europska komisija

2019/C 233/07

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

8

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9327 – YZJ Group/Mitsui E&S Group/Mitsui & CO Group/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 233/01)

Dana 27. lipnja 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9327. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9327. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/2

---

Tečajna lista eura (1)

10. srpnja 2019.

(2019/C 233/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1220 |
| JPY | japanski jen | 122,20 |
| DKK | danska kruna | 7,4637 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89928 |
| SEK | švedska kruna | 10,6093 |
| CHF | švicarski franak | 1,1133 |
| ISK | islandska kruna | 141,90 |
| NOK | norveška kruna | 9,6930 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,565 |
| HUF | mađarska forinta | 325,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,2738 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7335 |
| TRY | turska lira | 6,4398 |
| AUD | australski dolar | 1,6210 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4713 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7692 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6997 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5270 |
| KRW | južnokorejski von | 1 325,21 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,8875 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7227 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,3935 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 853,86 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6434 |
| PHP | filipinski pezo | 57,756 |
| RUB | ruski rubalj | 71,2695 |
| THB | tajlandski baht | 34,586 |
| BRL | brazilski real | 4,2585 |
| MXN | meksički pezo | 21,5421 |
| INR | indijska rupija | 76,9510 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1220

JPY

japanski jen

122,20

DKK

danska kruna

7,4637

GBP

funta sterlinga

0,89928

SEK

švedska kruna

10,6093

CHF

švicarski franak

1,1133

ISK

islandska kruna

141,90

NOK

norveška kruna

9,6930

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,565

HUF

mađarska forinta

325,90

PLN

poljski zlot

4,2738

RON

rumunjski novi leu

4,7335

TRY

turska lira

6,4398

AUD

australski dolar

1,6210

CAD

kanadski dolar

1,4713

HKD

hongkonški dolar

8,7692

NZD

novozelandski dolar

1,6997

SGD

singapurski dolar

1,5270

KRW

južnokorejski von

1 325,21

ZAR

južnoafrički rand

15,8875

CNY

kineski renminbi-juan

7,7227

HRK

hrvatska kuna

7,3935

IDR

indonezijska rupija

15 853,86

MYR

malezijski ringit

4,6434

PHP

filipinski pezo

57,756

RUB

ruski rubalj

71,2695

THB

tajlandski baht

34,586

BRL

brazilski real

4,2585

MXN

meksički pezo

21,5421

INR

indijska rupija

76,9510

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/3

---

Tematsko izvješće br. 10/2019

Testiranje otpornosti banaka na stres na razini EU-a: iznesena je dosad najveća količina informacija o bankama, no potrebno je poboljšati koordinaciju i pridavati veću pozornost rizicima

(2019/C 233/03)

Europski revizorski sud obavještava vas da je upravo objavljeno tematsko izvješće br. 10/2019 „Testiranje otpornosti banaka na stres na razini EU-a: iznesena je dosad najveća količina informacija o bankama, no potrebno je poboljšati koordinaciju i pridavati veću pozornost rizicima”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/4

---

Objava Norveške o Direktivi 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

Objava poziva na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu – dodjela dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2019.

(2019/C 233/04)

Norveško Ministarstvo nafte i energetike objavljuje poziv na podnošenje prijava za dozvole za proizvodnju nafte u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (a) Direktive 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994. o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika.

Dozvole za proizvodnju izdavat će se samo dioničkim društvima registriranima u Norveškoj ili u drugoj državi koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u) ili fizičkim osobama s boravištem u državi koja je stranka Sporazuma o EGP-u.

Trgovačkim društvima koja nisu nositelji dozvole za norveški epikontinentalni pojas mogu se izdati dozvole za proizvodnju ako su se pretkvalificirala kao nositelji dozvole za norveški epikontinentalni pojas.

Ministarstvo će jednako postupati prema pojedinačnim trgovačkim društvima i društvima koja se prijavljuju kao dio skupine. Podnositeljem prijave za dozvolu za proizvodnju smatrat će se i podnositelji pojedinačne prijave i podnositelji koji su dio skupine koja podnosi zajedničku prijavu. Na temelju prijava koje podnesu skupine podnositelja ili pojedinačni podnositelji prijave Ministarstvo može odrediti sastav skupina nositeljâ dozvola kojima će se dodijeliti nova dozvola za proizvodnju, primjerice može isključiti podnositelja prijave iz zajedničke prijave ili dodati pojedinačne podnositelje prijave te imenovati operatora za te skupine.

Dodjela sudjelujućeg interesa u dozvoli za proizvodnju podlijegat će pristupanju nositeljâ dozvole sporazumu o naftnim djelatnostima, uključujući sporazum o zajedničkoj eksploataciji i računovodstveni sporazum. Ako se dozvola za proizvodnju stratigrafski podijeli, od nositeljâ dviju stratigrafski podijeljenih dozvola zahtijevat će se i potpisivanje posebnog zajedničkog radnog sporazuma kojim će se urediti njihov odnos u tom pogledu.

Nositelji dozvola osnovat će nakon potpisivanja navedenih sporazuma zajednički pothvat u kojem će njihov sudjelujući interes uvijek biti jednak sudjelujućem interesu u dozvoli za proizvodnju.

Dokumenti za nadmetanje za izdavanje dozvola prvenstveno će se temeljiti na odgovarajućoj dokumentaciji iz dodjele dozvola za unaprijed utvrđena područja 2018. Cilj je potencijalne podnositelje prijave upoznati s glavnim elementima prilagodbi okvira prije početka razdoblja za podnošenje prijave.

Kriteriji za dodjelu dozvole za proizvodnju

Radi promicanja dobrog upravljanja resursima te brzog i učinkovitog istraživanja i proizvodnje nafte u norveškom epikontinentalnom pojasu, što uključuje određivanje sastava skupina nositelja dozvola kojim će se to zajamčiti, na dodjelu sudjelujućih interesa u dozvolama za proizvodnju i na imenovanje operatora primjenjuju se sljedeći kriteriji:

| a) | geološko znanje podnositelja prijave o predmetnom geografskom području i prijedlog načina na koji nositelji dozvole namjeravaju učinkovito istraživati naftu |
| --- | --- |

a)

geološko znanje podnositelja prijave o predmetnom geografskom području i prijedlog načina na koji nositelji dozvole namjeravaju učinkovito istraživati naftu

| b) | odgovarajuća tehnička stručnost podnositelja prijave i način na koji zahvaljujući toj stručnosti može aktivno pridonijeti troškovno učinkovitom istraživanju i, prema potrebi, proizvodnji nafte s predmetnog geografskog područja |
| --- | --- |

b)

odgovarajuća tehnička stručnost podnositelja prijave i način na koji zahvaljujući toj stručnosti može aktivno pridonijeti troškovno učinkovitom istraživanju i, prema potrebi, proizvodnji nafte s predmetnog geografskog područja

| c) | iskustvo podnositelja prijave u norveškom epikontinentalnom pojasu ili jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo na drugim područjima |
| --- | --- |

c)

iskustvo podnositelja prijave u norveškom epikontinentalnom pojasu ili jednakovrijedno odgovarajuće iskustvo na drugim područjima

| d) | podnositelj prijave raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima za istraživanje i, prema potrebi, za proizvodnju nafte na predmetnom geografskom području |
| --- | --- |

d)

podnositelj prijave raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima za istraživanje i, prema potrebi, za proizvodnju nafte na predmetnom geografskom području

| e) | ako je podnositelj prijave već bio ili je trenutačno nositelj dozvole za proizvodnju, Ministarstvo može uzeti u obzir sve oblike neučinkovitosti ili nedostatka odgovornosti koje je pokazao kao nositelj dozvole; mogu se uzeti u obzir i pitanja nacionalne sigurnosti ako Ministarstvo utvrdi da su takva razmatranja relevantna |
| --- | --- |

e)

ako je podnositelj prijave već bio ili je trenutačno nositelj dozvole za proizvodnju, Ministarstvo može uzeti u obzir sve oblike neučinkovitosti ili nedostatka odgovornosti koje je pokazao kao nositelj dozvole; mogu se uzeti u obzir i pitanja nacionalne sigurnosti ako Ministarstvo utvrdi da su takva razmatranja relevantna

| f) | dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati zajedničkom pothvatu u okviru kojeg je najmanje jedan nositelj dozvole izbušio barem jednu bušotinu u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa |
| --- | --- |

f)

dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati zajedničkom pothvatu u okviru kojeg je najmanje jedan nositelj dozvole izbušio barem jednu bušotinu u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili ima jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa

| g) | dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati najmanje dvama nositeljima dozvole, od kojih barem jedan ima iskustvo iz točke (f) |
| --- | --- |

g)

dozvole za proizvodnju u načelu će se dodjeljivati najmanje dvama nositeljima dozvole, od kojih barem jedan ima iskustvo iz točke (f)

| h) | za dobivanje dozvole za proizvodnju u Barentsovu moru imenovani operator mora imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa |
| --- | --- |

h)

za dobivanje dozvole za proizvodnju u Barentsovu moru imenovani operator mora imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa

| i) | za dobivanje dozvole za proizvodnju u dubokim vodama, imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u dubokim vodama u svojstvu operatora |
| --- | --- |

i)

za dobivanje dozvole za proizvodnju u dubokim vodama, imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u dubokim vodama u svojstvu operatora

| j) | ako se očekuje bušenje istražnih bušotina pod visokim tlakom i/ili visokom temperaturom (HTHP), za dobivanje dozvole za proizvodnju imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u uvjetima visokog tlaka i/ili visoke temperature u svojstvu operatora. |
| --- | --- |

j)

ako se očekuje bušenje istražnih bušotina pod visokim tlakom i/ili visokom temperaturom (HTHP), za dobivanje dozvole za proizvodnju imenovani operator i najmanje jedan drugi nositelj dozvole moraju imati iskustvo bušenja najmanje jedne bušotine u norveškom epikontinentalnom pojasu u svojstvu operatora ili jednakovrijedno odgovarajuće operativno iskustvo izvan tog pojasa; najmanje jedan nositelj dozvole za proizvodnju mora imati iskustvo bušenja u uvjetima visokog tlaka i/ili visoke temperature u svojstvu operatora.

Blokovi za koje se može podnijeti prijava

Prijave za sudjelujuće interese u dozvolama za proizvodnju mogu se podnijeti za blokove za koje u unaprijed utvrđenom području nije izdana dozvola, kako su prikazani na zemljovidima koje objavljuje Norveška uprava za naftu. Prijave se mogu podnijeti i za površinu od koje se odustalo u unaprijed utvrđenom području nakon objave obavijesti, u skladu s ažuriranim zemljovidima Norveške uprave za naftu koji su dostupni na njezinim interaktivnim internetskim stranicama.

Svaka dozvola za proizvodnju može obuhvaćati jedan ili više blokova ili njihovih dijelova. Podnositelji prijava moraju ograničiti svoju prijavu na područja na kojima su utvrdili potencijal.

Potpuni tekst objave, uključujući detaljne zemljovide raspoloživih područja, dostupan je na internetskoj stranici Norveške uprave za naftu www.npd.no/apa2019.

Prijave za dozvole za proizvodnju nafte podnose se elektroničkim putem, npr. preko L2S (Licence2Share), na sljedeću adresu:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORVEŠKA |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORVEŠKA

Jedan primjerak dostavlja se elektroničkim putem, npr. preko L2S, na sljedeću adresu:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 Stavanger |
| NORVEŠKA |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 Stavanger

NORVEŠKA

Rok za prijavu: 27. kolovoza 2019. u 12.00 sati

Dodjela dozvola za proizvodnju nafte u okviru dodjele dozvola za unaprijed utvrđena područja u 2019. u norveškom epikontinentalnom pojasu predviđena je za prvo tromjesečje 2020.

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europski ured za odabir osoblja (EPSO)

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/6

---

OBAVIJEST O OTVORENOM NATJEČAJU

(2019/C 233/05)

Europski ured za odabir osoblja (EPSO) organizira sljedeći otvoreni natječaj:

| | EPSO/AST-SC/08/19 – PARLAMENTARNI PODVORNICI (SC 1/SC 2) |
| --- | --- |

EPSO/AST-SC/08/19 – PARLAMENTARNI PODVORNICI (SC 1/SC 2)

Obavijest o natječaju objavljena je na 24 jezika u
  Službenom listu Europske unije C 233 A od 11. srpnja 2019.

Dodatne informacije dostupne su na internetskim stranicama EPSO-a: https://epso.europa.eu/

---

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/7

---

Postupak koji je okrug Aust-Agder pokrenuo 28. ožujka 2019. protiv poduzetnika Konkurrenten.no AS

(Predmet E-1/17 COSTS 2)

(2019/C 233/06)

Okrug Aust-Agder, koji zastupaju Bjørnar Alterskjær i Amie Eliassen iz odvjetničkog društva Kluge Advokatfirma AS, Bryggegata 6, Postboks 1548 Vika, 0117 Oslo, Norveška, pokrenuo je 28. ožujka 2019. postupak protiv poduzetnika Konkurrenten.no AS.

Tužitelj od Suda traži da donese sljedeće rješenje:

| 1. | Da je ukupni iznos troškova koji Konkurrenten.no AS mora isplatiti okrugu Aust-Agder 403 430,92 NOK, pretvoreno u eure prema službenom tečaju Europske središnje banke na dan dostave rješenja. |
| --- | --- |

1.

Da je ukupni iznos troškova koji Konkurrenten.no AS mora isplatiti okrugu Aust-Agder 403 430,92 NOK, pretvoreno u eure prema službenom tečaju Europske središnje banke na dan dostave rješenja.

| 2. | Zatezne kamate na taj iznos naplaćuju se od datuma dostave ovog rješenja do datuma isplate; kamatna stopa koja će se primijeniti izračunava se na osnovi stope koju Europska središnja banka primjenjuje u svojim glavnim operacijama refinanciranja na prvi kalendarski dan u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećane za tri i pol postotna boda. |
| --- | --- |

2.

Zatezne kamate na taj iznos naplaćuju se od datuma dostave ovog rješenja do datuma isplate; kamatna stopa koja će se primijeniti izračunava se na osnovi stope koju Europska središnja banka primjenjuje u svojim glavnim operacijama refinanciranja na prvi kalendarski dan u mjesecu dospijeća plaćanja, uvećane za tri i pol postotna boda.

Pravni i činjenični okvir te navedeni tužbeni razlozi:

| — | Konkurrenten.no AS pokrenuo je 11. siječnja 2017. pred Sudom EFTA-e postupak protiv Odluke br. 179/15/COL Nadzornog tijela EFTA-e od 7. svibnja 2015. Tužitelj je podnio zahtjev za intervenciju u predmetu E-1/17 Konkurrenten.no AS protiv Nadzornog tijela EFTA-e, koji je odobren odlukom predsjednika Suda 12. srpnja 2017. |
| --- | --- |

—

Konkurrenten.no AS pokrenuo je 11. siječnja 2017. pred Sudom EFTA-e postupak protiv Odluke br. 179/15/COL Nadzornog tijela EFTA-e od 7. svibnja 2015. Tužitelj je podnio zahtjev za intervenciju u predmetu E-1/17 Konkurrenten.no AS protiv Nadzornog tijela EFTA-e, koji je odobren odlukom predsjednika Suda 12. srpnja 2017.

| — | Člankom 70. stavkom 1. Poslovnika Suda EFTA-e propisuje se sljedeće:


  „U slučaju spora oko povrata troškova Sud na zahtjev predmetne stranke i nakon saslušanja suprotne stranke donosi rješenje.” |
| --- | --- |

—

Člankom 70. stavkom 1. Poslovnika Suda EFTA-e propisuje se sljedeće:

„U slučaju spora oko povrata troškova Sud na zahtjev predmetne stranke i nakon saslušanja suprotne stranke donosi rješenje.”

| — | U rješenju Suda u predmetu E-1/17 Sud EFTA-e naložio je da Konkurrenten.no AS snosi troškove tužitelja. |
| --- | --- |

—

U rješenju Suda u predmetu E-1/17 Sud EFTA-e naložio je da Konkurrenten.no AS snosi troškove tužitelja.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 11.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 233/8

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2019/C 233/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

„ROMA”

PDO-IT-A0759-AM02

Datum podnošenja zahtjeva: 7.6.2016.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Uključivanje sorte „amabile” za bijelo i crno vino (također „classico”)

Obrazloženje: Postojećom odredbom nisu obuhvaćene sorte vina s većim udjelom neprevrelog šećera od sorte „secco”. Vina „dolci” i „amabili” cijene se u mnogim stranim zemljama. Na primjer, 34 % prodanih vina u Poljskoj pripada sorti „amabile”. Zahvaljujući novim generacijama potrošača, prodaja tih sorti vina s neprevrelim šećerom, odnosno slatkih, na sjevernoameričkom tržištu u posljednje dvije godine povećala se za oko 22 %. Kako bi se uzeli u obzir ti novi segmenti tržišta i postojeća tradicija proizvodnje vina, proizvođači vina DOC Roma smatraju da je potrebno proširiti popis vina dodavanjem sorte „amabile”.

Ta izmjena odnosi se na članke 1. i 6. specifikacije proizvoda i sljedeće odjeljke jedinstvenog dokumenta: točke 1.3. Opis vina i 1.4. Enološki postupci.

2.2.   Uključivanje odredbe o povezanosti punjenja u boce i područja proizvodnje u skladu s člankom 8. Uredbe Komisije (EZ) br. 607/2009

To uključuje i susjednu općinu Aprilia u pokrajini Latina, u kojoj je proizvodnja vina dopuštena u skladu s člankom 6. stavkom 4. iste uredbe.

Obrazloženje: Provedba punjenja u boce na području proizvodnje, u skladu s člankom 8. Uredbe Komisije (EZ) br. 607/2009, smatra se ključnom za zaštitu cijelog proizvodnog postupka radi promicanja područja i sljedivosti proizvoda.

Ta izmjena odnosi se na članak 5. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.8. Dodatni uvjeti jedinstvenog dokumenta.

2.3.   Članak 5. specifikacije proizvoda Uključivanje 31. ožujka godine koja slijedi nakon berbe kao najranijeg mogućeg datuma za stavljanje crnog vina na tržište

Predlaže se da se izmijeni datum na koji će se sorta „Roma rosso” staviti na raspolaganje za potrošnju s 15. lipnja na 31. ožujka nakon berbe. Razlog za tu izmjenu jest činjenica da zahvaljujući modernim tehnikama proizvodnje vina čak i crna vina imaju optimalna organoleptička svojstva do kraja zime. Vina su do 31. ožujka nakon berbe u skladu s utvrđenim kemijskim i organoleptičkim opisima.

Prethodno je najraniji datum za stavljanje crnog vina na tržište bio 15. lipnja godine koja slijedi nakon berbe. Taj se datum mora izmijeniti na 31. ožujka.

Ta izmjena odnosi se na članak 5. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.8. Dodatni uvjeti jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Roma

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

4.   Opis vina

Roma bianco (također „Classico”)

Svježe i uravnoteženo vino, boje slame s primjesama svijetlozelene; nježna, eterična aroma; suh, bogat i skladan okus, s pokojom cvjetnom i voćnom notom.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12 % vol.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma bianco amabile (također „Classico”)

Vino boje slame s primjesama svijetlozelene; voćna, nježna aroma, profinjen, polusladak okus, bogat, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,5 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 20 g/l

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Bellone (također „Classico”)

Svježe i uravnoteženo vino, boje slame s primjesama svijetlozelene; karakteristična profinjena, ugodna aroma s cvjetnim i voćnim notama; suh, uravnotežen, bogat i ugodan okus.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Malvasia puntinata (također „Classico”)

Svježe i uravnoteženo vino, tamnožute boje slame; aroma karakteristična za tu sortu, ugodna, profinjena, s cvjetnim i voćnim notama;

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Rosso (također „Classico”)

Dobro strukturirano vino s dobrim razinama polifenola i polimeriziranih tanina koji mu daju pravu puninu bez hrapavosti. Vino je rubin crvene boje s grimiznim do granatno crvenim nijansama, ovisno o starosti. Aroma je intenzivna i karakteristična, okus suh, skladan, dobro strukturiran i dugotrajan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,5 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 22

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Rosso amabile (također „Classico”)

Vino je rubin crvene boje s grimiznim nijansama; miris: skladan, voćni i intenzivan; okus: polusladak, dugotrajan, skladan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 13 %.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 24

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Rosso riserva (također „Classico”)

Dobro strukturirano vino s dobrim razinama polifenola i polimeriziranih tanina koji mu daju pravu puninu bez hrapavosti te dobrom trajnošću. Vino je rubin crvene boje s grimiznim do granatno crvenim nijansama, ovisno o starosti. Aroma je intenzivna i karakteristična, s naznakama voća i/ili začina; okus suh, skladan, dobro strukturiran i dugotrajan.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 13 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 22

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Rosato (također „Classico”)

Vino je lagano, svježe, prozračno, prilično intenzivne ružičaste boje; nježna aroma, profinjena, s cvjetnim i voćnim notama; okus suh, svjež, voćni, bogat.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,5 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Roma Romanella Spumante

Svježe i uravnoteženo pjenušavo vino, svijetložute boje slame, sa sitnim i brzo prolaznim mjehurićima, karakteristične arome, nježne, profinjene, s naznakama kvasca; svjež i uravnotežen okus, od suhog do vrlo suhog.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11 % vol.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti | 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti

5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Ne primjenjuje se.

b.   Najveći prinos

Roma bianco (također „Classico”), Roma bianco amabile (također „Classico”)

12 000 kilograma grožđa po hektaru

Roma Bellone (također „Classico”), Roma Malvasia puntinata (također „Classico”)

12 000 kilograma grožđa po hektaru

Roma bianco romanella spumante

12 000 kilograma grožđa po hektaru

Roma rosso („Classico” i „Riserva”), Roma rosso amabile (također „Classico”)

10 000 kilograma grožđa po hektaru

Roma rosato (također „Classico”)

10 000 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje grožđa za vina koja smiju nositi oznaku „Roma” obuhvaća cijeli teritorij sljedećih općina u pokrajini Rim:

| — | Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo; |
| --- | --- |

—

Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo;

te dijelove teritorija sljedećih općina:

| — | Artena za jedinstveno upravno područje koje čine granice općine Lariano, grada Velletri i pokrajine Roma/Latina; |
| --- | --- |

—

Artena za jedinstveno upravno područje koje čine granice općine Lariano, grada Velletri i pokrajine Roma/Latina;

| — | Fiumicino osim područja Sacra; |
| --- | --- |

—

Fiumicino osim područja Sacra;

| — | Rim, osim za područje unutar autoceste A90 (GRA) i područje između dijela autoceste GRA koji presijeca rijeku Tiber u blizini čvorišta via del Mare te nastavlja uz tok rijeke do rukavca kanala Porto koji povezuje s Tirenskom obalom. Iz te točke razgraničenje se nastavlja južno duž obale do administrativne granice općine Pomezia; pruža se uzduž navedene granice sve do prelaska preko ceste via Laurentina; na tom prijelazu nastavlja prema sjeveru i prelazi autocestu GRA. |
| --- | --- |

—

Rim, osim za područje unutar autoceste A90 (GRA) i područje između dijela autoceste GRA koji presijeca rijeku Tiber u blizini čvorišta via del Mare te nastavlja uz tok rijeke do rukavca kanala Porto koji povezuje s Tirenskom obalom. Iz te točke razgraničenje se nastavlja južno duž obale do administrativne granice općine Pomezia; pruža se uzduž navedene granice sve do prelaska preko ceste via Laurentina; na tom prijelazu nastavlja prema sjeveru i prelazi autocestu GRA.

Područje proizvodnje grožđa za vina s oznakom „Classico” isključivo se sastoji od prethodno navedenog dijela teritorija općine Rim.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | Malvasia del Lazio (bijelo) – Malvasia puntinata |
| --- | --- |

Malvasia del Lazio (bijelo) – Malvasia puntinata

| | Bellone (bijelo) – Cacchione |
| --- | --- |

Bellone (bijelo) – Cacchione

| | Bombino bianco (bijelo) – Bonbino |
| --- | --- |

Bombino bianco (bijelo) – Bonbino

| | Bombino bianco (bijelo) – Bonvino |
| --- | --- |

Bombino bianco (bijelo) – Bonvino

| | Bombino bianco (bijelo) – Ottenese |
| --- | --- |

Bombino bianco (bijelo) – Ottenese

| | Greco (bijelo) – Asprinio bianco (bijelo) |
| --- | --- |

Greco (bijelo) – Asprinio bianco (bijelo)

| | Trebbiano giallo (bijelo) – Rossetto |
| --- | --- |

Trebbiano giallo (bijelo) – Rossetto

| | Trebbiano giallo (bijelo) – Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano giallo (bijelo) – Trebbiano

| | Verdicchio Bianco (bijelo) – Trebbiano verde |
| --- | --- |

Verdicchio Bianco (bijelo) – Trebbiano verde

| | Montepulciano (crno) |
| --- | --- |

Montepulciano (crno)

| | Cesanese municipality (crno) – Cesanese |
| --- | --- |

Cesanese municipality (crno) – Cesanese

| | Cesanese d’Affile (crno) – Cesanese |
| --- | --- |

Cesanese d’Affile (crno) – Cesanese

| | Sangiovese (crno) – Sangioveto |
| --- | --- |

Sangiovese (crno) – Sangioveto

| | Cabernet sauvignon (crno) – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet sauvignon (crno) – Cabernet

| | Cabernet franc (crno) – Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet franc (crno) – Cabernet

| | Syrah (crno) – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah (crno) – Shiraz

| | Malvasia del Lazio (bijelo) – Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia del Lazio (bijelo) – Malvasia

8.   Opis povezanosti

DOC „Roma” kategorije VINO

Područje proizvodnje su nizinski i brdski predjeli koji obuhvaća obalna područja, regije Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini i dio regije Campagna Romana. Zapadni, jugozapadni i južni položaj u kombinaciji s prethodno navedenim geografskim čimbenicima stvara prozračno i svijetlo okruženje. Otpadna voda prirodno se cijedi iz tla, što posebno pogoduje uzgoju vinograda za vino „Roma”.

Nadalje, kemijska i fizikalna tekstura i struktura tla imaju ključan utjecaj na vinogradarstvo jer doprinose stvaranju karakterističnih fizikalnih, kemijskih i organoleptičkih svojstava vina „Roma”.

Konkretno, tla sedimentnog i vulkanskog podrijetla sastoje se od aluvijalnog i morskog sedimenta koji uključuju travertin, pijesak, šljunak i mulj. Ponekad su prekrivena novijim aluvijalnim nanosima, ili naslagama oblikovanima u riječnom ili močvarnom okruženju koje se sastoje od izmjeničnih slojeva sljedećeg: pijeska, pjeskovite gline, gline koja je nastala u batijalnom i cirkalitoralnom okolišu, pijeska i vapnenca iz infralitoralnog okoliša, pijeska iz obalnog okoliša pomiješanog s vulkanskim stijenama i pijeskom iz vjetrovitog i riječnog okoliša („Duna antica”).

Prisutan je i pocolan, lokalno poznat kao „terrinelle”, odnosno vulkanski pepeo koji nije prošao postupak učvršćivanja. On stvara pjeskovita, duboka tla koja su vodopropusna, ali ne zadržavaju stajaću vodu, ni na površini ni u dubljim slojevima. Nadalje, ima mulja i žutog pijeska pomiješanog s vapnenačkim i silicijskim šljunkom u većim ili manjim koncentracijama i plave i sive gline iz jezerskih okoliša te crvenih tala glinasto-ilovaste teksture, koja u načelu imaju prilično finu strukturu (u kombinaciji) s konzistentnim podzemnim slojem. Tla imaju svojstva koja ih čine idealnima za kvalitetno vinogradarstvo.

Klima na području proizvodnje obilježena je obilnim kišama (1 065 mm). Oborine su ljeti lagane (105 mm), a u srpnju i kolovozu ih gotovo nema. Ponešto kiše ima u lipnju, a u svibnju kiši redovito, u manjim količinama. Prosječna je godišnja temperatura dobra (14,2 °C), a u rujnu i listopadu bilježe se relativno visoke temperature i optimalna količina sunčeve svjetlosti. U završnoj fazi postoje znatne razlike u temperaturi između noći i dana. To omogućuje sporo i potpuno dozrijevanje grožđa, što znatno pridonosi posebnim organoleptičkim svojstvima vina „Roma”.

Tlo je vulkanskog podrijetla, a obično se odlikuje blagom kiselošću (pH 5,5/6), s visokim razinama mineralnih soli, kao što je kalij (više od 500 ppm). Klimatski uvjeti, posebno u strmijim područjima, uključuju nagle promjene u temperaturi između noći i dana (oko 10 °C). Kombinacija terena i klime potiče nakupljanje uglavnom jabučne kiseline u grozdovima. To je ključno za proizvodnju terpena koji su odgovorni za karakterističan miris sorte vinove loze. Konkretno, u slučaju bijelih vina, na taj se način dobije svježe i uravnoteženo vino. Aluvijalno tlo vulkanskog podrijetla sadržava od 15 do 30 % gline i velik udio kalija, što je uzrok slabom urodu grožđa po hektaru, odnosno najviše 10 tona. Razlika u temperaturi između noći i dana iznosi oko 13 °C, a optimalna je osunčanost u listopadu (poznato kao „ottobrate romane”). Kad je riječ o crnim vinima, svi ti čimbenici zajedno grožđu omogućuju sporo i potpuno dozrijevanje. Izvrsna ravnoteža šećera i kiselina u kombinaciji s fenolnim dozrijevanjem osnova su za proizvodnju vina s karakterističnom dobrom aromom, ravnotežom, strukturom i puninom.

Duga povijest vinogradarstva na zemljištu proizvodnje vina „Roma” proteže se od rimskih vremena, kroz srednji vijek, pa sve do danas, kao što pokazuju brojni dokumenti. To je opći i osnovni dokaz uske povezanosti i interakcije između ljudskih čimbenika i kvalitete i posebnih značajki vina „Roma”.

Drugim riječima, ona svjedoči o tome da su stanovnici tog područja stoljećima prenosili tradicionalni način uzgoja vinove loze i enološke tehnike, koji su poboljšani i unaprijeđeni u novije doba zahvaljujući neospornom znanstvenom i tehnološkom napretku, te tako stvorili glasovito vino „Roma”.

DOC „Roma” kategorije PJENUŠAVO VINO

Područje proizvodnje su nizinski i brdski predjeli koji obuhvaća obalna područja, regije Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini i dio regije Campagna Romana. Zapadni, jugozapadni i južni položaj u kombinaciji s prethodno navedenim geografskim čimbenicima stvara prozračno i svijetlo okruženje. Otpadna voda prirodno se cijedi iz tla, što posebno pogoduje uzgoju vinograda za vino „Roma”.

Nadalje, kemijska i fizikalna tekstura i struktura tla imaju ključan utjecaj na vinogradarstvo jer doprinose stvaranju karakterističnih fizikalnih, kemijskih i organoleptičkih svojstava vina „Roma”.

Konkretno, tla sedimentnog i vulkanskog podrijetla sastoje se od aluvijalnog i morskog sedimenta koji uključuju travertin, pijesak, šljunak i mulj. Ponekad su prekrivena novijim aluvijalnim nanosima, ili naslagama oblikovanima u riječnom ili močvarnom okruženju koje se sastoje od izmjeničnih slojeva sljedećeg: pijeska, pjeskovite gline, gline koja je nastala u batijalnom i cirkalitoralnom okolišu, pijeska i vapnenca iz infralitoralnog okoliša, pijeska iz obalnog okoliša pomiješanog s vulkanskim stijenama i pijeskom iz vjetrovitog i riječnog okoliša („Duna antica”). Prisutan je i pocolan, lokalno poznat kao „terrinelle”, odnosno vulkanski pepeo koji nije prošao postupak učvršćivanja. On stvara pjeskovita, duboka tla koja su vodopropusna, ali ne zadržavaju stajaću vodu, ni na površini ni u dubljim slojevima. Nadalje, ima mulja i žutog pijeska pomiješanog s vapnenačkim i silicijskim šljunkom u većim ili manjim koncentracijama i plave i sive gline iz jezerskih okoliša te crvenih tala glinasto-ilovaste teksture, koja u načelu imaju prilično finu strukturu (u kombinaciji) s konzistentnim podzemnim slojem. Tla imaju svojstva koja ih čine idealnima za kvalitetno vinogradarstvo.

Klima na području proizvodnje obilježena je obilnim kišama (1 065 mm). Oborine su ljeti lagane (105 mm), a u srpnju i kolovozu ih gotovo nema. Ponešto kiše ima i u lipnju, a u svibnju kiši redovito, u manjim količinama. Prosječna je godišnja temperatura dobra (14,2 °C), a u rujnu i listopadu bilježe se relativno visoke temperature i optimalna količina sunčeve svjetlosti. U završnoj fazi postoje znatne razlike u temperaturi između noći i dana. To omogućuje sporo i potpuno dozrijevanje grožđa, što znatno pridonosi posebnim organoleptičkim svojstvima pjenušavog vina „Roma”.

Kombinacija karakteristika tla i klimatskih čimbenika pjenušavim vinima daje prirodnu kiselost, dobar mineralni okus dobiven iz zemlje, bogat miris i osnovni postotak polifenola, koji su garancija svježih, strukturiranih i dugotrajnih pjenušavih vina.

Duga povijest vinogradarstva na zemljištu proizvodnje vina „Roma” proteže se od rimskih vremena, kroz srednji vijek, pa sve do danas, kao što pokazuju brojni dokumenti. To je opće raširen i osnovni dokaz uske povezanosti i interakcije između ljudskih čimbenika i kvalitete i posebnih značajki pjenušavog vina „Roma”.

Drugim riječima, ona svjedoči o tome da su stanovnici tog područja stoljećima prenosili tradicionalni način uzgoja vinove loze i enološke tehnike, koji su poboljšani i unaprijeđeni u novije doba zahvaljujući neospornom znanstvenom i tehnološkom napretku, te tako stvorili glasovito vino „Roma”.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

DOC „Roma” – odstupanje od postupka proizvodnje vina u blizini razgraničenog područja

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

U skladu s člankom 6. stavkom 4. točkom (b) Uredbe Komisije (EZ) br. 607/2009, proizvodnja vina, prerada u pjenušavo vino i punjenje u boce dopušteni su u općini Aprilia u pokrajini Latina, susjednoj upravnoj jedinici područja proizvodnje grožđa.

DOC „Roma” – punjenje u boce unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Pravni okvir:

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Punjenje u boce unutar razgraničenog zemljopisnog područja

Opis uvjeta:

Odredbe o punjenju u boce na razgraničenom području utvrđene su u skladu sa zakonodavstvom EU-a (članak 8. Uredbe 607/2009). U skladu s prethodno navedenim zakonodavstvom punjenje u boce mora se odvijati na razgraničenom zemljopisnom području kako bi se sačuvala kvaliteta i ugled vina „Roma” te kako bi se zajamčilo njegovo izvornost i učinkovitost relevantnih provjera. Posebna svojstva i kvalitete vina „Roma”, povezani sa zemljopisnim područjem podrijetla i ugledom oznake, bolje su zajamčeni ako se vino puni u boce na području proizvodnje jer su primjena i poštovanje svih tehničkih pravila u pogledu prijevoza i punjenja povjereni subjektima iz regije koji imaju potrebno znanje i umijeće, ali i interes, za očuvanje stečenog ugleda. Povrh toga, tim uvjetom osigurava se da proizvođači vina podliježu djelotvornom sustavu kontrole punjenja u boce od strane nadležnih tijela jer se izbjegavaju svi potencijalni rizici zbog prijevoza proizvoda izvan područja proizvodnje radi punjenja u boce. Ta odredba stoga ide u korist samih proizvođača vina koji paze na očuvanje kvalitete i ugleda oznake izvornosti, za koje su odgovorni.

DOC „Roma” Rosso (također Classico) – uvjeti za stavljanje na tržište

Pravni okvir:

U nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Prijedlog da se crno vino na tržište stavlja najranije 31. ožujka godine koja slijedi nakon berbe temelji se na činjenici da crna vina zahvaljujući modernim tehnikama proizvodnje optimalna organoleptička dobiju do kraja zime. Vina su do 31. ožujka nakon berbe u skladu s utvrđenim kemijskim i organoleptičkim opisima.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/11923

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---