# Az Európai Unió C 197/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 197 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. június 13. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 197

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. június 13.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 197/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2019/C 197/02 | A Bizottság végrehajtási határozata (2019. június 4.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 105. cikkében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás módosítására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten [OFJ]) | 2 |
| 2019/C 197/03 | Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2019. július 1-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet [ HL L 140., 2004.4.30., 1. o. ] 10. cikkének megfelelően) | 20 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2019/C 197/04 | Hirdetmény a Dinári-hegység területén található szénhidrogénkészletek feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadására irányuló pályázati eljárásról | 21 |
| 2019/C 197/05 | Az 5. cikk (2) bekezdése alapján benyújtandó információk – Európai területi társulás (ETT) létrehozása (Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete [ HL L 210., 2006.7.31., 19. o. ]) | 23 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2019/C 197/06 | Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az állami támogatási kérdéseket illetően | 25 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 197/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2019/C 197/02

A Bizottság végrehajtási határozata (2019. június 4.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 105. cikkében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás módosítására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről (Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten [OFJ])

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

2019/C 197/03

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2019. július 1-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet [ HL L 140., 2004.4.30., 1. o. ] 10. cikkének megfelelően)

(Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet [ HL L 140., 2004.4.30., 1. o. ] 10. cikkének megfelelően)

20

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2019/C 197/04

Hirdetmény a Dinári-hegység területén található szénhidrogénkészletek feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadására irányuló pályázati eljárásról

21

2019/C 197/05

Az 5. cikk (2) bekezdése alapján benyújtandó információk – Európai területi társulás (ETT) létrehozása (Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete [ HL L 210., 2006.7.31., 19. o. ])

(Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete [ HL L 210., 2006.7.31., 19. o. ])

23

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2019/C 197/06

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az állami támogatási kérdéseket illetően

25

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-bíróság |
| 2019/C 197/07 | A Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein 2019. január 24-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a D és E ügyben (E-2/19. sz. ügy) | 35 |
| 2019/C 197/08 | A Nettbuss AS által 2019. február 26-án a Konkurrenten.no AS ellen benyújtott kereset (E-1/17. sz. ügy Költségek) | 36 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

2019/C 197/07

A Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein 2019. január 24-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a D és E ügyben (E-2/19. sz. ügy)

35

2019/C 197/08

A Nettbuss AS által 2019. február 26-án a Konkurrenten.no AS ellen benyújtott kereset (E-1/17. sz. ügy Költségek)

36

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. június 12.

(2019/C 197/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1323 |
| JPY | Japán yen | 122,72 |
| DKK | Dán korona | 7,4678 |
| GBP | Angol font | 0,88805 |
| SEK | Svéd korona | 10,6800 |
| CHF | Svájci frank | 1,1252 |
| ISK | Izlandi korona | 141,50 |
| NOK | Norvég korona | 9,7820 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,614 |
| HUF | Magyar forint | 321,43 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2608 |
| RON | Román lej | 4,7250 |
| TRY | Török líra | 6,5550 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6292 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5059 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,8570 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7206 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5445 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 337,81 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,7129 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8346 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4130 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 125,56 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7075 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,815 |
| RUB | Orosz rubel | 73,3013 |
| THB | Thaiföldi baht | 35,379 |
| BRL | Brazil real | 4,3661 |
| MXN | Mexikói peso | 21,6615 |
| INR | Indiai rúpia | 78,4910 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1323

JPY

Japán yen

122,72

DKK

Dán korona

7,4678

GBP

Angol font

0,88805

SEK

Svéd korona

10,6800

CHF

Svájci frank

1,1252

ISK

Izlandi korona

141,50

NOK

Norvég korona

9,7820

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,614

HUF

Magyar forint

321,43

PLN

Lengyel zloty

4,2608

RON

Román lej

4,7250

TRY

Török líra

6,5550

AUD

Ausztrál dollár

1,6292

CAD

Kanadai dollár

1,5059

HKD

Hongkongi dollár

8,8570

NZD

Új-zélandi dollár

1,7206

SGD

Szingapúri dollár

1,5445

KRW

Dél-Koreai won

1 337,81

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,7129

CNY

Kínai renminbi

7,8346

HRK

Horvát kuna

7,4130

IDR

Indonéz rúpia

16 125,56

MYR

Maláj ringgit

4,7075

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,815

RUB

Orosz rubel

73,3013

THB

Thaiföldi baht

35,379

BRL

Brazil real

4,3661

MXN

Mexikói peso

21,6615

INR

Indiai rúpia

78,4910

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/2

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2019. június 4.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 105. cikkében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás módosítására irányuló kérelemnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről

(Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten [OFJ])

(2019/C 197/02)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 97. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Olaszország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően a „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” elnevezéshez tartozó termékleírás módosítására irányuló kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

Olaszország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően a „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” elnevezéshez tartozó termékleírás módosítására irányuló kérelmet nyújtott be.

| (2) | A Bizottság megvizsgálta a kérelmet, és megállapította, hogy teljesülnek az 1308/2013/EU rendelet 93–96. cikkében, 97. cikkének (1) bekezdésében, valamint 100., 101. és 102. cikkében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság megvizsgálta a kérelmet, és megállapította, hogy teljesülnek az 1308/2013/EU rendelet 93–96. cikkében, 97. cikkének (1) bekezdésében, valamint 100., 101. és 102. cikkében foglalt feltételek.

| (3) | Az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat benyújtásának lehetővé tétele érdekében a „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” elnevezéshez tartozó termékleírás módosítása iránti kérelmet közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, |
| --- | --- |

(3)

Az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat benyújtásának lehetővé tétele érdekében a „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” elnevezéshez tartozó termékleírás módosítása iránti kérelmet közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A „Vigneti delle Dolomiti”/„Weinberg Dolomiten” (OFJ) elnevezéshez tartozó termékleírás módosítására irányuló, az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően benyújtott kérelem e határozat mellékletében található.

Az 1308/2013/EU rendelet 98. cikkének megfelelően e határozat kihirdetése jogot keletkeztet arra, hogy a termékleírásnak az e cikk első bekezdésében említett módosítása ellen a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése időpontjától számított két hónapon belül kifogást emeljenek.

Kelt Brüsszelben, 2019. június 4-én.

a Bizottság részéről

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

---

MELLÉKLET

A TERMÉKLEÍRÁS MÓDOSÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

„VIGNETI DELLE DOLOMITI”/„WEINBERG DOLOMITEN”

PGI-IT-A0755-AM02

A kérelem benyújtásának időpontja: 2015.4.14.

1.   A módosításra vonatkozó szabályok

Az 1308/2013/EU rendelet 105. cikke – Nem kisebb jelentőségű módosítás

2.   A módosítás leírása és indokolása

2.1.   Új pezsgőkategóriák hozzáadása

A módosítás az alábbi új pezsgőkategóriák hozzáadására irányul:

| — | fehér és rozé „pezsgő” |
| --- | --- |

—

fehér és rozé „pezsgő”

| — | fehér és rozé „minőségi pezsgő” |
| --- | --- |

—

fehér és rozé „minőségi pezsgő”

| — | fehér „illatos minőségi pezsgő” |
| --- | --- |

—

fehér „illatos minőségi pezsgő”

Indokolás: Trento tartományban az elmúlt több mint száz évben számos piacvezető pezsgőt állítottak elő palackban történő másodlagos erjesztéssel; újabban jelentős mennyiségű pezsgőt kezdtek el készíteni az 1950-es/1960-as években nagyméretű tartályban történő másodlagos erjesztéssel (Charmat-módszer), amelyek között nem fajtaspecifikus termékek és fajtapezsgők egyaránt találhatók. Csak Trento tartományban ez az előállítási módszer megközelítőleg 3,5 millió palackot jelent, amelyek jelentős része – mivel rendelkezik a szükséges jellemzőkkel – jogosult a szóban forgó oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) használatára.

A jelen módosítási kérelem azt javasolja, hogy a fenti szegmens részesüljön magasabb szintű oltalomban és álljon szorosabb kapcsolatban a származási helyével, oly módon, hogy a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ termékleírásában e származási helyet feltüntetik, melynek révén e szegmens ugyanazon szabályok hatálya alá tartozna, mint amelyek a csendes borok és a gyöngyözőborok tekintetében már régóta irányadók.

A Charmat-módszer használatával készített pezsgők legnagyobb részét kisszámú vállalkozás állítja elő. Ahol azonban a borgazdaság hozama alacsony, egyre növekvő mértékben jellemző, hogy harmadik fél létesítményeket kérnek fel arra, hogy a nevükben végezzék el a feldolgozást, figyelemmel arra, hogy a borgazdaság számára magas beruházási költséggel járna az ilyen típusú előállításhoz szükséges rendszer és technológia beszerzése. Ezért a borgazdaságok egyre nagyobb számban törekednek a saját boraik tovább fejlesztésére oly módon, hogy azokat autoklávban történő másodlagos erjesztéssel pezsgővé dolgozzák fel.

Többek között emiatt javasolták, hogy a pezsgővé történő feldolgozást a Veneto és Lombardia régiók területén bármely olyan borgazdaság elvégezhesse, amely igazolni tudja a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ elnevezésű borok készítésének és/vagy e borok pezsgővé történő feldolgozásának az elmúlt öt borászati évben fennálló hagyományát.

Túl azon, hogy ez a fogyasztók számára pontosan megjelölné a termék földrajzi eredetét, e termékek „Vigneti delle Dolomiti” OFJ szerinti osztályozásának lehetősége a termék értékének növekedését is indokolttá tenné az árskálán való elhelyezkedését érintően, amelynek keretében egyaránt módosulna a palackár, valamint ennek következtében a felhasznált szőlő értéke.

Ezen túlmenően a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ elnevezés által biztosított megkülönböztetés lehetővé tenné, hogy a helyi termelés kitűnjön a névtelen köznevesült pezsgők vagy fajtapezsgők tömegéből és elkerülje az ilyen termékek széles körű piaci jelenlétéből fakadó árpolitikát.

A jelen módosítás a termékleírás 2., 6. és 8. cikkét, valamint az egységes dokumentum alábbi szakaszait érinti: 2.3. pont Szőlőből készült termékek kategóriái, 2.4. pont A borok leírása, 2.5.1. pont Különleges borászati eljárások és 2.8. pont Kapcsolat a földrajzi területtel.

2.2.   Új fajták beillesztése a borszőlőfajták kombinációjába.

A módosítás arra irányul, hogy az alábbi, a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ előállítási területén található érintett tartományokban nemrég bevezetett fajtákat beillesszék a borszőlőfajták kombinációjába:

| — | BRONNER (B)/(Bolzano és Trento); |
| --- | --- |

—

BRONNER (B)/(Bolzano és Trento);

| — | CARMENÈRE (N)/(Bolzano); |
| --- | --- |

—

CARMENÈRE (N)/(Bolzano);

| — | DIOLINOIR (N)/(Bolzano); |
| --- | --- |

—

DIOLINOIR (N)/(Bolzano);

| — | HELIOS (B)/(Trento); |
| --- | --- |

—

HELIOS (B)/(Trento);

| — | JOHANNITER (B)/(Trento); |
| --- | --- |

—

JOHANNITER (B)/(Trento);

| — | SOLARIS (B)/(Bolzano and Trento); |
| --- | --- |

—

SOLARIS (B)/(Bolzano and Trento);

| — | TURCA (N)/(Trento). |
| --- | --- |

—

TURCA (N)/(Trento).

Ezeket az új borszőlőfajtákat tehát hozzáadják az érintett tartományok tekintetében már engedélyezett fajtákhoz.

A javasolt módosítás különösen jelentős, mivel a Vitis Vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok ezen interspecifikus (fajok közötti) hibridjei természetes módon ellenállók a szőlőfajták fő kórokozóival (lisztharmat és szürkepenész) szemben, és ezért nem igényelnek vegyszeres kezelést; e konkrét tulajdonság azt jelenti, hogy többnyire „kényes” területek, mint például iskolák, beépített területek, sportlétesítmények, kerékpárutak stb. közelében termesztik őket.

Ezért, figyelemmel e környezeti jellemzőkre, a szóban forgó fajtákkal beültetett területek méretének növekedésére, valamint az ezen innovatív fajtákból történő borkészítés kedvező eredményeire, a jelen módosításnak az a célja, hogy e termékeknek is biztosítsa a felismerhetőség és oltalom megfelelő szintjét.

Növelné az OFJ-vel ellátott borok értékét, ha úgy kerülhetnének piacra, hogy a címkéjükön szerepelnek e fajták elnevezései.

E fajták címkén való feltüntetésének lehetősége a „Vigneti delle Dolomiti” földrajzi jelzéssel együtt az egyéni termékek értékének növekedésével járna. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy e fajták egyes esetekben a fogyasztók által kevéssé ismertek, illetve elismertek, mivel mostanáig nem volt arra lehetőség, hogy az érintett borok címkéjén feltüntessék azokat.

A jelen módosítás a termékleírás 2. cikkét és az egységes dokumentum 2. szakaszának 2.7. pontját érinti. Fontosabb borszőlőfajták.

2.3.   Borok készítése, amelyek címkéjén a „Bianchetta Trevigiana” vagy „Pavana” borszőlőfajták neve szerepel

A „bor” és „gyöngyözőbor” kategóriákhoz hozzáadandó bortípusok, amelyek címkéjén az alábbi borszőlőfajták neve szerepel.

| — | BIANCHETTA TREVIGIANA (B); |
| --- | --- |

—

BIANCHETTA TREVIGIANA (B);

| — | PAVANA (N). |
| --- | --- |

—

PAVANA (N).

Indokolás: A javasolt módosítás lehetővé teszi a „Bianchetta Trevigiana” és „Pavana” borszőlőfajtákból előállított borok készítését, valamint e fajták feltüntetését a bor címkéjén a vonatkozó európai uniós szabályokkal összhangban.

Ennek az az oka, hogy a kérdéses fajták már szerepeltek a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ termékleírásában feltüntetett, a fehér és vörös/rozé bortípusok készítésére szolgáló borszőlőfajták között; a jelen módosítás ezért arra irányul, hogy a termelők érdekében lehetővé tegye ennek a két fajtának a feltüntetését az érintett borok címkéjén.

Konkrétan, az egységes dokumentum ezen szakaszában a fent említett két borszőlőfajta nem szerepel az azokat a borszőlőfajtákat tartalmazó listán, amelyeket tilos a címkén feltüntetni.

A jelen módosítás a termékleírás 2. cikkét és az egységes dokumentum 2. szakaszának 2.9. pontját érinti. További feltételek.

2.4.   A bornak pezsgővé és gyöngyözőborrá történő feldolgozását a szomszédos régiókban engedélyező eltérés

A termékleírás már most is lehetővé teszi, hogy a csendes borok tekintetében a borkészítési eljárást a szomszédos régiókban (Veneto és Lombardia területén) végezzék el, feltéve, hogy az érintett borgazdaságok igazolni tudják a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ-vel ellátott borok készítésének az elmúlt öt borászati év során megszakítás nélkül fennálló hagyományát.

Ez a módosítás arra irányul, hogy lehetővé tegye a bor gyöngyözőborrá és pezsgővé történő feldolgozását ugyanazon a területen, mint amelyet a csendes borok vonatkozásában engedélyeztek.

Indokolás: A bornak a szomszédos régiókban történő feldolgozása pezsgővé és gyöngyözőborrá igazolható, valamint összhangban áll azzal a körülménnyel, hogy a szokásos borkészítési eljárásokat ezekben a régiókban is el lehet végezni (amint az a termékleírásban már rögzítésre került). Szem előtt kell tartani, hogy ezek az eljárások nem a borkészítést követő szakasznak, hanem a bortermelés szerves részének minősülnek, és ezért ezeket az eljárásokat csak a meghatározott bortermelő területen lehet végezni.

Amennyiben a borgazdaságok gyöngyözőbor és pezsgő termelésének hozama alacsony, egyre növekvő mértékben jellemző, hogy harmadik fél létesítményeket kérnek fel arra, hogy a nevükben végezzék el a feldolgozást, figyelemmel arra, hogy a borgazdaság számára magas beruházási költséggel járna az ilyen feldolgozáshoz szükséges rendszer és technológia beszerzése. A helyi gazdasági szereplők bevett gyakorlata, hogy a szomszédos Veneto és Lombardia régiókban kérnek fel cégeket ennek a feldolgozásnak az elvégzésére, különösen alacsony hozam esetén.

A jelen módosítás a termékleírás 5. cikkét és az egységes dokumentum 2. szakaszának 2.9. pontját érinti. További feltételek.

2.5.   Bor és must keverésére vonatkozó borászati eljárások

A bor és must keverésére vonatkozó borászati eljárásokról szóló bekezdést, beleértve a területen kívülről származó termékekkel történő keverést (legfeljebb 15 %-os mértékben), átfogalmazzák, méghozzá úgy, hogy azzal kizárják az olyan borszőlőfajtákból készült borok akár csak részben történő felhasználását, amelyek nem Trento, Bolzano és Belluno tartományokban teremnek.

Indokolás: A módosítás, habár szigorúbb a korábbi leíráshoz képest, arra irányul, hogy a gazdasági szereplők még pontosabb tájékoztatásban részesüljenek a hagyományos keverési eljárások használatának lehetőségéről. Különösen annak elkerülését tűzte ki céljául, hogy a kérdéses borok minősítését és jellemző tulajdonságait hátrányosan érintse az, hogy a keverési eljárások során az adott területen termeszthető borszőlőfajtákon kívüli fajtákat is felhasználnak.

A jelen módosítás a termékleírás 5. cikkét és az egységes dokumentum 2. szakaszának 2.5.1. pontját érinti. Különleges borászati eljárások.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Bejegyzendő elnevezés

| | Vigneti delle Dolomiti |
| --- | --- |

Vigneti delle Dolomiti

| | Weinberg Dolomiten |
| --- | --- |

Weinberg Dolomiten

2.   A földrajzi árujelző típusa

OFJ – oltalom alatt álló földrajzi jelzés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

| 4. | Pezsgő |
| --- | --- |

4.

| 5. | Minőségi pezsgő |
| --- | --- |

5.

| 6. | Illatos minőségi pezsgő |
| --- | --- |

6.

| 8. | Gyöngyözőbor |
| --- | --- |

8.

| 15. | Szárított szőlőből készült bor |
| --- | --- |

15.

| 16. | Túlérett szőlőből készült bor |
| --- | --- |

16.

4.   A bor(ok) leírása

A „bor” és „gyöngyözőbor” kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Bianco, egy vagy két borszőlőfajta feltüntetésével vagy anélkül

Ezek a különböző típusokba tartozó fehérborok számos színváltozatot képviselnek a szalmasárgától az aranysárgáig, néhol halványzöld vagy réz jegyekkel, mint például a Pinot Grigio esetében.

A borok aromáját visszafogottság jellemzi gyümölcsös jegyekkel, amelyek általában a borban használt fontosabb borszőlőfajtára, egyúttal azonban a hegyvidéki termékek tipikus „személyiségjegyeire” is utalnak.

A borok íze, amely a száraztól az édesig változhat, harmonikus, jól felépített és telt, valamint kiegyensúlyozott az alkoholtartalom és savasság tekintetében.

A gyöngyözőbor esetében a szén-dioxid jelenléte fokozza a frissességét és élénkségét.

A forgalomba bocsátáskor a fehérborok, amelyeken feltüntetik egy vagy két borszőlőfajta elnevezését, a fent részletezett minőségi jellemzőkön felül rendelkeznek annak az érintett borszőlőfajtának vagy borszőlőfajtáknak az érzékszervi jellemzőivel is, amelyből vagy amelyekből a bor készült.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 10 %

Minimális cukormentes kivonat: 14,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A „bor” és „gyöngyözőbor” kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Rosato, egy vagy két borszőlőfajta feltüntetésével vagy anélkül

Ezek a rozéborok „fogyasztásra kész” termékek csoportját alkotják, amelyeket főként a Schiava, Merlot és Teroldego borszőlőfajtákból készítenek.

E borok színe eltérő intenzitású rózsaszín a borkészítési eljárástól és a héjon áztatás idejétől függően.

Aromájuk finom és lágy, kellemes gyümölcsös jegyekkel.

Ízük friss és harmonikus, kiegyensúlyozott savtartalommal, és a száraztól az édesig terjedhetnek.

A gyöngyözőbor esetében a széndioxid jelenléte fokozza a frissességét és élénkségét.

A forgalomba hozatalkor a rozéborok, amelyeken feltüntetik egy vagy két borszőlőfajta elnevezését, a fent részletezett minőségi jellemzőkön felül rendelkeznek annak az érintett borszőlőfajtának vagy borszőlőfajtáknak az érzékszervi jellemzőivel is, amelyből vagy amelyekből a bor készült.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 10 %

Minimális cukormentes kivonat: 15,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A „bor” és „gyöngyözőbor” kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Rosso, egy vagy két borszőlőfajta feltüntetésével vagy anélkül

E borok színe eltérő intenzitású rubinvörös, esetenként narancssárga jegyekkel „óbor” esetében. Aromájuk boros jellegű, időnként könnyed vagy gyümölcsös; a készítésükhöz használt borszőlőfajtától függően eltérő intenzitású, óbor esetén erőteljes gyümölcsös aromával rendelkezhetnek.

Az ízük harmonikus, testes, esetenként kesernyés és fanyar, és a száraztól az édesig terjedhetnek.

A vörös „Novello” bor a szőlőből történő borkészítéshez használt sajátos szén-dioxid kivonatolási technikával azonosított aromákat és ízeket hordoz, amely fokozza a bor boros jellemzőit és a borszőlőfajta tipikus jegyeit.

A gyöngyözőbor esetében a szén-dioxid jelenléte fokozza az élénkségét.

A forgalomba hozatalkor a vörösborok, amelyeken feltüntetik egy vagy két borszőlőfajta elnevezését, a fent részletezett minőségi jellemzőkön felül rendelkeznek annak az érintett borszőlőfajtának vagy borszőlőfajtáknak az érzékszervi jellemzőivel is, amelyből vagy amelyekből a bor készült.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban:

| — | 11 % a „Vino Novello” típus esetében |
| --- | --- |

—

11 % a „Vino Novello” típus esetében

| — | 10 % a többi típus esetében |
| --- | --- |

—

10 % a többi típus esetében

Minimális cukormentes kivonat: 18,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A 15. és 16. kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Bianco, ideértve, ha a „Passito” vagy „Vino Passito” hagyományos kifejezéssel látták el, a borszőlőfajta feltüntetése nélkül

E borok nagyszerű személyiséggel és karakterrel bírnak. Színük az aranysárgától a borostyánsárgáig változhat.

Aromájuk lágy, finom és jellegzetes, töppedt szőlőre utaló felhangokkal, esetenként fűszeres.

Ízük testes, harmonikus, mazsolaborra emlékeztet és esetenként alkoholos; a száraztól az édesig változhat.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 16 %

Minimális teljes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 9,0 % (szárított szőlőből készült bor) és 12,0 % (túlérett szőlőből készült bor)

Minimális cukormentes kivonat: 14,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A 15. és 16. kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Rosato, ideértve, ha a „Passito” vagy „Vino Passito” hagyományos kifejezéssel látták el, a borszőlőfajta feltüntetése nélkül

E borok nagyszerű személyiséggel és karakterrel bírnak. Színük eltérő intenzitású rózsaszín, esetenként narancsszínű tónusokkal.

Aromájuk lágy, finom és jellegzetes, töppedt szőlőre utaló felhangokkal, esetenként fűszeres.

Ízük testes, harmonikus, mazsolaborra emlékeztet és esetenként alkoholos; a száraztól az édesig változhat.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 16 %

Minimális teljes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 9,0 % (szárított szőlőből készült bor) és 12,0 % (túlérett szőlőből készült bor)

Minimális cukormentes kivonat: 15,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A 15. és 16. kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Rosso, ideértve, ha a „Passito” vagy „Vino Passito” hagyományos kifejezéssel látták el, a borszőlőfajta feltüntetése nélkül

E borok nagyszerű személyiséggel és karakterrel bírnak. Színük gránátvörös, esetenként narancsszínű tónusokkal.

Aromájuk lágy, finom és jellegzetes, töppedt szőlőre utaló felhangokkal, esetenként fűszeres.

Ízük testes, harmonikus, mazsolaborra emlékeztet és esetenként alkoholos; a száraztól az édesig változhat.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 16 %

Minimális teljes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 9,0 % (szárított szőlőből készült bor) és 12,0 % (túlérett szőlőből készült bor)

Minimális cukormentes kivonat: 18,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 3,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

3,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A 4. Pezsgő, 5. Minőségi pezsgő és 6. Illatos minőségi pezsgő kategróiába tartozó Vigneti delle Dolomiti Bianco, egy vagy két borszőlőfajta feltüntetésével vagy anélkül

A pezsgőt élénk és tartós habzás, valamint a szalmasárgától az aranysárgáig változó, halványzöld árnyalatú szín jellemzi. Más pezsgőktől a kifinomultsága és eleganciája mint sajátos tulajdonságai különböztetik meg. Aromája jellegzetes, finom és lágy, élesztős felhangokkal; az illatos minőségi pezsgő a Moscato Giallo borszőlőfajta jellegzetes aromáját hordozza. Íze finom, élénk és jellemző a borszőlőfajtára; a cukortartalom szempontjából íze a száraztól az édesig változhat, azaz a „brut nature” megjelöléstől az „édes” megjelölésig. A forgalomba hozatalkor a fehér pezsgők és fehér minőségi pezsgők, amennyiben azokon feltüntetik egy vagy két borszőlőfajta elnevezését, a fenti jellemzőkön felül rendelkeznek annak az érintett borszőlőfajtának vagy borszőlőfajtáknak az érzékszervi jellemzőivel is, amelyből vagy amelyekből a bor készült. Az illatos minőségi pezsgőnek, akár feltüntetik rajta a borszőlőfajtát akár nem, a Moscato Giallo borszőlőfajta érzékszervi jellemzőivel kell rendelkeznie, és teljes mértékben e fajtából kell készülnie. Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11,0 %

Minimális teljes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 10,5 % (pezsgő és minőségi pezsgő) és 6,0 % (illatos minőségi pezsgő)

Minimális összes savtartalom: 4,5 g/l, borkősavban kifejezve (pezsgő és minőségi pezsgő) 5,0 g/l, borkősavban kifejezve (illatos minőségi pezsgő)

Minimális cukormentes kivonat: 14,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve. |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve.

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

A 4. Pezsgő és 5. Illatos minőségi pezsgő kategóriába tartozó Vigneti delle Dolomiti Rosato, egy vagy két borszőlőfajta feltüntetésével vagy anélkül

A pezsgőt élénk és tartós habzás jellemzi, színe eltérő intenzitású rózsaszín. Más pezsgőktől a kifinomultsága és eleganciája mint sajátos tulajdonságai különböztetik meg.

Aromája jellegzetes, finom és visszafogott, élesztős felhangokkal.

Íze finom, élénk és jellemző a borszőlőfajtára; a cukortartalom szempontjából íze a száraztól az édesig változhat, azaz a „brut nature” megjelöléstől az „édes” megjelölésig.

A forgalomba hozatalkor a rozé pezsgők és rozé minőségi pezsgők, amennyiben azokon feltüntetik egy vagy két borszőlőfajta elnevezését, a fenti jellemzőkön felül rendelkeznek annak az érintett borszőlőfajtának vagy borszőlőfajtáknak az érzékszervi jellemzőivel is, amelyből vagy amelyekből a bor készült.

Minimális összes alkoholtartalom térfogatszázalékban: 11 %

Minimális cukormentes kivonat: 14,0 g/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 10,5 |
| Minimális összes savtartalom | 4,5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

10,5

Minimális összes savtartalom

4,5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

A szőlőmustok és borok keverésére vonatkozó borászati eljárások

A borászati eljárásokra vonatkozó releváns korlátozások

A termékleírás, összhangban a vonatkozó európai uniós jogszabályokkal, lehetővé teszi a mustok és borok szőlőmustokkal és borokkal legfeljebb 15 %-ig terjedő mértékben történő keverését, beleértve azokat, amelyek más olasz bortermelő területekről származnak, feltéve, hogy „termesztésre alkalmas” vagy „megfigyelés alatt” minősítéssel ellátott nem illatos borszőlőfajtákból készültek Belluno, Bolzano és Trento tartományokban.

Pezsgővé történő feldolgozásra irányuló borászati eljárások autoklávokban történő másodlagos erjesztési módszer alkalmazásával

A borászati eljárásokra vonatkozó releváns korlátozások

A pezsgővé történő feldolgozást kizárólag a nagyméretű tartályokban (autóklávokban) történő másodlagos erjesztési módszer alkalmazásával engedélyezik.

b)   Maximális hozamok

Vigneti delle Dolomiti Bianco, Rosato és Rosso típusok a borszőlőfajta feltüntetése nélkül

23 000 kg szőlő hektáronként

A Moscato Rosa borszőlőfajtából készült Vigneti delle Dolomiti

12 000 kg szőlő hektáronként

Vigneti delle Dolomiti típusok egyéb engedélyezett borszőlőfajták feltüntetésével

19 500 kg szőlő hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „Vigneti delle Dolomiti” borok készítéséhez használt szőlők termőterülete lefedi a Trento és Bolzano autonóm tartományok teljes területét, valamint a Veneto régióban Belluno tartomány teljes területét, amelyek mind a C.I. (B) uniós szőlőtermő övezet részét képezik.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | Cabernet Franc N. - Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Franc N. - Cabernet

| | Cabernet Sauvignon N. - Cabernet |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon N. - Cabernet

| | Carmenère N. - Cabernet |
| --- | --- |

Carmenère N. - Cabernet

| | Carmenère N. - Cabernet Italiano |
| --- | --- |

Carmenère N. - Cabernet Italiano

| | Carmenère N. - Cabernet Nostrano |
| --- | --- |

Carmenère N. - Cabernet Nostrano

| | Casetta N. |
| --- | --- |

Casetta N.

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Franconia N. |
| --- | --- |

Franconia N.

| | Goldtraminer B. |
| --- | --- |

Goldtraminer B.

| | Gosen N. |
| --- | --- |

Gosen N.

| | Groppello di Revò N. - Groppello |
| --- | --- |

Groppello di Revò N. - Groppello

| | Kerner B. |
| --- | --- |

Kerner B.

| | Lagarino B. |
| --- | --- |

Lagarino B.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. - Enantio N. |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. - Enantio N.

| | Lambrusco a Foglia Frastagliata N. - Lambrusco |
| --- | --- |

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. - Lambrusco

| | Manzoni Bianco B. - Incrocio Manzoni 6.0.13 B. |
| --- | --- |

Manzoni Bianco B. - Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

| | Maor B. |
| --- | --- |

Maor B.

| | Merlot N. |
| --- | --- |

Merlot N.

| | Moscato Giallo B. - Goldmuskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. - Goldmuskateller

| | Moscato Giallo B. - Moscato |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. - Moscato

| | Moscato Giallo B. - Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. - Moscatellone

| | Moscato Rosa Rs. - Moscato delle Rose |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. - Moscato delle Rose

| | Moscato Rosa Rs. - Rosen Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Rosa Rs. - Rosen Muskateller

| | Müller Thurgau B. - Riesling x Sylvaner |
| --- | --- |

Müller Thurgau B. - Riesling x Sylvaner

| | Nosiola B. |
| --- | --- |

Nosiola B.

| | Paolina B. |
| --- | --- |

Paolina B.

| | Pavana N. |
| --- | --- |

Pavana N.

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot Bianco B. - Pinot |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. - Pinot

| | Pinot Bianco B. - Pinot Blanc |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. - Pinot Blanc

| | Pinot Bianco B. - Weissburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. - Weissburgunder

| | Pinot Bianco B. - Weiß Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. - Weiß Burgunder

| | Pinot Bianco B. - Weißburgunder |
| --- | --- |

Pinot Bianco B. - Weißburgunder

| | Pinot Grigio – Grauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauburgunder

| | Pinot Grigio – Grauer Burgunder |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Grauer Burgunder

| | Pinot Grigio – Pinot |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot

| | Pinot Grigio – Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Pinot Gris

| | Pinot Grigio – Ruländer |
| --- | --- |

Pinot Grigio – Ruländer

| | Pinot Nero N. - Blauer Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. - Blauer Spätburgunder

| | Pinot Nero N. - Pinot |
| --- | --- |

Pinot Nero N. - Pinot

| | Pinot Nero N. - Pinot Noir |
| --- | --- |

Pinot Nero N. - Pinot Noir

| | Pinot Nero N. - Spätburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. - Spätburgunder

| | Pinot Nero N. - Blauburgunder |
| --- | --- |

Pinot Nero N. - Blauburgunder

| | Rebo N. |
| --- | --- |

Rebo N.

| | Rossara N. |
| --- | --- |

Rossara N.

| | Saint Laurent N. |
| --- | --- |

Saint Laurent N.

| | Sauvignon B. - Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B. - Sauvignon Blanc

| | Schiava Gentile N. - Kleinvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. - Kleinvernatsch

| | Schiava Gentile N. - Mittervernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. - Mittervernatsch

| | Schiava Gentile N. - Schiava |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. - Schiava

| | Schiava Gentile N. - Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Gentile N. - Vernatsch

| | Schiava N. |
| --- | --- |

Schiava N.

| | Schiava Grigia N. - Grauvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. - Grauvernatsch

| | Schiava Grigia N. - Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. - Schiava

| | Schiava Grigia N. - Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grigia N. - Vernatsch

| | Schiava Grossa N. - Edelvernatsch Gr |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. - Edelvernatsch Gr

| | Schiava Grossa N. - Großvernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. - Großvernatsch

| | Schiava Grossa N. - Schiava |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. - Schiava

| | Schiava Grossa N. - Vernatsch |
| --- | --- |

Schiava Grossa N. - Vernatsch

| | Sennen N. |
| --- | --- |

Sennen N.

| | Sylvaner Verde B. - Grüner Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. - Grüner Sylvaner

| | Sylvaner Verde B. - Silvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. - Silvaner

| | Sylvaner Verde B. - Sylvaner |
| --- | --- |

Sylvaner Verde B. - Sylvaner

| | Syrah N. - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N. - Shiraz

| | Teroldego N. |
| --- | --- |

Teroldego N.

| | Verdealbara B. |
| --- | --- |

Verdealbara B.

| | Bronner B. |
| --- | --- |

Bronner B.

| | Helios B. |
| --- | --- |

Helios B.

| | Johanniter B. |
| --- | --- |

Johanniter B.

| | Solaris B. |
| --- | --- |

Solaris B.

| | Turca N. |
| --- | --- |

Turca N.

| | Turca N. - Serbina N. |
| --- | --- |

Turca N. - Serbina N.

| | Lagrein N. |
| --- | --- |

Lagrein N.

| | Marzemino N. - Berzamino |
| --- | --- |

Marzemino N. - Berzamino

| | Marzemino N. - Berzemino |
| --- | --- |

Marzemino N. - Berzemino

| | Meunier N. |
| --- | --- |

Meunier N.

| | Negrara N. |
| --- | --- |

Negrara N.

| | Riesling Italico B. - Riesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. - Riesling

| | Riesling Italico B. - Welschriesling |
| --- | --- |

Riesling Italico B. - Welschriesling

| | Riesling Renano B. - Rheinrieseling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. - Rheinrieseling

| | Riesling Renano B. - Riesling |
| --- | --- |

Riesling Renano B. - Riesling

| | Traminer Aromatico Rs. - Gewürztraminer |
| --- | --- |

Traminer Aromatico Rs. - Gewürztraminer

| | Trebbiano Toscano B. - Procanico |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. - Procanico

| | Trebbiano Toscano B. - Trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. - Trebbiano

| | Trebbiano Toscano B. - Ugni Blanc |
| --- | --- |

Trebbiano Toscano B. - Ugni Blanc

| | Veltliner B. - Gruner Veltliner |
| --- | --- |

Veltliner B. - Gruner Veltliner

| | Moscato Giallo B. - Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. - Moscatello

| | Moscato Giallo B. - Muscat |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. - Muscat

| | Moscato Giallo B. - Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Giallo B. - Muskateller

| | Malvasia Nera Lunga N. - Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Nera Lunga N. - Malvasia

| | Malvasia N. - Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. - Malvasier

| | Malvasia N. - Roter Malvasier |
| --- | --- |

Malvasia N. - Roter Malvasier

| | Petit Manseng B. |
| --- | --- |

Petit Manseng B.

| | Portoghese N. - Blauer Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. - Blauer Portugieser

| | Portoghese N. - Portugieser |
| --- | --- |

Portoghese N. - Portugieser

| | Tannat N. |
| --- | --- |

Tannat N.

| | Tempranillo N. |
| --- | --- |

Tempranillo N.

| | Viogner B. |
| --- | --- |

Viogner B.

| | Zweigelt N. |
| --- | --- |

Zweigelt N.

| | Diolinoir N. |
| --- | --- |

Diolinoir N.

| | Barbera N. |
| --- | --- |

Barbera N.

| | Bianchetta Trevigiana B. - Bianchetta |
| --- | --- |

Bianchetta Trevigiana B. - Bianchetta

| | Malvasia Istriana B. - Malvasia |
| --- | --- |

Malvasia Istriana B. - Malvasia

| | Marzemina Grossa N. - Marzemina Bastarda |
| --- | --- |

Marzemina Grossa N. - Marzemina Bastarda

| | Marzemina Bianca B. - Marzemina |
| --- | --- |

Marzemina Bianca B. - Marzemina

| | Moscato Bianco B. - Gelber Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Gelber Muskateller

| | Moscato Bianco B. - Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Moscatello

| | Moscato Bianco B. - Moscatello |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Moscatello

| | Moscato Bianco B. - Moscatellone |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Moscatellone

| | Moscato Bianco B. - Moscato |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Moscato

| | Moscato Bianco B. - Muscat |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Muscat

| | Moscato Bianco B. - Muskateller |
| --- | --- |

Moscato Bianco B. - Muskateller

| | Glera B. - Serprino |
| --- | --- |

Glera B. - Serprino

| | Glera Lunga B. - Glera |
| --- | --- |

Glera Lunga B. - Glera

| | Glera Lunga B. - Serprino |
| --- | --- |

Glera Lunga B. - Serprino

| | Tocai Friulano B. - Tai |
| --- | --- |

Tocai Friulano B. - Tai

| | Trevisana Nera N. |
| --- | --- |

Trevisana Nera N.

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Vigneti delle Dolomiti, valamennyi kategória (1., 4., 5., 6., 8., 15. és 16.)

A kapcsolat szempontjából releváns természeti tényezők:

A terület Trentino, Alto Adige régiót és Veneto tartományban a Belluno megyét foglalja magában, és a Dolomitokban található, amely egy különleges hegyvonulat és az UNESCO világörökség része. A terület főként hegyvidéki, illetve dombos, a geológiai adottságai pedig változóak, mivel eltérő geológiai eredetű hegyeket foglal magában; ezek közül a Dolomitok fedik le a legnagyobb területet.

Az éghajlati adottságok átmenetet képviselnek a félkontinentális és alpesi éghajlat között; a téli hónapok a leghidegebbek, míg a legmelegebb hónapok július és augusztus. A terület átlagos évi csapadékmennyisége 1 000 mm, az esőzés eloszlása pedig jellegzetesen mediterrán, mivel a legtöbb eső tavasszal és ősszel hullik. Az elegendő esőzés és a kiváló víztároló képesség, valamint az olvadó hóval járó hegyek nagyfokú jelenlétének köszönhetően a talaj kellő mennyiségű vizet tartalmaz. A Dolomitok e sajátos földrajzi jellemzői, a mediterrán és alpesi éghajlat közötti átmeneti éghajlattal együtt, egyedülálló környezetet teremtenek a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ szőlőtermő területen és megkülönböztő jegyekkel ruházzák fel az itt készült borokat.

Talajtani szempontból a talaj túlnyomórészt magas kőtartalmú mészkőtörmelékből áll, amelynek eredményeképpen jó a talajvíz-elvezetés és a szellőzés. E talajok általában mészkőtörmeléken találhatók a közepestől a magas fekvésű területeken kialakult hordalékkúpokos területeken. A hegyoldalak alacsonyabban fekvő részeit borító talajnak alacsonyabb a kőtartalma. Egyes alacsonyan fekvő síksági területeken összegyűlt hordalékból képződött rétegek és moréna lerakatokat vagy édesvízi kavicsokat borító talajrétegek találhatók. Különböző geológiai eredetű talajok szintén megtalálhatók, mint például a Valle di Cembra völgyben (porfíros), a Val d’Isarco völgyben (metamorf-kristályos) és a központi Vallagarina-völgyben (bazaltos).

A kapcsolat szempontjából releváns történelmi és emberi tényezők:

A szőlészet és borászat mindig is e terület kulturális örökségének részét képezte, amit számos régészeti lelet, valamint a bronzkortól egészen napjainkig dokumentált számos történelmi bizonyíték is alátámaszt. Az egész terület több évszázadig az Osztrák-Magyar Monarchiának is szerves részét képezte, és a monarchia egyes közigazgatási és kulturális jellemzői a mai napig is egyértelműen fennmaradtak. Az ezer év alatt, hogy a szőlőművelés és az emberi történelem kéz a kézben járt, elválaszthatatlan kapcsolatok alakultak ki a kettő között, amelyek nem csupán a helyi kultúrában és a hagyományos mezőgazdasági és borkészítési eljárásokban tükröződnek, hanem az olyan tágabb és közvetettebb kulturális területeken is megjelennek, mint például a művészet és a gasztronómia. A San Michele all’Adige mezőgazdasági intézet 1874-es alapítása meghatározó és kitörölhetetlen hatást gyakorolt a szőlőtermesztésre és borkészítésre, valamint általában a borkultúrára ezen a területen, és e szektorban a tanulás, tudás és oktatás különleges forrásaként szolgál. A modern szőlőtermesztés valóban sokat köszönhet ennek az intézménynek, amely a Conegliano iskolával együtt képzéseket tartott az új szőlőművelési és borászati technikákról, valamint terjesztette azokat. A terület szőlőtermesztői szintén alapvető fontosságú szerepet játszottak, mivel bevezették a szőlőültetvények termesztési eljárásait és módszereit, valamint ötvözték a környezeti és gazdasági fenntarthatóságot az innovatív borkészítési technológiákkal.

Vigneti delle Dolomiti, kategória: bor

Információ a termékek különleges minőségi jellemzőiről, amelyek a földrajzi eredetnek és a földrajzi terület természeti és emberi tényezőivel fennálló oksági kapcsolatnak köszönhetők.

A különböző típusokba tartozó fehérborok számos színváltozatot képviselnek a szalmasárgától az aranysárgáig, néhol halványzöld vagy réz árnyalatokkal, mint például a Pinot Grigio esetében. A borok finom aromáját visszafogottság jellemzi gyümölcsös jegyekkel, amelyek általában a borban használt fontosabb borszőlőfajtára utalnak, különösen az olyan illatos vagy félillatos fajták esetében, mint amilyen a Muller Thurgau és a Sauvignon. A borok íze, amely száraztól édesig változik, harmonikus, jól felépített, friss és telt ízű.

A rozéborok színe, különösen azoké, amelyek a Schiava, Merlot és Teroldego fajtákból készültek, eltérő intenzitású rózsaszín, amely a borkészítési eljárás eredménye. Ízük friss és harmonikus, és száraztól az édesig változik kiegyensúlyozott savtartalommal.

A vörösborok színe eltérő intenzitású rubinvörös, esetenként narancssárga árnyalattal óbor esetében. Aromájuk boros jellegű, időnként könnyed vagy gyümölcsös; a készítésükhöz használt borszőlőfajtától függően eltérő intenzitású, óbor esetén erőteljes gyümölcsös aromával rendelkezhetnek. Az ízük harmonikus és jól felépített, és a száraztól az édesig terjedhetnek.

A vörös „Novello” bor a szőlőből történő borkészítéshez használt sajátos szén-dioxid kivonatolási technikával azonosított aromákat és ízeket hordoz, amely fokozza a bor boros jellemzőit és a borszőlőfajta tipikus jegyeit.

A termesztett borszőlőfajták széles köre lehetővé teszi, hogy a különböző típusú földeket az alkalmasságuknak megfelelően a lehető legjobban hasznosítsák. A szőlőültetvények jellemzően a napsugárzással legkedvezőbben ellátott zónákban találhatók. A dombos területeken főként fehér borszőlőfajtákat termesztenek, míg a völgyfenék vastagabb talajrétegein művelt vörös borszőlőfajták testes, csersavas és telt ízű borokat eredményeznek erőteljes érett gyümölcsös jegyekkel.

Az e területre jellemző, a nappalok és éjjelek közötti hőmérséklet-ingadozások, különösen a fehérborokban, az aroma prekurzorok számottevő halmozódását okozzák, amelyek felruházzák e borokat a sajátos érzékszervi jellemzőikkel. A földterületek fekvésének és magasságának változatossága ezért sokféle eltérő állapotot hoz létre, amellyel lehetőség nyílik megtalálni a különböző borok szempontjából legmegfelelőbb területet.

A „Vigneti delle Dolomiti” OFJ borok tulajdonságai és minőségi jellemzői emberi tényezőknek is köszönhetők, különösen a bortermelők szakértelmének. Az egyes borgazdaságok szőlővel beültetett területe szerény méretű, körülbelül 1,3 hektár. A domborzati viszonyok miatt nagyszámú (600-at meghaladó) munkaórára van szükség 1 hektár szőlőültetvény megműveléséhez. Ennek az időnek a legnagyobb részét a növények növekedésének és a szőlő érésének optimalizálását, a kórokozókkal szembeni természetes ellenállás ösztönzését, valamint a növény-egészségügyi intézkedések használatának csökkentését célzó műveletekre fordítják. E tekintetben megjegyzésre érdemes, hogy majdnem az egész szőlővel beültetett területet az integrált és egyre növekvő mértékben organikus növényvédelem elveinek alkalmazásával művelik. A szőlőt kizárólag kézzel szüretelik.

A természeti tényezők (éghajlat, talaj, körülmények és domborzati viszonyok) közötti kölcsönhatás, a helyi gazdasági szereplők felhalmozott tapasztalata és a modern termesztési és borkészítési technikák minőségi borok előállítását teszik lehetővé, amelyek tulajdonságai és hírneve egyaránt összefügg a termőterülettel és a készítésükhöz használt borszőlőfajtákkal.

Vigneti delle Dolomiti, 4. Pezsgő, 5. Minőségi pezsgő, 6. Illatos minőségi pezsgő, 8. Gyöngyözőbor kategória

Információ a termékek különleges minőségi jellemzőiről, amelyek a földrajzi eredetnek és a földrajzi terület természeti és emberi tényezőivel fennálló oksági kapcsolatnak köszönhetők.

Az évszázados hagyománnyal büszkélkedő pezsgőt a helyi borkészítés ékkövének tekintik. A különös gondosság, amellyel a szőlő termesztési és szüretelési szakasza során eljárnak és elkészítik belőle az alapbort, valamint amelyet az azt követő másodlagos erjesztési szakasz során tanúsítanak, kiemeli e pezsgőt a többi közül köszönhetően a kifinomultságának és eleganciájának mint különleges tulajdonságainak.

A pezsgők minőségét a hegyvidéki szőlőtermő területekről származó nyersanyagok jelenléte jellemzi, mivel e területeken a szőlők és borok olyan minőségi jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek ideálisak ennek a típusú bornak az előállításához. E tulajdonságok közé tartozik különösen, hogy a szőlőben a nappalok és éjjelek közötti hőmérséklet-ingadozásnak is köszönhetően kiegyensúlyozott a cukor- és a savtartalom, és e hőmérséklet-ingadozás fokozatosan egyre hangsúlyosabbá válik a szőlőültetvények tengerszint feletti magasságának emelkedésével.

Továbbá a termék jellemzése függ a pezsgők előállításához felhasználható borszőlőfajták korlátozott körétől.

Az „illatos minőségi pezsgőt” illetően az oksági kapcsolat a borszőlőfajta kiválasztásának is köszönhető, vagyis a területen termesztett őshonos „Moscato Giallo” fajtának, amelynek finom aromáit a szubalpesi éghajlat segítségével felerősíti egy nem túlságosan intenzív érlelési folyamat.

A pezsgőt élénk és tartós habzás, valamint a szalmasárgától az aranysárgáig változó, halványzöld árnyalatú szín jellemzi. Aromája jellegzetes és finom, élesztős felhangokkal. Íze finom, élénk és jellemző a borszőlőfajtára.

A rozépezsgőt, amelyet főként a Pinot Nero borszőlőfajtából állítanak elő, élénk és tartós habzás jellemzi, színe eltérő intenzitású rózsaszín. Aromája jellegzetes és finom, élesztős felhangokkal. Íze finom, élénk és jellegzetes.

A cukortartalom szempontjából a pezsgő íze, legyen akár fehér vagy rozé, a száraztól az édesig változhat, azaz a „brut nature” megjelöléstől az „édes” megjelölésig.

A gyöngyözőbort, függetlenül attól, hogy fehér, rozé vagy vörös, a frissessége és élénksége különbözteti meg, amely a mérsékelt szén-dioxid-kibocsátással függ össze.

Továbbá az egyes borgazdaságok által a gyöngyözőborok előállítása terén elért szakosodási szintek lehetővé tették a borkészítési technikák és a nagyméretű tartályokban (autoklávokban) történő másodlagos erjesztéssel kapcsolatos technológiai vonatkozások finomítását, amely hozzájárul a gyöngyözőborok minőségi szabványainak növeléséhez.

A készítési eljárás szakosítása ténylegesen lehetővé tette a gyöngyözőborrá történő feldolgozáshoz leginkább alkalmas fajtatípusok azonosítását, valamint azt, hogy a másodlagos erjesztést a technológia élvonalába tartozó felszereléssel végezzék el; e tényezők mind hozzájárultak a végtermék minőségének javításához.

A talaj és éghajlat szempontjából sokféle környezet lehetővé teszi a pezsgővé történő feldolgozásra alkalmas fajtákban rejlő lehetőségek lehető legjobb kiaknázását. A szőlőültetvények jellemzően a napsugárzással legkedvezőbben ellátott zónákban találhatók. Az e területre jellemző, a nappalok és éjjelek közötti hőmérséklet-ingadozások, különösen a fehérborokban, az aroma prekurzorok számottevő halmozódását okozzák, amelyek felruházzák e borokat a sajátos érzékszervi jellemzőikkel. A földterületek fekvésének és tengerszint feletti magasságának változatossága ezért sokféle eltérő állapotot hoz létre, amellyel lehetőség nyílik megtalálni a különböző borok szempontjából legmegfelelőbb területet.

A „Vigneti delle Dolomiti” OFJ borok tulajdonságai és minőségi jellemzői emberi tényezőknek is köszönhetők, különösen a bortermelők szakértelmének. Az egyes borgazdaságok szőlővel beültetett területe szerény méretű, körülbelül 1,3 hektár. A domborzati viszonyok miatt nagyszámú (600-at meghaladó) munkaórára van szükség 1 hektár szőlőültetvény megműveléséhez. Ennek az időnek a legnagyobb részét a növények növekedésének és a szőlő érésének optimalizálását, a kórokozókkal szembeni természetes ellenállás ösztönzését, valamint a növény-egészségügyi intézkedések használatának csökkentését célzó műveletekre fordítják. E tekintetben megjegyzésre érdemes, hogy majdnem az egész szőlővel beültetett területet az integrált és egyre növekvő mértékben organikus növényvédelem elveinek alkalmazásával művelik. A szőlőt kizárólag kézzel szüretelik.

A természeti tényezők (borszőlőfajta, éghajlat, talaj) közötti kölcsönhatás, a helyi gazdasági szereplők által felhalmozott tapasztalat és a modern termesztési és borkészítési technikák minőségi borok előállítását teszik lehetővé, amelyek tulajdonságai és hírneve egyaránt összefügg a termőterülettel és a készítésükhöz használt borszőlőfajtákkal.

Vigneti delle Dolomiti, 15. kategória – Szárított szőlőből készült bor és 16. kategória – Túlérett szőlőből készült bor

Információ a termékek különleges minőségi jellemzőiről, amelyek a földrajzi eredetnek és a földrajzi terület természeti és emberi tényezőivel fennálló oksági kapcsolatnak köszönhetők. A szín az aranysárgától a borostyánsárgáig változik a fehérborok esetében, egészen a rózsaszínig és gránátvörösig a használt borszőlőfajtától függően. Az aroma lágy és jellegzetes, töppedt szőlős felhangokkal, esetenként fűszeres és mézre és érett gyümölcsre emlékeztet. Az íz telt, harmonikus, mazsolabort idéz és száraztól az édesig változhat, habár a magasabb cukortartalommal rendelkezők többségben vannak.

Habár a „Passito” borok készítése bizonyos mértékig az összes fajtát, a fehér és vörös borszőlőfajtákat egyaránt érinti, a leggyakrabban az illatos borszőlőfajtákat (Moscato Giallo, Moscato Rosa, Traminer Aromatico) és a félillatos fajtákat (Goldtraminer, Nosiola, Riesling Renano, Sauvignon stb.) használják.

A szárítás a növényen történik (túlérett szőlőből készült bor) vagy szárítóhelyiségekben (szárított szőlőből készült bor). A túlérlelési vagy szárítási idő hossza variálható, és attól függ, hogy a borkészítő milyen intenzitású tulajdonságokkal kívánja felruházni a végterméket e technika révén.

A „Passito” borok készítéséhez használt szőlőket a termelő a szőlőfürt sajátos fizikai és minőségi jellemzői alapján választja ki.

A laza szerkezetű szőlőfürtök, vagyis ahol bőven van hely a szőlőszemek között, különösen alkalmasak a szárításra, és ezeket a szüretelés során kiválogatják a szőlőültetvényen.

A szárításnak kedvez a nappalok és éjjelek közötti észlelhető hőmérséklet-ingadozás, amely különösen késő nyáron és ősszel jelentős, kedveznek továbbá e régióban az Alpokon keresztül érkező északi szelek.

Továbbá az enyhítő „Òra del Garda” szél minden nap fúj a Garda-tó felől, végigsöpör a termőterület nagy részén, és jelentős mértékben hozzájárul a szőlő szárításához szükséges optimális körülmények kialakításához, azaz szinte folyamatos természetes szellőzést biztosít, miközben a nedvességtartalma megakadályozza, hogy a szőlő túl gyorsan kiszáradjon.

„Passito” borokat, habár összességében alacsony mennyiségben állítanak elő, majdnem az összes palackozó vállalat készít, és gyakran a vállalkozás legfontosabb („zászlóshajó”) terméke.

A földrajzi terület és a termék tulajdonságai közötti oksági kapcsolat elsősorban három tényezőnek köszönhető:

| — | olyan borszőlőfajták rendelkezésre állása (a fent ismertetettek szerint), amelyek szőlői különösen alkalmasak arra, hogy alávessék az ennek a típusú bornak a készítéséhez szükséges szárítási folyamatnak; |
| --- | --- |

—

olyan borszőlőfajták rendelkezésre állása (a fent ismertetettek szerint), amelyek szőlői különösen alkalmasak arra, hogy alávessék az ennek a típusú bornak a készítéséhez szükséges szárítási folyamatnak;

| — | hőmérséklet-ingadozások és rendszeres helyi légáramlatok („Òra del Garda”), amelyek kedvezően befolyásolják a szőlő tartósítását a szárítási szakasz során, független attól, hogy arra a növényen vagy szárítóhelyiségekben kerül sor; |
| --- | --- |

—

hőmérséklet-ingadozások és rendszeres helyi légáramlatok („Òra del Garda”), amelyek kedvezően befolyásolják a szőlő tartósítását a szárítási szakasz során, független attól, hogy arra a növényen vagy szárítóhelyiségekben kerül sor;

| — | a „Passito” borok készítésének régi hagyománya, amelyet továbbra is az évszázadok során kialakult technikák alkalmazásával végeznek. |
| --- | --- |

—

a „Passito” borok készítésének régi hagyománya, amelyet továbbra is az évszázadok során kialakult technikák alkalmazásával végeznek.

A talaj és éghajlat szempontjából sokféle környezet lehetővé teszi az olyan borszőlőfajtákban rejlő lehetőségek lehető legjobb kiaknázását, amelyek szőlői a legalkalmasabbak arra, hogy alávessék a szárítási folyamatnak. A szőlőültetvények jellemzően a napsugárzással legkedvezőbben ellátott zónákban találhatók. Az e területre jellemző, a nappalok és éjjelek közötti hőmérséklet-ingadozások, különösen a fehérborokban, az aroma prekurzorok számottevő halmozódását okozzák, amelyek felruházzák e borokat a sajátos érzékszervi jellemzőikkel. A földterületek fekvésének és tengerszint feletti magasságának változatossága ezért sokféle eltérő állapotot hoz létre, amellyel lehetőség nyílik megtalálni a különböző borok szempontjából legmegfelelőbb területet.

A „Vigneti delle Dolomiti” OFJ borok tulajdonságai és minőségi jellemzői emberi tényezőknek is köszönhetők, különösen a bortermelők szakértelmének. Az egyes borgazdaságok szőlővel beültetett területe szerény méretű, körülbelül 1,3 hektár. A domborzati viszonyok miatt nagyszámú (600-at meghaladó) munkaórára van szükség 1 hektár szőlőültetvény megműveléséhez. Ennek az időnek a legnagyobb részét a növények növekedésének és a szőlő érésének optimalizálását, a kórokozókkal szembeni természetes ellenállás ösztönzését, valamint a növény-egészségügyi intézkedések használatának csökkentését célzó műveletekre fordítják. E tekintetben megjegyzésre érdemes, hogy majdnem az egész szőlővel beültetett területet az integrált és egyre növekvő mértékben organikus növényvédelem elveinek alkalmazásával művelik. A szőlőt kizárólag kézzel szüretelik.

A természeti tényezők (borszőlőfajta, éghajlat, talaj) közötti kölcsönhatás, a helyi gazdasági szereplők által felhalmozott tapasztalat és a modern termesztési és borkészítési technikák minőségi borok előállítását teszik lehetővé, amelyek tulajdonságai és hírneve egyaránt összefügg a termőterülettel és a készítésükhöz használt borszőlőfajtákkal.

9.   További alapvető feltételek

A borkészítési, valamint a gyöngyözőborrá és pezsgővé történő feldolgozási területet érintő eltérések

Jogi keret: Az uniós jogszabályokban

A további feltétel típusa: A meghatározott földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

Az alkalmazandó uniós jogszabályok alapján a borkészítésre, valamint a gyöngyözőborrá és pezsgővé történő feldolgozásra a szomszédos Veneto és Lombardia régiók egész területén is sor kerülhet, feltéve, hogy az érintett borgazdaság igazolni tudja a „Vigneti delle Dolomiti” OFJ borok készítésének az elmúlt öt borászati év során folyamatosan fennálló hagyományát.

A bornak a szomszédos régiókban történő feldolgozása pezsgővé és gyöngyözőborrá igazolható, valamint összhangban áll azzal a körülménnyel, hogy a szokásos borkészítési eljárásokat ezekben a régiókban is el lehet végezni. Ezek az eljárások nem a borkészítést követő szakasznak, hanem a bortermelés szerves részének minősülnek, és ezért ezeket az eljárásokat csak a meghatározott bortermelő területen lehet elvégezni.

Ez az eltérés sokéves hagyományon alapul, és lehetővé teszi az érintett termelők számára, hogy a fent említett, a termőterülettel határos közigazgatási egységekben található feldolgozóüzemeket is használjanak.

A borszőlőfajta nevének feltüntetése a címkén

Jogi keret: Az uniós jogszabályokban

A további feltétel típusa: További címkézési követelmények

A feltétel leírása:

A „Bor” és „Gyöngyözőbor” kategóriába tartozó „Vigneti delle Dolomiti” OFJ borok címkéin szerepelhet annak az egy vagy két borszőlőfajtának a neve, amelyből a bor készült.

Összhangban azonban a vonatkozó uniós jogszabályokkal a borszőlőfajta vagy fajták nevének használata a címkézés és kiszerelés során az alábbi esetekben nem megengedett:

| a) | A „Szárított szőlőből készült bor” és „Túlérett szőlőből készült bor” borkategóriák esetében, beleértve a „Vino Passito” vagy „Passito” jelöléssel ellátott borokat; |
| --- | --- |

a)

A „Szárított szőlőből készült bor” és „Túlérett szőlőből készült bor” borkategóriák esetében, beleértve a „Vino Passito” vagy „Passito” jelöléssel ellátott borokat;

| b) | A „Bor” és „Gyöngyözőbor” kategóriák esetében az alábbi borszőlőfajtákra korlátozódik: - Bolzano tartomány borai tekintetében: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner; - Trento tartomány borai tekintetében: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner. |
| --- | --- |

b)

A „Bor” és „Gyöngyözőbor” kategóriák esetében az alábbi borszőlőfajtákra korlátozódik: - Bolzano tartomány borai tekintetében: Lagrein, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Veltliner; - Trento tartomány borai tekintetében: Lagrein, Marzemino, Meunier, Negrara, Riesling Italico, Riesling Renano, Traminer Aromatico, Trebbiano Toscano, Veltliner.

Továbbá, a „pezsgő” és „minőségi pezsgő” kategóriák tekintetében a címkén utalás történhet egy vagy két fajtára, amely fajták kizárólag a következők lehetnek: Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Pinot Nero és Müller Thurgau; az „illatos minőségi pezsgő” kategória tekintetében pedig kizárólag a Moscato Giallo fajta neve használható a címkén.

A termékleíráshoz vezető link

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12936

---

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/20

---

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2019. július 1-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról

(Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet [HL L 140., 2004.4.30., 1. o.] 10. cikkének megfelelően)

(2019/C 197/03)

Az alapkamatlábak kiszámítása a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.) megfelelően történt. A referencia-kamatláb alkalmazásától függően az e közleményben meghatározott megfelelő kamatfelárakat még hozzá kell adni az alapkamatlábhoz. A leszámítolási kamatláb esetében ez azt jelenti, hogy 100 bázispontos kamatfelárral kell növelni az alapkamatlábat. A 794/2004/EK rendeletet módosító 2008. január 30-i 271/2008/EK bizottsági rendelet szerint – amennyiben külön határozat másként nem rendelkezik – a visszafizetési kamatláb kiszámítása esetében is 100 bázisponttal kell növelni az alapkamatlábat.

A módosított kamatlábak félkövéren szedve szerepelnek.

A korábban közzétett táblázat megtalálható itt: HL C 158., 2019.5.10., 12. o.

| -tól | -ig: | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019.7.1. | ... | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,48 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,07 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 2019.6.1. | 2019.6.30. | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,05 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 2019.5.1. | 2019.5.31. | -0,11 | -0,11 | 0,00 | -0,11 | 1,98 | -0,11 | 0,03 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 0,28 | 0,56 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | -0,11 | 1,87 | -0,11 | 3,56 | 0,02 | -0,11 | -0,11 | 1,09 |
| 2019.4.1. | 2019.4.30. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,04 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,03 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 2019.3.1. | 2019.3.31. | -0,13 | -0,13 | 0,00 | -0,13 | 1,98 | -0,13 | 0,03 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,28 | 0,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,87 | -0,13 | 3,56 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,09 |
| 2019.2.1. | 2019.2.28. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,03 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,24 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |
| 2019.1.1. | 2019.1.31. | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

-tól

-ig:

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

2019.7.1.

...

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,00

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,48

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,07

-0,11

-0,11

1,09

2019.6.1.

2019.6.30.

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,02

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,05

-0,11

-0,11

1,09

2019.5.1.

2019.5.31.

-0,11

-0,11

0,00

-0,11

1,98

-0,11

0,03

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

0,28

0,56

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

-0,11

1,87

-0,11

3,56

0,02

-0,11

-0,11

1,09

2019.4.1.

2019.4.30.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,04

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,03

-0,13

-0,13

1,09

2019.3.1.

2019.3.31.

-0,13

-0,13

0,00

-0,13

1,98

-0,13

0,03

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,28

0,56

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,87

-0,13

3,56

-0,13

-0,13

-0,13

1,09

2019.2.1.

2019.2.28.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,03

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,24

-0,16

-0,16

1,09

2019.1.1.

2019.1.31.

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/21

---

Hirdetmény a Dinári-hegység területén található szénhidrogénkészletek feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadására irányuló pályázati eljárásról

(2019/C 197/04)

A Horvát Köztársaság kormánya felkéri az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be ajánlatokat a pályázat tárgyát képező, a Dinári-hegység területén található feltárási blokkok szénhidrogénkészleteinek feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megszerzéséhez.

Az ajánlattételi dokumentációt, valamint az eljárással kapcsolatos valamennyi információt és hirdetményt közzé kell tenni a Környezetvédelmi és Energiaügyi Minisztérium (www.mzoe.hr) és a Szénhidrogén-ügynökség (www.azu.hr) hivatalos honlapján.

1.   AZ ENGEDÉLYEKRE VONATKOZÓ ALAPVETŐ INFORMÁCIÓK

A szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyeket a hatóságok a Dinári-hegység területén található feltárási blokkokra vonatkozóan állítják ki. A szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyek lehetővé teszik a befektetők számára, hogy meghatározott feltárási blokkokban a szénhidrogénkészletek feltárására és kitermelésére irányuló tevékenységet végezzenek, a szénhidrogénkészletek feltárására és kitermelésére vonatkozó szerződéseket kössenek, valamint hogy közvetlenül adjanak ki szénhidrogén-kitermelési engedélyeket, feltéve, hogy megfelelnek a szénhidrogének feltárásáról és kitermeléséről szóló törvényben meghatározott valamennyi feltételnek.

A szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyek legfeljebb harminc (30) évre adhatók meg a nyertes ajánlattevők számára, amely időszak a szerződés hatálybalépésének napján kezdődik, és magában foglalja mind a feltárási, mind pedig a kitermelési időszakot.

A befektetők a szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedély kibocsátásának időpontjától számított hat (6) hónapon belül kötelesek szerződést kötni a Horvát Köztársaság kormányával a szénhidrogénkészletek feltárásáról és a kitermelési haszon megosztásáról.

2.   A FELTÁRÁSI BLOKKOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

A Dinári-hegység területén található szénhidrogénkészletek feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadására irányuló pályázati eljárás négy feltárási blokkot érint:

| 1. | Dinaridi-13 (DI-13) feltárási blokk |
| --- | --- |

1.

Dinaridi-13 (DI-13) feltárási blokk

| 2. | Dinaridi-14 (DI-14) feltárási blokk |
| --- | --- |

2.

Dinaridi-14 (DI-14) feltárási blokk

| 3. | Dinaridi-15 (DI-15) feltárási blokk |
| --- | --- |

3.

Dinaridi-15 (DI-15) feltárási blokk

| 4. | Dinaridi-16 (DI-16) feltárási blokk |
| --- | --- |

4.

Dinaridi-16 (DI-16) feltárási blokk

A feltárási blokkok térképeit és koordinátáit az ajánlattételi dokumentáció tartalmazza.

3.   AZ ENGEDÉLYEK MEGADÁSÁNAK TERVEZETT IDŐPONTJA/HATÁRIDEJE

Az ajánlatokat 2019. szeptember 10-ig kell benyújtani, az engedélyek kiadására a tervek szerint 2019 decemberében fog sor kerülni.

4.   AZ AJÁNLATTEVŐK KIVÁLASZTÁSÁRA IRÁNYADÓ KRITÉRIUMOK

A szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 164., 1994.6.30., 3. o.) 2. cikkének a nemzetbiztonsággal összefüggő (2) bekezdése alapján, valamint a szénhidrogének feltárásáról és kitermeléséről szóló törvény 19. cikkének megfelelően a legelőnyösebb ajánlattevő kiválasztása érdekében az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni:

| 1. | az ajánlattevő műszaki, pénzügyi és szakmai kompetenciája, |
| --- | --- |

1.

az ajánlattevő műszaki, pénzügyi és szakmai kompetenciája,

| 2. | azok a módszerek, amelyekkel az ajánlattevő végre kívánja hajtani a szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyben szereplő tevékenységeket, |
| --- | --- |

2.

azok a módszerek, amelyekkel az ajánlattevő végre kívánja hajtani a szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyben szereplő tevékenységeket,

| 3. | a benyújtott ajánlat általános színvonala, |
| --- | --- |

3.

a benyújtott ajánlat általános színvonala,

| 4. | az ajánlattevő által a szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyért cserébe kínált pénzügyi feltételek, valamint |
| --- | --- |

4.

az ajánlattevő által a szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyért cserébe kínált pénzügyi feltételek, valamint

| 5. | a hatékonyság vagy a felelősség tekintetében felmerülő bármilyen olyan hiányosság, amelyre az ajánlattevő által más országokban végzett tevékenységek, illetve valamely szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyben meghatározott korábbi tevékenységek során derült fény. |
| --- | --- |

5.

a hatékonyság vagy a felelősség tekintetében felmerülő bármilyen olyan hiányosság, amelyre az ajánlattevő által más országokban végzett tevékenységek, illetve valamely szénhidrogén-feltárási és -kitermelési engedélyben meghatározott korábbi tevékenységek során derült fény.

Ezenkívül a sikeres ajánlattevő kiválasztásának kritériumai közé tartozik a szénhidrogén-feltárási és -kitermelési szerződés megkötésének díja is, amelynek legkisebb összegét a szénhidrogének feltárásáról és kitermeléséről szóló törvény 51. cikkében említett rendelet állapítja meg.

Ha a szénhidrogének feltárásáról és kitermeléséről szóló törvény kritériumai alapján végzett értékelés során két vagy több ajánlat azonos értékelést kap, akkor a végső döntéshez egyéb releváns, objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes kritériumokat kell figyelembe venni.

---

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/23

---

Az 5. cikk (2) bekezdése alapján benyújtandó információk

Európai területi társulás (ETT) létrehozása

(Az Európai Parlament és a Tanács 2006. július 5-i 1082/2006/EK rendelete [HL L 210., 2006.7.31., 19. o.])

(2019/C 197/05)

I. 1)   Név, cím és kapcsolattartó

Bejegyzett név: EVTZ Euregio Maas-Rhein (Meuse-Rajna Eurégió ETT)

Bejegyzett székhely:

Kapcsolattartó: Michael Dejozé, +32 87789630, info@euregio-mr.eu

A társulás honlapja: www.euregio-mr.eu

I. 2)   A társulás működésének időtartama

A társulás működésének időtartama: korlátlan

A nyilvántartásba vétel időpontja:

A közzététel kelte:

II.   CÉLOK

| 1) | A Meuse-Rajna Eurégió ETT alapvető feladata a partnerrégiók közötti együttműködés előmozdítása és elmélyítése a belső határok nélküli térség kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése javára és annak érdekében, hogy a térség polgárainak mindennapjai minden élethelyzetben könnyebbé váljanak.
  A Meuse-Rajna Eurégió ETT a feladatok összefogásának platformjaként és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió ösztönzésének közvetítőjeként definiálja magát, azonban nem kívánja a meglévő illetékes hatóságokat helyettesíteni. |
| --- | --- |

1)

A Meuse-Rajna Eurégió ETT a feladatok összefogásának platformjaként és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió ösztönzésének közvetítőjeként definiálja magát, azonban nem kívánja a meglévő illetékes hatóságokat helyettesíteni.

| 2) | A Meuse-Rajna Eurégió ETT tevékenységeket kezdeményezhet, programokat és projekteket dolgozhat ki és hajthat végre, továbbá pénzügyi eszközöket igényelhet. |
| --- | --- |

2)

III.   TOVÁBBI INFORMÁCIÓK A TÁRSULÁS NEVÉVEL KAPCSOLATBAN

A név angolul: EGTC Euregio Maas-Rhein

A név franciául: GECT Euregio Maas-Rhein

IV.   TAGOK

IV. 1)   A társulásban részt vevő tagok száma összesen: 5

IV. 2)   Mely országokhoz tartoznak a társulás tagjai? Belgium, Hollandia, Németország

IV. 3)   Információ a társulás tagjairól (1)

Hivatalos megnevezés: Limburg tartomány

Levelezési cím:

Honlap: http://www.limburg.be/

A tag típusa: regionális hatóság

Hivatalos megnevezés: Lüttich tartomány

Levelezési cím:

Honlap: https://www.provincedeliege.be/

A tag típusa: regionális hatóság

Hivatalos megnevezés: Belgiumi németajkú közösség

Levelezési cím:

Honlap: http://www.ostbelgienlive.be

A tag típusa: regionális hatóság

Hivatalos megnevezés: Aachen-Zweckverband régió

Levelezési cím:

Honlap: www.regionaachen.de

A tag típusa: regionális hatóság

Hivatalos megnevezés: Limburg tartomány

Levelezési cím:

Honlap: https://www.limburg.nl/

A tag típusa: regionális hatóság

---

(1)  Minden tagra vonatkozóan külön kitöltendő.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/25

---

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az állami támogatási kérdéseket illetően

(2019/C 197/06)

A hivatkozott határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) értesítette a norvég hatóságokat arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekelt felek a közzétételtől számított egy hónapon belül, az alábbi címen tehetik meg a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Az észrevételeket továbbítják a norvég hatóságoknak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEGZÉS

Eljárás

| 1. | 2017. május 11-én a „Nelfo” kereskedelmi szervezet panaszt nyújtott be a Hatósághoz. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Hatóság kérésére a norvég hatóságok 2017. június 27-én és 2017. július 5-én kelt leveleik, továbbá 2017. szeptember 8-i, 2017. szeptember 12-i és 2018. február 28-i e-mailjeik útján szolgáltattak információkat. |
| --- | --- |

2.

Az intézkedés(ek) leírása

| 3. | A támogatás állítólagos kedvezményezettje a BKK, amely különböző, kizárólagos tulajdonában álló leányvállalatokon keresztül tevékenykedik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 1996-ban a bergeni közvilágítás tulajdonjoga teljes mértékben átkerült egy, a bergeni önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló vállalkozástól a BKK-hoz. Két évvel később a BKK korlátolt felelősségű társasággá alakult át. A BKK jelenleg Bergen önkormányzata (37,75 %), Bergen régiójának más önkormányzatai (12,35 %), valamint az állami tulajdonban lévő Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %) tulajdonában áll. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az elmúlt években a bergeni közvilágítás tulajdonjoga a BKK következő leányvállalataié volt: a BKK Nett AS (1996 – 2016. január), az EnoTek AS (2016. január – 2017. május) és a Veilys AS (2017. május – jelenleg). |
| --- | --- |

5.

| 6. | A határozat a bergeni önkormányzat által az önkormányzat közvilágításával kapcsolatban végrehajtott három intézkedésre vonatkozik: a) az üzemeltetési és karbantartási megállapodás, b) 12 000 db LED-es berendezés finanszírozása, valamint c) a közvilágítási infrastruktúra beruházási kiadásainak kompenzációja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A panasz szerint az a) és a b) intézkedés 2016. január 1-je óta folyamatosan megszegi az állami támogatási szabályokat. E két intézkedés esetében a hivatalos vizsgálati eljárás erre az időszakra korlátozódik. |
| --- | --- |

7.

Az intézkedés(ek) értékelése

| 8. | A Hatóságnak kétségei vannak azt illetően, hogy a három intézkedés összhangban áll a piacgazdasági szereplő elvével. A 12 000 db LED-es berendezés finanszírozása, valamint a közvilágítási infrastruktúra beruházási kiadásainak kompenzációja azon terhek csökkentésének minősülhet, amelyeket rendes körülmények között a közvilágítás tulajdonjogával rendelkező BKK költségvetéséből kellene finanszírozni. A norvég hatóságok nem nyújtottak be arra utaló információt, hogy a BKK közszolgáltatási kötelezettséget teljesítene, ezért úgy tűnik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók a szóban forgó intézkedésekre. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Még abban az esetben is, ha a bergeni önkormányzat a lakosság érdekében vásárol üzemeltetési és karbantartási szolgáltatásokat, a Hatóságnak kétségei vannak azt illetően, hogy a BKK, egy díjazás ellenében szolgáltatásokat kínáló magánjogi szervezet, tekinthető-e nem gazdasági jellegűnek. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Végezetül úgy tűnik, hogy az üzemeltetési és karbantartási piac, valamint a BKK vonatkozó leányvállalatai tevékenységi területeinek számító többi piac nyitva áll az EGT-n belüli kereskedelem előtt. Jelenleg azonban a Hatóság nem rendelkezik eléggé részletes információkkal ahhoz, hogy következtetéseket vonjon le e tekintetben. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Amennyiben az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, akkor nem teljesítették az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti azon kötelezettséget, hogy a támogatás hatálybalépése előtt be kell azt jelenteni a Hatóságnak. Az ilyen állami támogatás jogellenes lenne. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A norvég hatóságok nem nyújtottak be azt alátámasztó érveket, hogy az intézkedések – amennyiben azok állami támogatásnak minősülnek – összeegyeztethetőnek tekinthetők az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A Hatóságnak ezért kétségei vannak mindhárom intézkedés összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

12.

Decision No 27/19/COL

of 16 April 2019

to open a formal investigation into potential state aid granted in relation to the streetlights in Bergen

(Case 83223)

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (‘the Authority’) wishes to inform the Norwegian authorities that it has concerns that the measures covered by the complaint, and one additional measure, related to streetlight infrastructure in Bergen, might entail state aid, pursuant to Article 61(1) of the EEA Agreement, and has doubts as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By letter dated 11 May 2017 (2), Nelfo, a trade organisation for electro, IT, e-com, system integrators and lift companies in Norway, submitted a complaint, alleging that the Municipality of Bergen has been granting unlawful state aid to BKK acting through different wholly owned subsidiaries, by way of different measures in relation to the streetlight infrastructure in Bergen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 1 June 2017 (3), the Authority forwarded the complaint to the Norwegian authorities, and invited them to comment on it. By letters dated 27 June 2017 and 5 July 2017 (4), the Norwegian authorities responded. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | By email of 7 September 2017, the Authority invited the Norwegian authorities to provide further information (5). The Norwegian authorities responded by two emails dated 8 September 2017 (6) and 12 September 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 11 July 2018, the Authority asked for further information (8). On 17 August 2018, a videoconference between the Authority and the Norwegian authorities was held (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By email dated 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted further information (10). |
| --- | --- |

(7)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

| (8) | Norwegian municipalities are legally responsible for financing the operation and maintenance of streetlights along municipal roads in their respective jurisdictions (11). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Until 1996, the streetlights infrastructure along municipal roads in Bergen was owned by Bergen Lysverker. Bergen Lysverker was wholly owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | In 1996, Bergen Lysverker was acquired by and incorporated into BKK. At the time, BKK was wholly owned by several municipalities in the Bergen region, and the Municipality of Bergen had a majority share, owning approximately 70 %. During that process, the streetlight infrastructure was considered to be part of the distribution power grid, and it was integrated into BKK Nett AS, a wholly owned subsidiary of BKK. With this, BKK Nett AS became the owner of the streetlight infrastructure. Simultaneously, a contract was negotiated between the Municipality of Bergen and BKK Nett AS, regulating the maintenance and operation of the streetlights (‘the maintenance and operation agreement’). The contract included an element of exclusivity. BKK Nett AS would not sell streetlight services to others, and the Municipality of Bergen would only purchase streetlight services from BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | In 1998, BKK was converted into a limited liability company. Currently, it is owned by the Municipality of Bergen (37,75 %), other municipalities in the Bergen region (12,35 %), and the state-owned enterprise Statkraft Industrial Holding AS (49,9 %). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | On 1 January 2016, the ownership of the streetlights together with the operation and maintenance agreement was transferred to EnoTek AS, a wholly owned subsidiary of BKK Nett AS. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | The most recent information available to the Authority on the ownership of the streetlights in the area of Bergen is from 18 May 2016 (12), and is as follows:






  — | 16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- | --- |

(13)

—

16 058 streetlights on municipal roads are owned by EnoTek AS.

| — | 2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

—

2 349 streetlights on municipal roads are owned by the Municipality of Bergen.

| — | 8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS. |
| --- | --- |

—

8 989 streetlights on private roads are owned by EnoTek AS.

| (14) | On 27 September 2016, the Municipality of Bergen published a call for tender for the purchase of approximately 12 000 LED fittings. The LED fittings would be used to replace quicksilver fittings and sodium fittings on the streetlight infrastructure owned by EnoTek AS. The replacement was financed by the Municipality of Bergen, which owns the new LED fittings (13). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In May 2017, with the objective of defining the interface between streetlight activities and other activities, the ownership of the streetlights together with the provision of the streetlight services was transferred to another wholly owned subsidiary of BKK, Veilys AS. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | On 28 February 2019, the Norwegian authorities submitted information that brought an additional measure to the Authority’s attention. According to this new information, the Municipality of Bergen also compensates BKK for the capital costs of the streetlights. The compensation covers renewal and upgrade of streetlights, luminaires, wires, ignition systems, etc. The Municipality of Bergen pays NOK [...] per light point per year. The Authority has no further information concerning this measure, and it is, strictly speaking, not covered by the complaint. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | On this background, the Authority will assess the following measures implemented by the Municipality of Bergen in relation to the streetlight infrastructure in Bergen.






  (a) | The operation and maintenance agreement with BKK. |
| --- | --- | --- |

(17)

(a)

The operation and maintenance agreement with BKK.

| (b) | The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(b)

The financing of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK.

| (c) | The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(c)

The compensation for the capital costs of the streetlight infrastructure owned by BKK.

| (18) | According to the complainant, the measures complained about entail an on-going breach of the state aid rules, dating back to 1 January 2016. For measures (a) and (b), the Authority will therefore restrict its assessment to this time period. |
| --- | --- |

(18)

3.2   
  The complaint

| (19) | The complainant essentially argues that the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads (14), for which the Municipality is responsible; and (b) financing the 12 000 new LED fixtures on the streetlight infrastructure owned by BKK. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | The complainant argues in particular that BKK engages in economic activity as there are several suppliers that are willing and able to operate and maintain the streetlights. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | In the event that the maintenance and operation of the streetlights is considered a service of general economic interest (SGEI), the complainant argues first that the presence of state aid cannot be excluded on the basis of the four Altmark criteria (15). Second, the amounts involved exceed the SGEI de minimis (16) ceiling of EUR 500 000. Third, the measure fails to meet the requirements in the SGEI Decision (17). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | The complainant estimates the overcompensation for the service of maintenance and operation of the streetlights at approximately NOK 12 million (around EUR 1,25 million) per year. |
| --- | --- |

(22)

3.3   
  Comments by the Norwegian authorities

| (23) | The Norwegian authorities argue that BKK is not acting as an undertaking when providing operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. Hence, any advantage granted to it, falls outside the remit of state aid law. More specifically, the Norwegian authorities argue that no market can exist without private demand and private willingness to pay for the goods or services in question, i.e. where public authorities are the only purchasers (18). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | The Norwegian authorities argue that the streetlight network is characterised by at least two types of market failure. First, the provision of streetlights along municipal roads is a public good hampered by a free rider problem, which entails that a private party cannot provide it for profit. Second, streetlight networks are natural monopolies in that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Neither national nor EEA law requires BKK to allow for third party access to the streetlight infrastructure it owns. BKK has consistently refused to grant access not only to its own infrastructure, but also to the 2 349 streetlights owned by the Municipality of Bergen. By doing so, it has precluded the Municipality of Bergen from operating the streetlights in-house or purchasing the services from other companies. It is the view of the Norwegian authorities that the situation at hand does not allow for price regulation, state aid or competition law control with the view of preventing overcompensation for the operation and maintenance of streetlights. |
| --- | --- |

(25)

4   Presence of state aid

4.1   
  Introduction

| (26) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(26)

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (27) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: the measure must (i) be granted by the State or through State resources; (ii) confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(27)

4.2   
  Presence of State resources

| (28) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through State resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-State entities (decentralised, federated, regional or other), see the Authority’s Guidelines on the notion of state aid (‘NoA’) (19). |
| --- | --- |

(28)

| (29) | The remuneration for the services on the streetlight infrastructure, as well as the financing of the new LED fixtures, and the compensation for the capital costs, all come from the budget of the Municipality of Bergen. It therefore constitutes State resources. |
| --- | --- |

(29)

4.3   
  Advantage

4.3.1   Introduction

| (30) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage to the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | The measure confers an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (20). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions. This is assessed pursuant to the market economy operator principle (‘MEOP’). When public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | As regards costs incurred by undertakings entrusted with the operation of a service of general economic interest, compensation for the service will not be considered as granting an advantage to the undertaking in question if the four cumulative Altmark conditions are fulfilled (21). The Norwegian authorities have, however, not provided any information indicating that BKK has a public service obligation to discharge. The Authority is therefore, at this stage, not able to exclude that BKK has obtained an advantage on this basis. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | The complainant calls upon the Authority to consider whether the Municipality of Bergen has granted an advantage to BKK by: (a) overcompensating it for the maintenance and operation of the 18 407 streetlights along municipal roads, for which the Municipality of Bergen is responsible; and (b) financing the 12 000 LED fixtures. On 28 February 2019, the Norwegian authorities brought an additional measure to the Authority’s attention, namely (c) the compensation paid to BKK for the capital costs of the streetlights. |
| --- | --- |

(34)

4.3.2   The operation and maintenance of streetlights in the Bergen area

| (35) | In relation to the presence of an advantage, the Norwegian authorities have mainly pointed to the fact that BKK, as the owner of the streetlight infrastructure, has refused to give access to the Municipality of Bergen and other third party operators. This has prevented the public authorities from providing the services themselves or purchasing them from a different provider than BKK. The Municipality has therefore not had the option of acquiring the service by way of an open tender (22). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | The purchase of the services through a competitive, transparent, non-discriminatory and unconditional tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Municipality of Bergen could have ensured that the transactions were carried out in line with normal market conditions by benchmarking (23) or through a qualified financial assessment (24). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Despite repeated requests (25), the Norwegian authorities have not provided evidence showing that the decisions to carry out the transactions under assessment were taken on the basis of economic evaluations, comparable to those which, in similar circumstances, a rational market economy operator (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out, to determine the profitability or economic advantages of the transactions (26). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The Municipality of Bergen is paying NOK [...] per lamp point per year for maintenance and operation (27). The available information does not provide any documentation on the question how the remuneration has been determined. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | The complainant argues that comparable services have been delivered for around NOK [...] per lamp point per year in other regions. The complainant has not documented this allegation. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The Norwegian authorities argue that the services delivered under the contracts referred to by the complainant might not be comparable to the services delivered by BKK to the Municipality of Bergen. BKK has entered into contracts similar to the contracts covered by the complaint (contracts for operation, maintenance and call-out and emergency services (‘OM&E contracts’)) with other municipalities in the Bergen region for an average price of NOK [...] per light point per year. They explain that price variations between individual contracts can be due to differentiated services on the contractual response times for light repairs, monitoring consumption for metered installations, and the extent to which critical zones, such as hospitals, are covered by the contract (28). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | The Norwegian authorities have not provided any information concerning the OM&E contracts that BKK has entered into with other municipalities. The price in the contract under assessment in the case at hand (NOK [...]) is in any event higher than the average price for what the Norwegian authorities argue are similar contracts (NOK [...]). Even if the explanation provided by the Norwegian authorities could suggest that certain price variations might naturally occur under normal market conditions, the Norwegian authorities have, in any event, not substantiated that the price paid by the Municipality of Bergen was in line with the price charged for similar obligations in comparable contracts. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | The Norwegian authorities have explained that they are in a deadlock situation in that they have no choice but to purchase the services from BKK. They seem to acknowledge in this respect that owners of this type of infrastructure can exploit their position, potentially to raise prices (29), and indicate that they have not found any suitable methods for finding and agreeing with BKK on ‘the right price’ (30). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | In light of the above, and in particular in light of the absence of any evidence supporting that the prices under the contracts have been set in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that BKK might have received an advantage under the maintenance and operation agreement, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(43)

4.3.3   Financing of the 12 000 LED fixtures

| (44) | Next, the Authority must consider whether the financing by the Municipality of Bergen of 12 000 LED fixtures on the infrastructure owned by BKK entailed a mitigation of charges that normally should have been borne by the budget of BKK. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | In a letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 8 November 2016, the Municipality explained that the reason for changing the LED fixtures is partly environmental considerations, partly the desire to reduce electricity costs, which the Municipality covers on top of the price for the maintenance and operation of the streetlight infrastructure (31). The Norwegian authorities have not commented on the state aid nature of this measure. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The objective of the measure, i.e. environmental protection, does not exclude it from the scope of state aid law (32). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | For the purpose of the MEOP test, only benefits and obligations linked to the role of the state as an economic operator – to the exclusion of those linked to its role as a public authority – are to be taken into account (33). Therefore, the relevant question is whether the Municipality of Bergen acted as a market economy operator when taking the decision to finance the LED fixtures on the infrastructure owned by BKK. In that regard, the municipality’s obligation to pay for electricity, and the corresponding savings ensured by the investment are undoubtedly relevant when assessing whether the transaction is in line with normal market conditions. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | However, the Authority lacks the necessary information to assess whether a private operator, in a situation as close as possible to that of the Municipality of Bergen, only taking into account the benefits and obligations linked to its situation as a private operator, would have been prompted to take the decision to finance the new LED fixtures. The Authority asks that the Norwegian authorities provide it with all the relevant information to enable it to determine whether the transaction complies with the MEOP test (34). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Based on the available information, the Authority cannot exclude that the financing of the 12 000 LED fixtures has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(49)

4.3.4   Compensation for the capital costs of the streetlights

| (50) | Based on the available information, the compensation for the capital costs of the streetlights appears to be a mitigation of charges that should normally be borne by the budget of BKK as the owner of the streetlights. The Authority has no information suggesting that it is normal market practice for a private purchaser of maintenance and operation services to compensate the company providing such services and owning the streetlights for its capital costs. To the extent that this would be common practice, the Authority has no information allowing it to assess whether NOK [...] per lamp point per year is market price for such service. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Therefore, the Authority cannot exclude that the compensation for the capital costs of the streetlights has conferred an advantage on BKK. |
| --- | --- |

(51)

4.4   
  The notion of undertaking

| (52) | Only advantages granted to ‘undertakings’ are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned has no bearing on whether or not the entity is an ‘undertaking’ (35). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (36). In order to determine whether an entity is an ‘undertaking’, it is necessary for the Authority to carry out an individual examination of all its different activities. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic. An entity that engages in both kinds of activities should keep separate accounts to exclude cross-subsidies (37). |
| --- | --- |

(54)

| (55) | The Municipality of Bergen is legally responsible for the streetlights along municipal roads in Bergen. All three measures appear to be in support of BKK’s activity related to the operation and maintenance of the streetlight infrastructure. The main question in relation to all three measures is therefore whether BKK is engaging in economic activity when selling operation and maintenance services to the Municipality of Bergen. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The Norwegian authorities argue that the activities of BKK in providing maintenance and operation services on those streetlights are non-economic in nature. The Norwegian authorities state that no market can exist without a private demand and a private willingness to pay for the good or service in question. This is the case for streetlights along the municipal roads. The Norwegian authorities refer to the judgment of the General Court in Selex v Commission (38). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | That case concerned the activities of Eurocontrol, an international organisation established by various European States with the aim of strengthening cooperation in the field of air navigation and developing joint activities for better harmonisation and integration of practices. One of the questions considered was whether Eurocontrol offered services on a market when it prepared technical standards which were to be adopted by the Council of Eurocontrol, an act that would make them binding on all contracting States. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | The General Court found that the activity of producing the technical standards was non-economic in nature, observing in paragraph 61 of its judgment that ‘the only purchasers of such services can be States in their capacity as air traffic control authorities’. In the view of the Authority, that statement cannot be read in isolation. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Private unwillingness to pay for a service only suggests the presence of a market failure. The services under assessment in Selex v Commission on the other hand, concerned not simply a service the provision of which is hampered by a market failure in that there is no willingness to pay for the good in question, but rather a service of which the States were the only possible purchasers due to their prerogative in adopting technical standards for air navigation. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Even for a service of this nature, the General Court also looked at the way the States had chosen to organise it, so as to assess whether it was economic in nature. It observed that the States had chosen not to introduce market mechanisms, but rather to produce those standards themselves through an international organisation, which rendered the conclusion that the service was non-economic. The Authority therefore disagrees that the judgment can be interpreted to mean that presence of private demand for a good or service is necessary for a market to exist. In principle, fierce competition on a market can exist even in markets where public authorities are the only or the main purchaser of the service in question. This is for example the case in the market for the construction of roads. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | The Authority also notes that the reasoning of the General Court was overturned by the Court of Justice which found that the activity was non-economic on the basis of the public powers exemption (39). The Court of Justice pointed to the fact that, taken as whole, an international organisation such as Eurocontrol exercised activities which, by their nature, their aim and the rules to which they are subject, are connected with the exercise of powers relating to the control and supervision of air space, and are therefore not economic in nature. The Norwegian authorities have not argued that the public powers exemption applies to the activities of BKK. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | In the present case, the Norwegian authorities are purchasing services from a private entity, which is offering that service for remuneration. There is a market for the maintenance and operation of streetlights, and such services are sold to public authorities, as well as to companies and individuals that need lighting along private roads. The complainant represents companies selling services in this market. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | The fact that there would be no private demand for some of these services, due to a market failure, and the decision by a public authority to purchase those services in the interest of the public good, does not lead to the conclusion that the activity of the supplier is non-economic. If this were sufficient to exclude the measure from the realm of state aid law, the existence of the rules governing services of general economic interest for example, would be superfluous. In accordance with established case law, the presence of a market failure and the fact that a public authority reacts by imposing a public service obligation on an entity, does not preclude that the supplier of the service is pursuing an economic activity (40). |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The question in the present case is different from the one considered by the Court of Justice in FENIN (41). That case concerned the question whether Spanish hospitals abused their dominant position when purchasing medical goods and equipment on the market. The Court of Justice ruled only on the fact that an organisation which purchases goods not for the purpose of offering goods and services as part of an economic activity, but in order to use them in the context of a different activity, such as one of a purely social nature, does not act as an undertaking, simply because it is a purchaser in a given market (42). However, FENIN did not raise the separate legal question whether the activities of the supplier of the medical goods and equipment are economic in nature. In principle, even if the public authority purchasing the service in question is carrying out a non-economic activity, for example because it is fulfilling its responsibilities to provide for lighting along municipal roads, the companies supplying the authorities with the delivery of LED lights and maintenance and operation services, might well be exercising economic activities. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | On that background, the Authority takes the preliminary view that BKK is engaging in an economic activity when selling maintenance and operation services for the streetlights to the Municipality of Bergen. As all three measures are linked to this activity, the Authority preliminary concludes that the three measures confer an advantage to an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(65)

4.5   
  Selectivity

| (66) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Any advantage stemming from the maintenance and operation agreement, the financing of the new 12 000 LED fixtures and the compensation for the capital costs of the streetlights, favours one particular undertaking, namely BKK. Hence, the measures are selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(67)

4.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (68) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | A measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the competitive position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (43). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Public support is liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (44). |
| --- | --- |

(70)

| (71) | The Norwegian authorities argue that streetlight networks are ‘natural monopolies’ in the sense that allowing for competition would entail a wasteful duplication of resources. The fact that the infrastructure itself is a natural monopoly, does not, however, exclude that the operation of the infrastructure can distort competition. To exclude potential distortion of competition, the management and operation of the infrastructure must generally be subject to a legal monopoly and fulfil a number of other cumulative criteria (45). In the Authority’s preliminary assessment, the measures do not seem to fulfil the necessary conditions. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | To the extent that the transactions between the Municipality of Bergen and BKK have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on BKK, which may have strengthened its position compared to other undertakings competing with it. The measures are therefore liable to distort competition. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | The final question is whether the measures are liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking as compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, the latter must be regarded as affected by the aid (46). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The Authority lacks more detailed information about the market for operation and maintenance of streetlights and the presence of cross-border investment in this sector. The complainant has, however, submitted that there are EEA suppliers of operation and maintenance services with whom BKK competes. Moreover, EnoTek AS appears to have been involved in several other markets providing for example entrepreneur services, project leadership, operation and maintenance services, as well as security and preparedness (47). The Authority’s preliminary analysis is that the measures might have benefited also these activities and the Authority is not aware of anything to suggest that these markets are not open to intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | On this basis, the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and have an effect on intra-EEA trade. |
| --- | --- |

(75)

4.7   
  Conclusion

| (76) | Based on the available information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(76)

5   Procedural requirements

| (77) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (‘Protocol 3’): ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.’ |
| --- | --- |

(77)

| (78) | The Norwegian authorities did not notify the potential aid before putting it into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(78)

6   Compatibility of the aid measures

| (79) | Having preliminary concluded that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Norwegian authorities have not presented evidence suggesting that BKK has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(81)

7   Conclusion

| (82) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement, and therefore constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or that they are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The Authority invites the Norwegian authorities to submit, by Monday 20 May 2019, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The Authority informs the Norwegian authorities that it will forward a copy of this decision to BKK and inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Norwegian authorities. |
| --- | --- |

(85)

Done in Brussels, 16 April 2019.

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 855990.

2

(3)  Document No 858239.

3

(4)  Documents Nos 863097, 863099, 864432, and 864434.

4

(5)  Document No 872926.

5

(6)  Ibid.

6

Ibid

(7)  Document No 873252.

7

(8)  Document No 923689.

8

(9)  Document No 827789.

9

(10)  Document No 1057006.

10

(11)  Lov om vegar (Road Act), LOV-1963-06-21-23, Section 20.

11

Lov om vegar

(12)  See letter from the Municipality of Bergen to Nettpartner AS dated 18 May 2016 attached as annex 2 to the complaint.

12

(13)  See contract notice published on TED website attached as annex 7 to the complaint.

13

(14)  16 058 of these are owned by EnoTek AS and the rest, 2 349 are owned by the Municipality of Bergen.

14

(15)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415 (‘Altmark’), paragraphs 89–93.

15

Altmark

Altmark

(16)  Commission Regulation (EU) No 360/2012 of 25 April 2012 on the application of Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union to de minimis aid granted to undertakings providing services of general economic interest, OJ L 114, 26.4.2012, p. 8, referred to at point 1ha of Annex XV to the EEA Agreement.

16

de minimis

(17)  Commission Decision 2012/21/EU of 20 December 2011 on the application of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest, OJ L 7, 11.1.2012, p. 3, referred to at point 1h of Annex XV to the EEA Agreement.

17

(18)  The Norwegian authorities refer to judgment of the General Court of 12 December 2006, Selex v Commission, T-155/04, EU:T:2006:387, paragraph 61 (‘judgment of the GC in Selex’). The reasoning in the judgment of the General Court was overturned by the Court of Justice which considered the activity to be non-economic on other grounds. See judgment of the Court of Justice of 26 March 2009, Selex v Commission, C-113/07, EU:C:2009:191 (‘judgment of the CoJ in Selex’), paragraphs 86–93, which considered the activity non-economic on other grounds.

18

Selex

Commission

Selex

Commission

(19)  OJ L 342, 21.12.2017, p. 35 and EEA Supplement No 82, 21.12.2017, p. 1, paragraph 48.

19

(20)  NoA, paragraph 68.

20

(21)  Altmark, paragraphs 89–93.

21

Altmark,

(22)  Email from the Norwegian authorities to the Authority of 8 September 2017, Document No 873252.

22

(23)  NoA, paragraphs 98–100.

23

(24)  NoA, paragraphs 101–105.

24

(25)  Emails of 7 September 2017 and 11 July 2018 (Documents Nos 872926 and 923689).

25

(26)  NoA, paragraph 79.

26

(27)  Email of 28 February 2019 and the attached maintenance and operation agreement, Document No 1057006.

27

(28)  Document No 863099.

28

(29)  Document No 864434.

29

(30)  Document No 873252.

30

(31)  Annex 6 to the complaint.

31

(32)  NoA, paragraph 69.

32

(33)  NoA, paragraph 77. Judgment in FIH v Commission, C-579/16, EU:C:2018:159, paragraph 55.

33

FIH

Commission

(34)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, paragraph 104.

34

Commission

EDF

(35)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

35

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(36)  NoA, chapter 2.1.

36

(37)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

37

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(38)  Judgment of the GC in Selex, paragraph 61.

38

Selex

(39)  Judgment of the CoJ in Selex, paragraphs 86–93. See NoA, paragraphs 17–18 on the public powers exemption.

39

Selex

(40)  Altmark; judgment of the CoJ in Selex, paragraph 119.

40

Altmark

Selex

(41)  Judgment in FENIN v Commission, C-205/03, EU:C:2006:453.

41

FENIN

Commission,

(42)  Ibid, paragraph 37.

42

Ibid

(43)  NoA, paragraph 187.

43

(44)  NoA, paragraph 189.

44

(45)  NoA, paragraph 188.

45

(46)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66.

46

Eventech,

(47)  https://www.bkk.no/enotek.

47

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-bíróság

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/35

---

A Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein 2019. január 24-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz a D és E ügyben

(E-2/19. sz. ügy)

(2019/C 197/07)

A Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein (a Liechtensteini Hercegség Közigazgatási Bírósága) 2019. január 24-én kelt és a Bíróság Hivatalához 2019. január 29-én beérkezett levelében tanácsadó vélemény iránti kérelemmel fordult az EFTA-Bírósághoz a D és E ügyben az alábbi kérdést illetően:

Úgy kell-e értelmezni a 2004/38/EK irányelvet, különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének d) pontjával együtt értelmezett 3. cikke (1) bekezdését és a 191/1999 [EGT vegyes bizottsági] határozat III. pontjának első mondatát, hogy valamely uniós tagállam állampolgárának családtagja ugyanolyan érvényességű engedélyt jogosult szerezni, mint amilyet az eltartó személy szerzett, még abban az esetben is, ha az eltartó személy kizárólag a nemzeti jog és nem az EGT-jog alapján szerzett tartózkodási jogosultságot Liechtensteinben?

---

| 13.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 197/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 197/36

---

A Nettbuss AS által 2019. február 26-án a Konkurrenten.no AS ellen benyújtott kereset

(E-1/17. sz. ügy Költségek)

(2019/C 197/08)

A Nettbuss AS (képviselője: Camilla Borna Fossem of Advokatfirmaet Schjødt AS, Ruseløkkveien 14, NO-0201 Oslo, Norvégia) keresetet nyújtott be az EFTA-Bíróságon 2019. február 26-án a Konkurrenten.no AS ellen.

A felperes a Bíróságot a következő végzés meghozatalára kéri:

| 1. | A Konkurrenten.no 442 125 NOK-ot (vagy azzal egyenértékű eurót) fizet a Nettbuss AS számára a vonatkozó késedelmi kamaton felül. |
| --- | --- |

1.

A Konkurrenten.no 442 125 NOK-ot (vagy azzal egyenértékű eurót) fizet a Nettbuss AS számára a vonatkozó késedelmi kamaton felül.

Jogi és ténybeli háttér, valamint hivatkozott jogalapok:

| — | A Konkurrenten.no AS keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság 2015. májusi 179/15/COL sz. határozata ellen az EFTA-Bírósághoz 2017. január 11-én. A felperest közvetlenül érintette az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata, és kérte, hogy beavatkozhasson az E-1/17 sz. Konkurrenten.no AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügybe. A bíróság elnöke 2017. július 12-i végzésében engedélyezte a felperes számára a beavatkozást. |
| --- | --- |

—

A Konkurrenten.no AS keresetet nyújtott be az EFTA Felügyeleti Hatóság 2015. májusi 179/15/COL sz. határozata ellen az EFTA-Bírósághoz 2017. január 11-én. A felperest közvetlenül érintette az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata, és kérte, hogy beavatkozhasson az E-1/17 sz. Konkurrenten.no AS kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügybe. A bíróság elnöke 2017. július 12-i végzésében engedélyezte a felperes számára a beavatkozást.

| — | Az EFTA-Bíróság eljárási szabályzata 70. cikkének (1) bekezdése szerint:

  „A megtérítendő költségek vitatása esetén a Bíróság – az érintett fél kérelmére, az ellenérdekű fél észrevételeinek meghallgatását követően – végzéssel határoz.” |
| --- | --- |

—

Az EFTA-Bíróság eljárási szabályzata 70. cikkének (1) bekezdése szerint:

„A megtérítendő költségek vitatása esetén a Bíróság – az érintett fél kérelmére, az ellenérdekű fél észrevételeinek meghallgatását követően – végzéssel határoz.”

| — | Az EFTA-Bíróság az E-1/17. sz. ügyben hozott végzésében elrendelte, hogy a Konkurrenten.no AS viselje a felperes költségeit. |
| --- | --- |

—

Az EFTA-Bíróság az E-1/17. sz. ügyben hozott végzésében elrendelte, hogy a Konkurrenten.no AS viselje a felperes költségeit.

---