# Официален вестник C 283/2019

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 283 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6221 август 2019 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 283

Издание на български език

Информация и известия

Година 6221 август 2019 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Европейска централна банка |
| 2019/C 283/01 ЕЦБ/2019/24 | Препоръка на Европейската централна банка от 25 юли 2019 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ЕЦБ/2019/24) | 1 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Европейска централна банка

2019/C 283/01 ЕЦБ/2019/24

Препоръка на Европейската централна банка от 25 юли 2019 година до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ЕЦБ/2019/24)

1

---

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2019/C 283/02 | Обменен курс на еврото | 2 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2019/C 283/02

Обменен курс на еврото

2

---

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2019/C 283/03 | Публикация на заявление за регистриране на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 3 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2019/C 283/03

Публикация на заявление за регистриране на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

3

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Европейска централна банка

| 21.8.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/1

---

ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 25 юли 2019 година

до Съвета на Европейския съюз относно външните одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

(ЕЦБ/2019/24)

(2019/C 283/01)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 27.1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(1)

Отчетите на Европейската централна банка (ЕЦБ) и на националните централни банки на държавите членки, чиято парична единица е еврото, се проверяват от независими външни одитори, препоръчани от Управителния съвет на ЕЦБ и одобрени от Съвета на Европейския съюз.

| (2) | Мандатът на сегашните външни одитори на Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta — PricewaterhouseCoopers — изтече след одита за финансовата 2018 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2019 година. |
| --- | --- |

(2)

Мандатът на сегашните външни одитори на Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta — PricewaterhouseCoopers — изтече след одита за финансовата 2018 година. Поради това е необходимо да се назначат външни одитори за периода, започващ от финансовата 2019 година.

| (3) | Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta избра KPMG за свои външни одитори за финансовите години от 2019 до 2025, |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta избра KPMG за свои външни одитори за финансовите години от 2019 до 2025,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

Препоръчва се назначаването на KPMG за външни одитори на Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta за финансовите години от 2019 до 2025.

Съставено във Франкфурт на Майн на 25 юли 2019 година.

Председател на ЕЦБ

Mario DRAGHI

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 21.8.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/2

---

Обменен курс на еврото (1)

20 август 2019 година

(2019/C 283/02)

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,1076 |
| JPY | японска йена | 117,79 |
| DKK | датска крона | 7,4560 |
| GBP | лира стерлинг | 0,91623 |
| SEK | шведска крона | 10,7653 |
| CHF | швейцарски франк | 1,0860 |
| ISK | исландска крона | 138,10 |
| NOK | норвежка крона | 9,9638 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,796 |
| HUF | унгарски форинт | 327,23 |
| PLN | полска злота | 4,3552 |
| RON | румънска лея | 4,7305 |
| TRY | турска лира | 6,3328 |
| AUD | австралийски долар | 1,6347 |
| CAD | канадски долар | 1,4762 |
| HKD | хонконгски долар | 8,6868 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7286 |
| SGD | сингапурски долар | 1,5351 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 337,78 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 17,0117 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,8180 |
| HRK | хърватска куна | 7,3838 |
| IDR | индонезийска рупия | 15 794,38 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,6263 |
| PHP | филипинско песо | 57,964 |
| RUB | руска рубла | 73,8360 |
| THB | тайландски бат | 34,086 |
| BRL | бразилски реал | 4,4959 |
| MXN | мексиканско песо | 21,9445 |
| INR | индийска рупия | 79,4410 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,1076

JPY

японска йена

117,79

DKK

датска крона

7,4560

GBP

лира стерлинг

0,91623

SEK

шведска крона

10,7653

CHF

швейцарски франк

1,0860

ISK

исландска крона

138,10

NOK

норвежка крона

9,9638

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,796

HUF

унгарски форинт

327,23

PLN

полска злота

4,3552

RON

румънска лея

4,7305

TRY

турска лира

6,3328

AUD

австралийски долар

1,6347

CAD

канадски долар

1,4762

HKD

хонконгски долар

8,6868

NZD

новозеландски долар

1,7286

SGD

сингапурски долар

1,5351

KRW

южнокорейски вон

1 337,78

ZAR

южноафрикански ранд

17,0117

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,8180

HRK

хърватска куна

7,3838

IDR

индонезийска рупия

15 794,38

MYR

малайзийски рингит

4,6263

PHP

филипинско песо

57,964

RUB

руска рубла

73,8360

THB

тайландски бат

34,086

BRL

бразилски реал

4,4959

MXN

мексиканско песо

21,9445

INR

индийска рупия

79,4410

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 21.8.2019 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 283/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2019

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 283/3

---

Публикация на заявление за регистриране на наименование съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2019/C 283/03)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1) в срок от три месеца от датата на публикацията.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias)

ЕС No: PGI-GR-02387 — 10.1.2018 г.

ЗНП ( ) ЗГУ ( X )

1.   Наименование/наименования

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias)

2.   Държава членка или трета държава

Гърция

3.   Описание на селскостопанския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

Клас 1.3 Сирена

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието в точка 1

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) е сирене с мека консистенция и е произведено от сиренина, получена от пастьоризирано или сурово козе или овче мляко, или от смес от козе и овче мляко, след подсирване. То зрее в продължение на поне един ден в саламура и след това най-малко един месец във винени утайки, известни като „possia“. „Possia“ е гъста смес от утайка от сварено червено вино, която е богата на аромати.

Физични характеристики

Цвят: напълно бяло отвътре. Отвън сиренето придобива червеникав оттенък от цвета на винените утайки. Наситеността на цвета зависи от цвета на винените утайки и продължителността на престоя в тях докато сиренето зрее.

Форма: „Набразден“ дълъг асиметричен цилиндър с добре изразени вдлъбнатини, получени от „tyrovoli“, или калъпа за сирене, използван за отцеждане на сиренината.

Консистенция: меко сирене

Химични характеристики

Минимално съдържание на мазнини в сухото вещество: 43 % w/w

Максимално съдържание на вода: 56 %

Органолептични свойства

Изразен аромат на вино и леко кисел вкус

3.3.   Фуражи (само за продукти от животински произход) и суровини (само за преработени продукти)

Суровини

Млякото, предназначено за производството на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), е пастьоризирано или сурово козе или овче мляко, или смес от козе и овче мляко, добито в рамките на определения географски район. То не трябва да бъде кондензирано или да съдържа някое от следните: мляко на прах, кондензирано мляко, казеинови соли, оцветители, консерванти или други добавки. Също така не трябва да съдържа антибиотици, пестициди или други вредни вещества.

Използваното за приготвяне на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) овче и/или козе мляко трябва да произхожда изключително от породи овце и кози, отглеждани традиционно на остров Кос и адаптирани към това място. Така е, защото полученото мляко има специфични качествени характеристики, дължащи се на отличителния микроклимат на острова и богатата флора на естествените пасища, от които се осигурява част от дневната хранителна дажба на животните.

Винените утайки („possia“), използвани за зреене на сиренето, трябва да произхождат изключително от разрешените винени сортове грозде в определения географски район. Те трябва да бъдат произведени от местни винопроизводители, използващи традиционни методи, които са се предавали от поколение на поколение. Използваните „possia“ трябва да бъдат с добро качество и богати на аромати. Могат да се използват директно или след като се разредят с вино.

Използваното в производствения процес сирище е получено по традиционен или промишлен способ сирище от животински произход.

Фуражи

За храненето на животните се разчита до голяма степен на дневна паша на диви пасища, които са с изключително богата флора. От май до септември растителността по пасищата изсъхва напълно. Поради това през този период на намалено производство на мляко храненето на животните се основава отчасти на изсушени ливадни треви и растения от местни пасища, както и на фураж от зърнени култури или бобови растения (фий, ечемик, овес). Последните са отглеждани на ниви в рамките на определения район. Те се допълват с произведени извън района фуражи като царевични зърна и груб фураж. През октомври и ноември — период на кърмене за новородените — се използват маслинови листа заедно със сухи фуражи, като например сено или царевица, тъй като естествената растителност е оскъдна, а животните имат по-големи нужди от храна. В периода от декември до април, или приблизително по това време, има увеличено производство на мляко след отбиване на новородените. Тогава животните пасат дива местна растителност, която е по-изобилна благодарение на зимните и пролетните дъждове. Тази флора включва: пирен (Erica manipuliflora), салвия (Salvia triloba), бодлива жълтуга (Calicotome villosa) и жълъди от дъб (Quercus macrolepis), наред с други. През зимния период се дава и сух фураж. Той е добит извън определения географски район.

3.4.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат осъществени в определения географски район

Суровините, използвани за производството на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), т.е. овчето и козето мляко и винените утайки (или „possia“), се произвеждат в определения географски район. Причините за това са обяснени в точка 3.3 Преработката и приготвянето на сиренето също се осъществяват в определения географски район: овчето и козето мляко се преработват в сирене и след това от него се приготвя „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), като се оставя да зрее в произведени на място винени утайки („possia“).

3.5.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др. на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

Опаковането на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) трябва да се извършва в рамките на определения географски район. Това е с цел да се предотврати всяко влошаване на качеството на продукта. Опаковането трябва да се извършва в района, тъй като Кос е остров, а продуктът е деликатен. Сиренето трябва да се опакова незабавно, за да се запазят в пълна степен придадените му от винените утайки характеристики. Всяко транспортиране на непакетиран продукт застрашава качеството му.

Следва да се отбележи, че купувачите могат да получат „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) с личния етикет на производителя в определения географски район и след това да го преопаковат или нарежат извън района, при условие че е гарантирана проследимост.

3.6.   Специфични правила за етикетиране на продукта, за който се отнася регистрираното наименование

—

4.   Кратко определение на географския район

Определеният географски район обхваща цялата площ на остров Кос. От административна гледна точка остров Кос е част от областна единица Кос в област Южен Егей.

5.   Връзка с географския район

Връзката между „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) и географската среда на остров Кос произтича от неговите специфични качествени характеристики и в допълнение — от неговата репутация.

Кос е със средиземноморски климат, който се характеризира главно с горещи сухи лета и меки влажни зими. Като цяло островът има комплексен ландшафт с добре разграничени планински, хълмисти и равнинни зони. Топографията играе важна роля, тъй като планините получават относително голямо количество валежи. Така те оказват влияние върху хидрологията и околната среда на по-ниските зони на острова с многобройните му извори и равнини.

Отглеждането на овце и кози на остров Кос все още е от номадски тип, което означава, че през деня животните пасат по диви пасища, а само през нощта се заграждат във временни заслони. За храненето на животните се разчита до голяма степен на пасища, които са с малък капацитет, но с изключително богата флора.

Флората на острова включва около 1 000 различни растителни вида. Съгласно базата данни CORINE 2000 съществуват разпръснати естествени пасища, включително две, които трябва да се отбележат специално. Едното, което е в източната част на острова, обхваща площ от 1 119 ha. Другото е разположено между Pylion, Antimacheia и Kardamaina и е с площ от около 400 ha.

Растителните видове, които се срещат в пасищните зони, включват по-специално: пирен, мащерка, риган, чубрица, салвия, дива френска лавандула, леплива дитрихия, мирта, бърдун, гръцки пчелинок, бодлива жълтуга (Calicotome villosa), бодлива разваленка, жълт кантарион, лавдан, фумана, Anthyllis hermanniae, Genista acanthoclada, сърпица, олеандър, кумарка, розмарин, дървовидна люцерна, Pistacia и дива маслина.

Експертните познания на местните производители и дългият им опит в приготвянето на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias), придобит в продължение на години и предаван от поколение на поколение, който включва приготвянето на винените утайки („possia“) и използването на калъпите за сирене („tyrovoli“) за отцеждане на сиренината, също са спомогнали за създаването на това уникално сирене, което е изключително популярно.

Специфичните характеристики на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) са:

| а) | органолептичните му характеристики (изразен аромат на вино и леко кисел вкус); |
| --- | --- |

а)

органолептичните му характеристики (изразен аромат на вино и леко кисел вкус);

| б) | характерната му форма и цвят („набразден“ дълъг асиметрична цилиндър с добре изразени вдлъбнатини, напълно бяло отвътре и с червеникав оттенък отвън); |
| --- | --- |

б)

характерната му форма и цвят („набразден“ дълъг асиметрична цилиндър с добре изразени вдлъбнатини, напълно бяло отвътре и с червеникав оттенък отвън);

| в) | „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) е придобило отлична репутация в местната общност на остров Кос, както и в останалата част на Гърция, поради специфичните си характеристики. Това се доказва от многобройните позовавания на уебсайтове, предлагащи традиционни рецепти и презентации от прочути майстори готвачи, както и от статии в местни вестници. |
| --- | --- |

в)

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) е придобило отлична репутация в местната общност на остров Кос, както и в останалата част на Гърция, поради специфичните си характеристики. Това се доказва от многобройните позовавания на уебсайтове, предлагащи традиционни рецепти и презентации от прочути майстори готвачи, както и от статии в местни вестници.

Процесът на производство е уникален на първо място поради факта, че сиренето зрее в произведени на място винени утайки („possia“), които се приготвят от местните винопроизводители по традиционни методи, използвани от векове.

Именно благодарение на зреенето на сиренето „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) във винените утайки то придобива повечето от специфичните си органолептични характеристики, по-специално леко киселия вкус и изразения аромат на вино. Доброто качество на използваните винени утайки се дължи на традицията за производство на качествени вина на острова. Това е видно от факта, че различни разновидности вино от остров Кос са признати като защитени географски указания.

Използваното в процеса на производство мляко дължи своето качество на отличителния характер на средиземноморския климат на острова, както и на богатата растителност в разпръснатите диви пасища, които осигуряват паша за традиционно отглежданите на Кос породи овце и кози, пригодили се към условията на острова в продължение на повече от век. Доказано е, че консумираната от млекодайните животни храна се отразява върху органолептичните характеристики на млякото, което те дават. Това е така, защото ароматните вещества от растенията, с които се хранят, се прехвърлят в мляко.

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) дължи отличителната си форма (дълъг цилиндър с „набраздена“ повърхност и добре изразени вдлъбнатини) изцяло на „tyrovoli“, използвани по време на частичното отцеждане на сиренината. „Tyrovoli“ е традиционна кошница, изплетена от тръстика, която се среща на остров Кос. Като алтернатива могат да се използват тръбообразни калъпи от предназначена за контакт с храни пластмаса, с отвори за отцеждане на сиренината. От тях се получават специалните вдлъбнатини, които придават на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) характерната му форма.

Червеникавият цвят по външната страна на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) идва от винените утайки („possia“), в които то зрее.

Репутацията и традиционният характер на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) се доказват от важното място, което то от много дълго време заема в живота на жителите на остров Кос, както и в храната им, а също и от специфичния процес на производство, при който местните знания и опит се предават от поколение на поколение.

Репутацията на „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) от Кос е неразривно свързана с репутацията на вината от острова, чиито винени утайки са се използвали и продължават да се използват и до днес за производство на известната „possia“, в която бялото сирене от козе и/или от овче мляко се потапя и зрее. И наистина, думата „possia“, с която се обозначават винените утайки, в които сиренето зрее, е част от наименованието „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) [Зряло във вино сирене от Кос/Зряло във винени утайки сирене]. Именно зреенето в утайки е това, което подобрява качествените характеристики на сиренето.

„Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) е придобило отлична репутация в местната общност на остров Кос, както и в останалата част на Гърция, заради отличителните си характеристики. Това се доказва от многобройни позовавания на уебсайтове за гръцка кухня и в традиционни рецепти, от признанието от страна на прочути майстори готвачи, както и от статии в местни вестници. През последните години „Κρασοτύρι Κω“ (Krasotiri Ko)/„Τυρί της Πόσιας“ (Tiri tis Possias) се продава пакетирано в големите вериги супермаркети в Гърция при бързо нарастващи темпове на оборот. То е включено в менюто за „гръцка закуска“ в хотелите на острова и в кошницата с продукти на област Южен Егей, която съдържа основно продукти със ЗНП. Това свидетелства за репутацията, с която се ползва на гръцкия пазар.

Репутацията на продукта и тясната му връзка с остров Кос се доказва също и от следните публикации:

„Когато от Кос се е изнасяло сирене“, статия, публикувана във вестник To Vima tis Ko на 27 септември 2013 г. относно износа на Krasotiri от Кос по време на турската и италианската окупация и до 1960 г.

При управлението на турците и италианците, когато животновъдството е добре развито в планините, тъй като загражденията за животни са били преместени там, се произвеждали съответно и големи количества сирене. Част от него се изнасяло. В Кос никога не се е внасяло сирене от чужбина... Парчетата сиренето се потапяли в „possa“ (винени утайки, които са червени)... накисвахме сиренето в „possa“ и получавахме червено сирене... Собствениците на хранителни магазини и служителите на Османската империя поставяли всяко непродадено сирене в бъчви с „possa“ и го продавали през зимата или го изнасяли. При управлението на турците голяма част от сиренето се изнасяло.

Откъсът показва, че придобитата от сиренето репутация е основана на специфичния метод на производство със зреене във винени утайки. Тази традиционна практика продължава да се следва и днес и въплъщава вековна традиция.

Цитат от списание Ta Koaka, (списание за историята, археологията и фолклора на остров Кос), том 7, публикувано от Kos Filitas Society, Kos през 2003 г.:

Много чуждестранни пътешественици, преминаващи през Кос през XVIII и XIX век, споменават изобилието от лозя и отлично вино на острова, чиито винени утайки се използвали за производство на известните „possa“. Думата „possa“ може би идва от латинската „possum“ („мога“ или „възможно е“). Овчарите на острова накисвали приготвяните от тях различни видове сирене във винените утайки. Това се правело не само за да го запазят по-дълго, но и за да му се придаде уникалният вкус на отличните „tiri tis possas“.

В книгата си „Cheesemaking“ („Производство на сирене) (2004 г.), преподавателят по производство на мляко и млечни продукти G.P.A. Anifadaki посочва, че Krasotiri, известно също и като „зряло във винени утайки сирене“, произвеждано в Кос, се потапя да зрее във винени утайки.

Krasotiri от Кос се споменава на www.gastronomos.gr: съвременна версия на древно зряло във винени утайки сирене.

На сайта www.olivemagazine.gr се споменава необичайният вкус на сиренето Krasotiri от Кос.

На сайта www.aegeanews.gr се посочва кошницата с продукти на област Южен Егей за 2014—2020 г., в която е включено сиренето Krasotiri Ko.

Статия на уебсайта на един известен познавач на гръцката храна (mirsinicooking) за специфичните органолептични характеристики на Krasotiri.

Статия за Krasotiri на уебсайта на известния гръцки майстор готвач Ilias Mamalakis (специален вкус, цвят, процес на производство).

Статия за Krasotiri Ko на уебсайта Athinorama-unami, в която се посочва например, че Krasotiri въплъщава вековна традиция на Кос.

Традиционна рецепта за „tiropita“ (сладкиши със сирене), в която се използва зряло във винени утайки сирене, е представена в книгата на Argiro Hartofili „Recipes from Kos, traditional and modern“ (Рецепти от Кос, традиционни и съвременни).

Представяне в програма, показана по телевизия SKAI на 15 октомври 2015 г., за традиционния par excellence продукт от острова: Krasotiri.

Препратка към публикуваната продуктова спецификация

(член 6, параграф 1, втора алинея от настоящия регламент)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_krasotiri_ko210119.pdf

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

---