# Eiropas Savienības C 283/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 283 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 21. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 283

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 21. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2019/C 283/01 ECB/2019/24 | Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2019. gada 25. jūlijs) Eiropas Savienības Padomei par Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ārējiem revidentiem (ECB/2019/24) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2019/C 283/01 ECB/2019/24

Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2019. gada 25. jūlijs) Eiropas Savienības Padomei par Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ārējiem revidentiem (ECB/2019/24)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 283/02 | Euro maiņas kurss | 2 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 283/02

Euro maiņas kurss

2

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 283/03 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 3 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2019/C 283/03

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

3

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 21.8.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2019. gada 25. jūlijs)

Eiropas Savienības Padomei par Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ārējiem revidentiem

(ECB/2019/24)

(2019/C 283/01)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta pašreizējo ārējo revidentu PricewaterhouseCoopers pilnvaras beigsies pēc 2018. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2019. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta pašreizējo ārējo revidentu PricewaterhouseCoopers pilnvaras beigsies pēc 2018. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2019. finanšu gadā.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta par saviem ārējiem revidentiem no 2019. līdz 2025. finanšu gadam izvēlējusies KPMG. |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta par saviem ārējiem revidentiem no 2019. līdz 2025. finanšu gadam izvēlējusies KPMG.

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Tiek ieteikts par Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta ārējiem revidentiem no 2019. līdz 2025. finanšu gadam iecelt KPMG.

Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 25. jūlijā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 21.8.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 20. augusts

(2019/C 283/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1076 |
| JPY | Japānas jena | 117,79 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4560 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91623 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,7653 |
| CHF | Šveices franks | 1,0860 |
| ISK | Islandes krona | 138,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,9638 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,796 |
| HUF | Ungārijas forints | 327,23 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3552 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7305 |
| TRY | Turcijas lira | 6,3328 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6347 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4762 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6868 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7286 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5351 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 337,78 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,0117 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8180 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3838 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 794,38 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6263 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,964 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,8360 |
| THB | Taizemes bāts | 34,086 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,4959 |
| MXN | Meksikas peso | 21,9445 |
| INR | Indijas rūpija | 79,4410 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1076

JPY

Japānas jena

117,79

DKK

Dānijas krona

7,4560

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91623

SEK

Zviedrijas krona

10,7653

CHF

Šveices franks

1,0860

ISK

Islandes krona

138,10

NOK

Norvēģijas krona

9,9638

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,796

HUF

Ungārijas forints

327,23

PLN

Polijas zlots

4,3552

RON

Rumānijas leja

4,7305

TRY

Turcijas lira

6,3328

AUD

Austrālijas dolārs

1,6347

CAD

Kanādas dolārs

1,4762

HKD

Hongkongas dolārs

8,6868

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7286

SGD

Singapūras dolārs

1,5351

KRW

Dienvidkorejas vona

1 337,78

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,0117

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8180

HRK

Horvātijas kuna

7,3838

IDR

Indonēzijas rūpija

15 794,38

MYR

Malaizijas ringits

4,6263

PHP

Filipīnu peso

57,964

RUB

Krievijas rublis

73,8360

THB

Taizemes bāts

34,086

BRL

Brazīlijas reāls

4,4959

MXN

Meksikas peso

21,9445

INR

Indijas rūpija

79,4410

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 21.8.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 283/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 283/3

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2019/C 283/03)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias)

ES Nr.: PGI-GR-02387 – 10.1.2018.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Grieķija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ir mīkstais siers, ko ražo no biezpiena, kurš gatavots no pasterizēta vai svaiga kazas vai aitas piena vai no kazas un aitas piena maisījuma pēc tā sarecināšanas ar himozīnu. To vismaz vienu dienu nogatavina sālsūdenī un pēc tam vismaz vienu mēnesi – vīna nogulsnēs, kas zināmas ar nosaukumu possia. Possia ir vārītu sarkanvīna nogulu jeb nogulšņu biezs maisījums ar bagātīgu aromātu.

Fizikālās īpašības

Krāsa: iekšpusē – pilnīgi balta. No ārpuses vīna nogulšņu krāsas dēļ siers iegūst iesarkanu nokrāsu. Krāsas intensitāte ir atkarīga no vīna nogulšņu krāsas un no tā, cik ilgi siers bijis pakļauts to iedarbībai nogatavināšanas laikā.

Forma: rievots, garš, asimetrisks cilindrs ar izteiktām rievām, ko rada tyrovoli jeb siera veidne, kuru izmanto biezpiena notecināšanai.

Konsistence: mīkstais siers

Ķīmiskās īpašības

Minimālais tauku saturs sausnā: 43 % masas

Maksimālais ūdens saturs: 56 %

Organoleptiskās īpašības

Izteikts vīna aromāts un skābena garša

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejvielas

Piens, no kura ražo “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias), ir noteiktajā apgabalā ražots pasterizēts vai svaigs kazas vai aitas piens vai kazas un aitas piena maisījums. Tas nav kondensēts piens un nesatur piena pulveri, kondensētu pienu, kazeīna sāļus, krāsvielas, konservantus un citas piedevas. Tas nesatur antibiotikas, pesticīdus vai citas kaitīgas vielas.

Aitas un/vai kazas piens, ko izmanto “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ražošanā, ir iegūts tikai no aitu un kazu šķirnēm, kuras tradicionāli audzē Kosas salā un kuras ir pielāgojušās tur valdošajiem apstākļiem. Tas tā ir tādēļ, ka saražotajam pienam ir īpašas kvalitātes īpašības, kuru pamatā ir salas savdabīgais mikroklimats un bagātīgā augu valsts dabiskajās ganībās, kas nodrošina daļu no dzīvnieku ikdienas barības.

Siera nogatavināšanā izmantotās vīna nogulsnes (possia) ir iegūtas tikai no tām vīna vīnogu šķirnēm, kuras ir atļauts audzēt noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tās audzē vietējie vīnkopji, izmantojot tradicionālas, no paaudzes paaudzē nodotas metodes. Izmantotā possia ir augstas kvalitātes, un tai piemīt bagātīgs aromāts. To izmanto tādu, kāda tā ir, vai atšķaidītu ar vīnu.

Ražošanas procesā izmantotais himozīns ir vai nu tradicionāli, vai komerciāli ražots dzīvnieku izcelsmes himozīns.

Dzīvnieku barība

Dzīvnieku uzturs lielā mērā balstās uz ikdienas ganīšanos savvaļas ganībās ar sevišķi bagātīgu augu valsti. Laikposmā no maija līdz septembrim ganībās sastopamie augi pilnībā izkalst. Tādēļ šajā samazinātas piena ražošanas periodā dzīvnieku uzturs daļēji balstās uz žāvētu pļavas zāli un vietējo ganību augiem un daļēji – uz lopbarību no graudaugiem vai pākšaugiem (vīķes, mieži, auzas). Šādus pākšaugus audzē laukos noteiktajā apgabalā. Tos papildina ar citur ražotu lopbarību, piemēram, kukurūzas graudiem un rupjo lopbarību. Oktobrī un novembrī – jaundzimušo jēru un kazlēnu zīdīšanas periodā – izmanto olīvkoka lapas kopā ar žāvētu lopbarību, piemēram, sienu vai kukurūzu, jo dabiskā veģetācija ir nepietiekama un dzīvnieku uztura vajadzības ir lielākas. Laikposmā aptuveni no decembra līdz aprīlim, pēc tam, kad jaundzimušie ir atšķirti no zīdītājmātes, tiek saražots vairāk piena. Tad dzīvnieki ganās vietējās savvaļas ganībās, kurās, pateicoties ziemas un pavasara lietiem, ir bagātīgāka augu valsts. Minētā augu valsts ietver šādus augus: virši (Erica manipuliflora), salvija (Salvia triloba), dzeloņainā irbulene (Calicotome villosa), Quercus macrolepis ozolu šķirnes zīles u. c. Ziemā lopus baro arī ar žāvētu lopbarību. To ražo ārpus noteiktā apgabala.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ražošanā izmantotās izejvielas, proti, aitas un kazas piens un vīna nogulsnes jeb possia, ir ražotas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tā iemesli ir izskaidroti 3.3. punktā. Arī pārstrādes un ražošanas posmus īsteno noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā: no aitas un kazas piena ražo sieru, kuru pēc tam nogatavina uz vietas ražotās vīna nogulsnēs (possia), lai ražotu “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias).

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) iepakošanu veic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tas tiek darīts tādēļ, lai novērstu jebkādu produkta kvalitātes pasliktināšanos. Iepakošanu veic apgabalā, jo Kosa ir sala un produkts ir nestabils. Sieru iepako nekavējoties, lai pilnībā saglabātu īpašības, ko tam piešķīrušas vīna nogulsnes. Neiepakota produkta transportēšana apdraud tā kvalitāti.

Jānorāda, ka pircēji “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) var iegādāties ar ražotāja personīgo marķējumu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un pēc tam var to pārpakot vai sagriezt ārpus apgabala, ja vien tiek nodrošināta izsekojamība.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ietver visu Kosas salu. Administratīvi Kosas sala ietilpst Kosas reģionālajā vienībā, Dienvidegejas reģionā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne starp “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) un Kosas salas ģeogrāfisko apkārtni izriet no tā īpašajām kvalitātes īpašībām un arī reputācijas.

Kosā valda Vidusjūras klimats, kam galvenokārt raksturīgas siltas, sausas vasaras un maigas, lietainas ziemas. Salā vērojama daudzveidīga ainava ar savdabīgām kalnu, pakalnu un līdzenumu teritorijām. Topogrāfijai ir būtiska loma, jo kalnos novērojams salīdzinoši liels nokrišņu daudzums. Tie ietekmē hidroloģiskos apstākļus un vidi salas zemākajās ieplakās, kur ir daudz avotu un līdzenumu.

Aitu un kazu audzēšana Kosas salā joprojām balstās uz nomadismu, proti, dienā dzīvnieki ganās savvaļas ganībās, un tikai uz nakti tos sadzen pagaidu nojumēs. Dzīvnieku uzturs lielā mērā balstās uz ganīšanos ganībās, kas ir zemas kapacitātes, taču ar sevišķi bagātīgu augu valsti.

Salas augu valsts ietver aptuveni 1 000 dažādu augu sugu. Saskaņā ar programmas “Corine 2000” datiem salā ir izkliedētas dabiskās ganības, turklāt divas no tām ir īpaši ievērojamas. Vienas šādas ganības atrodas salas austrumos, un to platība ir 1 119 ha. Otras atrodas starp Pylion, Antimacheia un Kardamaina, un to platība ir aptuveni 400 ha.

Ganībās cita starpā atrodamas šādas augu sugas: virši, timiāns, raudene, kalnumētra, salvija, franču savvaļas lavanda, Dittrichia viscosa, mirte, asfodele, baltā diktamne, dzeloņainā irbulene (Calicotome villosa), brūnvālīte, asinszāle, klinšuroze, Fumana thymifolia, Anthyllis hermanniae, Genista acanthoclada, krāsu mēle, oleandrs, zemeņkoks, rozmarīns, Medicago arborea, Pistacia un savvaļas olīvkoks.

Šo unikālo, izslavēto sieru – “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) – palīdzēja radīt arī vietējo ražotāju speciālās zināšanas un ilgstošā pieredze saistībā ar tā ražošanu, kas iegūtas gadu gaitā, nodotas no paaudzes paaudzei un ietver vīna nogulšņu (possia) sagatavošanu un siera veidņu (tyrovoli) izmantošanu biezpiena notecināšanai.

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) specifika:

| a) | tā organoleptiskās īpašības (izteikts vīna aromāts un skābena garša); |
| --- | --- |

a)

tā organoleptiskās īpašības (izteikts vīna aromāts un skābena garša);

| b) | tam raksturīgā forma un krāsa (rievots, garš, asimetrisks cilindrs ar izteiktām rievām, iekšpusē pilnīgi balts, no ārpuses – ar iesarkanu nokrāsu); |
| --- | --- |

b)

tam raksturīgā forma un krāsa (rievots, garš, asimetrisks cilindrs ar izteiktām rievām, iekšpusē pilnīgi balts, no ārpuses – ar iesarkanu nokrāsu);

| c) | “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ar savu specifiku ir izpelnījies teicamu reputāciju Kosas salas vietējā kopienā, kā arī citur Grieķijā. To apliecina daudzās atsauces tīmekļvietnēs, kurās atrodamas tradicionālas receptes un slavenu šefpavāru demonstrējumi, kā arī raksti vietējos laikrakstos. |
| --- | --- |

c)

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ar savu specifiku ir izpelnījies teicamu reputāciju Kosas salas vietējā kopienā, kā arī citur Grieķijā. To apliecina daudzās atsauces tīmekļvietnēs, kurās atrodamas tradicionālas receptes un slavenu šefpavāru demonstrējumi, kā arī raksti vietējos laikrakstos.

Ražošanas process ir unikāls galvenokārt tāpēc, ka sieru nogatavina uz vietas ražotās vīna nogulsnēs (possia), ko vietējie vīnkopji ražo, izmantojot gadsimtiem pārbaudītas tradicionālas metodes.

Tieši “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) nogatavināšana vīna nogulsnēs tam piešķir lielāko daļu no specifiskajām organoleptiskajām īpašībām, sevišķi – skābeno garšu un izteikto vīna aromātu. Izmantoto nogulšņu labās kvalitātes pamatā ir salas tradīcijas augstākā labuma vīnu ražošanā. To apliecina tas, ka vairākiem vīna veidiem, kurus ražo Kosas salā, ir piešķirta aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

Ražošanas procesā izmantotā piena kvalitātes pamatā ir salas savdabīgais Vidusjūras klimats, kā arī bagātā augu valsts izkliedētajās dabiskajās pļavās, kas nodrošina ganības aitu un kazu šķirnēm, kuras tradicionāli audzē Kosā un kuras gadsimtu gaitā ir pielāgojušās salas apstākļiem. Ir pierādīts, ka piena lopu barība ietekmē to piena organoleptiskās īpašības, jo aromātiskās vielas, kas atrodamas augos, kurus tie ēd, nokļūst pienā.

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) savu īpašo formu (garš cilindrs ar rievotu virsmu un izteiktām rievām) nepārprotami iegūst no tyrovoli, ko izmanto, daļēji notecinot biezpienu. Tyrovoli ir tradicionāls grozs, kas pīts no garām niedrēm, kuras aug Kosā. Var izmantot arī pārtikai piemērotas caurules formas plastmasas veidnes ar caurumiem biezpiena notecināšanai. Tas veido īpašās rievas, kas “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) piešķir tā raksturīgo formu.

Iesarkanā krāsa “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ārpusē rodas no vīna nogulsnēm (possi), kurās sieru nogatavina.

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) reputāciju un tradicionalitāti apliecina tas, ka šim sieram jau ļoti ilgu laiku ir svarīga loma salas iedzīvotāju dzīvē un uzturā, kā arī tā īpašais ražošanas process, par kuru vietējās un speciālās zināšanas tiek nodotas no paaudzes paaudzei.

Kosas “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) reputācija ir cieši saistīta ar salas vīnu reputāciju, jo to nogulsnes izmantoja un joprojām izmanto, lai ražotu slaveno possia, kurā iegremdē un nogatavina kazas un/vai aitas piena sieru. Pats vārds possia – vīna nogulsnes, kurās nogatavina sieru, – ir ietverts nosaukumā “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) [Kosas vīna siers/vīna nogulšņu siers]. Tieši nogatavināšana nogulsnēs uzlabo siera kvalitātes īpašības.

“Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) ir izpelnījies teicamu reputāciju Kosas salas vietējā kopienā, kā arī citur Grieķijā, pateicoties savai specifikai. To apliecina daudzās atsauces tīmekļvietnēs, kurās atspoguļota informācija par grieķu virtuvi, tradicionālas receptes un slavenu šefpavāru izteikta atzinība, kā arī raksti vietējos laikrakstos. Pēdējos gados “Κρασοτύρι Κω” (Krasotiri Ko) / “Τυρί της Πόσιας” (Tiri tis Possias) pārdod iepakotu lielajās Grieķijas lielveikalu ķēdēs ar strauji augošu apgrozījumu. Tas ir iekļauts ēdienkartē “Grieķijas brokastis” salas viesnīcās un Dienvidegejas reģiona produktu grozā, kas galvenokārt ietver ACVN produkciju. Tas apliecina šā siera augsto reputāciju Grieķijas tirgū.

Produkta reputāciju un ciešo saikni ar Kosas salu apliecina arī tālāk minētās atsauces.

Laikrakstā “To Vima tis Ko”2013. gada 27. septembrī tika publicēts raksts “Kad Kosa eksportēja sieru” par Krasotiri eksportēšanu no Kosas laikā, kad to bija okupējusi Turcija un Itālija, kā arī līdz 1960. gadam:

“Turcijas un Itālijas pakļautībā arī siers tika ražots lielā apjomā, jo lopkopība bija iesakņojusies kalnos turp pārcelto dzīvnieku iežogojumu dēļ. Daļu siera eksportēja. Kosa nekad nav importējusi ārvalstu sieru... Sieru iegremdēja possa (sarkanās vīna nogulsnēs) (..) mēs mērcējām sieru possa un ieguvām sarkanu sieru... Pārtikas preču tirgotāji un osmaņu ierēdņi nepārdoto sieru ievietoja ar possa pildītās mucās un pārdeva to ziemā vai eksportēja. Turcijas pakļautībā daudz siera eksportēja.”

Izvilkums parāda, ka siera iegūtās reputācijas pamatā bija konkrēta ražošanas metode – nogatavināšana vīna nogulsnēs. Šo tradicionālo praksi īsteno joprojām, un tā atspoguļo gadsimtiem senu tradīciju.

Atsauce žurnālā “Ta Koaka” (Kosas salas žurnāls par vēsturi, arheoloģiju un folkloru), 7. izdevums, publicējusi Kosas biedrība “Filitas”, 2003. gads:

“Daudzi ārvalstu ceļotāji, kas brauca caur Kosu 18. un 19. gadsimtā, ir minējuši salas bagātīgos vīna dārzus un teicamo vīnu, kura nogulsnes izmantoja slavenā possa ražošanā. Iespējams, vārds possa cēlies no latīņu vārda possum, kas nozīmē “es varu” un “tas ir iespējams”. Salas gani mērcēja savus dažādos sierus vīna nogulsnēs. To darīja ne vien tāpēc, lai tos ilgāk saglabātu, bet arī tāpēc, lai piešķirtu tiem izcilā tiri tis possas unikālo garšu.”

Piena lopkopības nozares speciālists G. P. A. Anifadaki savā grāmatā “Siera gatavošana” (2004) norāda, ka Krasotiri, kas zināms arī kā vīna nogulšņu siers, kuru ražo Kosā, tiek iegremdēts vīna nogulsnēs.

G. P. A. Anifadaki

Krasotiri

Vietnē www.gastronomos.gr ir dota atsauce uz Krasotiri no Kosas kā sena vīna nogulšņu siera mūsdienu versiju.

Krasotiri

Vietnē www.olivemagazine.gr ir dota atsauce uz Krasotiri no Kosas neatkārtojamo garšu.

Krasotiri

Vietnē www.aegeanews.gr ir dota atsauce uz Dienvidegejas reģiona 2014.–2020. gada produktu grozu, kas ietver Krasotiri Ko.

Krasotiri Ko

Plaši pazīstama ēdienu pazinēja no Grieķijas (mirsinicooking) tīmekļvietnē ir publicēts raksts par Krasotiri specifiskajām organoleptiskajām īpašībām.

mirsinicooking

Krasotiri

Slavenā grieķu šefpavāra Ilias Mamalakis tīmekļvietnē ir publicēts raksts par Krasotiri (īpašo garšu, krāsu, ražošanas procesu).

Ilias Mamalakis

Krasotiri

Athinorama-unami tīmekļvietnē ir publicēts raksts par Krasotiri Ko, kurā minēts, piemēram, ka Krasotiri atspoguļo gadsimtiem senu Kosas tradīciju.

Athinorama-unami

Krasotiri Ko

Krasotiri

Argiro Hartofili grāmatā “Tradicionālas un mūsdienīgas receptes no Kosas” ir publicēta tradicionāla recepte – tiropita (konditorejas izstrādājums ar sieru) ar vīna nogulšņu sieru.

Argiro Hartofili

tiropita

Televīzijas tīklā “SKAI television” raidījumā, kas tika rādīts 2015. gada 15. oktobrī, bija iekļauta informācija par salas tradicionālo par excellence produktu Krasotiri.

par excellence

Krasotiri

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_krasotiri_ko210119.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---