# Den Europæiske Unions C 225/2019

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 225 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 62. årgang5. juli 2019 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 225

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

62. årgang5. juli 2019

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 225/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 183/2005 om krav til foderstofhygiejne | 1 |
| 2019/C 225/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9362 — Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 225/01

Meddelelse fra Kommissionen — Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 183/2005 om krav til foderstofhygiejne

1

2019/C 225/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9362 — Suez Organique/Avril PA/Terrial) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 225/03 | Euroens vekselkurs | 30 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2019/C 225/03

Euroens vekselkurs

30

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 225/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9422 — Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 31 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2019/C 225/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 33 |
| 2019/C 225/06 | Offentliggørelse af listen over standardændringer af produktspecifikationer for vine med BOB eller BGB | 38 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2019/C 225/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9422 — Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

31

ANDET

Europa-Kommissionen

2019/C 225/05

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

33

2019/C 225/06

Offentliggørelse af listen over standardændringer af produktspecifikationer for vine med BOB eller BGB

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 5.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 225/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 183/2005 om krav til foderstofhygiejne

(2019/C 225/01)

| Formålet med dette dokument

  Dette dokument er hovedsagelig rettet mod foderstofvirksomhedsledere og de kompetente myndigheder og har til formål at give vejledning i gennemførelsen af kravene til foderstofhygiejne, navnlig vedrørende registrering af foderstofvirksomheder. |
| --- |

Formålet med dette dokument

Dette dokument er hovedsagelig rettet mod foderstofvirksomhedsledere og de kompetente myndigheder og har til formål at give vejledning i gennemførelsen af kravene til foderstofhygiejne, navnlig vedrørende registrering af foderstofvirksomheder.

| Bemærk

  Dette dokument er et dynamisk dokument, der vil blive ajourført for at tage hensyn til erfaringer og oplysninger fra medlemsstaterne, de kompetente myndigheder, foderstofvirksomhedslederne og Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet. |
| --- |

Bemærk

Dette dokument er et dynamisk dokument, der vil blive ajourført for at tage hensyn til erfaringer og oplysninger fra medlemsstaterne, de kompetente myndigheder, foderstofvirksomhedslederne og Kommissionens direktorat for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet.

Indhold

| 1. | INDLEDNING | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | DEFINITIONER | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | FODERSTOFVIRKSOMHEDSLEDERES FORPLIGTELSER | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PRIMÆRPRODUKTION | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Generelle betragtninger | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | »Små mængder« fra primærproduktionen som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d), i forordningen om foderstofhygiejne | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Aktiviteter på bedriftsniveau, der ikke betragtes som primærproduktion | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | AKTIVITETER, DER ER UNDTAGET FRA ANVENDELSESOMRÅDET FOR FORORDNINGEN OM FODERSTOFHYGIEJNE | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | REGISTRERING OG GODKENDELSE AF VIRKSOMHEDER | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Registrering af virksomheder | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Registrering af forhandlere | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Foderstofvirksomheder og internetsalg | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Godkendelse af virksomheder | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.2. | Godkendelse af virksomheder i henhold til national lovgivning | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 7. | BEGYNDELSEN AF FODERKÆDEN | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Biprodukter og fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, fra føde- og drikkevareindustrien, og som er bestemt til anvendelse som fodermidler | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Biprodukter i henhold til direktiv 2008/98/EF om affald og om ophævelse af visse direktiver (det såkaldte affaldsrammedirektiv) | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | De vigtigste retlige forpligtelser | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Eksempler på virksomhedsledere, der måske eller måske ikke skal registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Nonfoodvirksomheder, der direkte eller indirekte leverer en del af deres produktion til foderkæden, men hvis hovedaktivitet ikke er inden for foderstofområdet | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Fødevarevirksomheder, der leverer en del af deres produktion til foderkæden, men hvis hovedaktivitet ikke er inden for foderstofområdet | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter og andre forarbejdningsanlæg, der leverer foder til ledere af foderstofvirksomheder | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 8. | OFTE STILLEDE SPØRGSMÅL — FODERSTOFVIRKSOMHEDSLEDERE | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | OFTE STILLEDE SPØRGSMÅL — KOMPETENTE MYNDIGHEDER | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | RETNINGSLINJER FOR GOD PRAKSIS | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | EU-retningslinjer | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Nationale retningslinjer | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| BILAG I | 24 |
| --- | --- |

| Ikkeudtømmende liste over regler og kriterier i den nationale lovgivning, som visse medlemsstater har fastsat for små mængder som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d), i forordningen om foderstofhygiejne | 24 |
| --- | --- |

| EU-MEDLEMSSTATER | 24 |
| --- | --- |

| ØVRIGE EØS-LANDE | 25 |
| --- | --- |

| BILAG II | 26 |
| --- | --- |

| Liste over virksomheder, der er registreret i henhold til artikel 9 i forordningen om foderstofhygiejne | 26 |
| --- | --- |

| EU-MEDLEMSSTATER | 26 |
| --- | --- |

| ØVRIGE EØS-LANDE | 27 |
| --- | --- |

| BILAG III | 28 |
| --- | --- |

| På grundlag af bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne vedrørende godkendelse af foderstofvirksomheder (jf. artikel 10 i forordningen om foderstofhygiejne) | 28 |
| --- | --- |

1.   INDLEDNING

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 183/2005 af 12. januar 2005 om krav til foderstofhygiejne (1) (i det følgende benævnt »forordningen om foderstofhygiejne«) fandt anvendelse fra den 1. januar 2006. Heri fastsættes almindelige hygiejnebestemmelser, som skal følges af ledere af fodervirksomheder i alle led i foderstofkæden fra og med primærproduktionen af foderstoffer til og med markedsføringen af foder. Siden vedtagelsen af forordningen om foderstofhygiejne har medlemsstaternes kompetente myndigheder og de berørte parter anmodet Kommissionen om at klarlægge en række aspekter heraf. Formålet med denne vejledning er at imødekomme disse anmodninger.

Formålet med vejledningen er at adressere anmodningerne inden for de eksisterende retlige rammer. Den skaber derfor ingen nye retlige bestemmelser, og den søger heller ikke at dække alle bestemmelser om disse spørgsmål på en udtømmende måde. Hertil kommer, at vejledningens ordlyd vedrørende anvendelsen af kravene til registrering af foderstofvirksomhedsledere i nogle tilfælde skal forklare et vist spillerum, således at medlemsstaternes overvejelser om risikostyring kan baseres på deres egen vurdering af situationen eller forholdene på deres område.

Denne vejledning har til formål at hjælpe foderstofvirksomhedsledere og de nationale kompetente myndigheder i fødevare- og foderstofkæden med bedre at forstå og anvende forordningen om foderstofhygiejne korrekt og på en ensartet måde. Det er dog vigtigt at bemærke, at det kun er Den Europæiske Unions Domstol, som er berettiget til at fortolke EU-retten endeligt og bindende.

For at opnå en fuldstændig forståelse af de forskellige aspekter af forordningen om foderstofhygiejne er det vigtigt også at kende andre dele af EU-lovgivningen, navnlig principperne og definitionerne i:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (2) (»TSE-forordningen«) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (2) (»TSE-forordningen«)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (3) (også kaldet »den generelle fødevarelovgivning« — GFL) (4) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (3) (også kaldet »den generelle fødevarelovgivning« — GFL) (4)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (5) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (5)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (6) (7) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (6) (7)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 af 13. juli 2009 om markedsføring og anvendelse af foder (8) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2009 af 13. juli 2009 om markedsføring og anvendelse af foder (8)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (9) (»forordningen om animalske biprodukter«) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (9) (»forordningen om animalske biprodukter«)

| — | Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (10). |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (10).

2.   DEFINITIONER

»Foderstofhygiejne« er defineret i artikel 3, litra a), i forordning (EF) nr. 183/2005 som »foranstaltninger og betingelser, der er nødvendige for at bekæmpe farer og sikre, at et foderstof er egnet til foder, hvis det anvendes som tilsigtet«.

»Foder« (eller »foderstoffer«) er defineret i artikel 3, nr. 4), i forordning (EF) nr. 178/2002 som »alle stoffer eller produkter, herunder tilsætningsstoffer, som, uanset om de er uforarbejdede eller helt eller delvis forarbejdede, er bestemt til at skulle fortæres af dyr«.

»Primærproduktion af foderstoffer« er defineret i artikel 3, litra f), i forordning (EF) nr. 183/2005 som »produktion af landbrugsprodukter, herunder navnlig dyrkning, høst, malkning, opdræt af dyr (forud for slagtning) eller fiskeri, hvorved der udelukkende frembringes produkter, som ikke undergår nogen anden behandling, efter de er høstet, indsamlet eller fanget, bortset fra en simpel fysisk behandling«.

»Foderstofvirksomhed« er defineret i artikel 3, nr. 5), i forordning (EF) nr. 178/2002 som »et offentligt eller privat foretagende, som med eller uden gevinst for øje udfører en hvilken som helst aktivitet, der indgår som led i produktion, fremstilling, tilvirkning, opbevaring, transport eller distribution af foder, herunder enhver producent, som producerer, tilvirker eller opbevarer foder til fodring af dyr på den pågældendes egen bedrift«.

»Leder af en foderstofvirksomhed/foderstofvirksomhedsleder« (11) er defineret i artikel 3, litra b), i forordning (EF) nr. 183/2005 som »den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for, at kravene i denne forordning overholdes i den foderstofvirksomhed, som er under vedkommendes ledelse«

»Markedsføring« er defineret i artikel 3, nr. 8), i forordning (EF) nr. 178/2002 som »besiddelse af fødevarer eller foder med henblik på salg, herunder udbydelse til salg eller anden overførsel, som finder sted mod eller uden vederlag, herunder selve salget og distributionen og selve den overførsel, der sker på andre måder«.

»Virksomhed« er defineret i artikel 3, litra d), i forordning (EF) nr. 183/2005 som »enhver enhed af en foderstofvirksomhed«.

»Kompetent myndighed« er defineret i artikel 3, litra e), i forordning (EF) nr. 183/2005 som »den myndighed i en medlemsstat eller et tredjeland, der er udpeget til at foretage offentlig kontrol«.

»Animalske biprodukter« er defineret i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1069/2009 som »hele kroppe eller dele af dyr, animalske produkter eller andre produkter fra dyr, som ikke er bestemt til konsum, herunder oocytter, embryoner og sæd«.

»Afledte produkter« er defineret i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1069/2009 som »produkter, der er fremstillet ved en eller flere behandlinger, omdannelser eller trin i forarbejdningen af animalske biprodukter«.

»Selskabsdyr« er defineret i artikel 3, stk. 2, litra f), i forordning (EF) nr. 767/2009 som »alle dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen, og som tilhører arter, der fodres, opdrættes eller holdes, men normalt ikke anvendes til konsum i Fællesskabet«.

»Pelsdyr« er defineret i artikel 3, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 767/2009 som »alle dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen, og som fodres, opdrættes eller holdes med henblik på produktion af pels, og som ikke anvendes til konsum«.

»Tidligere fødevarer« er defineret i del A, punkt 3 i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 (12) som »fødevarer, bortset fra genanvendt køkken- og madaffald, som var fremstillet til konsum i fuld overensstemmelse med EU-fødevarelovgivningen, men som ikke længere er bestemt til konsum af praktiske eller logistiske grunde eller på grund af fremstillingsvanskeligheder, mangler ved emballagen eller andre fejl, og som ikke indebærer nogen sundhedsrisiko, når de anvendes som foder«.

I denne vejledning forstås endvidere ved:

»Fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum«: fødevarer, som er fremstillet til konsum i fuld overensstemmelse med EU's fødevarelovgivning, men som ikke længere er bestemt til konsum, som fastsat i kapitel 1.2. i Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder (13).

Detailfødevarevirksomheder kan markedsføre fødevarer som sådan, i overensstemmelse med fødevarelovgivningens bestemmelser, til en foderstofvirksomhed med henblik på omdannelse til foder, jf. kapitel 3.2.2, litra b), i Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum.

Fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, omfatter ikke:

| — | fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (14) |
| --- | --- |

—

fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (14)

| — | kosttilskud som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (15) |
| --- | --- |

—

kosttilskud som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (15)

| — | køkken- og madaffald, jf. artikel 8, litra f), i forordning (EF) nr. 1069/2009 og punkt 22 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- |

—

køkken- og madaffald, jf. artikel 8, litra f), i forordning (EF) nr. 1069/2009 og punkt 22 i bilag I til Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011.

»Forarbejdningsvirksomhed« betyder en virksomhed som defineret i artikel 3, litra d), i forordning (EF) nr. 183/2005, som fremstiller foder ved hjælp af behandlingsprocesser som omhandlet i del B i bilaget til forordning (EU) nr. 68/2013 af 16. januar 2013 om fortegnelsen over fodermidler.

3.   FODERSTOFVIRKSOMHEDSLEDERES FORPLIGTELSER

Alle fødevare- og foderstofvirksomhedsledere skal overholde de generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, der er fastsat i forordning (EF) nr. 178/2002.

Desuden skal foderstofvirksomhedslederne overholde al EU-foderstoflovgivning, herunder navnlig:

| — | forordningen om foderstofhygiejne: de skal sørge for, at alle kravene i forordningen er opfyldt i den foderstofvirksomhed, som er under deres ledelse, for at sikre fodersikkerhed og sporbarhed |
| --- | --- |

—

forordningen om foderstofhygiejne: de skal sørge for, at alle kravene i forordningen er opfyldt i den foderstofvirksomhed, som er under deres ledelse, for at sikre fodersikkerhed og sporbarhed

| — | forordningen om animalske biprodukter: hvis de håndterer foderstoffer af animalsk oprindelse, skal de, ud over forordningen om foderstofhygiejne, også gennemføre de relevante krav, der er fastsat i denne specifikke forordning |
| --- | --- |

—

forordningen om animalske biprodukter: hvis de håndterer foderstoffer af animalsk oprindelse, skal de, ud over forordningen om foderstofhygiejne, også gennemføre de relevante krav, der er fastsat i denne specifikke forordning

| — | TSE-forordningen: de skal overholde alle restriktioner og krav, der specifikt er fastsat i den nævnte forordning og dertil hørende gennemførelseslovgivning, vedrørende den mulige anvendelse af visse animalske produkter til foder. |
| --- | --- |

—

TSE-forordningen: de skal overholde alle restriktioner og krav, der specifikt er fastsat i den nævnte forordning og dertil hørende gennemførelseslovgivning, vedrørende den mulige anvendelse af visse animalske produkter til foder.

4.   PRIMÆRPRODUKTION

4.1.   Generelle betragtninger

Forordningen om foderstofhygiejne omfatter også primærproduktion af foderstoffer. Primærproduktion af foderstoffer er defineret i artikel 3, litra f), i forordningen om foderstofhygiejne som »produktion af landbrugsprodukter, herunder navnlig dyrkning, høst, malkning, opdræt af dyr (forud for slagtning) eller fiskeri, hvorved der udelukkende frembringes produkter, som ikke undergår nogen anden behandling, efter de er høstet, indsamlet eller fanget, bortset fra en simpel fysisk behandling«.

De regler, der gælder for primærproduktion af foderstoffer, er fastsat i bilag I, del A, til forordningen om foderstofhygiejne. Som nævnt ovenfor finder kravene i forordningen om animalske biprodukter og TSE-forordningen også anvendelse på ledere af foderstofvirksomheder, der håndterer og/eller leverer foder af animalsk oprindelse til dyr.

Kravene i bilag I til forordningen om foderstofhygiejne finder anvendelse på aktiviteter, der udføres af foderstofvirksomhedsledere som omhandlet i den nævnte forordnings artikel 5, stk. 1. Denne bestemmelse gælder for primærproduktion af foderstoffer og følgende dermed forbundne aktiviteter:

| — | transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på produktionsstedet |
| --- | --- |

—

transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på produktionsstedet

| — | transport med henblik på levering af primærprodukter fra produktionsstedet til en virksomhed |
| --- | --- |

—

transport med henblik på levering af primærprodukter fra produktionsstedet til en virksomhed

| — | blanding af foderstoffer udelukkende til brug på egen bedrift uden anvendelse af tilsætningsstoffer eller forblandinger af tilsætningsstoffer med undtagelse af ensileringstilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

—

blanding af foderstoffer udelukkende til brug på egen bedrift uden anvendelse af tilsætningsstoffer eller forblandinger af tilsætningsstoffer med undtagelse af ensileringstilsætningsstoffer.

Primærproduktion (og dermed forbundne aktiviteter) henviser til aktiviteter på bedriften eller på et tilsvarende niveau og omfatter bl.a.:

| — | produktion, avl eller dyrkning af vegetabilske produkter såsom korn, frugt, grøntsager og urter samt transport heraf og oplagring og håndtering af produkter (uden væsentlig ændring af arten) på bedriften og deres videre transport til en virksomhed |
| --- | --- |

—

produktion, avl eller dyrkning af vegetabilske produkter såsom korn, frugt, grøntsager og urter samt transport heraf og oplagring og håndtering af produkter (uden væsentlig ændring af arten) på bedriften og deres videre transport til en virksomhed

| — | opdræt af dyr til slagtning eller fremstilling af produkter af animalsk oprindelse på bedriftsniveau |
| --- | --- |

—

opdræt af dyr til slagtning eller fremstilling af produkter af animalsk oprindelse på bedriftsniveau

| — | produktion, opdræt og indsamling af insekter |
| --- | --- |

—

produktion, opdræt og indsamling af insekter

| — | visse tørringsmetoder for primærprodukter som f.eks. alger og grovfoder og/eller korn, som dyrkes og høstes på samme bedrift.
  Sådanne tørringsaktiviteter betragtes som normale rutineaktiviteter ved primærproduktionen af foder i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne.
  Visse tørringsaktiviteter, der udføres på bedriften, vil dog sandsynligvis ændre produkterne og/eller indføre nye farer for foder, f.eks. direkte tørring af primærprodukter med en brændstofkilde, der kan forårsage farlig forurening (f.eks. med dioxiner). Denne aktivitet kan ikke betragtes som en normal rutineaktivitet i primærproduktionsleddet eller som en operation forbundet med primærproduktionen og skal derfor betragtes som en aktivitet, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne. |
| --- | --- |

—

visse tørringsmetoder for primærprodukter som f.eks. alger og grovfoder og/eller korn, som dyrkes og høstes på samme bedrift.

Sådanne tørringsaktiviteter betragtes som normale rutineaktiviteter ved primærproduktionen af foder i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne.

Visse tørringsaktiviteter, der udføres på bedriften, vil dog sandsynligvis ændre produkterne og/eller indføre nye farer for foder, f.eks. direkte tørring af primærprodukter med en brændstofkilde, der kan forårsage farlig forurening (f.eks. med dioxiner). Denne aktivitet kan ikke betragtes som en normal rutineaktivitet i primærproduktionsleddet eller som en operation forbundet med primærproduktionen og skal derfor betragtes som en aktivitet, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne.

| Bemærkninger vedrørende primærproduktion:







  — | Generelle regler for primærproduktion er fastsat i bilag I til forordningen om foderstofhygiejne. |
| --- | --- |

Bemærkninger vedrørende primærproduktion:

—

Generelle regler for primærproduktion er fastsat i bilag I til forordningen om foderstofhygiejne.

| — | God fodringspraksis er anført i bilag III til forordningen om foderstofhygiejne. |
| --- | --- |

—

God fodringspraksis er anført i bilag III til forordningen om foderstofhygiejne.

| — | Særlige krav vedrørende fodring af opdrættede dyr med foder af animalsk oprindelse, registreringer og tilladt anvendelse af animalske biprodukter er fastsat i bilag IV (forbud mod foder) til TSE-forordningen og artikel 11, stk. 1, og artikel 14, litra d), nr. i), i forordningen om animalske biprodukter. |
| --- | --- |

—

Særlige krav vedrørende fodring af opdrættede dyr med foder af animalsk oprindelse, registreringer og tilladt anvendelse af animalske biprodukter er fastsat i bilag IV (forbud mod foder) til TSE-forordningen og artikel 11, stk. 1, og artikel 14, litra d), nr. i), i forordningen om animalske biprodukter.

4.2.   »Små mængder« fra primærproduktionen som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d), i forordningen om foderstofhygiejne

Forordningen om foderstofhygiejne finder ikke anvendelse på direkte levering af små mængder fra primærproduktionen af foderstoffer på lokalt niveau fra producenten til lokale bedrifter til anvendelse på disse bedrifter.

I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordningen om foderstofhygiejne er det op til medlemsstaterne at afgøre, om begrebet »små mængder« skal defineres nærmere, og at fastsætte de nationale regler og retningslinjer, der er nødvendige for at sikre, at foderet er sikkert (risikobaseret tilgang).

Medlemsstaterne har reguleret dette spørgsmål på forskellig vis i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og subsidiaritet i henhold til deres lokale forhold og behov.

En ikkeudtømmende liste over de regler og kriterier i henhold til den nationale lovgivning, som visse medlemsstater har fastsat for »små mængder«, jf. artikel 2, stk. 2, litra d), i forordningen om foderstofhygiejne, findes i bilag I til dette dokument.

Desuden kan de kompetente myndigheder i henhold til artikel 20, stk. 4, litra d), i forordning (EU) nr. 142/2011 give erhvervsdrivende, der sælger små mængder lokalt produceret foder til selskabsdyr på det lokale marked eller i lokale detailvirksomheder, en undtagelse fra underretningspligten i henhold til forordningen om animalske biprodukter.

4.3.   Aktiviteter på bedriftsniveau, der ikke betragtes som primærproduktion

Ud over primærproduktionen af foder blander nogle foderstofvirksomhedsledere også foder udelukkende til brug på egen bedrift ved anvendelse af tilsætningsstoffer eller forblandinger af tilsætningsstoffer med undtagelse af ensileringstilsætningsstoffer. Artikel 5, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne dækker denne aktivitet, og de regler, der gælder for en sådan aktivitet, er fastsat i denne forordnings bilag II. Kravet om at gennemføre relevante procedurer baseret på HACCP-principperne efter artikel 6 i forordningen om foderstofhygiejne gælder også for disse landbrugere. I nogle medlemsstater kaldes disse foderstofvirksomhedsledere »HACCP-landbrugere«.

5.   AKTIVITETER, DER ER UNDTAGET FRA ANVENDELSESOMRÅDET FOR FORORDNINGEN OM FODERSTOFHYGIEJNE

I henhold til artikel 2, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne er følgende undtaget:

| a) | egenproduktion af foderstoffer til:






  i) | dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug (f.eks. æg fra æglæggende høner, der er opdrættet på private lokaliteter, og som vil blive anvendt til privat konsum) |
| --- | --- | --- |

a)

egenproduktion af foderstoffer til:

i)

dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug (f.eks. æg fra æglæggende høner, der er opdrættet på private lokaliteter, og som vil blive anvendt til privat konsum)

| ii) | dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen (f.eks. produktion af foder til et privat selskabsdyr eller pelsdyr) (16) |
| --- | --- |

ii)

dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen (f.eks. produktion af foder til et privat selskabsdyr eller pelsdyr) (16)

| b) | fodring af dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug, eller direkte levering fra producenten af små mængder primærprodukter (f.eks. æg, mælk, kød) til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger |
| --- | --- |

b)

fodring af dyr, der anvendes til produktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug, eller direkte levering fra producenten af små mængder primærprodukter (f.eks. æg, mælk, kød) til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger

| c) | fodring af dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen |
| --- | --- |

c)

fodring af dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen

| d) | direkte levering af små mængder fra primærproduktionen af foderstoffer på lokalt niveau fra producenten til lokale bedrifter til anvendelse på disse bedrifter (17) |
| --- | --- |

d)

direkte levering af små mængder fra primærproduktionen af foderstoffer på lokalt niveau fra producenten til lokale bedrifter til anvendelse på disse bedrifter (17)

| e) | detailhandel med foder til selskabsdyr. |
| --- | --- |

e)

detailhandel med foder til selskabsdyr.

I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordningen om foderstofhygiejne kan medlemsstaterne fastsætte nationale forskrifter og vejledninger for de aktiviteter, der ikke er omfattet af forordningen om foderstofhygiejne, som sikrer, at målene i forordningen nås.

| Bemærkninger om aktiviteter, der ikke er omfattet af forordningen om foderstofhygiejne:

  I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 178/2002 må foder ikke markedsføres eller gives til dyr, der anvendes i fødevareproduktionen, eller andre dyr (18), hvis det er farligt. |
| --- |

Bemærkninger om aktiviteter, der ikke er omfattet af forordningen om foderstofhygiejne:

I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 178/2002 må foder ikke markedsføres eller gives til dyr, der anvendes i fødevareproduktionen, eller andre dyr (18), hvis det er farligt.

6.   REGISTRERING OG GODKENDELSE AF VIRKSOMHEDER

6.1.   Registrering af virksomheder

I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne skal hver virksomhed, der er under ledelse af en leder af en foderstofvirksomhed, og som har aktiviteter i et led i produktionen, tilvirkningen, oplagringen, transporten eller distributionen af foderstoffer, være registreret hos den kompetente myndighed.

Som nævnt i 17. betragtning til forordningen om foderstofhygiejne har dette krav til formål at sikre sporbarhed fra fremstillingsvirksomheden til den endelige bruger og at gøre det lettere at foretage en effektiv offentlig kontrol.

»Registrering« gør det især muligt:

| — | at de nationale kompetente myndigheder ved, hvor virksomhederne er beliggende, og hvilke aktiviteter der udføres, således at de kan foretage offentlig kontrol, når det skønnes nødvendigt, i overensstemmelse med artikel 31 (19) i forordning (EF) nr. 882/2004, som fastsætter de generelle regler for offentlig kontrol |
| --- | --- |

—

at de nationale kompetente myndigheder ved, hvor virksomhederne er beliggende, og hvilke aktiviteter der udføres, således at de kan foretage offentlig kontrol, når det skønnes nødvendigt, i overensstemmelse med artikel 31 (19) i forordning (EF) nr. 882/2004, som fastsætter de generelle regler for offentlig kontrol

| — | at foderstofvirksomhedslederne gøres opmærksomme på kravene i den relevante EU-lovgivning og den nationale lovgivning. |
| --- | --- |

—

at foderstofvirksomhedslederne gøres opmærksomme på kravene i den relevante EU-lovgivning og den nationale lovgivning.

Registrering er en procedure, hvorved de kompetente myndigheder (som minimum) informeres om navn og adresse på virksomhederne og de relevante aktiviteter, der udføres. Under alle omstændigheder fastlægger hver medlemsstat sine egne procedurer for registrering af virksomheder i henhold til artikel 9 i forordningen om foderstofhygiejne. Medlemsstaterne kan træffe praktiske foranstaltninger (f.eks. en enkelt liste, der omhandler hver enkelt aktivitet, eller to eller flere særskilte lister).

Registrering i henhold til forordningen om foderstofhygiejne og registrering i henhold til anden EU-lovgivning vedrørende foderstofsektoren kan kombineres under forudsætning af, at de relevante regler for hvert registreringssystem overholdes, og at den kompetente myndighed beslutter at anvende dette kombinerede registreringssystem.

I henhold til artikel 19, stk. 7, i forordningen om foderstofhygiejne offentliggør medlemsstaterne den eller de lister over virksomheder, der er registreret i overensstemmelse med artikel 9. De foreliggende oplysninger i medlemsstaterne findes i bilag II til dette dokument.

6.1.1.   Registrering af forhandlere

Visse virksomheder er specialiserede i handel med foderstoffer (»mæglere«). Selv om de får flyttet foder mellem leverandører eller til virksomheder, håndterer de ikke nødvendigvis foderet eller opbevarer det på deres driftssted (hvilket i praksis kan være et kontor).

Under forudsætning af at de opfylder definitionen på »foderstofvirksomhedsleder«, gælder registreringskravet også. Der kan også kræves en »godkendelse« af visse forhandlere, når det er nødvendigt (20).

6.1.2.   Foderstofvirksomheder og internetsalg

Nogle virksomheder tilbyder salg af foder via internettet. Selv om en sådan handel ikke er specifikt omtalt i forordningen om foderstofhygiejne, falder sådanne virksomheder ind under definitionen af en foderstofvirksomhed, og de relevante krav i foderstoflovgivningen gælder også for dem, herunder kravet om registrering.

Hvad angår detailsalg af foder til selskabsdyr via internettet direkte til ejere af selskabsdyr, bør dette salg anses for at være omfattet af anvendelsesområdet for »detailhandel med foder til selskabsdyr«, jf. artikel 2, stk. 2, litra e), i forordningen om foderstofhygiejne. Med andre ord finder forordningen om foderstofhygiejne ikke anvendelse på foder til selskabsdyr, der sælges i detailhandlen på internettet.

6.2.   Godkendelse af virksomheder

I henhold til artikel 10, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne skal visse virksomheder være godkendt af den kompetente myndighed, hvis de pågældende virksomheder udfører særlige aktiviteter, der kan udgøre en højere risiko. I så fald må sådanne aktiviteter ikke udføres uden forudgående godkendelse.

Disse aktiviteter er nærmere anført i forordningens artikel 10, stk. 1, der omhandler aktiviteter vedrørende visse typer af foder.

Medlemsstaterne kan fastsætte yderligere godkendelseskrav i overensstemmelse med forordningens artikel 2 og en kommissionsforordning i henhold til samme forordnings artikel 10, stk. 3.

En godkendelse kræver, at der ved et besøg på stedet foretages en kontrol af de strukturelle/driftsmæssige betingelser, der er fastsat i lovgivningen, inden foderstofvirksomheden godkendes til at markedsføre sine produkter.

6.2.1.   Virksomheder, der kræver godkendelse

Kravet om godkendelse i artikel 10, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne gælder virksomheder, der udfører følgende aktiviteter:

| — | fremstilling og/eller markedsføring af fodertilsætningsstoffer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1831/2003 og er omhandlet i kapitel 1 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne |
| --- | --- |

—

fremstilling og/eller markedsføring af fodertilsætningsstoffer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1831/2003 og er omhandlet i kapitel 1 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne

| — | fremstilling og/eller markedsføring af forblandinger, der er fremstillet under anvendelse af fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 2 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne |
| --- | --- |

—

fremstilling og/eller markedsføring af forblandinger, der er fremstillet under anvendelse af fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 2 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne

| — | fremstilling med henblik på markedsføring eller produktion udelukkende til brug på egen bedrift af foderblandinger under anvendelse af fodertilsætningsstoffer eller forblandinger, som indeholder fodertilsætningsstoffer, der er omhandlet i kapitel 3 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne. |
| --- | --- |

—

fremstilling med henblik på markedsføring eller produktion udelukkende til brug på egen bedrift af foderblandinger under anvendelse af fodertilsætningsstoffer eller forblandinger, som indeholder fodertilsætningsstoffer, der er omhandlet i kapitel 3 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne.

| Bemærk

  Af hensyn til præcision og klarhed kan en konsolideret udgave af bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne findes i bilag III til denne vejledning, hvori henvisninger til produkter, der tidligere var omfattet af direktiv 82/471/EØF (som er ophævet), samt henvisninger til antibiotika som vækstfremmere er udeladt, da disse henvisninger til de pågældende produkter i bilag IV ikke længere er relevante for den gældende lovgivning. |
| --- |

Bemærk

Af hensyn til præcision og klarhed kan en konsolideret udgave af bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne findes i bilag III til denne vejledning, hvori henvisninger til produkter, der tidligere var omfattet af direktiv 82/471/EØF (som er ophævet), samt henvisninger til antibiotika som vækstfremmere er udeladt, da disse henvisninger til de pågældende produkter i bilag IV ikke længere er relevante for den gældende lovgivning.

I henhold til forordningen om foderstofhygiejne skal foderstofvirksomhedsledere desuden sikre, at virksomheder, som er under deres ledelse og er omfattet af den pågældende forordning, er godkendt af den kompetente myndighed under visse andre omstændigheder:

I henhold til bilag II til forordningen om foderstofhygiejne skal virksomheder også være underlagt godkendelse, når de udfører en eller flere af følgende aktiviteter med henblik på at markedsføre produkter til anvendelse i foder (21):

| — | forarbejdning af rå vegetabilsk olie, bortset fra dem, der henhører under forordning (EF) nr. 852/2004 (22) |
| --- | --- |

—

forarbejdning af rå vegetabilsk olie, bortset fra dem, der henhører under forordning (EF) nr. 852/2004 (22)

| — | oliekemisk fremstilling af fedtsyrer |
| --- | --- |

—

oliekemisk fremstilling af fedtsyrer

| — | fremstilling af biodiesel |
| --- | --- |

—

fremstilling af biodiesel

| — | fedtstofblanding |
| --- | --- |

—

fedtstofblanding

og

| — | virksomheder, der fremstiller og/eller markedsfører fodertilsætningsstoffer af kategorien »coccidiostatika« og »histomonostatika«, jf. artikel 1 i forordning (EF) nr. 141/2007 (23) |
| --- | --- |

—

virksomheder, der fremstiller og/eller markedsfører fodertilsætningsstoffer af kategorien »coccidiostatika« og »histomonostatika«, jf. artikel 1 i forordning (EF) nr. 141/2007 (23)

| — | virksomheder, der udfører en afgiftningsproces, jf. artikel 6 i forordning (EU) 2015/786 (24) |
| --- | --- |

—

virksomheder, der udfører en afgiftningsproces, jf. artikel 6 i forordning (EU) 2015/786 (24)

| — | virksomheder, der fremstiller foder med et særligt ernæringsformål, som overstiger 100 gange det relevante fastsatte maksimumsindhold af visse fodertilsætningsstoffer, jf. artikel 8 i forordning (EF) nr. 767/2009. |
| --- | --- |

—

virksomheder, der fremstiller foder med et særligt ernæringsformål, som overstiger 100 gange det relevante fastsatte maksimumsindhold af visse fodertilsætningsstoffer, jf. artikel 8 i forordning (EF) nr. 767/2009.

I henhold til artikel 19, stk. 6, i forordningen om foderstofhygiejne skal Kommissionen udarbejde og offentliggøre listerne over virksomheder, der er godkendt i medlemsstaterne, i overensstemmelse med forordningens artikel 13. Oplysningerne findes på Kommissionens websted om »Foder« (25).

6.2.2.   Godkendelse af virksomheder i henhold til national lovgivning

I henhold til artikel 10, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne kan medlemsstaterne kræve godkendelse af foderstofvirksomheder, for hvilke EU-lovgivningen ikke kræver godkendelse.

Dette kan være tilfældet for producenter af foderlægemidler som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), i Rådets direktiv 90/167/EØF, der er godkendt i nogle medlemsstater i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne.

7.   BEGYNDELSEN AF FODERKÆDEN

Foderkæden er meget kompleks, navnlig i betragtning af de mange kilder til fodermidler. Foderbårne hændelser, dvs. tidligere tilfælde af forurening af foderstoffer, der har haft en negativ indvirkning på foderstof- og fødevarekædens sikkerhed, har også vist, at det er særlig vigtigt at definere, hvor foderkæden begynder, for at sikre produktsikkerhed og fuld sporbarhed.

I de senere år har anvendelsen af tidligere fødevarer som foder desuden gradvist taget fart i et forsøg på at bremse fødevaretab og madaffald og effektivt udnytte fødevarer, som er sikre, men ikke kan omfordeles til konsum via fødevarebanker. I den forbindelse har Kommissionen udarbejdet en handlingsplan for at reducere madspild som en integreret del af meddelelsen om den cirkulære økonomi (26), som bl.a. har til formål at fremme udnyttelsen af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, til anvendelse i foder.

Afhængigt af den særlige situation i den enkelte medlemsstat er der vedtaget forskellige tilgange til registrering af virksomheder med henblik på at anvende artikel 9, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne for virksomheder, der kun leverer en del af deres produktion til foderstofkæden, men hvis hovedaktivitet ikke er på foderstofområdet (såsom minedrift, kemisk industri eller fødevareindustri), hvilket har ført til forskellige konklusioner om medtagelse af de pågældende virksomheder inden for rammerne af forordningen om foderstofhygiejne.

Nogle virksomhedsledere har derfor rapporteret om betydelige byrder, som kan hæmme eller endog forhindre dem i at levere fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, til foderstofsektoren, f.eks. dobbelt registrering som fødevare- og foderstofvirksomhedsleder eller manglende harmonisering af kravene til registrering af fødevarevirksomhedsledere som ledere af foderstofvirksomheder.

Der er derfor behov for en afklaring for at forbedre og harmonisere gennemførelsen af forordningen om foderstofhygiejne under hensyntagen til de forskellige erfaringer i medlemsstaterne og vigtigheden af, at de kompetente myndigheder har fuldt kendskab til alle led i foderkæden, samtidig med at der tilskyndes til en praktisk tilgang. En sådan afklaring er nødvendig for at fastlægge anvendelsesområdet for artikel 5, stk. 6 (27), i forordningen om foderstofhygiejne. Selv om det er klart, at landbrugere kun må forsyne sig hos og anvende foderstoffer fra virksomheder, der er registreret og/eller godkendt i henhold til forordningen om foderstofhygiejne, er der brug for en vis vejledning om, betingelserne for, om andre lederes kan betegnes som »ledere af foderstofvirksomheder«.

Et væsentligt mål med forordningen om foderstofhygiejne er at sikre produkternes sikkerhed og sporbarhed. Ud fra dette synspunkt kan følgende hovedkriterier tages i betragtning for at fastslå, om en virksomhed skal registreres i overensstemmelse med forordningen om foderstofhygiejne, og om et produkt må indgå i foderkæden eller ej, under hensyntagen til den relevante lovgivningsmæssige kontekst:

| — | definitionen af »foder«, der er fastsat i artikel 3, nr. 4), i forordning (EF) nr. 178/2002, og som henviser til alle stoffer eller produkter, herunder tilsætningsstoffer, som, uanset om de er forarbejdede, delvis forarbejdede eller uforarbejdede, er bestemt til at skulle fortæres af dyr. Kriteriet om, at det er hensigten at anvende stoffet eller produktet til at skulle fortæres af dyr, er derfor afgørende for en kvalifikation som »foder«. Derfor er lederens hensigt i forbindelse med leveringen af et produkt et grundlæggende kriterium, der skal tages i betragtning for at afgøre, om kravene i forordningen om foderstofhygiejne skal finde anvendelse |
| --- | --- |

—

definitionen af »foder«, der er fastsat i artikel 3, nr. 4), i forordning (EF) nr. 178/2002, og som henviser til alle stoffer eller produkter, herunder tilsætningsstoffer, som, uanset om de er forarbejdede, delvis forarbejdede eller uforarbejdede, er bestemt til at skulle fortæres af dyr. Kriteriet om, at det er hensigten at anvende stoffet eller produktet til at skulle fortæres af dyr, er derfor afgørende for en kvalifikation som »foder«. Derfor er lederens hensigt i forbindelse med leveringen af et produkt et grundlæggende kriterium, der skal tages i betragtning for at afgøre, om kravene i forordningen om foderstofhygiejne skal finde anvendelse

| — | produktets retlige status i overensstemmelse med den klassificering, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning. En sådan retlig status kan f.eks. være: fødevarer, biprodukter af animalsk eller ikke-animalsk oprindelse, foder eller affald, som det er beskrevet i Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder |
| --- | --- |

—

produktets retlige status i overensstemmelse med den klassificering, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning. En sådan retlig status kan f.eks. være: fødevarer, biprodukter af animalsk eller ikke-animalsk oprindelse, foder eller affald, som det er beskrevet i Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder

| — | de oplysninger, der ledsager de produkter, som virksomhedslederen har leveret, når de bringes i omsætning (f.eks. på etiketten/mærkningen eller i handelsdokumentet) |
| --- | --- |

—

de oplysninger, der ledsager de produkter, som virksomhedslederen har leveret, når de bringes i omsætning (f.eks. på etiketten/mærkningen eller i handelsdokumentet)

| — | den type virksomhed, der har fremstillet det pågældende produkt, og som det hidrører fra, og den virksomhed, hvortil produktet leveres: f.eks. virksomheder, der forarbejder animalske biprodukter eller tidligere fødevarer samt foderstofvirksomheder og bedrifter. |
| --- | --- |

—

den type virksomhed, der har fremstillet det pågældende produkt, og som det hidrører fra, og den virksomhed, hvortil produktet leveres: f.eks. virksomheder, der forarbejder animalske biprodukter eller tidligere fødevarer samt foderstofvirksomheder og bedrifter.

For at undgå unødvendige administrative byrder for både virksomheder og kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan det i visse særlige tilfælde accepteres, at visse foderstofvirksomhedsledere indkøber produkter (28) fra virksomheder, der er registreret (og/eller om nødvendigt autoriseret/godkendt) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 852/2004 og/eller forordning (EF) nr. 853/2004 og/eller forordningen om animalske biprodukter.

Foderstofvirksomhedslederen, der er ansvarlig for alle fodersikkerhedskrav, skal sikre, at en omklassificering af produktet (29) til et fodermiddel er betinget af, at alle relevante bestemmelser i foderlovgivningen, jf. artikel 4, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne, overholdes, herunder ikke kun bestemmelser om foderstofhygiejne, men også krav vedrørende navnlig grænseværdier for restkoncentrationer af forurenende stoffer og mærkning.

Foderstofvirksomhedsledere, der udfører andre aktiviteter end dem, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne, skal indføre, iværksætte og følge en fast skriftlig procedure eller faste skriftlige procedurer, der er baseret på HACCP-principperne som fastlagt i artikel 6 i forordningen om foderstofhygiejne.

I forbindelse med omklassificeringen af et produkt (30) til et fodermiddel skal lederen af foderstofvirksomheden desuden være særligt opmærksom på alle eksisterende krav og restriktioner i henhold til forordningen om animalske biprodukter og TSE-forordningen (herunder foderforbuddet).

Under alle omstændigheder kan de kompetente myndigheder i medlemsstaterne efter en vurdering af de pågældende specifikke aktiviteter beslutte, om det er nødvendigt at registrere virksomhedslederne i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. Registrering styrker medlemsstaternes nationale systemer for offentlig kontrol.

7.1.   Biprodukter og fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, fra føde- og drikkevareindustrien, og som er bestemt til anvendelse som fodermidler

7.1.1.   Biprodukter i henhold til direktiv 2008/98/EF om affald (31)
  og om ophævelse af visse direktiver (det såkaldte affaldsrammedirektiv)

Biprodukter fra fødevare- og drikkevaresektoren bruges i vid udstrækning til foder. Produktionsprocesserne i en lang række sektorer (f.eks. formaling af oliefrø eller produktion af sukker, stivelse og malt) genererer materialer, der efterfølgende anvendes som foder. Anvendelsen af disse materialer af ikke-animalsk oprindelse som foder er i overensstemmelse med målet om en cirkulær økonomi og navnlig affaldshierarkiet som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver. Affaldsrammedirektivet indfører bestemmelser med henblik på at beskytte miljøet og menneskers sundhed ved at forebygge eller mindske de negative følger af affaldsproduktion og -håndtering og ved at mindske de samlede følger af ressourceanvendelsen og forbedre effektiviteten af anvendelsen af ressourcer.

Materialer, som ikke fremstilles bevidst i en produktionsproces, er et restprodukt, der måske eller måske ikke er affald. En produktionsrest kan kun betragtes som et biprodukt og ikke affald, hvis en produktionsrest opfylder de kumulative betingelser i artikel 5, stk. 1, i affaldsrammedirektivet, dvs. den er fremstillet som en integreret del af produktionsprocessen, og den videre anvendelse i dyrefoder er lovlig og sikker uden yderligere forarbejdning uden for det pågældende materiales produktionsproces. Disse biprodukter, der vil blive anvendt i foder, er derfor fodermidler.

Derudover skelnes der i affaldsrammedirektivet udtrykkeligt mellem bortskaffelse og nyttiggørelse, idet nyttiggørelse (herunder genanvendelse) har forrang frem for bortskaffelse i affaldshierarkiet (affaldsrammedirektivets artikel 4), og det nyttiggjorte produkt er ophørt med at blive til affald (hvis betingelserne i affaldsrammedirektivets artikel 6 er opfyldt).

Animalske biprodukter, herunder forarbejdede produkter, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1069/2009 (undtagen produkter, der er bestemt til forbrænding, deponering eller anvendelse i et biogas- eller komposteringsanlæg), er undtaget fra affaldsrammedirektivets anvendelsesområde i det omfang, de er omfattet af anden EU-lovgivning (affaldsrammedirektivets artikel 2).

Med hensyn til fortolkningen af affaldsrammedirektivet findes der en detaljeret vejledning i følgende EF-publikationer:

| — | Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (32) |
| --- | --- |

—

Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (32)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Fortolkningsmeddelelse om affald og biprodukter (33). |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om Fortolkningsmeddelelse om affald og biprodukter (33).

Det er vigtigt, at virksomhedsledere, som markedsfører produkter i foderstofkæden, tydeligt angiver, hvilke produkter der er bestemt til anvendelse som foder, da produkter, der betragtes som »affald«, ikke kan indgå i foderstofkæden igen på et senere tidspunkt.

7.1.2.   De vigtigste retlige forpligtelser

Hvad angår foderstofvirksomhedsledernes vigtigste retlige forpligtelser, fastsættes det i artikel 4, stk. 1, i forordningen om foderstofhygiejne, at »[f]oderstofvirksomhedslederne skal sikre, at produktionen, tilvirkningen og distributionen i alle de led, som er under deres ledelse, udføres i overensstemmelse med fællesskabslovgivning, nationale retsforskrifter, der er forenelige hermed, og god praksis. De skal navnlig sikre, at de opfylder de relevante hygiejnebestemmelser i denne forordning.«

Som tidligere nævnt kan foderstofvirksomhedsledere, når det er hensigtsmæssigt, anvende mange typer biprodukter og fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, i foderkæden. Foderstofvirksomhedsledere skal sikre, at deres aktiviteter og de biprodukter og fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, og som bringes i omsætning, bortset fra at være i overensstemmelse med forordningen om foderstofhygiejne også skal være i overensstemmelse med anden relevant lovgivning, såsom:

| — | forordning (EF) nr. 178/2002 (den generelle fødevarelovgivning) |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 178/2002 (den generelle fødevarelovgivning)

| — | forordning (EF) nr. 767/2009 om markedsføring og anvendelse af foder |
| --- | --- |

—

forordning (EF) nr. 767/2009 om markedsføring og anvendelse af foder

| — | direktiv 2002/32/EF om uønskede stoffer i foderstoffer (34) |
| --- | --- |

—

direktiv 2002/32/EF om uønskede stoffer i foderstoffer (34)

| — | forordningen om animalske biprodukter og forordning (EU) nr. 142/2011 (om gennemførelse af forordningen om animalske biprodukter) |
| --- | --- |

—

forordningen om animalske biprodukter og forordning (EU) nr. 142/2011 (om gennemførelse af forordningen om animalske biprodukter)

| — | TSE-forordningen. |
| --- | --- |

—

TSE-forordningen.

Derfor skal mærkningskrav og handelsdokumenter under transport være i overensstemmelse med ovennævnte lovgivning, hvor det er relevant.

7.1.3.   Fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum

Affaldsrammedirektivet er blevet ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/851 om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald. Det fastsættes heri, at stoffer, der ikke består af eller indeholder animalske biprodukter, og som skal anvendes som foder, ikke er omfattet af affaldsrammedirektivets anvendelsesområde i det omfang, de er omfattet af anden EU-lovgivning, såsom forordning (EF) nr. 767/2009.

For så vidt angår anvendelsen af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, kan der hentes yderligere detaljerede retningslinjer fra Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder, som har til formål at lette anvendelsen som foder af visse fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, med og uden produkter af animalsk oprindelse. Disse retningslinjer bør hjælpe de nationale og lokale kompetente myndigheder og aktørerne i fødevarekæden med at anvende den relevante EU-lovgivning.

Navnlig indeholder kapitel 3.2.2. i Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder, en beskrivelse af de foranstaltninger, som har til formål at øge anvendelsen af fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder, og det foreslås bl.a., at detailfødevarevirksomheder under visse omstændigheder ikke behøver at være registreret i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

Der bør også lægges særlig vægt på kapitel 1.3 i ovennævnte Retningslinjer, figur 1: »Flowdiagram fra fødevarer til foder« (35), hvor det er nærmere angivet, hvornår et produkt kan leveres direkte til en foderstofvirksomhed, eller, når det drejer sig om produkter af animalsk oprindelse, først er omfattet af betingelserne i forordningen om animalske biprodukter.

De generelle bestemmelser om fodermidler er opført i del A i bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 68/2013 om fortegnelsen over fodermidler. Mange eksempler på biprodukter og restprodukter fra industrien er opført i del C i samme bilag, især under kapitel 13.

Listen over materialer, der er underlagt begrænsninger, eller som det er forbudt at markedsføre eller at anvende som foder i henhold til bilag III til forordning (EF) nr. 767/2009, skal også tages i betragtning.

7.2.   Eksempler på virksomhedsledere, der måske eller måske ikke skal registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne

I overensstemmelse med deres aktiviteter og involverede virksomheder skal nogle ledere være registreret i henhold til forordningen om foderstofhygiejne, mens andre ikke nødvendigvis skal være det. Der gælder således følgende:

7.2.1.   Nonfoodvirksomheder, der direkte eller indirekte leverer en del af deres produktion til foderkæden, men hvis hovedaktivitet ikke er inden for foderstofområdet

Eksempler:

| — | den kemiske industri: produktion af jernsulfat, organiske syrer, natrium- eller calciumhydroxid til fremstilling af salte af fedtsyrer |
| --- | --- |

—

den kemiske industri: produktion af jernsulfat, organiske syrer, natrium- eller calciumhydroxid til fremstilling af salte af fedtsyrer

| — | produktion af bioethanol: bærme, kornprotein |
| --- | --- |

—

produktion af bioethanol: bærme, kornprotein

| — | medicinalindustrien |
| --- | --- |

—

medicinalindustrien

| — | stenbrud/minedrift: mineraler. |
| --- | --- |

—

stenbrud/minedrift: mineraler.

| a) | Visse producenter eller leverandører er måske ikke altid klar over, at deres produkter eller råmaterialer indirekte kan indgå i foderkæden efter salget. Således kan det måske eller måske ikke være deres hensigt at markedsføre foder. Dette er særlig relevant for aktiviteter og/eller virksomheder, som normalt kun i begrænset omfang har tilknytning til foderstofsektoren, og som normalt vil afsætte en minimal del af deres produkter (36) gennem mellemhandlere, som bl.a. kan kanalisere de pågældende produkter til foderkæden med henblik på produktion af tilsætningsstoffer og/eller fodermidler. Eksempel:






  — | Den første leverandør af visse produkter (37) (f.eks. et stenbrud) behøver ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhed, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering. Foderkæden vil begynde, når produktet er bestemt til at blive anvendt til fremstilling af foder. F.eks. når en mellemhandler markedsfører produkterne til producenter af fodertilsætningsstoffer, skal de begge være registreret i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. |
| --- | --- | --- |

a)

Visse producenter eller leverandører er måske ikke altid klar over, at deres produkter eller råmaterialer indirekte kan indgå i foderkæden efter salget. Således kan det måske eller måske ikke være deres hensigt at markedsføre foder. Dette er særlig relevant for aktiviteter og/eller virksomheder, som normalt kun i begrænset omfang har tilknytning til foderstofsektoren, og som normalt vil afsætte en minimal del af deres produkter (36) gennem mellemhandlere, som bl.a. kan kanalisere de pågældende produkter til foderkæden med henblik på produktion af tilsætningsstoffer og/eller fodermidler. Eksempel:

—

Den første leverandør af visse produkter (37) (f.eks. et stenbrud) behøver ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhed, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering. Foderkæden vil begynde, når produktet er bestemt til at blive anvendt til fremstilling af foder. F.eks. når en mellemhandler markedsfører produkterne til producenter af fodertilsætningsstoffer, skal de begge være registreret i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

| — | Leverandøren af visse kemiske produkter (38) (f.eks. calciumhydroxid og smørsyre), der på et senere tidspunkt kan anvendes til fremstilling af fodertilsætningsstoffer/fodermidler (f.eks. calciumbutyrat), som fremstilles gennem deres kemiske reaktion, behøver ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhed, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering. Foderkæden vil begynde, når det er hensigten, at produktet skal anvendes til fremstilling af fodertilsætningsstoffer/fodermidler, dvs. med producenten af fodertilsætningsstoffet/fodermidlet, der skal registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. |
| --- | --- |

—

Leverandøren af visse kemiske produkter (38) (f.eks. calciumhydroxid og smørsyre), der på et senere tidspunkt kan anvendes til fremstilling af fodertilsætningsstoffer/fodermidler (f.eks. calciumbutyrat), som fremstilles gennem deres kemiske reaktion, behøver ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhed, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering. Foderkæden vil begynde, når det er hensigten, at produktet skal anvendes til fremstilling af fodertilsætningsstoffer/fodermidler, dvs. med producenten af fodertilsætningsstoffet/fodermidlet, der skal registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

| b) | Hvis den første leverandør imidlertid markedsfører produkter med det formål, at de skal anvendes som foder, herunder:






  — | fodertilsætningsstoffer (i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003) |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis den første leverandør imidlertid markedsfører produkter med det formål, at de skal anvendes som foder, herunder:

—

fodertilsætningsstoffer (i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003)

| — | og/eller fodermidler (i henhold til forordning (EF) nr. 767/2009), |
| --- | --- |

—

og/eller fodermidler (i henhold til forordning (EF) nr. 767/2009),

skal leverandøren registreres som foderstofvirksomhedsleder i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

7.2.2.   Fødevarevirksomheder, der leverer en del af deres produktion til foderkæden, men hvis hovedaktivitet ikke er inden for foderstofområdet

I disse tilfælde kan det måske eller måske ikke være fødevarevirksomhedens hensigt at producere foder, men som en del af sin aktivitet (i de fleste tilfælde en lille del, men med visse undtagelser såsom fødevarevirksomheder, der udvinder vegetabilsk olie) producerer den biprodukter af animalsk og ikke-animalsk oprindelse, som ofte anvendes i foderindustrien. Visse fødevarer, der ikke er bestemt til konsum, kan også leveres til foderkæden (39).

Under hensyntagen til disse kriterier kan der i større eller mindre udstrækning observeres følgende typer af situationer:

| a) | Fødevarevirksomheder (herunder detailhandlere), der leverer animalske biprodukter (herunder animalske fødevarer, som ikke længere er bestemt til konsum) til forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter/tidligere fødevarer (40), som forarbejder dem til fodermidler (41)

  Som eksempel kan nævnes produkter fra:






  — | slagterier/opskæringsvirksomheder/kødforarbejdningsvirksomheder |
| --- | --- | --- |

a)

Fødevarevirksomheder (herunder detailhandlere), der leverer animalske biprodukter (herunder animalske fødevarer, som ikke længere er bestemt til konsum) til forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter/tidligere fødevarer (40), som forarbejder dem til fodermidler (41)

Som eksempel kan nævnes produkter fra:

—

slagterier/opskæringsvirksomheder/kødforarbejdningsvirksomheder

| — | fiskeopskæringsvirksomheder |
| --- | --- |

—

fiskeopskæringsvirksomheder

| — | fødevareforarbejdningsmiddelindustrien (konfekture-, pasta- og pizzaindustrien): produkter, der indeholder animalske biprodukter såsom æg, mælk, kød eller fisk og/eller fødevarer, som indeholder de pågældende animalske biprodukter og ikke længere er bestemt til konsum |
| --- | --- |

—

fødevareforarbejdningsmiddelindustrien (konfekture-, pasta- og pizzaindustrien): produkter, der indeholder animalske biprodukter såsom æg, mælk, kød eller fisk og/eller fødevarer, som indeholder de pågældende animalske biprodukter og ikke længere er bestemt til konsum

| — | detailhandlere såsom slagtere og fiskehandlere |
| --- | --- |

—

detailhandlere såsom slagtere og fiskehandlere

| — | supermarkeder. |
| --- | --- |

—

supermarkeder.

Når fødevarevirksomheder i dette tilfælde leverer produkter (42) til yderligere behandling i forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter, behøver fødevarevirksomheden ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhed, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. Foderkæden vil derefter begynde med fødevareforarbejdningsanlægget for animalske biprodukter og/eller tidligere fødevarer, der producerer fodermidlerne, og som bør registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

| b) | Fødevarevirksomheder (herunder detailhandlere), der leverer fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som ikke længere er bestemt til konsum, til forarbejdningsanlæg, der vil forarbejde dem til fodermidler (43)

  Eksempler:






  — | fødevareforarbejdningsindustrier (f.eks. virksomheder med frosne grøntsager, konserves, drikkevarer): fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum |
| --- | --- | --- |

b)

Fødevarevirksomheder (herunder detailhandlere), der leverer fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som ikke længere er bestemt til konsum, til forarbejdningsanlæg, der vil forarbejde dem til fodermidler (43)

Eksempler:

—

fødevareforarbejdningsindustrier (f.eks. virksomheder med frosne grøntsager, konserves, drikkevarer): fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum

| — | bagerier: brød (uden indhold af animalske produkter) |
| --- | --- |

—

bagerier: brød (uden indhold af animalske produkter)

| — | supermarkeder og andre detailbutikker: grøntsager, frugter osv. |
| --- | --- |

—

supermarkeder og andre detailbutikker: grøntsager, frugter osv.

Når fødevarevirksomheden (herunder detailhandlere) i dette tilfælde leverer produkter (44) til videre behandling til forarbejdningsanlæg, behøver fødevarevirksomheden ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhed, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. Foderkæden kan begynde ved det forarbejdningsanlæg, der producerer fodermidlerne, og som bør registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

| c) | Fødevarevirksomheder (undtagen detailhandlere), der leverer animalske biprodukter og/eller afledte produkter, herunder tidligere animalske fødevarer til foderstofvirksomhedsledere (til andre end forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter) (45)

  Eksempler:






  — | en undtagelse, der gælder for mejeribranchen: mælk, mælkebaserede produkter og visse produkter afledt af mælk, der er anført i kapitel II, afsnit 4, del II i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011. |
| --- | --- | --- |

c)

Fødevarevirksomheder (undtagen detailhandlere), der leverer animalske biprodukter og/eller afledte produkter, herunder tidligere animalske fødevarer til foderstofvirksomhedsledere (til andre end forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter) (45)

Eksempler:

—

en undtagelse, der gælder for mejeribranchen: mælk, mælkebaserede produkter og visse produkter afledt af mælk, der er anført i kapitel II, afsnit 4, del II i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011.

I dette tilfælde bør fødevarevirksomhedsledere, når de leverer animalske biprodukter til foderstofvirksomheder, der direkte skal anvendes som fodermidler, registreres som foderstofvirksomheder i henhold til forordningen om foderstofhygiejne ud over registreringen i henhold til forordningen om animalske biprodukter (46).

Hvis den foderstofvirksomhedsleder, som biprodukterne leveres til, producerer foder til selskabsdyr, skal den også godkendes i henhold til forordningen om animalske biprodukter.

| d) | Fødevarevirksomheder (undtagen detailhandlere), der leverer biprodukter og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som ikke længere er bestemt til konsum (47), til andre foderstofvirksomhedsledere end forarbejdningsvirksomheder
  Eksempler:






  — | møllerier: klid, hvedeklid |
| --- | --- | --- |

d)

Fødevarevirksomheder (undtagen detailhandlere), der leverer biprodukter og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som ikke længere er bestemt til konsum (47), til andre foderstofvirksomhedsledere end forarbejdningsvirksomheder

Eksempler:

—

møllerier: klid, hvedeklid

| — | sukkerindustrien: sukkerroesnitter |
| --- | --- |

—

sukkerindustrien: sukkerroesnitter

| — | chipsindustrien: kartoffelskræller |
| --- | --- |

—

chipsindustrien: kartoffelskræller

| — | bryggerier: mask fra ølfremstilling |
| --- | --- |

—

bryggerier: mask fra ølfremstilling

| — | destillerier: kornbærme, våd, og kornbærme |
| --- | --- |

—

destillerier: kornbærme, våd, og kornbærme

| — | saftfabrikker: citruskvas eller citruspulp. |
| --- | --- |

—

saftfabrikker: citruskvas eller citruspulp.

I dette tilfælde bør fødevarevirksomheden betragtes som en foderstofvirksomhedsleder og bør registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne, hvis produkterne er bestemt til at blive anvendt til fodring af dyr.

| e) | Foderstofvirksomhedsledere undtagen forarbejdningsvirksomheder, der køber små mængder fødevarer (herunder fødevarer, som ikke længere er bestemt til konsum) af ikke-animalsk oprindelse fra detailfødevarevirksomheder
  Eksempler:






  — | små lokale håndværksproducenter af foderstoffer, der indkøber fødevarer af ikke-animalsk oprindelse fra lokale detailfødevarevirksomheder. |
| --- | --- | --- |

e)

Foderstofvirksomhedsledere undtagen forarbejdningsvirksomheder, der køber små mængder fødevarer (herunder fødevarer, som ikke længere er bestemt til konsum) af ikke-animalsk oprindelse fra detailfødevarevirksomheder

Eksempler:

—

små lokale håndværksproducenter af foderstoffer, der indkøber fødevarer af ikke-animalsk oprindelse fra lokale detailfødevarevirksomheder.

Den detailfødevarevirksomhed, der er registreret eller autorisret i henhold til forordning (EF) nr. 852/2004, og som markedsfører fødevarer som sådan, i overensstemmelse med fødevarelovgivningen, til en foderstofvirksomhedsleder, der indsamler fødevaren til omdannelse til foder eller omdanner det direkte til foder, behøver ikke at blive betragtet som en foderstofvirksomhedsleder, og de kompetente myndigheder behøver derfor ikke at kræve registrering i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. Foderkæden vil derefter starte med den leder af en foderstofvirksomhed, der anvender råvarerne som sådan og producerer den endelige foderblanding, og som da bør registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

Således kan ledere af foderstofvirksomheder som f.eks. små lokale håndværksproducenter af foder til selskabsdyr (produktion af hundekiks) også købe visse fødevarer fra detailfødevarevirksomheder med henblik på anvendelse som fodermidler. Disse detailfødevarevirksomheder markedsfører varer til fødevareformål, som i dette tilfælde bliver bestemt til at blive anvendt som fodermidler af foderstofvirksomhedslederen, idet der altid tages hensyn til gældende bestemmelser og begrænsninger i lovgivningen, da sikkerhed og sporbarhed kan sikres, og de kompetente myndigheder let kan have fuldt kendskab til alle udbydere.

| — | landbrugere, der køber fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som ikke længere er bestemt til konsum, fra lokale detailfødevarevirksomheder. |
| --- | --- |

—

landbrugere, der køber fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, som ikke længere er bestemt til konsum, fra lokale detailfødevarevirksomheder.

I henhold til artikel 5, stk. 6, i forordningen om foderstofhygiejne må landbrugere kun forsyne sig hos og anvende foderstoffer fra virksomheder, der er registreret og/eller godkendt i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. Hvis detailfødevarevirksomheder sælger produktet som foder, bør de derfor betragtes som foderstofvirksomhedsledere og registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne, da det skal tages i betragtning, at de leverer et fodermiddel (tidligere fødevare) direkte til fodring af dyr på bedriften.

7.2.3.   Forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter og andre forarbejdningsanlæg, der leverer foder til ledere af foderstofvirksomheder

Eksempler:

| — | produktion af forarbejdet animalsk protein (PAP), animalsk fedt osv. |
| --- | --- |

—

produktion af forarbejdet animalsk protein (PAP), animalsk fedt osv.

| — | produktion af fodermidler af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum (brød, småkager, bagværk, pasta osv.) |
| --- | --- |

—

produktion af fodermidler af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum (brød, småkager, bagværk, pasta osv.)

| — | forarbejdning af et fodermiddel fra et andet fodermiddel: produktion af ensilage af appelsinpulp. |
| --- | --- |

—

forarbejdning af et fodermiddel fra et andet fodermiddel: produktion af ensilage af appelsinpulp.

I dette tilfælde bør forarbejdningsanlæg for animalske biprodukter og tidligere fødevarer, som leverer fodermidler til foderstofvirksomhedsledere, registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

8.   OFTE STILLEDE SPØRGSMÅL — FODERSTOFVIRKSOMHEDSLEDERE

Spørgsmål 1

»Jeg har et kvægbrug. Jeg producerer mit eget foder med det korn, jeg høster fra min egen jord. Jeg anvender også produkter, der indeholder tilsætningsstoffer, til fremstillingen af dette foder. Skal jeg opfylde kravene i bilag II til forordning (EF) nr. 183/2005?«

SVAR

SVAR

Mange foderprodukter indeholder tilsætningsstoffer, og det er vigtigt at fokusere på, hvordan produktet markedsføres. Alle foderstoffer skal markedsføres i henhold til forordning (EF) nr. 767/2009 eller forordning (EF) nr. 1831/2003.

Når landbrugere anvender produkter, der markedsføres som »tilsætningsstoffer« eller »forblandinger«, skal de overholde bilag II til forordningen om foderstofhygiejne med undtagelse af anvendelsen af »ensileringstilsætningsstoffer« eller »forblandinger af ensileringstilsætningsstoffer«.

Anvendelse af »tilskudsfoder« kræver ikke overholdelse af bilag II til forordningen om foderstofhygiejne.

Grænsen mellem forblandinger og tilskudsfoder er defineret i artikel 8, stk. 1 — Indhold af fodertilsætningsstoffer — i forordning (EF) nr. 767/2009 af 13. juli 2009 om markedsføring og anvendelse af foder.

»Uden at det tilsidesætter anvendelsesbetingelserne i den relevante retsakt om godkendelse af de respektive fodertilsætningsstoffer, må fodermidler og tilskudsfoder ikke indeholde fodertilsætningsstoffer, der er højere end 100 gange det relevante fastsatte maksimumsindhold i fuldfoder eller fem gange i forbindelse med coccidiostatika og histomonostatika.«

Spørgsmål 2

Spørgsmål 2

»Jeg har et kvægbrug. Jeg producerer mit eget foder med korn, som jeg høster fra min egen jord. Jeg bruger også tilsætningsstoffer/forblandinger til produktionen af det pågældende foder. Skal jeg registrere min bedrift eller ej? Hvilke bilag skal jeg overholde? Skal jeg anmode om godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 183/2005?«

SVAR

SVAR

Bedrifter, der fremstiller foder til fodring af deres dyr, skal være registreret i henhold til forordningen om foderstofhygiejne og skal i så fald opfylde kravene i bilag I, bilag II og bilag III til forordningen om foderstofhygiejne.

Bilag I og god landbrugspraksis finder anvendelse ved fremstilling af fodermidler og foderblandinger (tilskudsfoder eller fuldfoder) på det primære niveau. Hvis bedriften anvender fodertilsætningsstoffer (bortset fra ensileringstilsætningsstoffer) eller forblandinger i produktionen af foder til anvendelse på deres egen bedrift, finder bilag II og HACCP-systemerne anvendelse.

Landbrugerne skal også overholde bestemmelserne i bilag III, når der fodres dyr, der anvendes i fødevareproduktionen.

Bedrifter, der udelukkende producerer foderblandinger til brug på egen bedrift, og som anvender fodertilsætningsstoffer eller forblandinger, der indeholder fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 3 i bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne, skal sikre, at de er godkendt af de kompetente myndigheder.

Spørgsmål 3

Spørgsmål 3

»Jeg er fisker og producerer fiskemadding til lokale fiskere i nærheden af min landsby. Er jeg leder af en foderstofvirksomhed?«

SVAR

SVAR

Agnfisk, der er beregnet til at blive spredt ud for at tiltrække fisk til et område (ofte kendt som madding), anses for at falde ind under definitionen af foder i forordning (EF) nr. 178/2002.

Producenter af disse maddinger skal derfor betragtes som ledere af foderstofvirksomheder og registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne. I tilfælde af en »egenproduktion af foderstoffer« i form af madding, der skal anvendes til fisk til privatpersoners eget forbrug, er producenterne imidlertid fritaget for kravet om registrering i henhold til artikel 2, stk. 2, litra a), i forordningen om foderstofhygiejne.

Agn, der er beregnet til at blive fastgjort på en fiskekrog, og hvis formål derfor ikke er at opfylde et dyrs ernæringsbehov, bør dog ikke betragtes som foder.

Dette er også i overensstemmelse med EU-lovgivningen på baggrund af henvisningen i artikel 18 i forordningen om animalske biprodukter til maddiker og orm til agn i forbindelse med foder (48) og bestemmelserne i kapitel III i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011.

48

Spørgsmål 4

Spørgsmål 4

»Jeg er ejer af en destruktionsanstalt. Jeg køber produkter fra fødevarevirksomhedsledere til at producere fodermidler, som jeg derefter sælger til producenter af foderblandinger. Mine leverandører mærker imidlertid de produkter, jeg køber, som affald. Er dette en acceptabel mærkning fra min leverandørs side?«

SVAR

SVAR

Nej. Animalske biprodukter blandet med affald og mærket som affald må ikke anvendes til fodring af opdrættede dyr. Animalske biprodukter må kun anvendes i overensstemmelse med lovgivningen om animalske biprodukter til fremstilling af visse tekniske produkter eller bortskaffes som affald.

En fødevarevirksomhed (f.eks. et slagteri) må kun levere animalske biprodukter, der er kategori 3-materiale, til en virksomhed, der forarbejder animalske biprodukter til fremstilling af foder til opdrættede dyr. I dette tilfælde finder affaldsrammedirektivet ikke anvendelse.

Disse animalske produkter bør derfor mærkes i henhold til kravene i bilag VIII til forordning (EF) nr. 142/2011 og bilag V til forordning (EF) nr. 999/2001.

I bilag II til forordningen om foderstofhygiejne fastsættes det også i punkt 8, I afsnittet »PRODUKTION«, at: »[a]f produkternes mærkning skal det klart fremgå, om de er bestemt til foder eller til andre formål. Hvis et bestemt parti af et produkt er erklæret ikke bestemt til foderbrug, må denne erklæring ikke efterfølgende ændres af en virksomhedsleder i senere led i kæden.«

Med hensyn til fødevarekædens sikkerhed og integritet bør fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, og som markedsføres som affald, udelukkes fra at indgå i foderkæden (49). Foderstofvirksomhedslederne må således ikke anvende disse produkter, når de fremstiller foder i deres virksomheder.

49

Spørgsmål 5

Spørgsmål 5

»Jeg har en foderstofvirksomhed. I henhold til råd fra de kompetente myndigheder i mit land er jeg forpligtet til at købe produkter fra foderstof- eller fødevareproducenter, som er registreret eller godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 183/2005. Når jeg køber nogle produkter fra en virksomhed i en anden medlemsstat, og jeg kræver dokumentation for, at dette selskab er registreret i henhold til den nævnte forordning, fortæller de mig imidlertid, at dette ikke er nødvendigt, fordi de på nationalt plan allerede er registreret i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 (forordningen om animalske biprodukter).«

SVAR

SVAR

Registrering og/eller godkendelse finder anvendelse i henhold til begge forordninger. Det praktiske kan ordnes af medlemsstaterne (f.eks. et enkelt registrerings- eller godkendelsesnummer eller ej, en enkelt liste, der henviser til begge retsakter, eller to særskilte lister).

Registrering i henhold til anden EU-lovgivning vedrørende foderstofsektoren og registrering i henhold til forordningen om foderstofhygiejne kan kombineres, hvis de relevante regler for hvert registreringssystem overholdes, og den kompetente myndighed beslutter at anvende dette kombinerede registreringssystem.

Spørgsmål 6

Spørgsmål 6

»Jeg har en foderstofvirksomhed, der fremstiller råt foder til selskabsdyr (50). Foder til selskabsdyr må indeholde produkter som råt kød (herunder slagteaffald, ben og fedt) eller frugt og grøntsager, vegetabilske olier, olivenolie osv.

På den anden side skal jeg som foderstofvirksomhedsleder registreres (eller godkendes) i henhold til forordning (EF) nr. 183/2005 som alle producenter af foderstoffer til dyr, der anvendes i fødevareproduktionen, og andre dyr. Skal jeg registreres i henhold til forordning (EF) nr. 1069/09 (artikel 24) eller forordning (EF) nr. 183/2005?«

SVAR

SVAR

Registrering og/eller godkendelse finder anvendelse i henhold til begge forordninger.

Du skal godkendes i henhold til artikel 24, stk. 1, litra e), i forordningen om animalske biprodukter og registreres i henhold til artikel 9 i forordningen om foderstofhygiejne.

Som producent af foder til selskabsdyr skal du også være opmærksom på kravene til sporbarhed i artikel 21 og 22, egenkontrol som fastsat i artikel 28 og HACCP-planen i artikel 29 i forordningen om animalske biprodukter.

Det praktiske kan ordnes af medlemsstaterne (f.eks. et enkelt registrerings- eller godkendelsesnummer eller ej, en enkelt liste, der henviser til begge retsakter eller to særskilte lister). Der skal være detaljerede oplysninger om alle de aktiviteter, som foderstofvirksomhedslederne udfører, og det skal sikres, at virksomheden opfylder kravene i forordningen om foderstofhygiejne.

Spørgsmål 7

Spørgsmål 7

»Jeg har en internetvirksomhed. Jeg importerer foder til selskabsdyr og sælger direkte til ejerne af selskabsdyr. Anses jeg for at være omfattet af begrebet »detailhandel« som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra e), i forordning (EF) nr. 183/2005?«

SVAR

SVAR

Da der for internetsalg ikke er specifikke bestemmelser om foderstofhygiejne, er der ingen grund til at betragte internetsalg som værende uden for anvendelsesområdet for detailsalg af foder til selskabsdyr, jf. artikel 2, stk. 2, litra e), i forordningen om foderstofhygiejne. Det er blot en af mange forretningsmodeller, hvor foder også håndteres og lagres på salgsstedet eller ved leveringen til de endelige brugere. Med hensyn til foder til selskabsdyr, der sælges på internettet direkte til den endelige bruger (ejeren af selskabsdyret), finder forordningen om foderstofhygiejne med andre ord ikke direkte anvendelse.

Det er ikke klassificeringen som detailforhandler vedrørende de forskellige led af virksomhedens aktiviteter (»forhandler af foder til selskabsdyr« eller »importør«), som har betydning for anvendelsen af forordningen om foderstofhygiejne, men selve aktiviteten. I artikel 2, stk. 1, litra c), i forordningen om foderstofhygiejne fastsættes det udtrykkeligt, at denne forordning finder anvendelse på import og eksport af foderstoffer fra og til tredjelande. Derfor skal en person stadig overholde forordningen om foderstofhygiejne for så vidt angår import af foder til selskabsdyr, selv om aktiviteten, selv om aktiviteten detailhandel af foder til selskabsdyr ikke er omfattet af anvendelsesområdet af forordningen om foderstofhygiejne i henhold til artikel 2, stk. 2, litra e).

Undtagelsen fra anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne indebærer imidlertid ikke, at andre krav, som f.eks. foders mærkning, ikke skal gælde for det foder, der markedsføres.

Hvis internetsalget på den anden side omfatter salg af foderstoffer ikke kun til slutbrugere, men også til andre virksomheder, finder forordningen om foderstofhygiejne anvendelse.

Foder til selskabsdyr må kun importeres til EU, hvis sendingen opfylder alle bestemmelserne i lovgivningen om animalske biprodukter.

Spørgsmål 8

Spørgsmål 8

»Jeg har en dyrehandel, og jeg sælger foder til selskabsdyr. Men samtidig sælger jeg også små mængder foder til arter bestemt til fødevareproduktion, såsom kaniner eller kyllinger til forbrugere, der har opdrættet disse dyr til deres eget private forbrug. Da detailhandelen med foder til selskabsdyr er udelukket fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 183/2005, mener jeg ikke, at jeg behøver at blive registreret.«

SVAR

SVAR

Detailhandel med foder til selskabsdyr falder helt uden for anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne. Dog kan f.eks. kaniner og kyllinger ikke betragtes som selskabsdyr, og detailsalg af dette foder er derfor ikke undtaget fra anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne, og derfor bør en dyrehandel for så vidt angår denne aktivitet som minimum registreres i henhold til artikel 9, stk. 2.

Spørgsmål 9

Spørgsmål 9

»Jeg er dyrlæge og driver et dyrehospital. Samtidig tilbyder jeg også mine kunder særlige foderprodukter. Skal jeg registreres i henhold til forordningen om foderstofhygiejne?«

SVAR

SVAR

Produktion og/eller salg af foder til dyr bestemt til fødevareproduktion og fremstilling af foder til selskabsdyr er omfattet af forordningen om foderstofhygiejne, og i forbindelse med disse aktiviteter skal dyrehospitalet eller -klinikken være registreret eller, hvis det er relevant, godkendt i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

Salg af foder til selskabsdyr vil blive betragtet som en detailhandelsaktivitet og vil derfor falde uden for anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne. Dog kan f.eks. kaniner og kyllinger ikke betragtes som selskabsdyr. Detailsalg af et sådant foder er ikke undtaget fra anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne, og denne aktivitet skal derfor registreres eller, hvis det er relevant, godkendes i henhold til forordningen om foderstofhygiejne.

9.   OFTE STILLEDE SPØRGSMÅL — KOMPETENTE MYNDIGHEDER

OFTE STILLEDE SPØRGSMÅL — KOMPETENTE MYNDIGHEDER

Spørgsmål 10

Spørgsmål 10

»Hvordan skal artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 183/2005 — godkendelse af produktion af forblandinger (51) fortolkes?«

SVAR

SVAR

I artikel 10, stk. 1, litra b), i forordningen om foderstofhygiejne fastsættes følgende:

»Foderstofvirksomhedslederne skal sikre, at virksomheder, som er under deres ledelse, og som er omfattet af denne forordning, er godkendt af myndighederne, hvis [...] fremstilling og/eller markedsføring af forblandinger, der er fremstillet under anvendelse af fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 2 i bilag IV til denne forordning.«

Der er derfor tre typer situationer:

| — | En foderstofvirksomhedsleder fremstiller og markedsfører forblandinger. |
| --- | --- |

—

En foderstofvirksomhedsleder fremstiller og markedsfører forblandinger.

| — | En foderstofvirksomhedsleder markedsfører forblandinger. |
| --- | --- |

—

En foderstofvirksomhedsleder markedsfører forblandinger.

| — | En foderstofvirksomhedsleder fremstiller forblandinger. |
| --- | --- |

—

En foderstofvirksomhedsleder fremstiller forblandinger.

Det sidste tilfælde er kun relevant, hvis producenten af forblandinger arbejder efter ordre fra en anden foderstofvirksomhedsleder, eller hvis producenten kun bruger forblandinger i sin egen virksomhed. Fremstillingen af forblandinger til internt brug er særligt relevant for de tilsætningsstoffer, som kun må anvendes til fremstilling af foderblandinger i form af en forblanding.

Det kan konkluderes, at alle producenter af forblandinger med indhold af tilsætningsstoffer, der er nævnt i bilag IV, kapitel 2, til eget brug og til markedsføring, skal godkendes til denne aktivitet.

Spørgsmål 11

Spørgsmål 11

»Foder til selskabsdyr, der gives til fødevarebanker. I de senere år har supermarkederne i stigende grad doneret foder til selskabsdyr til fødevarebanker med henblik på at hjælpe mennesker, der befinder sig i en vanskelig situation, og som ejer selskabsdyr. Fødevarebanker er mellemled for distribution af de pågældende produkter, der normalt sælges til de berørte personer til en symbolsk pris. Donationer vedrører mange forskellige produkter uden indbyrdes forbindelse (forskellige størrelser, forskellige mærker osv.). Hører denne aktivitet ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 183/2005, og kræves der også sporbarhed i tilfælde af, at et supermarked donerer foder til en fødevarebank?«

SVAR

SVAR

I henhold til artikel 2, stk. 2, litra e), finder forordningen om foderstofhygiejne ikke anvendelse på detailsalg af foder til selskabsdyr.

Det kan antages, at levering fra supermarkeder (og andre detailhandlere) af foder til selskabsdyr til fødevarebanker fortsat er en detailaktivitet i henhold til national lovgivning og derfor vil være undtaget fra anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne.

I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordningen om foderstofhygiejne kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte regler og retningslinjer for de aktiviteter, der er undtaget fra forordningen om foderstofhygiejne.

De generelle sporbarhedskrav i artikel 18 i forordning (EF) nr. 178/2002 (fødevareforordningen) (52) finder ikke desto mindre anvendelse på alle aktiviteter i forbindelse med bl.a. alle faser af distributionen af foder, herunder distribution af foder til selskabsdyr fra supermarkeder til fødevarebanker. Sidstnævnte bestemmelse fastsætter kun det mål, der skal nås, og ikke midlerne; det giver som sådan tilstrækkelig fleksibilitet til en praktisk tilgang. For at opfylde sporbarhedskravene skal organisationer, der deltager i denne form for distribution, føre fortegnelser over, hvor de køber foder til selskabsdyr, og hvis de leverer foder til selskabsdyr til en anden organisation, skal de også dokumentere, hvilken virksomhed det pågældende foder til selskabsdyr er blevet distribueret til. Sporbarhed bør ikke være et problem for færdigpakket foder til selskabsdyr, men medlemsstaterne skal måske være mere opmærksomme på salg af foder i løs vægt til selskabsdyr.

52

Yderligere oplysninger findes i Vejledning om gennemførelse af artikel 11, 12, 14, 17, 18, 19 og 20 i forordning (EF) nr. 178/2002 om den generelle fødevarelovgivning (53).

53

For så vidt angår andre former for foder til selskabsdyr end forarbejdet foder til selskabsdyr, hvor slutpunktet nås i fremstillingskæden for animalske biprodukter i overensstemmelse med artikel 3, litra b) og c), i forordning (EF) nr. 142/2011, skal fødevarebanken være godkendt i henhold til artikel 24, stk. 1, litra i) eller j), i forordning (EF) nr. 1069/2009.

Spørgsmål 12

Spørgsmål 12

»Hvordan kan registrering af midlertidig oplagring af foder til selskabsdyr betragtes som omfattet af forordningen om foderstofhygiejne?«

SVAR

SVAR

I artikel 2, stk. 2, litra e), i forordningen om foderstofhygiejne fastsættes følgende: »Denne forordning gælder ikke for: [...] detailhandel med foder til selskabsdyr.«

Da midlertidig oplagring kan betragtes som detailhandelsvirksomhed i den bredere betydning af definitionen i artikel 3, nr. 7), i forordning (EF) nr. 178/2002, kunne det konkluderes, at midlertidig oplagring af foder til selskabsdyr generelt er undtaget fra anvendelsesområdet for forordningen om foderstofhygiejne og derfor ikke er omfattet af de kompetente myndigheders registrering.

Med hensyn til midlertidig oplagring af foder til selskabsdyr indeholder forordningen om foderstofhygiejne imidlertid krav, der skal tages i betragtning, da oplagringsaktiviteter falder ind under forordningen om foderstofhygiejne, f.eks.:

| — | Afsnittet »OPBEVARING OG TRANSPORT« i bilag II indeholder krav vedrørende opbevaring af foder, og midlertidig oplagring af foder til selskabsdyr er derfor virksomheder, som håndterer produkter, der betragtes som foder, og som ikke må drives, medmindre den kompetente myndighed har registreret dem. |
| --- | --- |

—

Afsnittet »OPBEVARING OG TRANSPORT« i bilag II indeholder krav vedrørende opbevaring af foder, og midlertidig oplagring af foder til selskabsdyr er derfor virksomheder, som håndterer produkter, der betragtes som foder, og som ikke må drives, medmindre den kompetente myndighed har registreret dem.

Midlertidig oplagring i forbindelse med aktiviteter hos engrosvirksomheder, der er fysisk begrænset til transport og oplagring, skal registreres. Når aktiviteter hos engrosvirksomheder omfatter mere end oplagring og transport (f.eks. ompakning), kræver den midlertidige opbevaring af foder til selskabsdyr, at virksomhederne skal registreres i henhold til artikel 9, stk. 2.

På baggrund af artikel 2, stk. 2, litra e), skal midlertidige lagre til foder til selskabsdyr, der drives af detailforretninger, som ikke er omfattet af forordningen om foderstofhygiejne, imidlertid ikke registreres, mens de kan være omfattet af bestemmelserne i artikel 24, stk. 1, litra i) eller j), i forordning (EF) nr. 1069/2009.

Spørgsmål 14

Spørgsmål 14

»Jeg ejer et lager, som for tredjeparter oplagrer tilsætningsstoffer, der er opført i kapitel 1 i bilag IV, og forblandinger, som indeholder tilsætningsstoffer, der er opført i kapitel 2 i bilag IV til forordning (EF) nr. 183/2005. Skal jeg godkendes i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 183/2005?«

SVAR

SVAR

Nej. Det kræves i artikel 10, stk. 1, litra a), i forordningen om foderstofhygiejne, at virksomheder, der beskæftiger sig med »fremstilling og/eller markedsføring af fodertilsætningsstoffer, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1831/2003, eller produkter, der er omfattet af direktiv 82/471/EØF, og som er omhandlet i kapitel 1 i bilag IV til denne forordning«, og »forblandinger, der er fremstillet under anvendelse af fodertilsætningsstoffer, som er omhandlet i kapitel 2 i bilag IV til denne forordning« skal godkendes. Men ansvaret for aktiviteten »markedsføring« påhviler ejeren af produkterne (producenten og/eller forhandleren/mellemhandleren). Ejeren af produkterne skal derfor godkendes i henhold til artikel 10, stk. 1, litra a), og lagerfaciliteterne skal registreres i henhold til artikel 9, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne.

På samme måde skal transportvirksomheder, der kun transporterer produkterne, registreres i henhold til artikel 9, stk. 2, i forordningen om foderstofhygiejne. Kravet om godkendelse er ikke nødvendigt.

10.   RETNINGSLINJER FOR GOD PRAKSIS

RETNINGSLINJER FOR GOD PRAKSIS

Der skal tilskyndes til udvikling, formidling og anvendelse af både nationale retningslinjer og EU-retningslinjer for god praksis. Foderstofvirksomhedslederne kan dog anvende disse retningslinjer på frivillig basis.

Guidelines for the development of Community guides to good practice (54) er blevet udarbejdet sammen med medlemsstaterne.

54

Disse EU-retningslinjer for god praksis blev udarbejdet i overensstemmelse med artikel 22 i forordningen om foderstofhygiejne. Deres indhold er praktisk anvendeligt i hele EU for den sektor, de gælder for, og de er egnede som retningslinjer for korrekt overholdelse af hygiejne- og HACCP-kravene i forordningen om foderstofhygiejne.

10.1.   EU-retningslinjer (55)

EU-retningslinjer

55

Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed har vurderet følgende EU-retningslinjer for god praksis:

| — | Titel: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) — European Feed Manufacturers Guide (EU-retningslinjer for god praksis i EU's sektor for industriproduktion af foderblandinger og forblandinger til dyr bestemt til fødevareproduktion)
  Forfatter: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation) |
| --- | --- |

—

Titel: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) — European Feed Manufacturers Guide (EU-retningslinjer for god praksis i EU's sektor for industriproduktion af foderblandinger og forblandinger til dyr bestemt til fødevareproduktion)

56

Forfatter: FEFAC — Fédération Européenne des Fabricants d'Aliments Composés (57) (Europäischer Verband der Mischfutterindustrie, European Feed Manufacturers' Federation)

57

| — | Titel: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) (EF-retningslinjer for god praksis i sektoren for fodertilsætningsstoffer og forblandinger)
  Forfatter:
  FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) |
| --- | --- |

—

Titel: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) (EF-retningslinjer for god praksis i sektoren for fodertilsætningsstoffer og forblandinger)

58

Forfatter:

FAMI-QS — European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59)

59

| — | Titel: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (60) (Retningslinjer for god praksis for fremstilling af sikkert foder til selskabsdyr)
  Forfatter: European Pet Food Industry Federation (61) (Den Europæiske Sammenslutning af Fabrikanter af Foder til Selskabsdyr) |
| --- | --- |

—

Titel: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (60) (Retningslinjer for god praksis for fremstilling af sikkert foder til selskabsdyr)

60

Forfatter: European Pet Food Industry Federation (61) (Den Europæiske Sammenslutning af Fabrikanter af Foder til Selskabsdyr)

61

| — | Titel: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (EU-retningslinjer for god praksis for industriel fremstilling af sikre fodermidler) (62)

  Forfatter:






  — | Starch Europe (63) |
| --- | --- | --- |

—

Titel: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (EU-retningslinjer for god praksis for industriel fremstilling af sikre fodermidler) (62)

62

Forfatter:

—

Starch Europe (63)

63

| — | The EU Oil and Proteinmeal Industry (FEDIOL) (64) |
| --- | --- |

—

The EU Oil and Proteinmeal Industry (FEDIOL) (64)

64

| — | The European Biodiesel Board (EEB) (65) |
| --- | --- |

—

The European Biodiesel Board (EEB) (65)

65

| — | I samarbejde med European Feed Ingredients Safety Certification (EFISC) (66). |
| --- | --- |

—

I samarbejde med European Feed Ingredients Safety Certification (EFISC) (66).

66

Sektorreferencedokumenter:

| — | The manufacturing of safe feed materials from starch processing (Fremstilling af sikre fodermidler ved stivelsesforarbejdning) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from starch processing (Fremstilling af sikre fodermidler ved stivelsesforarbejdning)

| — | The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining (Fremstilling af sikre fodermidler ved formaling af oliefrø og raffinering af vegetabilsk olie) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from oilseed crushing and vegetable oil refining (Fremstilling af sikre fodermidler ved formaling af oliefrø og raffinering af vegetabilsk olie)

| — | The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing (Fremstilling af sikre fodermidler ved biodieselforarbejdning) |
| --- | --- |

—

The manufacturing of safe feed materials from biodiesel processing (Fremstilling af sikre fodermidler ved biodieselforarbejdning)

| — | Salmonella auditor checklist (Tjekliste for salmonellarevisorer) |
| --- | --- |

—

Salmonella auditor checklist (Tjekliste for salmonellarevisorer)

| — | Faktablad om salmonella. |
| --- | --- |

—

Faktablad om salmonella.

| — | Titel: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (EU-retningslinjer for god praksis for indsamling, opbevaring, handel med og transport af korn, oliefrø, proteinafgrøder, andre vegetabilske produkter og produkter fremstillet heraf) (67)

  Forfatter:






  — | European association of cereals, rice, feedstuffs, oilseeds, olive oil, oils and fats and agro supply trade (COCERAL) (68) |
| --- | --- | --- |

—

Titel: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (EU-retningslinjer for god praksis for indsamling, opbevaring, handel med og transport af korn, oliefrø, proteinafgrøder, andre vegetabilske produkter og produkter fremstillet heraf) (67)

67

Forfatter:

—

European association of cereals, rice, feedstuffs, oilseeds, olive oil, oils and fats and agro supply trade (COCERAL) (68)

68

| — | European agri-cooperatives (COGECA) (69) |
| --- | --- |

—

European agri-cooperatives (COGECA) (69)

69

| — | European association of professional portside storekeepers for agribulk commodities within the European Union (UNISTOCK) (70)(Den Faglige Sammenslutning af Kornoplagringsvirksomheder i EF (UNISTOCK) |
| --- | --- |

—

European association of professional portside storekeepers for agribulk commodities within the European Union (UNISTOCK) (70)(Den Faglige Sammenslutning af Kornoplagringsvirksomheder i EF (UNISTOCK)

70

Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed reviderer regelmæssigt retningslinjerne i samarbejde med de berørte parter og andre interesserede parter.

10.2.   Nationale retningslinjer

Nationale retningslinjer

Kommissionen har oprettet et register over nationale retningslinjer for god praksis, Register for National Guides to Good Practice (71), med henblik på at gøre dem tilgængelige for medlemsstater og foderstof- og fødevarevirksomhedsledere.

71

---

(1)  EUT L 35 af 8.2.2005, s. 1.

1

(2)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

2

(3)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

3

(4)  Yderligere oplysninger om forordning (EF) nr. 178/2002 (herunder en særskilt vejledning) findes på Kommissionens websted her: https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en.

4

(5)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

5

(6)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  Med virkning fra den 14. december 2019 ophæves forordning (EF) nr. 882/2004 og erstattes af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler (EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1).

7

(8)  EUT L 229 af 1.9.2009, s. 1.

8

(9)  EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1.

9

(10)  EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1.

10

(11)  I forbindelse med forordningen om foderstofhygiejne.

11

(12)  EUT L 29 af 30.1.2013, s. 1.

12

(13)  Meddelelse fra Kommissionen 2018/C 133/02 (EUT C 133 af 16.4.2018, s. 2).

13

(14)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 1.

14

(15)  EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51.

15

(16)  De kompetente myndigheder kan indrømme visse undtagelser fra forbuddet mod at fodre med visse kategori 2-materialer og visse former for køkken- og madaffald til pelsdyr i overensstemmelse med artikel 18 i forordningen om animalske biprodukter.

16

(17)  Se kapitel 4.2 i denne vejledning.

17

(18)  I henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 767/2009 skal bestemmelserne i artikel 15 i forordning (EF) nr. 178/2002 finde tilsvarende anvendelse på foder til dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen.

18

(19)  Artikel 146 i forordning (EU) 2017/625, der med virkning fra den 14. december 2019 ophæver forordning (EF) nr. 882/2004.

19

(20)  Se kapitel 6.2 i denne vejledning.

20

(21)  Kommissionens forordning (EU) nr. 225/2012 af 15. marts 2012 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 183/2005 for så vidt angår godkendelse af virksomheder, der til foderbrug markedsfører produkter fremstillet af vegetabilske olier og blandede fedtstoffer, og for så vidt angår de særlige krav vedrørende fremstilling, opbevaring, transport og dioxintestning af olier, fedtstoffer og produkter afledt heraf (EUT L 77 af 16.3.2012, s. 1).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (EUT L 226 af 25.6.2004, s. 3).

22

(23)  Kommissionens forordning (EF) nr. 141/2007 af 14. februar 2007 om krav om godkendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 183/2005 af foderstofvirksomheder, der fremstiller eller markedsfører fodertilsætningsstoffer af kategorien »coccidiostatika og histomonostatika« (EUT L 43 af 15.12.2007, s. 9).

23

(24)  Kommissionens forordning (EU) 2015/786 af 19. maj 2015 om fastsættelse af kriterier for godkendelse af de afgiftningsprocesser, der anvendes for produkter bestemt til foder som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF (EUT L 125 af 21.5.2015, s. 10).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en.

25

(26)  »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM (2015) 614 final).

26

(27)  I artikel 5, stk. 6, i forordningen om foderstofhygiejne fastsættes det, at »[f]oderstofvirksomhedsledere og landbrugere kun må forsyne sig hos og anvende foderstoffer fra virksomheder, der er registreret og/eller godkendt i henhold til denne forordning.«

27

(28)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

28

(29)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

29

(30)  Der endnu ikke betragtes som »foder« på det tidspunkt.

30

(31)  Som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/851 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2008/98/EF om affald (EUT L 150 af 14.6.2018, s. 109).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm.

32

(33)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059.

33

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10).

34

(35)  Som følge af ændringerne ved direktiv (EU) 2018/851, som er omhandlet i punkt 7.1.3, første afsnit, er de særlige betingelser, der er anført i flowdiagrammet, ikke længere relevante.

35

(36)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

36

(37)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

37

(38)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

38

(39)  Se Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder. Bestemmelser om begrænsning af animalske produkter i foderstoffer ses i forordningen om animalske biprodukter og Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011. Bestemmelser om foderforbud er fastsat i TSE-forordningens artikel 7 og bilag IV.

39

Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum

som foder

(40)  Godkendt i henhold til artikel 24 i forordningen om animalske biprodukter.

40

(41)  Betingelserne for anvendelse skal ses i kapitel 4 i Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

41

Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

(42)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

42

(43)  Betingelserne for anvendelse skal ses i kapitel 3 i Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

43

Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder

(44)  Der endnu ikke betragtes som »foderstoffer« på det tidspunkt.

44

(45)  Betingelserne for anvendelse skal ses i kapitel 4 i Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

45

Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder

(46)  I overensstemmelse med de undtagelser, der er fastsat i kapitel II, afsnit 4, del II i bilag X til forordning (EU) nr. 142/2011, hvis de kompetente myndigheder har givet tilladelse hertil.

46

(47)  Betingelserne for anvendelse skal ses i kapitel 3 i Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

47

Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

(48)  Den sammenfattende rapport fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (PAFF) 17.-18. december 2009 – punkt 6, Eventuelt.

48

(49)  Den sammenfattende rapport fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (PAFF) 19.-20. maj 2014 — punkt A.06.

49

(50)  Se den detaljerede redegørelse i kapitel 4.3 i Retningslinjer for anvendelse af fødevarer, der ikke længere er bestemt til konsum, som foder.

50

(51)  Punkt A.09 i den sammenfattende rapport fra Udvalget om Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, der blev afholdt i Bruxelles den 15. september 2014-16. september 2014 (afsnittet om dyrs ernæring).

51

(52)  I artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 767/2009 er det fastsat, at kravene i artikel 18 og 20 i forordning (EF) nr. 178/2002 og artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 183/2005 tilsvarende skal finde anvendelse med hensyn til foder til dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen.

52

(53)  GD SANTE's websted: Fødevarelovgivning, almindelige krav. http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en.

53

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf.

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm.

55

(56)  Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for god praksis (2016/C 418/02) (EUT C 418 af 12.11.2016, s. 2).

56

(57)  http://www.fefac.org/.

57

(58)  Meddelelse om EF-retningslinjer for god praksis (2007/C 64/04) (EUT C 64 af 20.3.2007, s. 17).

58

(59)  http://www.fami-qs.org/.

59

(60)  Meddelelse fra Kommissionen om EU-retningslinjer for god praksis (2018/C 128/03) (EUT C 128 af 11.4.2018, s. 3).

60

(61)  http://www.fediaf.org/.

61

(62)  Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for god praksis (2016/C 418/02) (EUT C 418 af 12.11.2016, s. 2).

62

(63)  http://www.starch.eu/.

63

(64)  http://www.fediol.eu/.

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/.

65

(66)  http://www.efisc.eu/.

66

(67)  Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for god praksis (2016/C 418/02) (EUT C 418 af 12.11.2016, s. 2).

67

(68)  http://www.coceral.com/.

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/.

69

(70)  http://www.unistock.be/.

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf.

71

---

BILAG I

Ikkeudtømmende liste over regler og kriterier i den nationale lovgivning, som visse medlemsstater (1) har fastsat for små mængder som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra d), i forordningen om foderstofhygiejne

EU-MEDLEMSSTATER

1.   ØSTRIG

»Små mængder på regionalt bedriftsniveau«: leverancer af 3 ton fra én bedrift til en anden inden for en radius på 15 km. Der kræves ingen registrering.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) — foderstoftakst 2017 — FMT 2017.

2.   KROATIEN

»Små mængder«: de landbrugsprodukter, som produceres på landbrugsbedrifter, der er registreret i ARKOD-systemet (3) med under 5 hektar landbrugsjord og/eller højst har én værdifuld storkreaturenhed (4).

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje — Forskrift om registrering af landbrugere, som arbejder med foder (OG 24/16) (5).

3.   DANMARK

»Små mængder«: direkte levering af op til 5 ton primærprodukter om året til lokale bedrifter til brug på disse bedrifter inden for en radius på 50 km fra produktionsstedet.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, § 11.

4.   ESTLAND

»Små mængder«: en årlig primærproduktion af foderstoffer på op til 5 ton med henblik på salg eller enhver anden form for overdragelse mod eller uden vederlag fra primærproducenten til en landbruger på Estlands område.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus1 (vastu võetud 11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) – Chapter 3, § 6 (10) Feed Act (Passed 11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (7).

Vastu võetud 25.04.2007 nr 64; RTL 2007, 37, 641 - Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded — Landbrugsministerens forskrift nr. 64 af 25. april 2007; RTL 2007, 37, 641 — små mængder foder fra primærproduktionen og krav til markedsføring heraf (8).

5.   FINLAND

»Små mængder«: primærprodukter, der fremstilles af foderstofvirksomhedsledere, som er fritaget for meddelelsespligt (for registrering som primærproducenter), da de udelukkende leverer direkte til lokale bedrifter (eller lignende erhvervsdrivende) fra et produktionssted med et areal på op til 3 hektar.

Rehulaki 8.2.2008/86 (9) – Feed Act 86/2008, amendments up to 565/2014 included (10) (§ 18, stk. 1).

Maa- ja metsätalousministeriön asetus rehualan toiminnanharjoittamisesta 548/2012 (11) – Landbrugs- og skovbrugsministeriets bekendtgørelse om udøvelse af virksomhed i foderstofsektoren 548/2012, ændringer indtil 548/2012, ændringer til og med 960/2014 (12) (§ 5, stk. 2).

6.   TYSKLAND

»Små mængder«: direkte levering af foder fra primærproducenten (med en produktion på op til 5 hektar om året) på lokalt plan (inden for en radius af 50 km fra produktionsstedet).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (seite 12) — Retningslinjer for registrering af foderstofvirksomhedsledere (side 12) (13).

7.   ITALIEN

»Små mængder«: direkte levering, på anmodning af slutbrugeren, af primærprodukter, der er fremstillet på den samme bedrift og befinder sig i samme provins eller tilstødende provinser.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 — National vejledende meddelelse af 28. december 2005 protokolnummer n.45950-P-I8da9/1 (14).

8.   LETLAND

»Små mængder«: handelen med primærprodukter af foder (salg, salg eller levering mod eller uden vederlag) op til 10 ton pr. kalenderår.

Ministru kabineta noteikumi Nr.865 – 2009 gada 4.augustā (prot. Nr.51 40.§) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos — Forskrift fra Letlands ministerkabinet nummer 865, gældende fra den 4. august 2009, hygiejnebestemmelser for foder fra primærproduktionen og direkte levering af små mængder.

9.   SLOVENIEN

»Små mængder«: enhver mængde foder af vegetabilsk oprindelse fra primærproduktionen, der fremstilles på en landbrugsbedrift, og som leveres til en anden landbrugsbedrift som slutbruger inden for Republikken Sloveniens område.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) — Artikel 2, stk. 6, i bestemmelserne om registrering og godkendelse af foderstofvirksomheder (Sloveniens officielle tidende 50/15, 67/65) (15).

10.   SVERIGE

»Små mængder«: direkte levering af op til 10 ton tørstof af primærprodukter om året lokalt inden for en radius af 50 km fra produktionsstedet.

Kapitel 4 (§ 1) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder — Statens jordbrugsstyrelses bestemmelser og generelle råd om foder, kapitel 4 (§ 1).

11.   DET FORENEDE KONGERIGE

Det Forenede Kongerige har ikke indført lovgivning om bestemmelse af små mængder foder, for så vidt angår bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, litra d), i forordning (EF) nr. 183/2005. De håndhævende myndigheder anvender dog som en generel vejledning en arbejdsdefinition på små mængder foder fra primærfoderproduktionen på under 20 ton om året.

ØVRIGE EØS-LANDE

1.   NORGE

»Små mængder«: direkte levering af op til 15 ton primærprodukter om året til lokale landbrugsbedrifter inden for en afstand af 30 km fra produktionsstedet.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere — Forskrift om foderhygiejne, § 3. Undtagelse for små mængder af foder til lokale landbrugere (16).

---

(1)  Og Norge som EØS-land.

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/.

(3)  Det nationale system for registrering af landbrugsjord.

(4)  Et dyr eller en gruppe af dyr af samme art, som højst vejer 500 kg.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html.

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029.

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide.

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160.

(9)  http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080086?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=2008%2F86.

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf.

(11)  http://www.finlex.fi/fi/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012.

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf.

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3.

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf.

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397.

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene.

---

BILAG II

Liste over virksomheder, der er registreret i henhold til artikel 9 i forordningen om foderstofhygiejne

EU-MEDLEMSSTATER

1.   ØSTRIG

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/.

2.   BELGIEN

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/.

3.   BULGARIEN

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/.

4.   KROATIEN

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12.

5.   CYPERN

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument.

6.   TJEKKIET

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced.

7.   DANMARK

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx.

8.   ESTLAND

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing.

9.   FINLAND

https://www.evira.fi/en/animals/feed/.

10.   FRANKRIG

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale.

11.   TYSKLAND

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html.

12.   GRÆKENLAND

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu.

13.   UNGARN

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak.

14.   IRLAND

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/.

15.   ITALIEN

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi.

16.   LITAUEN

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel.

17.   LUXEMBOURG

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html.

18.   LETLAND

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump.

19.   ΜΑLTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf.

20.   NEDERLANDENE

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector.

21.   POLEN

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e.

22.   PORTUGAL

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155.

23.   RUMÆNIEN

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/.

24.   SLOVAKIET

http://www.uksup.sk/okvz-register/.

25.   SLOVENIEN

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/.

26.   SPANIEN

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx.

27.   SVERIGE

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html.

28.   DET FORENEDE KONGERIGE

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister.

ØVRIGE EØS-LANDE

1.   NORGE

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf.

---

BILAG III

På grundlag af bilag IV til forordningen om foderstofhygiejne vedrørende godkendelse af foderstofvirksomheder (jf. artikel 10 i forordningen om foderstofhygiejne)

KAPITEL 1

Tilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003:

| — | tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: alle tilsætningsstoffer i gruppen |
| --- | --- |

—

tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: alle tilsætningsstoffer i gruppen

| — | zootekniske tilsætningsstoffer: alle tilsætningsstoffer i gruppen |
| --- | --- |

—

zootekniske tilsætningsstoffer: alle tilsætningsstoffer i gruppen

| — | teknologiske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 1, litra b), (»antioxidanter«) i forordning (EF) nr. 1831/2003: kun tilsætningsstoffer med et fastsat maksimalt indhold |
| --- | --- |

—

teknologiske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 1, litra b), (»antioxidanter«) i forordning (EF) nr. 1831/2003: kun tilsætningsstoffer med et fastsat maksimalt indhold

| — | sensoriske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 2, litra a), (»farvestoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003: karotenoider og xantofyller. |
| --- | --- |

—

sensoriske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 2, litra a), (»farvestoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003: karotenoider og xantofyller.

KAPITEL 2

Tilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003:

| — | zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d), (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003 |
| --- | --- |

—

zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d), (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003

| — | coccidiostatika og histomonostatika: alle tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

coccidiostatika og histomonostatika: alle tilsætningsstoffer

| — | tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber:






  — | tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra a) (vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning), i forordning (EF) nr. 1831/2003: A og D |
| --- | --- | --- |

—

tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber:

—

tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra a) (vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning), i forordning (EF) nr. 1831/2003: A og D

| — | tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra b) (»forbindelser af sporstoffer«) i forordning (EF) nr. 1831/2003: Cu og Se. |
| --- | --- |

—

tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 3, litra b) (»forbindelser af sporstoffer«) i forordning (EF) nr. 1831/2003: Cu og Se.

KAPITEL 3

Tilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003:

| — | zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d), (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003 |
| --- | --- |

—

zootekniske tilsætningsstoffer: tilsætningsstoffer, der er omfattet af bilag I, punkt 4, litra d), (»andre zootekniske tilsætningsstoffer«), i forordning (EF) nr. 1831/2003

| — | coccidiostatika og histomonostatika: alle tilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

—

coccidiostatika og histomonostatika: alle tilsætningsstoffer.

---

| 5.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 225/29

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9362 — Suez Organique/Avril PA/Terrial)

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 225/02)

Den 27. juni 2019 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9362. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32019M9362. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 5.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 225/30

---

Euroens vekselkurs (1)

4. juli 2019

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1288 |
| JPY | japanske yen | 121,65 |
| DKK | danske kroner | 7,4633 |
| GBP | pund sterling | 0,89730 |
| SEK | svenske kroner | 10,5208 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1120 |
| ISK | islandske kroner | 141,70 |
| NOK | norske kroner | 9,6298 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,434 |
| HUF | ungarske forint | 322,82 |
| PLN | polske zloty | 4,2439 |
| RON | rumænske leu | 4,7188 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,3237 |
| AUD | australske dollar | 1,6076 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4749 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,7899 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6888 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5307 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 319,51 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 15,7869 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7567 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3985 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 961,23 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6653 |
| PHP | filippinske pesos | 57,683 |
| RUB | russiske rubler | 71,5913 |
| THB | thailandske bath | 34,603 |
| BRL | brasilianske real | 4,3098 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,4305 |
| INR | indiske rupee | 77,3335 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1288

JPY

japanske yen

121,65

DKK

danske kroner

7,4633

GBP

pund sterling

0,89730

SEK

svenske kroner

10,5208

CHF

schweiziske franc

1,1120

ISK

islandske kroner

141,70

NOK

norske kroner

9,6298

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,434

HUF

ungarske forint

322,82

PLN

polske zloty

4,2439

RON

rumænske leu

4,7188

TRY

tyrkiske lira

6,3237

AUD

australske dollar

1,6076

CAD

canadiske dollar

1,4749

HKD

hongkongske dollar

8,7899

NZD

newzealandske dollar

1,6888

SGD

singaporeanske dollar

1,5307

KRW

sydkoreanske won

1 319,51

ZAR

sydafrikanske rand

15,7869

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7567

HRK

kroatiske kuna

7,3985

IDR

indonesiske rupiah

15 961,23

MYR

malaysiske ringgit

4,6653

PHP

filippinske pesos

57,683

RUB

russiske rubler

71,5913

THB

thailandske bath

34,603

BRL

brasilianske real

4,3098

MXN

mexicanske pesos

21,4305

INR

indiske rupee

77,3335

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 5.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 225/31

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9422 — Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2019/C 225/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. (»LGP«, USA) |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. (»LGP«, USA)

| — | Ares Management Corporation (»Ares«, USA) |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation (»Ares«, USA)

| — | Press Ganey Associates, Inc. (»Press Ganey«, USA) |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. (»Press Ganey«, USA)

LPG og Ares erhverver fælles kontrol over hele Press Ganey, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

—   LGP: Privat equity-selskab, der primært investerer i virksomheder, der leverer tjenesteydelser, herunder forbruger-, forretnings- og sundhedsydelser samt detailhandel, distribution og industri

—   Ares: forvalter af alternative aktiver med interesser inden for kredit, privat equity og fast ejendom

—   Press Ganey: indsamling af patienterfaringer, resultatanalyse og strategiske rådgivningsløsninger til sundhedsplejeorganisationer under hele plejeforløbet, primært i USA.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9422 — Leonard Green & Partners/Ares Management Corporation/Press Ganey Associates.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postadresse: |
| Europa-Kommissionen |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 5.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 225/33

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2019/C 225/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), inden for tre måneder fra datoen for denne offentliggørelse.

ENHEDSDOKUMENT

»PAŠKI SIR«

EU-nr.: PDO-HR-02397 — 10.4.2018

BOB ( X ) BGB ( )

1.   Betegnelse(r)

»Paški sir«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Paški sir« er en fast fåreost, der er fremstillet af rå fåremælk fra får hjemmehørende på øen Pag. Produktet modnes i mindst 60 dage inden markedsføring og har følgende fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

| — | form: cylinderformet med flad bund og flad eller let konveks overside |
| --- | --- |

—

form: cylinderformet med flad bund og flad eller let konveks overside

| — | størrelse: diameter: 18-24 cm, højde på 7-13 cm |
| --- | --- |

—

størrelse: diameter: 18-24 cm, højde på 7-13 cm

| — | vægt: 1,8-3,5 kg alt efter ostens størrelse |
| --- | --- |

—

vægt: 1,8-3,5 kg alt efter ostens størrelse

| — | tørstofindhold: mindst 55 % |
| --- | --- |

—

tørstofindhold: mindst 55 %

| — | fedtindhold i tørstoffet: mindst 45 % |
| --- | --- |

—

fedtindhold i tørstoffet: mindst 45 %

| — | skorpe: glat og hård med en gyldengul til lys rødbrun farve |
| --- | --- |

—

skorpe: glat og hård med en gyldengul til lys rødbrun farve

| — | ostemasse: lysegul masse med fast, tæt, let elastisk tekstur, der er nem at skære i, uden eller med meget få små spredte huller elasticiteten aftager i takt med modningen, samtidig med at farven bliver mørkere |
| --- | --- |

—

ostemasse: lysegul masse med fast, tæt, let elastisk tekstur, der er nem at skære i, uden eller med meget få små spredte huller elasticiteten aftager i takt med modningen, samtidig med at farven bliver mørkere

| — | smag: moderat kraftig og sød. Smagen forstærkes i takt med modningen |
| --- | --- |

—

smag: moderat kraftig og sød. Smagen forstærkes i takt med modningen

| — | aroma: typisk for en fåreost med et strejf af krydderurter. |
| --- | --- |

—

aroma: typisk for en fåreost med et strejf af krydderurter.

Osten »Paški sir« kan også være mindre end standardstørrelsen. I dette tilfælde modnes den i mindst 60 dage inden markedsføring og har følgende fysiske og organoleptiske egenskaber:

| — | størrelse: diameter på 9-14 cm, højde på 6-12 cm |
| --- | --- |

—

størrelse: diameter på 9-14 cm, højde på 6-12 cm

| — | vægt: 0,6-1,2 kg |
| --- | --- |

—

vægt: 0,6-1,2 kg

| — | de øvrige kendetegn svarer til standardostens kendetegn. |
| --- | --- |

—

de øvrige kendetegn svarer til standardostens kendetegn.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder

Fårene går året rundt på græsarealer, hvor de græsser eller får grovfoder, der er fremstillet i »Paški sir«-produktionsområdet. Hvis fårene ikke kan få opfyldt deres næringsbehov gennem græsning og grovfoder, der er fremstillet i »Paški sir«-produktionsområdet, suppleres deres kost — både sommer og vinter — med grovfoder og kraftfoder, der er fremstillet uden for dette område. Mængden af foder, der er fremstillet uden for området, må ikke overstige 50 % af det tørstof, fårene indtager i løbet af året.

Fårenes daglige foderration i malkeperioden, der varer omkring 130 dage, består hovedsageligt af grovfoder (græs og hø) og kan også indeholde kraftfoder (hvede, byg, majs, soja) og sammensætninger heraf. Grovfoder står for mindst 83 % af det samlede tørstof i rationen, og ved supplering med kraftfoder udgør dette højst 17 % af tørstoffet i rationen. Mindst 65 % af det samlede grovfoder i rationen skal have oprindelse i det geografiske produktionsområde for »Paški sir«, hvilket svarer til 54 % af det samlede tørstof i den daglige ration. De resterende 35 % må godt stamme fra områder uden for det geografiske produktionsområde for »Paški sir«. Kraftfoder (hvede, byg, majs, soja) og sammensætninger heraf stammer altid fra områder uden for det geografiske produktionsområde for »Paški sir«.

Der må udelukkende bruges veltørret hø af rapgræs, flerårige bælgplanter eller kløver/blandet græsbevoksning, der højst er et år gammelt og har velbevarede blade, som grovfoder stammende fra områder uden for det geografiske produktionsområde for »Paški sir«.

Det er ikke tilladt at anvende ensileret foder og mask fra bryggerier.

Første gang det blev nødvendigt at hente foder fra områder uden for det geografiske produktionsområde for »Paški sir«, var i anden halvdel af sidste århundrede. Landmænd begyndte på baggrund af det omdømme, »Paški sir« allerede havde på daværende tidspunkt, selektivt at holde får til mælkeproduktion i 1960'erne. Pag-fåreavlen havde fokus på at øge mælkemængden og -kvaliteten, dvs. at forhøje mælkeudbyttet. Det førte til, at efterspørgslen efter foder steg i løbet af 1980'erne. De begrænsede græsarealer og arealer med rapgræs på øen Pag gjorde, at alt foderet ikke kunne fremstilles i produktionsområdet. Det var især i år med tørke, at der var mangel på foder. En følge heraf var, at Pags fåreavlere i første omgang begyndte at købe grovfoder fra naboområder på fastlandet. I takt med at mælkeproduktionen steg, blev der i laktationsperioden gradvist indført kraftfoder i rationen.

Råvare

»Paški sir« fremstilles af uforarbejdet eller varmebehandlet rå fåremælk fra får hjemmehørende på øen Pag, animalsk osteløbe eller andre koagulerende enzymer af mikrobiologisk oprindelse og havsalt fremstillet i produktionsområdet. Det er også tilladt at benytte mælkesyrebakterier, lysozym og calciumchlorid.

Hvis mælken ikke behandles inden for seks timer fra malkningen, køles den ned til under 6 °C og behandles inden for 48 timer fra malkningen.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i produktionen af »Paški sir« — fra produktionen og tilsætningen af osteløbe til mælken til ostens formgivning, presning, saltning og modning — skal foregå inden for det geografiske område som anført under punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Osten »Paški sir« markedsføres som helt stykke eller i portioner, der er vakuumpakket eller færdigpakket i en modificeret atmosfære. Vejer osten under 1,2 kg, skal den markedsføres som helt stykke. Er »Paški sir« blevet modnet i mere end 12 måneder, markedsføres den endvidere som revet ost.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Det færdige markedsførte produkt skal være mærket med navnet »Paški sir«, idet navnet er mere fremtrædende end nogen anden påskrift, hvad størrelsen, skrifttypen og bogstavernes farve angår. Foruden navnet skal produktet være mærket med det anvendte »Paški sir«-symbol, der er vist nedenfor.

Alle brugere af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Paški sir«, der fremstiller produktet, der svarer til produktspecifikationen, har ret til at benytte det anvendte symbol på lige vilkår.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Paški sir«-osten fremstilles på øen Pag og de to småøer Maun og Škrda.

5.   Tilknytning til det afgrænsede geografiske område

»Paški sir«-ostens særlige kendetegn og kvalitet skyldes de særlige fremherskende miljøforhold i produktionsområdet. Dette omfatter græsarealernes plantesammensætning og den lange tradition for fåreavl og produktion af fåreost.

Osten »Paški sir« fremstilles på øen Pag, som rent geologisk er et karstlandskab med svært opdyrkelig jord. Det dominerende karstrelief og Middelhavsklimaet har haft indflydelse på plantedækkets kendetegn og fåreavlens udvikling til at blive den vigtigste landbrugsaktivitet. Pags vegetation er langt mere begrænset (især hvad høje planter angår) end på andre store øer i Adriaterhavet. Store dele domineres derfor af karstgræsarealer, som netop har stor betydning for landbruget på øen, da disse udgør 90 % af det samlede landbrugsareal.

Under en nylig videnskabelig flora- og fytocenologisk undersøgelse af de mest almindelige græsarealssammensætninger på øen Pag blev der identificeret 331 karplantearter, hvoraf de fleste tilhører Middelhavets floraelement. De særlige naturforhold gavner navnlig væksten af den typiske flora for Middelhavsgræsarealer. Det betyder, at der på de fleste af øens græsarealer findes en høj andel af krydder- og lægeurter såsom almindelig røllike (Achillea millefolium L.), havemalurt (Arthemisia absinthium L.), fennikel (Foeniculum vulgare Mill.), karryplante (Helichrysium italicum Roth G. Don), prikket perikum (Hypericum officinalis L.), mynte (Mentha sp.), rude (Ruta graveolens L.), timian (Thymus vulgaris L.) og salvie (Salvia officinalis L.).

Udvælgelse af fårene på øen Pag gennem århundreder har skabt den autoktone race Pag-fåret, der næsten udelukkende holdes på Pag, og som er helt enestående, hvad angår fårets evne til at udnytte de stenrige græsarealers begrænsede vegetation, og som er fuldt ud tilpasset den halvintensive landbrugsmetode, hvor mælkeproduktionen i høj grad påvirkes af miljømæssige faktorer (Ivica Ljubičić et al., »Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga« [Græsarealernes florasammensætning på øen Pag], tidsskriftet Mljekarstvo 62(4), Zagreb, 2012).

Udgangspunktet for den specifikke opdrætsmetode for Pag-fårene er, at fårene tilbringer hele døgnet på græsarealerne og spiser krydder- og lægeurter. Dette afspejler sig både i den mængde mælk, der produceres, og i mælkens kemiske sammensætning og dens egnethed til forarbejdning (Neven Antunac et al., »Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca« [Influence of paragenetic factors on production and chemical composition of Paška sheep milk], tidsskriftet Mljekarstvo 61(3), Zagreb, 2011). Da fårene opdrættes udendørs, bærer ostens aroma aldrig præg af »stald«.

»Paški sir«-produktionstraditionen går lige så langt tilbage som selve Pag-fåreavlen. Baggrunden var de barske leveforhold, der gjorde, at øboerne var nødsaget til at udnytte den overskydende mælk og gemme den til senere brug. For indbyggerne på øen Pag var osten først og fremmest en fedt- og proteinreserve, de kunne få gavn af, efter malkesæsonen var ovre. Derudover var osten en værdifuld fødevare, de kunne sælge. Fåreosteproduktionen på øen Pag er omtalt første gang i Nuovo dizionario geografico universale [Ny universel geografisk ordbog], der blev trykt i Venedig i 1831. Det menes dog, at produktionen af »Paški sir«, sådan som vi kender osten i dag, begyndte omkring 1870. Produktionsmetoden bag »Paški sir« på familieejede gårde går tilbage til 1912, hvor Ljudevit Tejkal omtaler metoden i sin bog Sirarstvo u Dalmaciji [Osteproduktion i Dalmatien]. I sin bog Ovčje mljekarstvo [Fåremælkeproduktion], 1947, skriver Nikola Zdanovski følgende: Pag-fåret er meget kendt for sin fremragende uld og sit lækre lammekød, men også for »Paški sir«.

Den karakteristiske florasammensætning på Pags græsarealer har betydning for fåremælkens særlige sammensætning, hvad mælkens fedt-, protein-, sukker- og mineralindhold samt andre specifikke stoffer angår. Netop denne sammensætning bidrager i sidste ende til ostens typiske aroma af Middelhavskrydderurter og dens intense og kraftige smag. Derudover har ravsyren, som — blandt de ti fåreoste fra hele regionen, der er blevet analyseret — kun er at finde i »Paški sir« og i mindre grad i Travnik/Vlašić-osten, indflydelse på ostens afrundede aroma og »umami«-smag (Jasmina Havranek et al., Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana [Atlas over fåreoste på Vestbalkan], Zagreb, 2012).

»Paški sir« får tilført særlige aromaer fra lokale planter. Det skyldes navnlig de færdigheder inden for fårehold og osteproduktion, som de lokale familielandbrug i umindelige tider har udviklet og overleveret fra generation til generation. Ostens vedvarende komplekse aroma og mange andre kendetegn bunder i den traditionelle viden og de færdigheder, øens osteproducenter udnytter under alle produktionstrinnene.

»Paški sir«-ostens korrekte tekstur afhænger i høj grad af den temperatur og varighed, den opskårne ostemasse opvarmes ved/i. Ostemesteren tilpasser disse faktorer alt efter årstid, dvs. atmosfærens temperatur og relative fugtighed under tilsætningen af osteløbe.

»Paški sir« har en forholdsvis lav vægt, og derfor har vejrforholdene stor indvirkning på modningsprocessen. Tidligere var det umuligt at kontrollere forholdene i lagringsrummet, hvorfor der på grund af den høje fugtighed kunne opstå uønskede mikroflora på skorpen. Det betød, at osteproducenterne fra tid til anden vaskede osten manuelt og smurte den ind i olivenolie eller anden vegetabilsk olie. I dag foregår produktionen på samme måde, og det har en væsentlig betydning for osteskorpens kendetegn: Ved modne oste er den hård og glat med en gyldengul til lys rødbrun farve. Ved at smøre osten ind i olie, efter den er blevet vasket — dette gør ostemesteren mindst fire til seks gange under modningen — påvirkes den enzymatiske proces i osten positivt, idet udtørringen mindskes, og overfladefloraens proteolytiske aktivitet forhindres.

Modningsperiodens varighed har betydning for »Paški sir«-ostens tekstur og smag. Unge oste, der er blevet modnet i to måneder, er let elastiske, nemme at skære og har ingen eller meget få spredt fordelte små runde huller. Skorpen er så blød, at den kan spises. Osten har en lidt sødlig, let salt og dejlig kraftig smag med typiske noter af fåreost. Den har en fremtrædende og vedvarende aroma, der er kendetegnende for produktionsområdet, med toner af Middelhavsområdets typiske krydder- og køkkenurter.

I takt med modningen bliver »Paški sir«-osten kraftigere, dens smag, duft og farve intensiveres, og den får en fastere tekstur. En fuldt lagret »Paški sir« er blevet modnet i mindst seks måneder. Den har en fin grynet struktur og brækker i ujævne stykker, når den skæres. Den har en kraftig, ensartet intens smag, smelter på tungen og efterlader en »krystal«-fornemmelse under tungen.

»Paški sir« er fysisk kendetegnet ved dens forholdsvis lille størrelse og vægt (højst 3,5 kg). Disse kendetegn bunder i den traditionelle produktionsmetode, der historisk set blev fulgt på de familielandbrug, der havde et forholdsvist begrænset antal får og dermed en begrænset daglig mælkevolumen til brug ved osteproduktionen. Zdanovski forklarer, at »Paški sir« stadigvæk blev produceret »manuelt«, dvs. uden brug af forme, i midten af sidste århundrede, hvilket førte til ostens mindre størrelse.

I dag produceres »Paški sir« hovedsagelig på mindre familielandbrug med fåreopdræt. Herved sikres det, at den traditionelle produktionsmetode nedarves fra generation til generation inden for familien. Den korte produktionskæde er med til at bevare ostens særlige kendetegn og autenticitet.

»Paški sir« blev i 1971 for første gang produceret på et ostemejeri, hvor man valgte at bibeholde mange af aspekterne ved den traditionelle produktionsmetode, dog indførte man pasteurisering af mælken. Dette havde ingen indvirkning på ostens særlige smag og aroma, idet de traditionelle produktionsforhold forbundet med ostemasseforarbejdningen og modningen blev videreført. Der er ingen betydelige forskelle på de oste, der produceres af uforarbejdet mælk, og de oste, der produceres af pasteuriseret mælk, da »Paški sir«-ostens særlige og særegne smag og aroma skyldes Pag-fåremælkens sammensætning, der er et resultat af det naturlige miljø, fårene lever i, dvs. det, de æder (Zdravko Barać et al., Paška ovca — hrvatska izvorna pasmina [Pag-får — en autokton kroatisk race], Novalja, 2008). Tre mindre ostemejerier, der producerer »Paški sir«, viderefører traditionen med den korte produktionskæde. De køber en del af mælken af lokale fåreavlere, men får den resterende andel fra deres egen fåreflok.

De mange nationale og internationale priser vidner om »Paški sir«-ostens særlige kvalitet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 5.7.2019 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 225/38

---

Offentliggørelse af listen over standardændringer af produktspecifikationer for vine med BOB eller BGB

(2019/C 225/06)

Denne publikation indeholder standardændringer af varespecifikationerne for vine med BOB og BGB pr. medlemsstat, jf. artikel 61, stk. 6, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

Kommissionen offentliggør ansøgningerne og enhedsdokumenterne vedrørende disse standardændringer i overensstemmelse med nævnte artikel i det elektroniske register over BOB og BGB, der er oprettet i henhold til artikel 104 i forordning (EU) nr. 1308/2013 (2): https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

Liste over standardændringer pr. medlemsstat

| Land | Vinnavne | Dossiernummer |
| --- | --- | --- |
| Bulgarien | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Tyskland | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Grækenland | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Spanien | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735-AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422-AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Frankrig | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d’Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d’Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l’Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l’Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc/Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d’Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d’Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L’Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-à-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d’Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d’Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Italien | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d’Acqui/Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d’Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sangro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d’Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevigiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi/Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese/Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d’Asti/Malvasia di Casorzo/Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena/di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina/Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco/Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia/Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte/Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane/Terre de L’Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano/Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d’Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso/Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese/Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Cypern | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Ungarn | Balatonboglár/Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád/Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger/Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda/Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén/Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Nederlandene | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugal | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Rumænien | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Land

Vinnavne

Dossiernummer

Bulgarien

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Tyskland

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Grækenland

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Spanien

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735-AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422-AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Frankrig

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d’Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d’Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l’Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l’Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc/Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d’Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d’Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L’Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-à-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d’Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d’Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Italien

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d’Acqui/Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d’Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sangro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d’Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevigiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi/Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese/Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d’Asti/Malvasia di Casorzo/Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena/di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina/Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco/Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia/Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte/Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane/Terre de L’Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano/Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d’Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso/Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese/Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Cypern

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Ungarn

Balatonboglár/Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád/Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger/Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda/Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén/Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Nederlandene

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugal

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Rumænien

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 af 17. oktober 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation (EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).

---