# Eiropas Savienības C 423/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 423 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 17. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 423

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 17. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 114. plenārsesija 2015. gada 12., 13. un 14. oktobrī |
| 2015/C 423/01 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas pilsoņu iniciatīva | 1 |
| 2015/C 423/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārrobežu sadarbības stiprināšana: vai labāks tiesiskais regulējums ir nepieciešams? | 7 |
| 2015/C 423/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vienkāršošana | 13 |
| 2015/C 423/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas akvakultūras nākotne | 20 |
| 2015/C 423/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Digitālais vienotais tirgus | 24 |
| 2015/C 423/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārskatīšana | 30 |
| 2015/C 423/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Finanšu instrumenti teritoriālās attīstības atbalstam | 35 |
| 2015/C 423/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES programma labākam regulējumam | 41 |
| 2015/C 423/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES 2016. gada budžeta projekts | 48 |
| 2015/C 423/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Gatavojoties pasaules līmeņa nolīguma par klimatu noslēgšanai Parīzē | 53 |
| 2015/C 423/11 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Okeāna enerģijas potenciāla apgūšana | 58 |
| 2015/C 423/12 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Enerģētikas savienības tiesību aktu kopums | 64 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Reģionu komiteja

114. plenārsesija 2015. gada 12., 13. un 14. oktobrī

2015/C 423/01

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas pilsoņu iniciatīva

1

2015/C 423/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārrobežu sadarbības stiprināšana: vai labāks tiesiskais regulējums ir nepieciešams?

7

2015/C 423/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vienkāršošana

13

2015/C 423/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas akvakultūras nākotne

20

2015/C 423/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Digitālais vienotais tirgus

24

2015/C 423/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārskatīšana

30

2015/C 423/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Finanšu instrumenti teritoriālās attīstības atbalstam

35

2015/C 423/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES programma labākam regulējumam

41

2015/C 423/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES 2016. gada budžeta projekts

48

2015/C 423/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Gatavojoties pasaules līmeņa nolīguma par klimatu noslēgšanai Parīzē

53

2015/C 423/11

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Okeāna enerģijas potenciāla apgūšana

58

2015/C 423/12

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Enerģētikas savienības tiesību aktu kopums

64

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 114. plenārsesija 2015. gada 12., 13. un 14. oktobrī |
| 2015/C 423/13 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ar ģenētiski modificētu pārtiku un dzīvnieku barību saistīto lēmumu pieņemšanas procedūra | 72 |
| 2015/C 423/14 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Nodokļu pārredzamības tiesību aktu kopums | 76 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

114. plenārsesija 2015. gada 12., 13. un 14. oktobrī

2015/C 423/13

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ar ģenētiski modificētu pārtiku un dzīvnieku barību saistīto lēmumu pieņemšanas procedūra

72

2015/C 423/14

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Nodokļu pārredzamības tiesību aktu kopums

76

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Reģionu komiteja

114. plenārsesija 2015. gada 12., 13. un 14. oktobrī

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/1

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas pilsoņu iniciatīva”

(2015/C 423/01)

| Ziņotājs: | Luc VAN DEN BRANDE (BE/PPE), Flandrijas un Eiropas sadarbības aģentūras priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Ziņojums par Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu piemērošanu
  COM(2015) 145 final |

Ziņotājs:

Luc VAN DEN BRANDE (BE/PPE), Flandrijas un Eiropas sadarbības aģentūras priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

Ziņojums par Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu piemērošanu

COM(2015) 145 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) un Eiropas līdzdalības demokrātija

| 1. | atgādina, ka Eiropas projekta pamatā ir pilsoņi. Eiropas līdzdalības demokrātija jāuzskata par Eiropas pilsoņu tiesībām piedalīties Eiropas politikā un Eiropas nākotnes veidošanā. Līgumā (10. panta 3. punktā) ir noteikts, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Eiropas projekta pamatā ir pilsoņi. Eiropas līdzdalības demokrātija jāuzskata par Eiropas pilsoņu tiesībām piedalīties Eiropas politikā un Eiropas nākotnes veidošanā. Līgumā (10. panta 3. punktā) ir noteikts, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē;

| 2. | atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir noteikts, ka ES iestāžu pienākums ir informēt pilsoņus un apvienības, kas viņus pārstāv, un nodrošināt viņiem iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem. Tajā pašā pantā noteikts, ka Eiropas Komisija veic konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību un pārredzamību; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā ir noteikts, ka ES iestāžu pienākums ir informēt pilsoņus un apvienības, kas viņus pārstāv, un nodrošināt viņiem iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem. Tajā pašā pantā noteikts, ka Eiropas Komisija veic konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību un pārredzamību;

| 3. | atzīmē, ka noteikumi par Eiropas pilsoņu iniciatīvu ir specifiskāki nekā ir noteikts 11. panta 1.–3. punktā. LES 11. panta 4. punktā par EPI nav minēta “darba kārtības noteikšana”, bet gan iespēja iesniegt priekšlikumu izstrādāt “tiesību aktu”. Būtu jāatzīst, ka EPI uzdevums līdzīgi pārējiem dažādu līmeņu tiešās demokrātijas instrumentiem arī būtu dot iespēju pilsoņiem ietekmēt ES politisko lēmumu pieņemšanas procesa darba kārtību; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka noteikumi par Eiropas pilsoņu iniciatīvu ir specifiskāki nekā ir noteikts 11. panta 1.–3. punktā. LES 11. panta 4. punktā par EPI nav minēta “darba kārtības noteikšana”, bet gan iespēja iesniegt priekšlikumu izstrādāt “tiesību aktu”. Būtu jāatzīst, ka EPI uzdevums līdzīgi pārējiem dažādu līmeņu tiešās demokrātijas instrumentiem arī būtu dot iespēju pilsoņiem ietekmēt ES politisko lēmumu pieņemšanas procesa darba kārtību;

| 4. | Atgādina, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir viena no Eiropas pilsoņu tiesībām. Tas būtu jāuztver kā mēģinājums rast atbildi uz Eiropas demokrātijas deficītu un nodrošināt instrumentu Eiropas pilsoņiem, lai pārvarētu plaisu starp pilsoņiem un Eiropas politiku; Laikā, kad ES joprojām ir ekonomikas un uzticības krīze, ļoti svarīgi ir izmantot visas iespējas veidot atklātu dialogu ar iedzīvotājiem un nepieļaut vēl lielāku vilšanos Eiropas integrācijas koncepcijā. Tā ir arī iespēja atjaunot un nostiprināt visu to jauno eiropiešu uzticēšanos, kuri varbūt ir zaudējuši ticību Eiropas integrācijas koncepcijai. Līdzdalības demokrātijas stiprināšana ir vienīgais veids, kā nodrošināt perspektīvu nākotni ES un novērst demokrātijas deficītu; norāda, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvas mērķis ir tiešāk iesaistīt pilsoņus Eiropas politiskajā darba kārtībā un tādējādi dot viņiem tiesības uz likumdošanas iniciatīvu. Turklāt Eiropas pilsoņu iniciatīva kā starptautisks instruments veicina Eiropas mēroga debates par jautājumiem, kas rūp Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

Atgādina, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir viena no Eiropas pilsoņu tiesībām. Tas būtu jāuztver kā mēģinājums rast atbildi uz Eiropas demokrātijas deficītu un nodrošināt instrumentu Eiropas pilsoņiem, lai pārvarētu plaisu starp pilsoņiem un Eiropas politiku; Laikā, kad ES joprojām ir ekonomikas un uzticības krīze, ļoti svarīgi ir izmantot visas iespējas veidot atklātu dialogu ar iedzīvotājiem un nepieļaut vēl lielāku vilšanos Eiropas integrācijas koncepcijā. Tā ir arī iespēja atjaunot un nostiprināt visu to jauno eiropiešu uzticēšanos, kuri varbūt ir zaudējuši ticību Eiropas integrācijas koncepcijai. Līdzdalības demokrātijas stiprināšana ir vienīgais veids, kā nodrošināt perspektīvu nākotni ES un novērst demokrātijas deficītu; norāda, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvas mērķis ir tiešāk iesaistīt pilsoņus Eiropas politiskajā darba kārtībā un tādējādi dot viņiem tiesības uz likumdošanas iniciatīvu. Turklāt Eiropas pilsoņu iniciatīva kā starptautisks instruments veicina Eiropas mēroga debates par jautājumiem, kas rūp Eiropas iedzīvotājiem;

| 5. | uzsver, ka EPI ir jāvērtē reālistiski, ar skaidru un noteiktu mērķi un saskanīgām pamatnostādnēm par secīgiem pasākumiem, ar kādiem šis mērķis ir sasniedzams: tā neaizstāj Eiropas Komisijai piešķirtās iniciatīvas tiesības, kas ir veicinājušas ES padziļināšanu un ir jāturpina; EPI papildina leģislatīvās dinamikas dažādošanu un piešķir starptautisku dimensiju; tā ir papildu kanāls savstarpējai sapratnei, kas Eiropas Komisijai pašai sniedz priekšrocības; tai ir iespējas kļūt par ļoti labu piemēru “demokrātijai darbībā”; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka EPI ir jāvērtē reālistiski, ar skaidru un noteiktu mērķi un saskanīgām pamatnostādnēm par secīgiem pasākumiem, ar kādiem šis mērķis ir sasniedzams: tā neaizstāj Eiropas Komisijai piešķirtās iniciatīvas tiesības, kas ir veicinājušas ES padziļināšanu un ir jāturpina; EPI papildina leģislatīvās dinamikas dažādošanu un piešķir starptautisku dimensiju; tā ir papildu kanāls savstarpējai sapratnei, kas Eiropas Komisijai pašai sniedz priekšrocības; tai ir iespējas kļūt par ļoti labu piemēru “demokrātijai darbībā”;

| 6. | neskarot Eiropas pilsoņu iniciatīvu, RK uzsver nepieciešamību vietējā un reģionālajā līmenī atbalstīt tādas iniciatīvas, kuras veicina pārredzamību, sadarbību un Eiropas iedzīvotāju iesaistīšanos sabiedriskajā politikā saskaņā ar līdzdalības demokrātijas principu. Turklāt nepieciešamību iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības pamato fakts, ka EPI bieži aptver politikas jomas, kas ir to pilnīgā vai daļējā kompetencē; |
| --- | --- |

6.

neskarot Eiropas pilsoņu iniciatīvu, RK uzsver nepieciešamību vietējā un reģionālajā līmenī atbalstīt tādas iniciatīvas, kuras veicina pārredzamību, sadarbību un Eiropas iedzīvotāju iesaistīšanos sabiedriskajā politikā saskaņā ar līdzdalības demokrātijas principu. Turklāt nepieciešamību iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības pamato fakts, ka EPI bieži aptver politikas jomas, kas ir to pilnīgā vai daļējā kompetencē;

| 7. | uzskata, ka mums būtu jāpastiprina mūsu juridiskās un politiskās līdzdalības instrumenti, lai atjaunotu pārvaldības sistēmu, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības principu. Daudzlīmeņu pārvaldība būtībā ir daudzkanālu sistēma un tāpēc ļauj veicināt “aktīvāku” Eiropas pilsoniskumu. Galvenais uzdevums ir izveidot novatoriskas interešu pārstāvības sistēmu, kas cilvēkiem viņu dažādajās identitātēs ļauj justies vienlīdzīgi pārstāvētiem; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka mums būtu jāpastiprina mūsu juridiskās un politiskās līdzdalības instrumenti, lai atjaunotu pārvaldības sistēmu, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības principu. Daudzlīmeņu pārvaldība būtībā ir daudzkanālu sistēma un tāpēc ļauj veicināt “aktīvāku” Eiropas pilsoniskumu. Galvenais uzdevums ir izveidot novatoriskas interešu pārstāvības sistēmu, kas cilvēkiem viņu dažādajās identitātēs ļauj justies vienlīdzīgi pārstāvētiem;

| 8. | uzsver, ka Eiropas publiskā telpa debatēm starp pilsoņiem un ar varas pārstāvjiem ir svarīga ES leģitimitātei un pārskatatbildībai. Demokrātijas deficītu būs iespējams novērst tikai tad, ja tiks radīta Eiropas publiskā telpa, kurā ir iekļauts demokrātiskais process; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Eiropas publiskā telpa debatēm starp pilsoņiem un ar varas pārstāvjiem ir svarīga ES leģitimitātei un pārskatatbildībai. Demokrātijas deficītu būs iespējams novērst tikai tad, ja tiks radīta Eiropas publiskā telpa, kurā ir iekļauts demokrātiskais process;

| 9. | uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības līdzdalības demokrātijai piešķir īpašu nozīmi, jo tādējādi pilsoniskās sabiedrības organizācijas var tikt iesaistītas Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā un pildīt savas funkcijas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības līdzdalības demokrātijai piešķir īpašu nozīmi, jo tādējādi pilsoniskās sabiedrības organizācijas var tikt iesaistītas Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā un pildīt savas funkcijas;

| 10. | uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva būtu jāuzskata par vienu no instrumentiem, lai sasniegtu līdzdalības demokrātijas mērķus, taču nevajadzētu uzskatīt, ka ar šo iniciatīvu iedzīvotāju iesaistīšana Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā notiek automātiski; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva būtu jāuzskata par vienu no instrumentiem, lai sasniegtu līdzdalības demokrātijas mērķus, taču nevajadzētu uzskatīt, ka ar šo iniciatīvu iedzīvotāju iesaistīšana Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā notiek automātiski;

| 11. | atzīmē, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir līdzdalības demokrātijas izpausme, kas papildina pārstāvības demokrātijas konceptu; tā paplašina to tiesību kopumu, kas saistītas ar ES pilsoniskumu un publiskajām debatēm par Eiropas politiku; tās uzdevums ir stiprināt pilsoņu līdzdalību un saikni ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir līdzdalības demokrātijas izpausme, kas papildina pārstāvības demokrātijas konceptu; tā paplašina to tiesību kopumu, kas saistītas ar ES pilsoniskumu un publiskajām debatēm par Eiropas politiku; tās uzdevums ir stiprināt pilsoņu līdzdalību un saikni ar Eiropas Savienību;

| 12. | norāda, ka nedrīkst atstāt novārtā citus līdzdalības demokrātijas kanālus, piemēram, citus pilsoniskā dialoga veidus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanu, jo Eiropas pilsoņu iniciatīvas attiecas uz vienu konkrētu politikas jautājumu un to īstenošanai ir vajadzīga rūpīgi saskaņota darbība, kā arī finanšu resursi; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka nedrīkst atstāt novārtā citus līdzdalības demokrātijas kanālus, piemēram, citus pilsoniskā dialoga veidus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanu, jo Eiropas pilsoņu iniciatīvas attiecas uz vienu konkrētu politikas jautājumu un to īstenošanai ir vajadzīga rūpīgi saskaņota darbība, kā arī finanšu resursi;

| 13. | tādēļ aicina Eiropas Komisiju sagatavot ziņojumu par to, kā tiek īstenots Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. un 2. punkts, un tādējādi precizēt, kā Komisija īsteno līdzdalības demokrātiju; |
| --- | --- |

13.

tādēļ aicina Eiropas Komisiju sagatavot ziņojumu par to, kā tiek īstenots Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. un 2. punkts, un tādējādi precizēt, kā Komisija īsteno līdzdalības demokrātiju;

| 14. | pauž šaubas vai – ņemot vērā sekmīgo iniciatīvu ierobežoto skaitu – ir izdevies sasniegt sākotnējos mērķus, kas noteikti regulā, proti, katram pilsonim dot tiesības piedalīties Eiropas demokrātijas procesā; dot pilsoņiem iespēju tieši vērsties pie Komisijas; skaidras, vienkāršas un lietotājam draudzīgas procedūras; |
| --- | --- |

14.

pauž šaubas vai – ņemot vērā sekmīgo iniciatīvu ierobežoto skaitu – ir izdevies sasniegt sākotnējos mērķus, kas noteikti regulā, proti, katram pilsonim dot tiesības piedalīties Eiropas demokrātijas procesā; dot pilsoņiem iespēju tieši vērsties pie Komisijas; skaidras, vienkāršas un lietotājam draudzīgas procedūras;

| 15. | atzīmē, ka Komisija ir darījusi visu iespējamo, lai administrētu EPI, taču, no otras puses, ir steidzami jāpārskata daži Komisijas pieejas aspekti un jārīkojas, lai tiktu apzināti un izlaboti tie pasākumi, kas bijuši pārāk formāli un ierobežojoši; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka Komisija ir darījusi visu iespējamo, lai administrētu EPI, taču, no otras puses, ir steidzami jāpārskata daži Komisijas pieejas aspekti un jārīkojas, lai tiktu apzināti un izlaboti tie pasākumi, kas bijuši pārāk formāli un ierobežojoši;

Eiropas Komisijas ziņojums

| 16. | pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota Regula (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu; ar šo ziņojumu tā īsteno regulas 22. pantu, saskaņā ar kuru Komisijai ir pienākums izstrādāt ziņojumu ik pēc trim gadiem; |
| --- | --- |

16.

pieņem zināšanai Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā tiek piemērota Regula (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu; ar šo ziņojumu tā īsteno regulas 22. pantu, saskaņā ar kuru Komisijai ir pienākums izstrādāt ziņojumu ik pēc trim gadiem;

| 17. | atzīmē, ka ziņojumā atzītas dažas problēmas un norādīti daži trūkumi, bet tas galvenokārt ir faktu apkopošanas un tehnisks ziņojums, kurā novērtēta situācija pēc trim gadiem no regulas spēkā stāšanās dienas. Ziņojumā nav sniegta atbilde uz to, kā novērst trūkumus, kas varētu novest pie šīs iniciatīvas beigām: “demokrātiska revolūcija, kas nekad nav notikusi”; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka ziņojumā atzītas dažas problēmas un norādīti daži trūkumi, bet tas galvenokārt ir faktu apkopošanas un tehnisks ziņojums, kurā novērtēta situācija pēc trim gadiem no regulas spēkā stāšanās dienas. Ziņojumā nav sniegta atbilde uz to, kā novērst trūkumus, kas varētu novest pie šīs iniciatīvas beigām: “demokrātiska revolūcija, kas nekad nav notikusi”;

| 18. | norāda, ka pastāv vienots uzskats, ka Komisija ir diezgan nenoteikta un ierobežojoša savā pieejā un novērtējumā un ka šajā ziņā būtu vajadzīga gan uzraudzība, gan regulāra kritika, lai stāvokli uzlabotu; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka pastāv vienots uzskats, ka Komisija ir diezgan nenoteikta un ierobežojoša savā pieejā un novērtējumā un ka šajā ziņā būtu vajadzīga gan uzraudzība, gan regulāra kritika, lai stāvokli uzlabotu;

| 19. | pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvai ir liels potenciāls – trijos gados Komisijai ir ierosināta 51 iniciatīva. Šīs iniciatīvas bijušas veltītas dažādām politikas jomām, piemēram, sociālajai politikai, videi, dzīvnieku labturībai, izglītībai; |
| --- | --- |

19.

pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, uzskata, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvai ir liels potenciāls – trijos gados Komisijai ir ierosināta 51 iniciatīva. Šīs iniciatīvas bijušas veltītas dažādām politikas jomām, piemēram, sociālajai politikai, videi, dzīvnieku labturībai, izglītībai;

| 20. | tomēr norāda uz to, ka no šīs 51 iniciatīvas 20 (39 %) iniciatīvu reģistrēšanu Komisija ir atteikusi un ka tās nav izturējušas pieņemamības pārbaudi galvenokārt tāpēc, ka šīs iniciatīvas ir “acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu, lai īstenotu Līgumus”. Seši EPI organizētāji ir nolēmuši šos atteikumus apstrīdēt Eiropas Savienības Tiesā; |
| --- | --- |

20.

tomēr norāda uz to, ka no šīs 51 iniciatīvas 20 (39 %) iniciatīvu reģistrēšanu Komisija ir atteikusi un ka tās nav izturējušas pieņemamības pārbaudi galvenokārt tāpēc, ka šīs iniciatīvas ir “acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu, lai īstenotu Līgumus”. Seši EPI organizētāji ir nolēmuši šos atteikumus apstrīdēt Eiropas Savienības Tiesā;

| 21. | atzīmē, ka līdz šim tikai trīs iniciatīvas ir sasniegušas mērķi savākt vienu miljonu parakstu. Veids, kā Komisija īstenos turpmākos pasākumus saistībā ar šīm sekmīgajām iniciatīvām, lielā mērā noteiks, vai Eiropas pilsoņi joprojām piešķirs nozīmi pilsoņu iniciatīvai kā līdzdalības modelim; |
| --- | --- |

21.

atzīmē, ka līdz šim tikai trīs iniciatīvas ir sasniegušas mērķi savākt vienu miljonu parakstu. Veids, kā Komisija īstenos turpmākos pasākumus saistībā ar šīm sekmīgajām iniciatīvām, lielā mērā noteiks, vai Eiropas pilsoņi joprojām piešķirs nozīmi pilsoņu iniciatīvai kā līdzdalības modelim;

| 22. | pauž bažas par to, ka iesniegto iniciatīvu skaits sistemātiski samazinās (2012. gadā – 23, 2013. gadā – 17 un 2014. gadā – 10 iniciatīvas) un ka atteikumu skaits pieaug (30 % 2012. gadā un 50 % 2014. gadā); tāpēc ierosina, lai Komisija vienkāršotu noteikumus; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par to, ka iesniegto iniciatīvu skaits sistemātiski samazinās (2012. gadā – 23, 2013. gadā – 17 un 2014. gadā – 10 iniciatīvas) un ka atteikumu skaits pieaug (30 % 2012. gadā un 50 % 2014. gadā); tāpēc ierosina, lai Komisija vienkāršotu noteikumus;

| 23. | piekrīt Komisijai, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir pamatīgi jāpilnveido un ka jāmeklē risinājumi, lai varētu efektīvāk izmantot šo instrumentu; |
| --- | --- |

23.

piekrīt Komisijai, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir pamatīgi jāpilnveido un ka jāmeklē risinājumi, lai varētu efektīvāk izmantot šo instrumentu;

| 24. | aicina Komisiju Eiropas pilsoņu iniciatīvai piemērot politiskāku un atvērtāku pieeju, izvērst debates un neaprobežot šo jautājumu ar juridiskiem aspektiem. Demokrātija, jo īpaši daudzlīmeņu institucionālā vidē, ietver pilsoņu aktīvu līdzdalību un kontroli no viņu puses, un paredz iestāžu atbildību veicināt šo līdzdalību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju Eiropas pilsoņu iniciatīvai piemērot politiskāku un atvērtāku pieeju, izvērst debates un neaprobežot šo jautājumu ar juridiskiem aspektiem. Demokrātija, jo īpaši daudzlīmeņu institucionālā vidē, ietver pilsoņu aktīvu līdzdalību un kontroli no viņu puses, un paredz iestāžu atbildību veicināt šo līdzdalību;

Ieteikumi sekmīgai Eiropas pilsoņu iniciatīvai nākotnē

a)   Vispārīgi secinājumi

| 25. | atzīmē, ka saistībā ar atbilstības kritērijiem būtu bijis lietderīgi atsaukties uz pilsoņu tiesībām un pienākumiem un subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka saistībā ar atbilstības kritērijiem būtu bijis lietderīgi atsaukties uz pilsoņu tiesībām un pienākumiem un subsidiaritātes principu;

| 26. | uzskata, ka EPI efektivitāti pilsoņu līdzdalības un uzticēšanās veicināšanā būtiski apdraud Komisijas pašreizējais interešu konflikts – tai vienlaikus jādarbojas kā galvenajai informācijas sniedzējai un EPI atbalsta struktūrai, primārajam EPI “adresātam” un turklāt arī “tiesnesim” lēmumā par iniciatīvu reģistrāciju un pieļaujamību; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka EPI efektivitāti pilsoņu līdzdalības un uzticēšanās veicināšanā būtiski apdraud Komisijas pašreizējais interešu konflikts – tai vienlaikus jādarbojas kā galvenajai informācijas sniedzējai un EPI atbalsta struktūrai, primārajam EPI “adresātam” un turklāt arī “tiesnesim” lēmumā par iniciatīvu reģistrāciju un pieļaujamību;

| 27. | uzsver, ka šis Komisijas interešu konflikts ir faktors, kam jāmudina pārējās iestādes uzņemties savu lomu EPI procedūrā (Padome, Eiropas Parlaments, Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja); |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka šis Komisijas interešu konflikts ir faktors, kam jāmudina pārējās iestādes uzņemties savu lomu EPI procedūrā (Padome, Eiropas Parlaments, Reģionu komiteja, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja);

| 28. | ierosina, ka varētu būt lietderīgāk iecelt objektīvu ad hoc Speciālistu komiteju, kurā darbojas daži eksperti, zinātnieki un/vai juristi, lai pārbaudītu pieņemamību, tādējādi izvairoties no tā, ka Komisija ir gan tiesneša, gan žūrijas lomā; |
| --- | --- |

28.

ierosina, ka varētu būt lietderīgāk iecelt objektīvu ad hoc Speciālistu komiteju, kurā darbojas daži eksperti, zinātnieki un/vai juristi, lai pārbaudītu pieņemamību, tādējādi izvairoties no tā, ka Komisija ir gan tiesneša, gan žūrijas lomā;

| 29. | uzskata, ka īpaši Eiropas Parlamentam ir jāuzņemas galvenā loma EPI procedūru pārredzamības un pārskatatbildības stiprināšanā un vēlākajā politiskajā darbā, piemēram, paplašinot uzklausīšanas pasākumu pieejamību un attiecīgā gadījumā vēršot politisku spiedienu pret Eiropas Komisiju, lai tā laikus un konstruktīvi reaģētu uz sekmīgām Eiropas pilsoņu iniciatīvām; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka īpaši Eiropas Parlamentam ir jāuzņemas galvenā loma EPI procedūru pārredzamības un pārskatatbildības stiprināšanā un vēlākajā politiskajā darbā, piemēram, paplašinot uzklausīšanas pasākumu pieejamību un attiecīgā gadījumā vēršot politisku spiedienu pret Eiropas Komisiju, lai tā laikus un konstruktīvi reaģētu uz sekmīgām Eiropas pilsoņu iniciatīvām;

| 30. | uzsver, ka Komisijai ir jāievēro Eiropas tiesiskuma principi, izvairoties no jebkādas patvaļīgas novērtēšanas attiecībā uz pieņemamību. Turklāt tas ir jautājums par labu pārvaldību un ne tikai par labāku regulējumu. Komisijai būtu jāņem vērā saistības saskaņā ar līgumiem un tie jāievēro; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka Komisijai ir jāievēro Eiropas tiesiskuma principi, izvairoties no jebkādas patvaļīgas novērtēšanas attiecībā uz pieņemamību. Turklāt tas ir jautājums par labu pārvaldību un ne tikai par labāku regulējumu. Komisijai būtu jāņem vērā saistības saskaņā ar līgumiem un tie jāievēro;

| 31. | atbalsta uzlabotu ex ante novērtējumu, lai izvairītos no vilšanās noslēgumā. Pašreiz tiek veikts tikai ex post novērtējums pēc reģistrēšanas un parakstu savākšanas; |
| --- | --- |

31.

atbalsta uzlabotu ex ante novērtējumu, lai izvairītos no vilšanās noslēgumā. Pašreiz tiek veikts tikai ex post novērtējums pēc reģistrēšanas un parakstu savākšanas;

| 32. | ierosina pagarināt termiņu atbalsta deklarāciju vākšanai līdz 18 mēnešiem; |
| --- | --- |

32.

ierosina pagarināt termiņu atbalsta deklarāciju vākšanai līdz 18 mēnešiem;

| 33. | atbalsta ieinteresēto personu un EPI organizatoru kopīgo prasību atļaut EPI organizatoriem brīvi izvēlēties parakstu vākšanas sākuma datumu skaidri noteiktā laika posmā pēc reģistrēšanas; ierosina noteikt, ka EPI organizatoru rīcībā ir papildu divu mēnešu periods no reģistrēšanas līdz parakstu vākšanas uzsākšanai, lai viņiem dotu iespēju labāk informēt Eiropas pilsoņus un organizēt parakstu vākšanu; |
| --- | --- |

33.

atbalsta ieinteresēto personu un EPI organizatoru kopīgo prasību atļaut EPI organizatoriem brīvi izvēlēties parakstu vākšanas sākuma datumu skaidri noteiktā laika posmā pēc reģistrēšanas; ierosina noteikt, ka EPI organizatoru rīcībā ir papildu divu mēnešu periods no reģistrēšanas līdz parakstu vākšanas uzsākšanai, lai viņiem dotu iespēju labāk informēt Eiropas pilsoņus un organizēt parakstu vākšanu;

| 34. | atbalsta juridiskas personas statusa noteikšanu pilsoņu komitejām, lai mazinātu to locekļu personiskas atbildības risku un atvieglotu kampaņu organizēšanu; |
| --- | --- |

34.

atbalsta juridiskas personas statusa noteikšanu pilsoņu komitejām, lai mazinātu to locekļu personiskas atbildības risku un atvieglotu kampaņu organizēšanu;

| 35. | uzsver, ka par EPI noraidīšanu Komisija nedrīkst lemt patvaļīgi un, ja tā piekrīt sekmīgai EPI, tai ir jānāk klajā ar likumdošanas priekšlikumu ne vēlāk kā viena gada laikā, tāpat kā attiecībā uz Parlamenta iniciatīvām. Šā gada laikā Komisija varētu pakāpeniski īstenot EPI rezultātus, lai visbeidzot nāktu klajā ar tiesību akta priekšlikumu. Ja tas netiks darīts, EPI vairs nebūs aktuāla; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka par EPI noraidīšanu Komisija nedrīkst lemt patvaļīgi un, ja tā piekrīt sekmīgai EPI, tai ir jānāk klajā ar likumdošanas priekšlikumu ne vēlāk kā viena gada laikā, tāpat kā attiecībā uz Parlamenta iniciatīvām. Šā gada laikā Komisija varētu pakāpeniski īstenot EPI rezultātus, lai visbeidzot nāktu klajā ar tiesību akta priekšlikumu. Ja tas netiks darīts, EPI vairs nebūs aktuāla;

| 36. | uzskata, ka regulas pārskatīšana ir nepieciešama, lai varētu novērst konstatētos šķēršļus. Pārskatīšana nav pāragra, jo tas ir unikāls “eksperiments”, kura rezultātus ir grūti paredzēt. Ir vajadzīgi savlaicīgi un sagatavošanās pasākumi, lai neatturētu iespējamos EPI organizatorus; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka regulas pārskatīšana ir nepieciešama, lai varētu novērst konstatētos šķēršļus. Pārskatīšana nav pāragra, jo tas ir unikāls “eksperiments”, kura rezultātus ir grūti paredzēt. Ir vajadzīgi savlaicīgi un sagatavošanās pasākumi, lai neatturētu iespējamos EPI organizatorus;

| 37. | vēlas turpināt sadarbību ar Eiropas iestādēm, kā arī visiem ieinteresētajiem partneriem, lai izvērtētu regulas darbību līdz šim, un veicināt tās pārskatīšanu, lai varētu pilnībā izmantot šā instrumenta potenciālu; |
| --- | --- |

37.

vēlas turpināt sadarbību ar Eiropas iestādēm, kā arī visiem ieinteresētajiem partneriem, lai izvērtētu regulas darbību līdz šim, un veicināt tās pārskatīšanu, lai varētu pilnībā izmantot šā instrumenta potenciālu;

| 38. | iesaka apsvērt iespēju grozīt EPI regulu tā, lai varētu ierosināt arī tādas EPI, kuru mērķis ir panākt konkrētas izmaiņas ES līgumos saskaņā ar LES 48. pantu; |
| --- | --- |

38.

iesaka apsvērt iespēju grozīt EPI regulu tā, lai varētu ierosināt arī tādas EPI, kuru mērķis ir panākt konkrētas izmaiņas ES līgumos saskaņā ar LES 48. pantu;

| 39. | norāda, ka pēc iespējas ātrāk jārisina problēmas, kuru dēļ nav nepieciešamas izmaiņas EPI Regulā. Vienkāršas un pārredzamas procedūras būs faktors, kas ietekmēs EPI turpmākos panākumus; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka pēc iespējas ātrāk jārisina problēmas, kuru dēļ nav nepieciešamas izmaiņas EPI Regulā. Vienkāršas un pārredzamas procedūras būs faktors, kas ietekmēs EPI turpmākos panākumus;

b)   Izmaiņas un uzlabojumi EPI, kas īstenojami nekavējoties

| 40. | norāda, ka komentāri par pašreizējām procedūrām un ierosinājumi uzlabojumiem, ko ieteikuši pilsoņu iniciatīvu organizatori un dažādas ieinteresētās personas, ir ļoti līdzīgi, un tādēļ šķiet, ka veikt pielāgojumus un uzlabojumus iespējams bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka komentāri par pašreizējām procedūrām un ierosinājumi uzlabojumiem, ko ieteikuši pilsoņu iniciatīvu organizatori un dažādas ieinteresētās personas, ir ļoti līdzīgi, un tādēļ šķiet, ka veikt pielāgojumus un uzlabojumus iespējams bez turpmākas kavēšanās;

| 41. | atzīmē, ka plašas sabiedrības informētība par EPI ir ļoti zema. Uz šo vispārējo neizpratni norāda nesenais Eirobarometra pētījums (1) par sabiedrības viedokli par Eiropas Savienību sešās dalībvalstīs (Itālijā, Vācijā, Dānijā, Portugālē, Somijā un Polijā); EPI koncepcija pietiekami atpazīstama ir tikai Vācijas respondentiem; tāpēc uzsver, ka ir vajadzīga ES iestāžu un citu pārvaldības līmeņu kopīga rīcība, lai informētu pilsoņus par viņu tiesībām ierosināt un atbalstīt EPI. Lai pilsoņus informētu par šīm tiesībām, visās ES dalībvalstīs ar reģionālo un vietējo pašvaldību līdzdalību vajadzētu uzsākt informācijas kampaņas, kurās viena no svarīgākajām auditorijām būtu jaunieši; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka plašas sabiedrības informētība par EPI ir ļoti zema. Uz šo vispārējo neizpratni norāda nesenais Eirobarometra pētījums (1) par sabiedrības viedokli par Eiropas Savienību sešās dalībvalstīs (Itālijā, Vācijā, Dānijā, Portugālē, Somijā un Polijā); EPI koncepcija pietiekami atpazīstama ir tikai Vācijas respondentiem; tāpēc uzsver, ka ir vajadzīga ES iestāžu un citu pārvaldības līmeņu kopīga rīcība, lai informētu pilsoņus par viņu tiesībām ierosināt un atbalstīt EPI. Lai pilsoņus informētu par šīm tiesībām, visās ES dalībvalstīs ar reģionālo un vietējo pašvaldību līdzdalību vajadzētu uzsākt informācijas kampaņas, kurās viena no svarīgākajām auditorijām būtu jaunieši;

| 42. | aicina kopumā efektīvāk veidot saziņu par EPI un uzsver decentralizētas saziņas lomu šajā kontekstā. Reģionālajām un vietējām iestādēm ir būtiska nozīme, veidojot un uzturot saikni starp iedzīvotājiem un iestādēm visos līmeņos ES, un tās var dot būtisku ieguldījumu ES līmeņa politisko jautājumu svarīguma demonstrēšanā iedzīvotājiem un skaidrošanā, kā EPI var kalpot par ES politikas ietekmēšanas instrumentu. Komiteja atbalsta ideju izmantot Eiropas Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs, lai veidotu spēcīgākus EPI informācijas tīklus, un mudina Komisiju tajos iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības. Ja EPI daudz balstās uz jaunām tehnoloģijām, ko izmanto parakstu vākšanai noteiktajā termiņā, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir būtiska nozīme informācijas izplatīšanā un dažādu jautājumu izplatīšanā vietējā līmenī un no vietējā līmeņa; |
| --- | --- |

42.

aicina kopumā efektīvāk veidot saziņu par EPI un uzsver decentralizētas saziņas lomu šajā kontekstā. Reģionālajām un vietējām iestādēm ir būtiska nozīme, veidojot un uzturot saikni starp iedzīvotājiem un iestādēm visos līmeņos ES, un tās var dot būtisku ieguldījumu ES līmeņa politisko jautājumu svarīguma demonstrēšanā iedzīvotājiem un skaidrošanā, kā EPI var kalpot par ES politikas ietekmēšanas instrumentu. Komiteja atbalsta ideju izmantot Eiropas Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs, lai veidotu spēcīgākus EPI informācijas tīklus, un mudina Komisiju tajos iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības. Ja EPI daudz balstās uz jaunām tehnoloģijām, ko izmanto parakstu vākšanai noteiktajā termiņā, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir būtiska nozīme informācijas izplatīšanā un dažādu jautājumu izplatīšanā vietējā līmenī un no vietējā līmeņa;

| 43. | atkārtoti norāda uz priekšlikumu izveidot starpiestāžu informācijas centru, kura mērķis būtu palielināt vispārējo informētību par EPI kā instrumentu, veicināt tā izmantošanu, nodrošināt vismaz minimālu redzamību pašreizējām un veiksmīgām pilsoņu iniciatīvām un atbildēt uz dažiem jautājumiem par EPI; |
| --- | --- |

43.

atkārtoti norāda uz priekšlikumu izveidot starpiestāžu informācijas centru, kura mērķis būtu palielināt vispārējo informētību par EPI kā instrumentu, veicināt tā izmantošanu, nodrošināt vismaz minimālu redzamību pašreizējām un veiksmīgām pilsoņu iniciatīvām un atbildēt uz dažiem jautājumiem par EPI;

| 44. | atbalsta ieceri izveidot EPI palīdzības dienestu, kas, izmantojot ES budžeta finansiālo atbalstu, sniegtu tehniskās zināšanas un konsultācijas par to, kā organizēt un vadīt EPI kampaņu. Šādam palīdzības dienestam vajadzētu būt nošķirtam no ES iestādēm, jo neitralitāte ir svarīgs faktors, lai šī iniciatīva būtu sekmīga, un tā var palīdzēt sekmēt uzticēšanos, palīdzot tām personām, kas apsver iespēju uzsākt pilsoņu iniciatīvu; |
| --- | --- |

44.

atbalsta ieceri izveidot EPI palīdzības dienestu, kas, izmantojot ES budžeta finansiālo atbalstu, sniegtu tehniskās zināšanas un konsultācijas par to, kā organizēt un vadīt EPI kampaņu. Šādam palīdzības dienestam vajadzētu būt nošķirtam no ES iestādēm, jo neitralitāte ir svarīgs faktors, lai šī iniciatīva būtu sekmīga, un tā var palīdzēt sekmēt uzticēšanos, palīdzot tām personām, kas apsver iespēju uzsākt pilsoņu iniciatīvu;

| 45. | ir apņēmusies turpināt sadarbību ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, regulāri organizējot pasākumu “Eiropas pilsoņu iniciatīvas diena”, kura mērķis ir analizēt progresu regulas piemērošanā un īstenošanā, veicināt diskusiju starp ES iestādēm un Eiropas pilsoņu iniciatīvas organizatoriem, lai apspriestu problēmas, ar kurām saskaras EPI organizatori, un kopumā veicināt dialogu starp pilsoņiem un ES iestāžu pārstāvjiem par iniciatīvām, kuras tiek izstrādātas; |
| --- | --- |

45.

ir apņēmusies turpināt sadarbību ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, regulāri organizējot pasākumu “Eiropas pilsoņu iniciatīvas diena”, kura mērķis ir analizēt progresu regulas piemērošanā un īstenošanā, veicināt diskusiju starp ES iestādēm un Eiropas pilsoņu iniciatīvas organizatoriem, lai apspriestu problēmas, ar kurām saskaras EPI organizatori, un kopumā veicināt dialogu starp pilsoņiem un ES iestāžu pārstāvjiem par iniciatīvām, kuras tiek izstrādātas;

| 46. | atzīmē, ka EPI prakse liecina, ka apmācība par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, iespējams, ir tikpat svarīga kā EPI pati. Ir acīmredzams, ka, lai Eiropas pilsoņu iniciatīvas būtu sekmīgas, tām ir vajadzīgs atbalsts no pilsoniskās sabiedrības organizācijām (personāls, finanšu līdzekļi). Eiropas pilsoņu iniciatīvu vadīt atsevišķiem pilsoņiem bez ārēja profesionāla un finansiāla atbalsta ir ļoti sarežģīti; |
| --- | --- |

46.

atzīmē, ka EPI prakse liecina, ka apmācība par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, iespējams, ir tikpat svarīga kā EPI pati. Ir acīmredzams, ka, lai Eiropas pilsoņu iniciatīvas būtu sekmīgas, tām ir vajadzīgs atbalsts no pilsoniskās sabiedrības organizācijām (personāls, finanšu līdzekļi). Eiropas pilsoņu iniciatīvu vadīt atsevišķiem pilsoņiem bez ārēja profesionāla un finansiāla atbalsta ir ļoti sarežģīti;

| 47. | uzsver, ka pārāk daudzas prasības un šķēršļi var negatīvi ietekmēt ES mērķus tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai un pilsoņu vēlmi piedalīties ES lēmumu pieņemšanas procesā; Eiropas pilsoņu iniciatīvai vajadzētu kļūt par dzinuli, kas mudina arvien lielāku skaitu cilvēku aktīvi iesaistīties ES politikā un dod spēcīgu pretsparu absurdajam skepticismam; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka pārāk daudzas prasības un šķēršļi var negatīvi ietekmēt ES mērķus tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai un pilsoņu vēlmi piedalīties ES lēmumu pieņemšanas procesā; Eiropas pilsoņu iniciatīvai vajadzētu kļūt par dzinuli, kas mudina arvien lielāku skaitu cilvēku aktīvi iesaistīties ES politikā un dod spēcīgu pretsparu absurdajam skepticismam;

| 48. | aicina Komisiju arī izstrādāt atbilstīgus veidus, kā reaģēt uz tām Eiropas pilsoņu iniciatīvām, kas saņēmušas ievērojamu atbalstu, taču neatbilst visiem oficiālajiem kritērijiem vai nav sasniegušas vajadzīgo parakstu skaitu – 1 miljonu, lai šādu EPI nozīmīgais politiskais vēstījums un to radītā mobilizēšanās netiktu pilnīgi ignorēti; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju arī izstrādāt atbilstīgus veidus, kā reaģēt uz tām Eiropas pilsoņu iniciatīvām, kas saņēmušas ievērojamu atbalstu, taču neatbilst visiem oficiālajiem kritērijiem vai nav sasniegušas vajadzīgo parakstu skaitu – 1 miljonu, lai šādu EPI nozīmīgais politiskais vēstījums un to radītā mobilizēšanās netiktu pilnīgi ignorēti;

| 49. | atzīmē, ka pilsoņi vēlas piedalīties sabiedriskajā politikā, bet to darīs tikai tad, ja tas būs vienkārši un patiešām varēs panākt ietekmi. Pilsoņi vēlas zināt, kas notiek ar iniciatīvām, ko viņi atbalsta. Lai Eiropas pilsoņu iniciatīvas būtu veiksmīgas, ir būtiski veicināt divvirzienu dialogu starp ES iestādēm un EPI atbalstītājiem; |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka pilsoņi vēlas piedalīties sabiedriskajā politikā, bet to darīs tikai tad, ja tas būs vienkārši un patiešām varēs panākt ietekmi. Pilsoņi vēlas zināt, kas notiek ar iniciatīvām, ko viņi atbalsta. Lai Eiropas pilsoņu iniciatīvas būtu veiksmīgas, ir būtiski veicināt divvirzienu dialogu starp ES iestādēm un EPI atbalstītājiem;

| 50. | aicina Komisiju izpētīt iespēju ar attiecīgās pilsoņu komitejas starpniecību sniegt finansiālu atbalstu dārgajam starptautiskās sagatavošanas organizatoriskajam procesam tām EPI, kas atbilst gan Komisijas kompetencē esošai politikas jomai, gan ir guvušas plašu tautas atbalstu (t. i., noteiktā laikā ir sasniegušas vajadzīgo robežvērtību, pirms tiek iegūts viens miljons parakstu – rādītājs, kas nepieciešams tiesību akta priekšlikuma ierosināšanai). Tas palīdzētu pasākumos neaizmirst par nepieciešamo orientēšanos uz iedzīvotājiem un nodrošināt izvirzīto mērķu finansējuma pārredzamību; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju izpētīt iespēju ar attiecīgās pilsoņu komitejas starpniecību sniegt finansiālu atbalstu dārgajam starptautiskās sagatavošanas organizatoriskajam procesam tām EPI, kas atbilst gan Komisijas kompetencē esošai politikas jomai, gan ir guvušas plašu tautas atbalstu (t. i., noteiktā laikā ir sasniegušas vajadzīgo robežvērtību, pirms tiek iegūts viens miljons parakstu – rādītājs, kas nepieciešams tiesību akta priekšlikuma ierosināšanai). Tas palīdzētu pasākumos neaizmirst par nepieciešamo orientēšanos uz iedzīvotājiem un nodrošināt izvirzīto mērķu finansējuma pārredzamību;

| 51. | ierosina: gadījumos, kad šādas EPI var attiekties uz priekšlikumiem, kam būtu pietiekami acīmredzama un pozitīva ietekme uz vietējo un reģionālo pārvaldību, teritoriālo dimensiju vai subsidiaritāti, lai tie varētu būt guvuši iepriekšēju RK Biroja atbalstu, Eiropas Reģionu komitejai būtu jāuztic iepriekš minētā finansēšanas mehānisma darbības pārraudzība, kā arī papildu palīdzības sniegšana popularizēšanas pasākumu veidā; |
| --- | --- |

51.

ierosina: gadījumos, kad šādas EPI var attiekties uz priekšlikumiem, kam būtu pietiekami acīmredzama un pozitīva ietekme uz vietējo un reģionālo pārvaldību, teritoriālo dimensiju vai subsidiaritāti, lai tie varētu būt guvuši iepriekšēju RK Biroja atbalstu, Eiropas Reģionu komitejai būtu jāuztic iepriekš minētā finansēšanas mehānisma darbības pārraudzība, kā arī papildu palīdzības sniegšana popularizēšanas pasākumu veidā;

| 52. | uzsver, ka patlaban valstu noteiktās prasības attiecībā uz datu vākšanu ir nopietns šķērslis veiksmīgai parakstu vākšanai, tāpēc steidzami aicina dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai vienkāršotu personas datu prasības un pēc iespējas drīzāk saskaņotu prasības visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka patlaban valstu noteiktās prasības attiecībā uz datu vākšanu ir nopietns šķērslis veiksmīgai parakstu vākšanai, tāpēc steidzami aicina dalībvalstis veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai vienkāršotu personas datu prasības un pēc iespējas drīzāk saskaņotu prasības visā Eiropas Savienībā;

| 53. | aicina Eiropas Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā un it īpaši mudina Komisiju detalizēti skaidrot atteikuma iemeslus tādām EPI, kas uzskatītas par “neattiecināmām uz Komisijas pilnvaru jomu”, vienlaikus informējot organizētājus par attiecīgajiem juridiskajiem apsvērumiem, lai viņi varētu izlemt par iespējamu savas EPI pārskatīšanu, grozīšanu un atkārtotu iesniegšanu; |
| --- | --- |

53.

aicina Eiropas Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā un it īpaši mudina Komisiju detalizēti skaidrot atteikuma iemeslus tādām EPI, kas uzskatītas par “neattiecināmām uz Komisijas pilnvaru jomu”, vienlaikus informējot organizētājus par attiecīgajiem juridiskajiem apsvērumiem, lai viņi varētu izlemt par iespējamu savas EPI pārskatīšanu, grozīšanu un atkārtotu iesniegšanu;

| 54. | aicina Komisiju tās oficiālajā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kas ir ieguvusi vairāk nekā vienu miljonu parakstu, sabiedrībai detalizēti un pārredzami paskaidrot savu politisko izvēli. Būtu jānodrošina politiski spēcīgi turpmākie pasākumi; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju tās oficiālajā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kas ir ieguvusi vairāk nekā vienu miljonu parakstu, sabiedrībai detalizēti un pārredzami paskaidrot savu politisko izvēli. Būtu jānodrošina politiski spēcīgi turpmākie pasākumi;

c)   Reģionu komitejas un vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums

| 55. | atkārtoti izsaka piedāvājumu palīdzēt Komisijai novērtēt, vai iniciatīvas atbilst subsidiaritātes principam un kā tās veicina teritoriālo kohēziju un pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

55.

atkārtoti izsaka piedāvājumu palīdzēt Komisijai novērtēt, vai iniciatīvas atbilst subsidiaritātes principam un kā tās veicina teritoriālo kohēziju un pārrobežu sadarbību;

| 56. | uzsver, ka EPI ir instruments, kas dod iespēju pilsoņiem aktīvi piedalīties Eiropas politikas veidošanā, tāpēc ES iestādēm nevajadzētu būt EPI iniciatorēm. Komiteja tomēr atzīst savu lomu un pienākumus, tāpēc šajā saistībā norāda uz Biroja lēmumu (2) par RK līdzdalību Eiropas pilsoņu iniciatīvās. Komiteja atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt tās EPI, kas attiecas uz RK politiskajiem uzdevumiem un kas atzītas par politiski atbilstīgām, šajā nolūkā, piemēram, palīdzot Eiropas Komisijai pārbaudīt ierosinātās EPI no vietējās/reģionālās nozīmes un subsidiaritātes viedokļa, nodrošinot telpas ar EPI saistītiem pasākumiem, atbalstot decentralizētus saziņas pasākumus saistībā ar EPI, piemērotos gadījumos izstrādājot pašiniciatīvas atzinumus par EPI tematiem, aktīvi piedaloties EP uzklausīšanās un turpmākajā politiskās pārraudzības darbā, atbalstot sekmīgu EPI īstenošanu un – vajadzības gadījumā – tiesību aktu izstrādi kā atbildi uz konkrēto EPI. |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka EPI ir instruments, kas dod iespēju pilsoņiem aktīvi piedalīties Eiropas politikas veidošanā, tāpēc ES iestādēm nevajadzētu būt EPI iniciatorēm. Komiteja tomēr atzīst savu lomu un pienākumus, tāpēc šajā saistībā norāda uz Biroja lēmumu (2) par RK līdzdalību Eiropas pilsoņu iniciatīvās. Komiteja atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt tās EPI, kas attiecas uz RK politiskajiem uzdevumiem un kas atzītas par politiski atbilstīgām, šajā nolūkā, piemēram, palīdzot Eiropas Komisijai pārbaudīt ierosinātās EPI no vietējās/reģionālās nozīmes un subsidiaritātes viedokļa, nodrošinot telpas ar EPI saistītiem pasākumiem, atbalstot decentralizētus saziņas pasākumus saistībā ar EPI, piemērotos gadījumos izstrādājot pašiniciatīvas atzinumus par EPI tematiem, aktīvi piedaloties EP uzklausīšanās un turpmākajā politiskās pārraudzības darbā, atbalstot sekmīgu EPI īstenošanu un – vajadzības gadījumā – tiesību aktu izstrādi kā atbildi uz konkrēto EPI.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Eirobarometrs, 2014. gada septembris.

1

(2)  Reģionu komitejas Biroja 144. sēde 2013. gada 10. aprīlī, darba kārtības 8. punkts – CDR1335-2013_11_00_TRA_NB-item 8.

2

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/7

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pārrobežu sadarbības stiprināšana: vai labāks tiesiskais regulējums ir nepieciešams?”

(2015/C 423/02)

| Galvenais ziņotājs: | Nikola DOBROSLAVIĆ (Horvātija, PPE), Dubrovnikas un Neretvas županijas prefekts |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Nikola DOBROSLAVIĆ (Horvātija, PPE), Dubrovnikas un Neretvas županijas prefekts

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | pauž gandarījumu par Luksemburgas valdības lēmumu kā vienu no savas ES prezidentūras prioritātēm noteikt pārrobežu sadarbību un atzinīgi vērtē tās centienus novērst šķēršļus šajā sadarbībā un tādējādi palielināt Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un pilnībā izmantot abpus robežām esošo reģionu potenciālu; šāda pārrobežu sadarbības iekļaušana starp prioritātēm ir jo īpaši nozīmīga pašreizējā situācijā, kurā tiek apšaubīta brīva pārvietošanās pāri robežām, lai gan tas ir viens no Eiropas integrācijas galvenajiem sasniegumiem; |
| --- | --- |

1.

pauž gandarījumu par Luksemburgas valdības lēmumu kā vienu no savas ES prezidentūras prioritātēm noteikt pārrobežu sadarbību un atzinīgi vērtē tās centienus novērst šķēršļus šajā sadarbībā un tādējādi palielināt Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, un pilnībā izmantot abpus robežām esošo reģionu potenciālu; šāda pārrobežu sadarbības iekļaušana starp prioritātēm ir jo īpaši nozīmīga pašreizējā situācijā, kurā tiek apšaubīta brīva pārvietošanās pāri robežām, lai gan tas ir viens no Eiropas integrācijas galvenajiem sasniegumiem;

| 2. | tāpat atzinīgi vērtē aicinājumu uzlabot piemērojamo pārrobežu sadarbības tiesisko regulējumu, ne tikai īstenojot īpašos tiesību aktus, kas jau pastāv attiecībā uz dažādiem šīs sadarbības aspektiem, bet arī pilnveidojot vai papildinot spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai tādējādi atvieglotu nozaru vai konkrētiem apgabaliem paredzēto tiesību aktu pieņemšanu; |
| --- | --- |

2.

tāpat atzinīgi vērtē aicinājumu uzlabot piemērojamo pārrobežu sadarbības tiesisko regulējumu, ne tikai īstenojot īpašos tiesību aktus, kas jau pastāv attiecībā uz dažādiem šīs sadarbības aspektiem, bet arī pilnveidojot vai papildinot spēkā esošo tiesisko regulējumu, lai tādējādi atvieglotu nozaru vai konkrētiem apgabaliem paredzēto tiesību aktu pieņemšanu;

| 3. | uzsver, ka pārrobežu sadarbība var būt nozīmīga pilsētu un lauku reģionālajai attīstībai, un norāda, ka Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība ļauj tām efektīvāk īstenot veicamos uzdevumus un jo īpaši sekmē pierobežas reģionu progresu un attīstību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pārrobežu sadarbība var būt nozīmīga pilsētu un lauku reģionālajai attīstībai, un norāda, ka Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība ļauj tām efektīvāk īstenot veicamos uzdevumus un jo īpaši sekmē pierobežas reģionu progresu un attīstību;

| 4. | uzsver, ka pierobežas reģioni ir īpašas Eiropas integrācijas procesa laboratorijas, proti, tā ir telpa, kurā vienotā tirgus un citu Eiropas politikas jomu īstenošanai vajadzētu būt pamanāmākai nekā citviet. Pierobežas reģioni gandrīz pēc definīcijas ir unikālas daudzpusējas krustceles, kur valda izteikta perspektīvu daudzveidība un spēcīga kultūras un valodu sinerģija; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pierobežas reģioni ir īpašas Eiropas integrācijas procesa laboratorijas, proti, tā ir telpa, kurā vienotā tirgus un citu Eiropas politikas jomu īstenošanai vajadzētu būt pamanāmākai nekā citviet. Pierobežas reģioni gandrīz pēc definīcijas ir unikālas daudzpusējas krustceles, kur valda izteikta perspektīvu daudzveidība un spēcīga kultūras un valodu sinerģija;

| 5. | norāda, ka pēdējo 25 gadu laikā ES ir panākts liels progress pārrobežu sadarbības jomā, izmantojot tās komponentus – programmu Interreg, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI), kā arī citus Eiropas teritoriālās sadarbības moduļus, taču rezultāti, kas ir sasniegti līdz šim, joprojām ir neapmierinoši no šīs sadarbības potenciāla pilnīgas izmantošanas viedokļa. Tādēļ lielāka uzmanība būtu jāvelta pārrobežu sadarbības turpmākai stiprināšanai un tās sasaistei ar citiem spēkā esošajiem instrumentiem (kohēzijas politika, “Apvārsnis 2020”, valsts atbalsts u. c.), lai nodrošinātu īpašu attieksmi pret mazāk labvēlīgajiem pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka pēdējo 25 gadu laikā ES ir panākts liels progress pārrobežu sadarbības jomā, izmantojot tās komponentus – programmu Interreg, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (EKI), kā arī citus Eiropas teritoriālās sadarbības moduļus, taču rezultāti, kas ir sasniegti līdz šim, joprojām ir neapmierinoši no šīs sadarbības potenciāla pilnīgas izmantošanas viedokļa. Tādēļ lielāka uzmanība būtu jāvelta pārrobežu sadarbības turpmākai stiprināšanai un tās sasaistei ar citiem spēkā esošajiem instrumentiem (kohēzijas politika, “Apvārsnis 2020”, valsts atbalsts u. c.), lai nodrošinātu īpašu attieksmi pret mazāk labvēlīgajiem pierobežas reģioniem;

| 6. | ņemot vērā līdz šim veikto darbu pārrobežu sadarbības izvēršanā, atzinīgi vērtē reģionālās sadarbības dažādo veidu nozīmi gan makroreģionu un funkcionālo telpu līmenī (stratēģija Baltijas jūras reģionam, Donavas reģionam, Adrijas un Jonijas jūras reģionam un Alpu reģionam), gan vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī; |
| --- | --- |

6.

ņemot vērā līdz šim veikto darbu pārrobežu sadarbības izvēršanā, atzinīgi vērtē reģionālās sadarbības dažādo veidu nozīmi gan makroreģionu un funkcionālo telpu līmenī (stratēģija Baltijas jūras reģionam, Donavas reģionam, Adrijas un Jonijas jūras reģionam un Alpu reģionam), gan vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī;

| 7. | uzsver to tiesību instrumentu nozīmi, kas tika pieņemti, lai stiprinātu pārrobežu sadarbību. Jo īpaši jāmin Eiropas Padomes Eiropas Pamatkonvencija par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību (1), kurā valstis apņēmās atvieglot un sekmēt pārrobežu sadarbību starp teritoriālajām kopienām vai to jurisdikcijā esošajām pārvaldes institūcijām un tām kopienām un institūcijām, kas atrodas citu līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā, kā arī regula par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (2) un Eiropas ekonomisko interešu grupu (EEIG), jo tie ir kvalitatīvi rīki, kas nodrošina juridiskus instrumentus, kuri vajadzīgi pārrobežu sadarbības izvēršanai; |
| --- | --- |

7.

uzsver to tiesību instrumentu nozīmi, kas tika pieņemti, lai stiprinātu pārrobežu sadarbību. Jo īpaši jāmin Eiropas Padomes Eiropas Pamatkonvencija par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību (1), kurā valstis apņēmās atvieglot un sekmēt pārrobežu sadarbību starp teritoriālajām kopienām vai to jurisdikcijā esošajām pārvaldes institūcijām un tām kopienām un institūcijām, kas atrodas citu līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā, kā arī regula par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (2) un Eiropas ekonomisko interešu grupu (EEIG), jo tie ir kvalitatīvi rīki, kas nodrošina juridiskus instrumentus, kuri vajadzīgi pārrobežu sadarbības izvēršanai;

| 8. | atgādina par ETSG nozīmi, lai atbalstītu un veicinātu dalībvalstu vai vietējo un reģionālo pašvaldību pārrobežu, transnacionālo un starpreģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

8.

atgādina par ETSG nozīmi, lai atbalstītu un veicinātu dalībvalstu vai vietējo un reģionālo pašvaldību pārrobežu, transnacionālo un starpreģionālo sadarbību;

| 9. | izceļ elastību, ko nodrošina līdzdalība ETSG, jo šī grupa ir daudzlīmeņu pārvaldības platforma, kuru izmantojot dažāda līmeņa instances ar dažādām kompetencēm var saskaņoti strādāt un pielāgoties katra reģiona vajadzībām; |
| --- | --- |

9.

izceļ elastību, ko nodrošina līdzdalība ETSG, jo šī grupa ir daudzlīmeņu pārvaldības platforma, kuru izmantojot dažāda līmeņa instances ar dažādām kompetencēm var saskaņoti strādāt un pielāgoties katra reģiona vajadzībām;

II.   PĀRROBEŽU SADARBĪBAS NOSTIPRINĀŠANAS ŠĶĒRŠĻI

| 10. | norāda, ka pārrobežu sadarbības attīstību kavē daudzi šķēršļi, kas negatīvi ietekmē pierobežas reģionu ekonomisko uzplaukumu, kā arī Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; norāda arī, ka pārrobežu sadarbība saskaras ar neparedzamiem šķēršļiem, kas bieži vien rodas dalībvalstu un reģionālo un vietējo dalībnieku darbības rezultātā; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka pārrobežu sadarbības attīstību kavē daudzi šķēršļi, kas negatīvi ietekmē pierobežas reģionu ekonomisko uzplaukumu, kā arī Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; norāda arī, ka pārrobežu sadarbība saskaras ar neparedzamiem šķēršļiem, kas bieži vien rodas dalībvalstu un reģionālo un vietējo dalībnieku darbības rezultātā;

| 11. | atzīmē, ka Luksemburgas prezidentvalsts organizētais seminārs un aptauja izgaismoja būtiskus šķēršļus, kas kavē pārrobežu sadarbības turpmāku nostiprināšanu. Minēsim tikai dažus piemērus: nespēja īstenot pārrobežu projektus transporta, veselības aprūpes, vides, civilās aizsardzības u. c. jomās tiesību aktu atšķirību dēļ vai arī institucionālā asimetrija starp dalībvalstīm, kuras cēlonis ir atšķirīgi teritoriālās struktūras līmeņi, juridiskās noteiktības trūkums, no kura cieš pārrobežu struktūrvienības un kopīgie pakalpojumi, kā arī nevienlīdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis abpus robežām sakarā ar atšķirīgiem valstu apstākļiem darba tiesību, nodokļu un sociālā nodrošinājuma jomā; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka Luksemburgas prezidentvalsts organizētais seminārs un aptauja izgaismoja būtiskus šķēršļus, kas kavē pārrobežu sadarbības turpmāku nostiprināšanu. Minēsim tikai dažus piemērus: nespēja īstenot pārrobežu projektus transporta, veselības aprūpes, vides, civilās aizsardzības u. c. jomās tiesību aktu atšķirību dēļ vai arī institucionālā asimetrija starp dalībvalstīm, kuras cēlonis ir atšķirīgi teritoriālās struktūras līmeņi, juridiskās noteiktības trūkums, no kura cieš pārrobežu struktūrvienības un kopīgie pakalpojumi, kā arī nevienlīdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis abpus robežām sakarā ar atšķirīgiem valstu apstākļiem darba tiesību, nodokļu un sociālā nodrošinājuma jomā;

| 12. | turklāt konstatē, ka pārrobežu reģionos valsts veselības aprūpes sistēmas ir nesavietojamas un tas attiecas arī uz noteikumiem par pakalpojumiem, ko sniedz neatliekamās medicīniskās palīdzības nodaļa; nav skaidrs, kādai jurisdikcijai ir pakļauti veselības nozares darbinieki, kas strādā reģionos ar atšķirīgām jurisdikcijām; pastāv asimetrijas problēmas starp veselības aprūpes nodrošinātājiem un publiskajām iestādēm abpus robežām; ir nepieciešama iepriekšēja atļauja izdevumu atmaksas saņemšanai, un tā rezultātā vietējā sabiedrība, piemēram, nevar ātri piekļūt tuvumā esošiem veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

12.

turklāt konstatē, ka pārrobežu reģionos valsts veselības aprūpes sistēmas ir nesavietojamas un tas attiecas arī uz noteikumiem par pakalpojumiem, ko sniedz neatliekamās medicīniskās palīdzības nodaļa; nav skaidrs, kādai jurisdikcijai ir pakļauti veselības nozares darbinieki, kas strādā reģionos ar atšķirīgām jurisdikcijām; pastāv asimetrijas problēmas starp veselības aprūpes nodrošinātājiem un publiskajām iestādēm abpus robežām; ir nepieciešama iepriekšēja atļauja izdevumu atmaksas saņemšanai, un tā rezultātā vietējā sabiedrība, piemēram, nevar ātri piekļūt tuvumā esošiem veselības aprūpes pakalpojumiem;

| 13. | uzskata arī, ka šķēršļi pārrobežu sadarbībā, kurus Luksemburgas prezidentvalsts apzināja ar īstenoto aptauju, ir tikai indikatīvi šādu šķēršļu piemēri un ka tādēļ būtu lietderīgi sākt sistemātiskāku un pilnīgāku šo trūkumu analīzi; |
| --- | --- |

13.

uzskata arī, ka šķēršļi pārrobežu sadarbībā, kurus Luksemburgas prezidentvalsts apzināja ar īstenoto aptauju, ir tikai indikatīvi šādu šķēršļu piemēri un ka tādēļ būtu lietderīgi sākt sistemātiskāku un pilnīgāku šo trūkumu analīzi;

| 14. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu līdz 2016. gada beigām sagatavot analīzi par šķēršļiem, risinājumiem un paraugprakses piemēriem pārrobežu sadarbībā un aicina Komisiju aktīvi iesaistīt Eiropas Reģionu komiteju minētās analīzes izstrādē un rezultātu kopīgā novērtēšanā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu līdz 2016. gada beigām sagatavot analīzi par šķēršļiem, risinājumiem un paraugprakses piemēriem pārrobežu sadarbībā un aicina Komisiju aktīvi iesaistīt Eiropas Reģionu komiteju minētās analīzes izstrādē un rezultātu kopīgā novērtēšanā;

| 15. | norāda: lai izstrādātu kvalitatīvu analīzi par šķēršļiem pārrobežu sadarbībā un rastu atbilstīgus risinājumus to novēršanai, vajag precīzi definēt pierobežas reģiona jēdzienu, kā arī iegūt aktuālus datus par šo sadarbību; šajā sakarā ir neapmierināta, ka attiecībā uz sadarbību nav pietiekamu statistikas datu par katru pārrobežas reģionu un ka pastāv atšķirības starp dalībvalstīm statistikas datu pārraudzības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

15.

norāda: lai izstrādātu kvalitatīvu analīzi par šķēršļiem pārrobežu sadarbībā un rastu atbilstīgus risinājumus to novēršanai, vajag precīzi definēt pierobežas reģiona jēdzienu, kā arī iegūt aktuālus datus par šo sadarbību; šajā sakarā ir neapmierināta, ka attiecībā uz sadarbību nav pietiekamu statistikas datu par katru pārrobežas reģionu un ka pastāv atšķirības starp dalībvalstīm statistikas datu pārraudzības nodrošināšanā;

| 16. | aicina Komisiju ņemt vērā pārrobežu šķēršļu analīzi, kas jau veikta pierobežas reģionu uzdevumā vai pārrobežu programmu ietvaros; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju ņemt vērā pārrobežu šķēršļu analīzi, kas jau veikta pierobežas reģionu uzdevumā vai pārrobežu programmu ietvaros;

III.   PRIEKŠLIKUMI UN IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

| 17. | uzsver: ir svarīgi veicināt un atvieglot pārrobežu sadarbību ar mērķi panākt visu reģionu līdzsvarotu attīstību ES, kā arī mazināt attīstības līmeņu atšķirības starp dažādiem reģioniem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu; turklāt norāda, ka no ekonomikas attīstības veicināšanas viedokļa daži pierobežas reģioni atrodas īpaši neizdevīgā situācijā, īpaši tad, ja pastāv izteiktas ekonomikas attīstības līmeņa atšķirības salīdzinājumā ar citiem pierobežas reģioniem, kuri gūst labumu no savas atrašanās vietas; tas pats attiecas uz trešo valstu pierobežas reģioniem vai ES tālākajiem reģioniem. Sakarā ar šo nelabvēlīgo situāciju, kādā atrodas daži reģioni, aicina stingrāk ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantā ietvertos nosacījumus par teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

17.

uzsver: ir svarīgi veicināt un atvieglot pārrobežu sadarbību ar mērķi panākt visu reģionu līdzsvarotu attīstību ES, kā arī mazināt attīstības līmeņu atšķirības starp dažādiem reģioniem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu; turklāt norāda, ka no ekonomikas attīstības veicināšanas viedokļa daži pierobežas reģioni atrodas īpaši neizdevīgā situācijā, īpaši tad, ja pastāv izteiktas ekonomikas attīstības līmeņa atšķirības salīdzinājumā ar citiem pierobežas reģioniem, kuri gūst labumu no savas atrašanās vietas; tas pats attiecas uz trešo valstu pierobežas reģioniem vai ES tālākajiem reģioniem. Sakarā ar šo nelabvēlīgo situāciju, kādā atrodas daži reģioni, aicina stingrāk ievērot Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantā ietvertos nosacījumus par teritoriālo kohēziju;

| 18. | uzstāj, ka ir ārkārtīgi svarīgi turpināt neatlaidīgi strādāt, lai novērstu trūkumus pārrobežu sadarbībā, un to uzskatīt par pastāvīgu uzdevumu līdztekus Eiropas integrācijas procesa padziļināšanai. Tādēļ atzinīgi vērtē normatīva rakstura iniciatīvas, kā arī, piešķirot finansējumu šīs sadarbības turpmākai attīstībai, iesaka atbilstīgi atspoguļot pārrobežu sadarbības nozīmi; |
| --- | --- |

18.

uzstāj, ka ir ārkārtīgi svarīgi turpināt neatlaidīgi strādāt, lai novērstu trūkumus pārrobežu sadarbībā, un to uzskatīt par pastāvīgu uzdevumu līdztekus Eiropas integrācijas procesa padziļināšanai. Tādēļ atzinīgi vērtē normatīva rakstura iniciatīvas, kā arī, piešķirot finansējumu šīs sadarbības turpmākai attīstībai, iesaka atbilstīgi atspoguļot pārrobežu sadarbības nozīmi;

Spēkā esošais tiesiskais regulējums un ES prezidentvalsts Luksemburgas jaunais priekšlikums

| 19. | uzsver: meklējot risinājumus konstatēto pārrobežu sadarbības šķēršļu novēršanai un ņemot vērā Rīcības programmas administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā (REFIT) (3) rezultātus, jābalstās uz noteikumiem, kas pašlaik regulē šo sadarbību, un jānodrošina to pilnīga īstenošana; |
| --- | --- |

19.

uzsver: meklējot risinājumus konstatēto pārrobežu sadarbības šķēršļu novēršanai un ņemot vērā Rīcības programmas administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā (REFIT) (3) rezultātus, jābalstās uz noteikumiem, kas pašlaik regulē šo sadarbību, un jānodrošina to pilnīga īstenošana;

| 20. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Padomes Eiropas Pamatkonvencijas par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību 4. pantu parakstītājvalstis ir apņēmušās novērst juridiskās, administratīvās vai tehniskās problēmas, kas traucē pārrobežu sadarbības attīstību un pienācīgu darbību, un savstarpēji sadarboties, lai tās atrisinātu; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Padomes Eiropas Pamatkonvencijas par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību 4. pantu parakstītājvalstis ir apņēmušās novērst juridiskās, administratīvās vai tehniskās problēmas, kas traucē pārrobežu sadarbības attīstību un pienācīgu darbību, un savstarpēji sadarboties, lai tās atrisinātu;

| 21. | atzinīgi vērtē neseno Luksemburgas prezidentvalsts iniciatīvu iesniegt priekšlikuma projektu par jaunu juridisku instrumentu, kas būtu vērsts uz to, lai dalībvalstis, uz kurām attiecas konkrēts pārrobežu projekts, varētu vienoties par tiesisko regulējumu, kas būtu veidots no attiecīgo dalībvalstu esošajiem tiesību aktiem un ko varētu piemērot tikai konkrētajam pārrobežu projektam. Tas sekmētu kohēziju pierobežu teritorijās. Lai gan šis instruments attiecas uz iniciatīvām, kurām nav obligāti jāpiesaista ES finansējums, tas ir vērtīgs ieguldījums gaidāmajās debatēs par pārrobežu sadarbības nākotni un ES ekonomiskās, sociālas un teritoriālās kohēzijas mērķiem; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē neseno Luksemburgas prezidentvalsts iniciatīvu iesniegt priekšlikuma projektu par jaunu juridisku instrumentu, kas būtu vērsts uz to, lai dalībvalstis, uz kurām attiecas konkrēts pārrobežu projekts, varētu vienoties par tiesisko regulējumu, kas būtu veidots no attiecīgo dalībvalstu esošajiem tiesību aktiem un ko varētu piemērot tikai konkrētajam pārrobežu projektam. Tas sekmētu kohēziju pierobežu teritorijās. Lai gan šis instruments attiecas uz iniciatīvām, kurām nav obligāti jāpiesaista ES finansējums, tas ir vērtīgs ieguldījums gaidāmajās debatēs par pārrobežu sadarbības nākotni un ES ekonomiskās, sociālas un teritoriālās kohēzijas mērķiem;

| 22. | norāda, ka instruments pārrobežu sadarbības uzlabošanai ES jau pastāv, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG), kas tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar mērķi īstenot pārrobežu sadarbības projektus un tos pārvaldīt valstu atšķirīgo juridisko noteikumu un procedūru ietvaros. Uzsver, ka abi šie instrumenti no juridiska aspekta ir atšķirīgi: ETSG tiesiskais regulējums attiecas tikai uz tās locekļiem, bet tas, kas tiktu izveidots ar Luksemburgas priekšlikumu, tiktu piemērots attiecīgajam pārrobežu sadarbības projektam ar precīzi noteiktu ģeogrāfisko darbības jomu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka instruments pārrobežu sadarbības uzlabošanai ES jau pastāv, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG), kas tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar mērķi īstenot pārrobežu sadarbības projektus un tos pārvaldīt valstu atšķirīgo juridisko noteikumu un procedūru ietvaros. Uzsver, ka abi šie instrumenti no juridiska aspekta ir atšķirīgi: ETSG tiesiskais regulējums attiecas tikai uz tās locekļiem, bet tas, kas tiktu izveidots ar Luksemburgas priekšlikumu, tiktu piemērots attiecīgajam pārrobežu sadarbības projektam ar precīzi noteiktu ģeogrāfisko darbības jomu;

| 23. | atzinīgi vērtē vienkāršojumus, kas iekļauti grozītajā ETSG regulā, kas stājās spēkā 2014. gada 22. jūnijā, tostarp vairākus vienkāršojumus pēc Eiropas Reģionu komitejas priekšlikuma, tomēr ir sarūgtināta, ka dažas dalībvalstis nesteidzas pieņemt šo grozīto ETSG regulu. Šajā sakarā aicina dalībvalstis aktīvāk to īstenot un veicināt ETSG ieviešanu savā teritorijā, ņemot vērā to, ka regula ļauj izveidot un reģistrēt ETSG ar lielāku elastību, kā arī labāk noteikt to uzdevumus. Tomēr uzskata, ka kopš regulas spēkā stāšanās vēl nav pagājis pietiekami ilgs laiks, lai varētu pilnībā izvērtēt regulas nozīmi, kā arī tās piemērošanas ietekmi uz vietas; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē vienkāršojumus, kas iekļauti grozītajā ETSG regulā, kas stājās spēkā 2014. gada 22. jūnijā, tostarp vairākus vienkāršojumus pēc Eiropas Reģionu komitejas priekšlikuma, tomēr ir sarūgtināta, ka dažas dalībvalstis nesteidzas pieņemt šo grozīto ETSG regulu. Šajā sakarā aicina dalībvalstis aktīvāk to īstenot un veicināt ETSG ieviešanu savā teritorijā, ņemot vērā to, ka regula ļauj izveidot un reģistrēt ETSG ar lielāku elastību, kā arī labāk noteikt to uzdevumus. Tomēr uzskata, ka kopš regulas spēkā stāšanās vēl nav pagājis pietiekami ilgs laiks, lai varētu pilnībā izvērtēt regulas nozīmi, kā arī tās piemērošanas ietekmi uz vietas;

| 24. | tā kā eksistē ESTG regula un, kad tā būs transponēta visu dalībvalstu tiesību aktos, tai būs plašas iespējas stiprināt pārrobežu sadarbību, tad, izvērtējot papildu juridisku instrumentu izveidi, būtu jāievēro proporcionalitātes princips. Turklāt uzskata, ka ir gadījumi, kad no ETSG atšķirīgs juridisks instruments būtu palīdzējis pārvarēt specifiskus šķēršļus, kas radušies kādā noteiktā sadarbības projektā; |
| --- | --- |

24.

tā kā eksistē ESTG regula un, kad tā būs transponēta visu dalībvalstu tiesību aktos, tai būs plašas iespējas stiprināt pārrobežu sadarbību, tad, izvērtējot papildu juridisku instrumentu izveidi, būtu jāievēro proporcionalitātes princips. Turklāt uzskata, ka ir gadījumi, kad no ETSG atšķirīgs juridisks instruments būtu palīdzējis pārvarēt specifiskus šķēršļus, kas radušies kādā noteiktā sadarbības projektā;

| 25. | atzinīgi vērtē priekšlikumā ierosināto pieeju turpināt kvalitatīvi attīstīt pārrobežu sadarbības instrumentu klāstu, paredzot vispārēju instrumentu, kas neveido jaunu struktūru ar juridiskas personas statusu, bet nodrošina virzību uz mērķi izmantot iepriekš definētus noteikumus kopēju iniciatīvu īstenošanai divās vai vairākās dalībvalstīs. Šādu pieeju var uzskatīt par ETSG panākumu atzīšanu; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē priekšlikumā ierosināto pieeju turpināt kvalitatīvi attīstīt pārrobežu sadarbības instrumentu klāstu, paredzot vispārēju instrumentu, kas neveido jaunu struktūru ar juridiskas personas statusu, bet nodrošina virzību uz mērķi izmantot iepriekš definētus noteikumus kopēju iniciatīvu īstenošanai divās vai vairākās dalībvalstīs. Šādu pieeju var uzskatīt par ETSG panākumu atzīšanu;

| 26. | norāda, ka pašreizējā stadijā priekšlikums par jaunu instrumentu rada vairākus jautājumus, kurus vajadzēs pienācīgi izskatīt gaidāmajās debatēs:






  — | īpašu izņēmumu no spēkā esošajiem tiesību aktiem noteikšana, lai atvieglotu pārrobežu sadarbību, var ietekmēt vienoto tirgu un neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. panta 3. punkta piemērošanas jomai. Tādēļ vajadzētu veikt rūpīgu šā tiesību instrumenta juridiskā pamata analīzi, |
| --- | --- | --- |

26.

norāda, ka pašreizējā stadijā priekšlikums par jaunu instrumentu rada vairākus jautājumus, kurus vajadzēs pienācīgi izskatīt gaidāmajās debatēs:

—

īpašu izņēmumu no spēkā esošajiem tiesību aktiem noteikšana, lai atvieglotu pārrobežu sadarbību, var ietekmēt vienoto tirgu un neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. panta 3. punkta piemērošanas jomai. Tādēļ vajadzētu veikt rūpīgu šā tiesību instrumenta juridiskā pamata analīzi,

| — | Reģionu komiteja prasa skaidrāk definēt darbības jomas, kurās jaunā regula būtu piemērojama, ņemot vērā nošķīrumu starp ES, dalībvalstu un kopīgajām kompetencēm. Šajā kontekstā atsauce uz noteikumiem par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (LESD 174.–178. pants) nešķiet pietiekama, |
| --- | --- |

—

Reģionu komiteja prasa skaidrāk definēt darbības jomas, kurās jaunā regula būtu piemērojama, ņemot vērā nošķīrumu starp ES, dalībvalstu un kopīgajām kompetencēm. Šajā kontekstā atsauce uz noteikumiem par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (LESD 174.–178. pants) nešķiet pietiekama,

| — | ierosinātais juridiskais instruments varētu radīt konstitucionalitātes jautājumu, ja tas aicinātu dalībvalsti piemērot tās teritorijā citas dalībvalsts tiesību aktus. Šī izņēmumu un atbrīvojumu sistēma attiektos tikai uz pierobežas reģioniem, un tā ir pamatīgāk jāizpēta. Ja pēc Eiropas Komisijas veiktās trūkumu analīzes tiks secināts, ka jauns šāda veida juridisks mehānisms ir nepieciešams, tad būtu lietderīgi sākt jaunās regulas pilnīgu juridisku analīzi; |
| --- | --- |

—

ierosinātais juridiskais instruments varētu radīt konstitucionalitātes jautājumu, ja tas aicinātu dalībvalsti piemērot tās teritorijā citas dalībvalsts tiesību aktus. Šī izņēmumu un atbrīvojumu sistēma attiektos tikai uz pierobežas reģioniem, un tā ir pamatīgāk jāizpēta. Ja pēc Eiropas Komisijas veiktās trūkumu analīzes tiks secināts, ka jauns šāda veida juridisks mehānisms ir nepieciešams, tad būtu lietderīgi sākt jaunās regulas pilnīgu juridisku analīzi;

| 27. | norāda: lai gan mērķi un uzdevumi, kas noteikti ETSG konvencijā, attiecas tikai uz šo grupu un tās locekļiem un tai nav atļauts pieņemt un īstenot tiesību aktus, kā arī nodrošināt to izpildi, un tāpēc tā nevar būt šādu darbību sākšanas pamatā pārrobežu līmenī, tomēr ETSG ir tiesības pārvaldīt publiskas infrastruktūras, nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus, sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, piešķirt un pārvaldīt publiskos resursus ar mērķi īstenot kopējo interešu mērķus – citiem vārdiem sakot, visas darbības, kas atbilst līguma pamatprincipiem un dalībvalstu vispārīgajām interesēm; šajā sakarā uzskata, ka pašreizējā ETSG regula nodrošina labu tiesisko regulējumu šāda veida darbību īstenošanai, kaut arī varētu paredzēt tādu papildu formātu izskatīšanu, kas atvieglotu vispārīgu teritoriālo sadarbību attiecīgajā reģionā; |
| --- | --- |

27.

norāda: lai gan mērķi un uzdevumi, kas noteikti ETSG konvencijā, attiecas tikai uz šo grupu un tās locekļiem un tai nav atļauts pieņemt un īstenot tiesību aktus, kā arī nodrošināt to izpildi, un tāpēc tā nevar būt šādu darbību sākšanas pamatā pārrobežu līmenī, tomēr ETSG ir tiesības pārvaldīt publiskas infrastruktūras, nodrošināt sabiedriskos pakalpojumus, sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, piešķirt un pārvaldīt publiskos resursus ar mērķi īstenot kopējo interešu mērķus – citiem vārdiem sakot, visas darbības, kas atbilst līguma pamatprincipiem un dalībvalstu vispārīgajām interesēm; šajā sakarā uzskata, ka pašreizējā ETSG regula nodrošina labu tiesisko regulējumu šāda veida darbību īstenošanai, kaut arī varētu paredzēt tādu papildu formātu izskatīšanu, kas atvieglotu vispārīgu teritoriālo sadarbību attiecīgajā reģionā;

Nepieciešamība īstenot pasākumus ar mērķi palielināt ieinteresēto personu izpratni un informētību par iespējām izvērst pārrobežu sadarbību pašreizējā tiesiskā regulējuma, jo īpaši ETSG regulas, ietvaros

| 28. | uzsver, ka galvenās problēmas ETSG kā pārrobežu sadarbības mehānisma izmantošanā ir saistītas ar nepietiekamo izpratnes un informētības līmeni, uzticības trūkumu, kā arī ar nepieciešamās politiskās gribas neesamību. Lai stiprinātu pārrobežu sadarbību, vajag intensīvāk palielināt iesaistīto personu izpratni un informētību par iespējām izvērst šo sadarbību pašreizējā tiesiskā regulējuma, jo īpaši ETSG regulas, ietvaros; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka galvenās problēmas ETSG kā pārrobežu sadarbības mehānisma izmantošanā ir saistītas ar nepietiekamo izpratnes un informētības līmeni, uzticības trūkumu, kā arī ar nepieciešamās politiskās gribas neesamību. Lai stiprinātu pārrobežu sadarbību, vajag intensīvāk palielināt iesaistīto personu izpratni un informētību par iespējām izvērst šo sadarbību pašreizējā tiesiskā regulējuma, jo īpaši ETSG regulas, ietvaros;

| 29. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju darīt vairāk, lai izskaidrotu un izklāstītu lomu, kāda var būt ETSG kā instrumentam, kas var labāk apmierināt vietējās vajadzības pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

29.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju darīt vairāk, lai izskaidrotu un izklāstītu lomu, kāda var būt ETSG kā instrumentam, kas var labāk apmierināt vietējās vajadzības pierobežas reģionos;

Tiesiskā regulējuma vienkāršības veicināšana un īstenošanas veids

| 30. | aicina maksimāli vienkāršot tiesisko regulējumu – tas nozīmē, ka ar katru jaunu regulējošo dokumentu vai spēkā esošo grozījumu vajadzētu vienkāršot pārrobežu projektu īstenošanas procedūras neatkarīgi no tā, vai tos finansē no ES budžeta vai nefinansē. Šajā kontekstā uzskata, ka prezidentvalsts Luksemburgas priekšlikums ir vērtīgs ieguldījums diskusijās, kas drīzumā notiks par likumdošanas kopumu nākamajam plānošanas periodam; |
| --- | --- |

30.

aicina maksimāli vienkāršot tiesisko regulējumu – tas nozīmē, ka ar katru jaunu regulējošo dokumentu vai spēkā esošo grozījumu vajadzētu vienkāršot pārrobežu projektu īstenošanas procedūras neatkarīgi no tā, vai tos finansē no ES budžeta vai nefinansē. Šajā kontekstā uzskata, ka prezidentvalsts Luksemburgas priekšlikums ir vērtīgs ieguldījums diskusijās, kas drīzumā notiks par likumdošanas kopumu nākamajam plānošanas periodam;

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar subsidiaritātes un vietējās demokrātijas principu, Luksemburgas priekšlikumā ir atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību vadošā nozīme – balstoties uz šiem principiem, pierobežas reģioni un pilsētas varēs uzņemties iniciatīvu slēgt Eiropas pārrobežu konvencijas, noteikt tās tiesību normas, kas jāpielāgo, izstrādāt konvencijas projektu un to iesniegt galīgai pieņemšanai kompetentajām dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar subsidiaritātes un vietējās demokrātijas principu, Luksemburgas priekšlikumā ir atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību vadošā nozīme – balstoties uz šiem principiem, pierobežas reģioni un pilsētas varēs uzņemties iniciatīvu slēgt Eiropas pārrobežu konvencijas, noteikt tās tiesību normas, kas jāpielāgo, izstrādāt konvencijas projektu un to iesniegt galīgai pieņemšanai kompetentajām dalībvalstu iestādēm;

| 32. | ierosina ETSG piemērot vienkāršotu piekrišanas procedūru tajos gadījumos, kad jau pastāv struktūra, piemēram, eiroreģions vai darba grupa, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Padomes 1980. gada Pamatkonvenciju par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību un tās protokoliem un divpusējiem līgumiem, kuri slēgti vēlāk; |
| --- | --- |

32.

ierosina ETSG piemērot vienkāršotu piekrišanas procedūru tajos gadījumos, kad jau pastāv struktūra, piemēram, eiroreģions vai darba grupa, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Padomes 1980. gada Pamatkonvenciju par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību un tās protokoliem un divpusējiem līgumiem, kuri slēgti vēlāk;

| 33. | saistībā ar ideju izstrādāt jaunu juridisku instrumentu, kas veicinātu pārrobežu sadarbību, vēlas vērst uzmanību uz to, ka Līgumā par Eiropas Savienību ir paredzēts, ka ES jārespektē dalībvalstu galvenās funkcijas, tostarp nodrošināt valsts teritoriālo integritāti (4. pants); |
| --- | --- |

33.

saistībā ar ideju izstrādāt jaunu juridisku instrumentu, kas veicinātu pārrobežu sadarbību, vēlas vērst uzmanību uz to, ka Līgumā par Eiropas Savienību ir paredzēts, ka ES jārespektē dalībvalstu galvenās funkcijas, tostarp nodrošināt valsts teritoriālo integritāti (4. pants);

Resursu no ES fondiem izmantošanas veida pielāgošana

| 34. | norāda uz atšķirīgām procedūrām, kas tiek piemērotas, lai īstenotu un kontrolētu to pārrobežu sadarbības projektu izpildi, kuros piedalās vairāki partneri no dalībvalstīm un trešām valstīm, kā arī uz grūtībām īstenot attiecīgās programmas un iniciatīvas to atšķirīgo dalībnieku dēļ. Šajā sakarā uzstāj, ka jāturpina vienkāršot visām ieinteresētajām personām vienādi piemērojamās procedūras, kas paredzētas, lai plānotu un pārvaldītu ES finansētas pārrobežu programmas un projektus, un jo īpaši tas attiecas uz nelielu un specifisku pārrobežu projektu īstenošanu. Vēlas, lai tiktu atrasts vienkāršs un ātrs veids, kā administratīvi un juridiski atrisināt projektu īstenošanas jautājumu; |
| --- | --- |

34.

norāda uz atšķirīgām procedūrām, kas tiek piemērotas, lai īstenotu un kontrolētu to pārrobežu sadarbības projektu izpildi, kuros piedalās vairāki partneri no dalībvalstīm un trešām valstīm, kā arī uz grūtībām īstenot attiecīgās programmas un iniciatīvas to atšķirīgo dalībnieku dēļ. Šajā sakarā uzstāj, ka jāturpina vienkāršot visām ieinteresētajām personām vienādi piemērojamās procedūras, kas paredzētas, lai plānotu un pārvaldītu ES finansētas pārrobežu programmas un projektus, un jo īpaši tas attiecas uz nelielu un specifisku pārrobežu projektu īstenošanu. Vēlas, lai tiktu atrasts vienkāršs un ātrs veids, kā administratīvi un juridiski atrisināt projektu īstenošanas jautājumu;

| 35. | aicina dalībvalstis veicināt privāto dalībnieku iesaistīšanu ar mērķi sekmēt iniciatīvas izaugsmei, noturīgu darbvietu radīšanu un uz nākotni orientētu un efektīvu projektu rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

35.

aicina dalībvalstis veicināt privāto dalībnieku iesaistīšanu ar mērķi sekmēt iniciatīvas izaugsmei, noturīgu darbvietu radīšanu un uz nākotni orientētu un efektīvu projektu rezultātu izmantošanu;

| 36. | aicina dalībvalstis iekļaut to nākamajās darbības programmās pašreizējās un potenciālās ETSG; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis iekļaut to nākamajās darbības programmās pašreizējās un potenciālās ETSG;

| 37. | konstatē, ka 2014.–2020. gada finanšu plānošanas periodā teritoriālās sadarbības programmu izstrāde un pieņemšana ir tik lēna, ka tas apgrūtinās minēto programmu veiksmīgu īstenošanu, un aicina Eiropas Komisiju aktīvāk iesaistīties un atbalstīt tajās iesaistītās valstis, kad tās izstrādā un pieņem šīs programmas; |
| --- | --- |

37.

konstatē, ka 2014.–2020. gada finanšu plānošanas periodā teritoriālās sadarbības programmu izstrāde un pieņemšana ir tik lēna, ka tas apgrūtinās minēto programmu veiksmīgu īstenošanu, un aicina Eiropas Komisiju aktīvāk iesaistīties un atbalstīt tajās iesaistītās valstis, kad tās izstrādā un pieņem šīs programmas;

| 38. | mudina ES īpašu uzmanību pievērst ES fondu izmantošanai reģionos, kas robežojas ar trešām valstīm un ES tālākajiem reģioniem, ar mērķi uzlabot no šiem fondiem finansēto pārrobežu projektu izpildi; |
| --- | --- |

38.

mudina ES īpašu uzmanību pievērst ES fondu izmantošanai reģionos, kas robežojas ar trešām valstīm un ES tālākajiem reģioniem, ar mērķi uzlabot no šiem fondiem finansēto pārrobežu projektu izpildi;

| 39. | mudina Eiropas Komisiju turpināt procedūru vienkāršošanu, lai atvieglotu pārrobežu projektu īstenošanu, kā arī sākt valsts līmenī izmantoto fondu pielāgošanu un šajā sakarā paredzēt iespēju automātiski sasaistīt ES fondus ar pārrobežu projektiem; |
| --- | --- |

39.

mudina Eiropas Komisiju turpināt procedūru vienkāršošanu, lai atvieglotu pārrobežu projektu īstenošanu, kā arī sākt valsts līmenī izmantoto fondu pielāgošanu un šajā sakarā paredzēt iespēju automātiski sasaistīt ES fondus ar pārrobežu projektiem;

| 40. | ņemot vērā rezultātus, kas gūti, analizējot pārrobežu sadarbības šķēršļus, risinājumus un paraugprakses piemērus, aicina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju un ar to saistītu rīcības plānu pārrobežu sadarbības palielināšanai. Šiem dokumentiem vajadzētu aptvert vairākas turpmākās Eiropas Savienības prezidentūras, tādējādi nodrošinot, ka pēc Luksemburgas prezidentūras tās iesāktais darbs netiks pārtraukts, bet to turpinās; |
| --- | --- |

40.

ņemot vērā rezultātus, kas gūti, analizējot pārrobežu sadarbības šķēršļus, risinājumus un paraugprakses piemērus, aicina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Eiropas Reģionu komiteju izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju un ar to saistītu rīcības plānu pārrobežu sadarbības palielināšanai. Šiem dokumentiem vajadzētu aptvert vairākas turpmākās Eiropas Savienības prezidentūras, tādējādi nodrošinot, ka pēc Luksemburgas prezidentūras tās iesāktais darbs netiks pārtraukts, bet to turpinās;

| 41. | ierosina, lai diskusija par šiem jaunajiem noteikumiem būtu daļa no plašākām debatēm par kohēzijas politikas nākotni. Vidējā termiņa mērķis varētu būt aicinājums dalībvalstīm pilnībā un efektīvi piemērot ETSG regulu, veicināt izpratni par minētās regulas piemērošanu un/vai iespējām to grozīt, ja konstatētas problēmas; aicina Komisiju apsvērt Luksemburgas priekšlikumu un to pilnveidot, ņemot vērā Komisijas patlaban īstenotās pārrobežu sadarbības pārskatīšanas rezultātus; |
| --- | --- |

41.

ierosina, lai diskusija par šiem jaunajiem noteikumiem būtu daļa no plašākām debatēm par kohēzijas politikas nākotni. Vidējā termiņa mērķis varētu būt aicinājums dalībvalstīm pilnībā un efektīvi piemērot ETSG regulu, veicināt izpratni par minētās regulas piemērošanu un/vai iespējām to grozīt, ja konstatētas problēmas; aicina Komisiju apsvērt Luksemburgas priekšlikumu un to pilnveidot, ņemot vērā Komisijas patlaban īstenotās pārrobežu sadarbības pārskatīšanas rezultātus;

| 42. | visbeidzot, uzsver subsidiaritātes principa ievērošanas nozīmi, kā arī nepieciešamību pēc uzticēšanās, labticības un sadarbības starp centrālajām pārvaldes iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām – tas nepieciešams, lai izveidotos reāla un pilnībā funkcionējoša pārrobežu sadarbība. |
| --- | --- |

42.

visbeidzot, uzsver subsidiaritātes principa ievērošanas nozīmi, kā arī nepieciešamību pēc uzticēšanās, labticības un sadarbības starp centrālajām pārvaldes iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām – tas nepieciešams, lai izveidotos reāla un pilnībā funkcionējoša pārrobežu sadarbība.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Eiropas Pamatkonvencija par teritoriālo kopienu vai pārvaldes institūciju pārrobežu sadarbību, Madride, 1980. gads, Eiropas Padome, Eiropas līgumu sērija Nr. 106. Sk. arī: M. Perkmann (2003); Cross-Border Regions in Europe: Significance and Drivers of Regional Cross-Border Cooperation. European Urban and Regional Studies, 10. sēj., Nr. 2, 153.–171. lpp.

1

M. Perkmann

Cross-Border Regions in Europe: Significance and Drivers of Regional Cross-Border Cooperation. European Urban and Regional Studies

(2)  Regula (EK) Nr. 1082/2006, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 175. pantu; Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu.

2

(3)  Galaziņojums par Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā, http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/admin_burden/docs/com2012_746_swd_ap_en.pdf. Lai iegūtu plašāku informāciju par REFIT programmu, skatīt: http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_lv.htm

3

REFIT

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/13

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) vienkāršošana”

(2015/C 423/03)

| Ziņotājs: | Anthony Gerard BUCHANAN, Īstrenfrūšīras (East Renfrewshire) municipālā apgabala padomes loceklis (UK/EA) |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Anthony Gerard BUCHANAN, Īstrenfrūšīras (East Renfrewshire) municipālā apgabala padomes loceklis (UK/EA)

I.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra pieprasījumu iesaistīt Reģionu komiteju šajā pasākumā, ko viņš ir izvirzījis par savu galveno prioritāti 2015. gadā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra pieprasījumu iesaistīt Reģionu komiteju šajā pasākumā, ko viņš ir izvirzījis par savu galveno prioritāti 2015. gadā;

| 2. | atbalsta izvirzīto mērķi, ka vienkāršāks kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) satvars ļautu palielināt konkurētspēju lauksaimniecības nozarē, ietaupīt laiku un samazināt izmaksas visiem KLP iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp lauksaimniekiem, uzņēmējiem un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

2.

atbalsta izvirzīto mērķi, ka vienkāršāks kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) satvars ļautu palielināt konkurētspēju lauksaimniecības nozarē, ietaupīt laiku un samazināt izmaksas visiem KLP iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp lauksaimniekiem, uzņēmējiem un publiskajām iestādēm;

| 3. | uzskata, ka RK ieguldījuma pievienotā vērtība izpaužas kā koncentrēšanās uz KLP teritoriālajiem aspektiem un subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības veicināšana, jo ievērojama KLP īstenošanas daļa tiek pārvaldīta ar vietējo un reģionālo pašvaldību starpniecību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka RK ieguldījuma pievienotā vērtība izpaužas kā koncentrēšanās uz KLP teritoriālajiem aspektiem un subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības veicināšana, jo ievērojama KLP īstenošanas daļa tiek pārvaldīta ar vietējo un reģionālo pašvaldību starpniecību;

| 4. | plāno ne tikai formulēt īstermiņa priekšlikumus, kas var uzlabot pašreizējo režīmu, vienlaikus nodrošinot KLP mērķu sasniegšanu un juridisko noteiktību saņēmējiem, bet arī izmantot šo atzinumu, lai uzsāktu diskusijas Reģionu komitejā par KLP nākotni pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

4.

plāno ne tikai formulēt īstermiņa priekšlikumus, kas var uzlabot pašreizējo režīmu, vienlaikus nodrošinot KLP mērķu sasniegšanu un juridisko noteiktību saņēmējiem, bet arī izmantot šo atzinumu, lai uzsāktu diskusijas Reģionu komitejā par KLP nākotni pēc 2020. gada;

| 5. | atbalsta turpmāku liberalizāciju, KLP vienkāršošanu un neatgriešanos pie pagātnes nesekmīgajām politikām, kas izolēja lauksaimniekus no tirgus, taču uzsver, ka tas nedrīkst notikt uz pārtikas nodrošinājuma rēķina vai apdraudēt lauksaimnieku spēju gūt pienācīgus ienākumus no savu produktu piegādes tirgū; |
| --- | --- |

5.

atbalsta turpmāku liberalizāciju, KLP vienkāršošanu un neatgriešanos pie pagātnes nesekmīgajām politikām, kas izolēja lauksaimniekus no tirgus, taču uzsver, ka tas nedrīkst notikt uz pārtikas nodrošinājuma rēķina vai apdraudēt lauksaimnieku spēju gūt pienācīgus ienākumus no savu produktu piegādes tirgū;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Subsidiaritāte un kopējā ES politika

| 6. | atgādina, ka jaunās KLP viena no īpatnībām ir tā, ka ir palielinājusies decentralizācija un liela daļa noteikumu ir atstāta dalībvalstu un – daudzos gadījumos – reģionālo pašvaldību ziņā; lēmumi par to, kā līdzekļus pārdalīt starp 1. pīlāru “Tiešie maksājumi” un 2. pīlāru “Lauku attīstība”, aktīva lauksaimnieka definīcija, tiešo maksājumu saņemšanai izvirzītās obligātās prasības, brīvprātīgs saistītais atbalsts, maksimālās summas noteikšana tiešajiem maksājumiem un reģionalizācija ir tikai daži no jautājumiem, par ko jālemj dalībvalstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka jaunās KLP viena no īpatnībām ir tā, ka ir palielinājusies decentralizācija un liela daļa noteikumu ir atstāta dalībvalstu un – daudzos gadījumos – reģionālo pašvaldību ziņā; lēmumi par to, kā līdzekļus pārdalīt starp 1. pīlāru “Tiešie maksājumi” un 2. pīlāru “Lauku attīstība”, aktīva lauksaimnieka definīcija, tiešo maksājumu saņemšanai izvirzītās obligātās prasības, brīvprātīgs saistītais atbalsts, maksimālās summas noteikšana tiešajiem maksājumiem un reģionalizācija ir tikai daži no jautājumiem, par ko jālemj dalībvalstīm un reģioniem;

| 7. | atzīmē, ka dalībvalstis ir pieprasījušas atkāpes un izņēmumus, kas ir būtiski palielinājuši pašreizējās bažas par KLP pieaugošo sarežģītību; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka dalībvalstis ir pieprasījušas atkāpes un izņēmumus, kas ir būtiski palielinājuši pašreizējās bažas par KLP pieaugošo sarežģītību;

| 8. | atgādina, ka atzinumā CdR 65/2012 Reģionu komiteja jau ieteica reformu īstenošanā plašāk piemērot subsidiaritāti, lai dalībvalstīm un reģioniem nodrošinātu lielāku elastību. Tomēr, cenšoties nodrošināt lielāku subsidiaritāti, vairāklīmeņu pārvaldību un teritoriālo kohēziju, nevajadzētu radīt situāciju, kad KLP kļūst pārāk sadrumstalota un nespēj darboties kā vienota ES politika; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka atzinumā CdR 65/2012 Reģionu komiteja jau ieteica reformu īstenošanā plašāk piemērot subsidiaritāti, lai dalībvalstīm un reģioniem nodrošinātu lielāku elastību. Tomēr, cenšoties nodrošināt lielāku subsidiaritāti, vairāklīmeņu pārvaldību un teritoriālo kohēziju, nevajadzētu radīt situāciju, kad KLP kļūst pārāk sadrumstalota un nespēj darboties kā vienota ES politika;

Galvenie vienkāršošanas kritēriji

| 9. | uzskata, ka svarīgs rādītājs, kā pārbaudīt KLP tālākas vienkāršošanas piemērotību ir tas, ka dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām var piešķirt lielāku elastību attiecībā uz īstenošanu un kontroles noteiktību, ja vien tas ES mērogā nekropļo līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kas ir jānodrošina kopējai lauksaimniecības politikai kā ES politikai, kura īsteno ES mēroga mērķus; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka svarīgs rādītājs, kā pārbaudīt KLP tālākas vienkāršošanas piemērotību ir tas, ka dalībvalstīm, reģioniem un vietējām pašvaldībām var piešķirt lielāku elastību attiecībā uz īstenošanu un kontroles noteiktību, ja vien tas ES mērogā nekropļo līdzvērtīgus konkurences apstākļus, kas ir jānodrošina kopējai lauksaimniecības politikai kā ES politikai, kura īsteno ES mēroga mērķus;

| 10. | brīdina, ka KLP vienkāršošanu tagad nevar izmantot tādā veidā, kas likvidē plašu sabiedrisko labumu klāstu, jo īpaši ekoloģiskos labumus, kuri jānodrošina ar KLP; |
| --- | --- |

10.

brīdina, ka KLP vienkāršošanu tagad nevar izmantot tādā veidā, kas likvidē plašu sabiedrisko labumu klāstu, jo īpaši ekoloģiskos labumus, kuri jānodrošina ar KLP;

| 11. | uzsver: veicot KLP noteikumu jebkādu vienkāršošanu, jānodrošina pārtikas ražošanas konkurētspēja, vienlaikus lauksaimniekiem nodrošinot taisnīgu atdevi no tirgus un stimulējot lauksaimniekus un vietējās kopienas nodrošināt sabiedriskos labumus, piemēram, vides aizsardzību, sociālo iekļaušanu un pakalpojumus lauku apgabalos, lai uzlabotu kopienu iespējas dažādot saimniecisko darbību, tādējādi samazinot iedzīvotāju skaita samazināšanos; |
| --- | --- |

11.

uzsver: veicot KLP noteikumu jebkādu vienkāršošanu, jānodrošina pārtikas ražošanas konkurētspēja, vienlaikus lauksaimniekiem nodrošinot taisnīgu atdevi no tirgus un stimulējot lauksaimniekus un vietējās kopienas nodrošināt sabiedriskos labumus, piemēram, vides aizsardzību, sociālo iekļaušanu un pakalpojumus lauku apgabalos, lai uzlabotu kopienu iespējas dažādot saimniecisko darbību, tādējādi samazinot iedzīvotāju skaita samazināšanos;

| 12. | uzsver, ka ir vajadzīga lielāka saskaņotība un papildināmība starp KLP un citām ES politikas jomām, piemēram, vides politiku (un fondiem). Labāka saskaņotība visvairāk ir vajadzīga starp lauku attīstības un citiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI), kopīgi nodrošinot vienotu stratēģisko satvaru, kas balstīts uz plašiem politikas mērķiem, kuri noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir vajadzīga lielāka saskaņotība un papildināmība starp KLP un citām ES politikas jomām, piemēram, vides politiku (un fondiem). Labāka saskaņotība visvairāk ir vajadzīga starp lauku attīstības un citiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI), kopīgi nodrošinot vienotu stratēģisko satvaru, kas balstīts uz plašiem politikas mērķiem, kuri noteikti stratēģijā “Eiropa 2020”;

| 13. | uzskata, ka ir jāstiprina lauksaimnieku spēja aizstāvēt savas intereses attiecībās ar citiem pārtikas ķēdes dalībniekiem (galvenokārt izejvielu piegādātājiem, mazumtirgotājiem un pārstrādes rūpniecību) un jāuzlabo tirgus pārredzamība, lai primārie ražotāji saņemtu taisnīgāku daļu no tirgus cenas. Ir jānodrošina godīga konkurence, un mēs aicinām Komisiju pārbaudīt visus iespējamos pirktspējas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus pārtikas apgādes ķēdē; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir jāstiprina lauksaimnieku spēja aizstāvēt savas intereses attiecībās ar citiem pārtikas ķēdes dalībniekiem (galvenokārt izejvielu piegādātājiem, mazumtirgotājiem un pārstrādes rūpniecību) un jāuzlabo tirgus pārredzamība, lai primārie ražotāji saņemtu taisnīgāku daļu no tirgus cenas. Ir jānodrošina godīga konkurence, un mēs aicinām Komisiju pārbaudīt visus iespējamos pirktspējas ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus pārtikas apgādes ķēdē;

| 14. | uzskata, ka pašreiz pārskatot KLP noteikumus, kuros iesaistīti vairāk nekā 200 tiesību akti, tostarp attiecībā uz videi nozīmīgām platībām (EFA), pamata maksājuma shēmu lauksaimniekiem, lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju (TKO) vai noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir svarīgi nodrošināt tiesisko noteiktību un paredzamību finansējuma saņēmējiem; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka pašreiz pārskatot KLP noteikumus, kuros iesaistīti vairāk nekā 200 tiesību akti, tostarp attiecībā uz videi nozīmīgām platībām (EFA), pamata maksājuma shēmu lauksaimniekiem, lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju (TKO) vai noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir svarīgi nodrošināt tiesisko noteiktību un paredzamību finansējuma saņēmējiem;

| 15. | uzskata, ka KLP vienkāršošana dotu vislielāko pievienoto vērtību, mērķtiecīgi samazinot administratīvo slogu lauksaimniekiem un finansējuma saņēmējiem, piemēram, lauku kopienām, uzlabotu tiesiskā regulējuma skaidrību un nodrošinātu lielāku saskaņotību starp abiem KLP pīlāriem, vienlaikus nodrošinot KLP finanšu pareizu pārvaldību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka KLP vienkāršošana dotu vislielāko pievienoto vērtību, mērķtiecīgi samazinot administratīvo slogu lauksaimniekiem un finansējuma saņēmējiem, piemēram, lauku kopienām, uzlabotu tiesiskā regulējuma skaidrību un nodrošinātu lielāku saskaņotību starp abiem KLP pīlāriem, vienlaikus nodrošinot KLP finanšu pareizu pārvaldību;

| 16. | iesaka piemērot efektīvāku pieeju datu apmaiņai un integrētiem IT risinājumiem, piemēram, elektroniskām veidlapām un datubāzēm, kas var nodrošināt vienotu kontaktpunktu, kurš dod iespēju samazināt veidlapu aizpildīšanas slogu lauksaimniekiem, zemes apsaimniekotājiem un pārvaldes iestādēm. Šajā sakarā ir vajadzīgs iepriekšējs risku novērtējums par to, kā un ar kādiem ar datiem var apmainīties, un ir jāiesaista arī Komisija un revīzijas iestādes, tostarp Eiropas Revīzijas palāta, lai izvairītos no revīzijas jautājumiem nākotnē; |
| --- | --- |

16.

iesaka piemērot efektīvāku pieeju datu apmaiņai un integrētiem IT risinājumiem, piemēram, elektroniskām veidlapām un datubāzēm, kas var nodrošināt vienotu kontaktpunktu, kurš dod iespēju samazināt veidlapu aizpildīšanas slogu lauksaimniekiem, zemes apsaimniekotājiem un pārvaldes iestādēm. Šajā sakarā ir vajadzīgs iepriekšējs risku novērtējums par to, kā un ar kādiem ar datiem var apmainīties, un ir jāiesaista arī Komisija un revīzijas iestādes, tostarp Eiropas Revīzijas palāta, lai izvairītos no revīzijas jautājumiem nākotnē;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota augsta līmeņa grupa ESI fondu vienkāršošanas jautājumos, un to, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš ietekmei uz saņēmējiem. Ierosina, ka vienam no tās locekļiem jābūt Reģionu komitejas pārstāvim. Šis pārstāvis centīsies saņemt ieguldījumu no NAT komisijas, RK valstu delegācijām un iecēlējstruktūrām, kā arī RK subsidiaritātes uzraudzības tīkla un stratēģijas “Eiropa 2020” tīkla, un tiem sniegs ziņojumus; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota augsta līmeņa grupa ESI fondu vienkāršošanas jautājumos, un to, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš ietekmei uz saņēmējiem. Ierosina, ka vienam no tās locekļiem jābūt Reģionu komitejas pārstāvim. Šis pārstāvis centīsies saņemt ieguldījumu no NAT komisijas, RK valstu delegācijām un iecēlējstruktūrām, kā arī RK subsidiaritātes uzraudzības tīkla un stratēģijas “Eiropa 2020” tīkla, un tiem sniegs ziņojumus;

1. pīlārs un 2. pīlārs

| 18. | atgādina, ka KLP 2014.–2020. gadam joprojām ir sadalīta starp lielu 1. pīlāru, kas paredzēts tiešajiem maksājumiem, un mazāku 2. pīlāru, kurš vērsts uz lauku attīstību. Tā kā par līdzekļu pārvietošanu starp pīlāriem lemj valsts vai reģionālā līmenī, no subsidiaritātes viedokļa šī tendence vērtējama pozitīvi, bet tās rezultātā visā ES ir izveidojusies ļoti atšķirīga situācija. Atzinumā CdR 65/2012 Reģionu komiteja atbalsta iespēju ne vairāk kā 10 % līdzekļu pārnest no 1. pīlāra uz 2. pīlāru, bet ne otrādi; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka KLP 2014.–2020. gadam joprojām ir sadalīta starp lielu 1. pīlāru, kas paredzēts tiešajiem maksājumiem, un mazāku 2. pīlāru, kurš vērsts uz lauku attīstību. Tā kā par līdzekļu pārvietošanu starp pīlāriem lemj valsts vai reģionālā līmenī, no subsidiaritātes viedokļa šī tendence vērtējama pozitīvi, bet tās rezultātā visā ES ir izveidojusies ļoti atšķirīga situācija. Atzinumā CdR 65/2012 Reģionu komiteja atbalsta iespēju ne vairāk kā 10 % līdzekļu pārnest no 1. pīlāra uz 2. pīlāru, bet ne otrādi;

| 19. | atzīmē: lai gan ir gūti panākumi saistībā ar robežu noteikšanu starp pīlāriem, vēl aizvien nepārprotami ir vērojama pārklāšanās tādās jomas kā apgabali ar dabas ierobežojumiem, vides jautājumi un atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem, kā arī attiecības starp 2. pīlāru un citiem ESI fondiem; |
| --- | --- |

19.

atzīmē: lai gan ir gūti panākumi saistībā ar robežu noteikšanu starp pīlāriem, vēl aizvien nepārprotami ir vērojama pārklāšanās tādās jomas kā apgabali ar dabas ierobežojumiem, vides jautājumi un atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem, kā arī attiecības starp 2. pīlāru un citiem ESI fondiem;

| 20. | uzskata, ka ideālā gadījumā vajadzētu būt tā, ka šādu pārklāšanos nav, un, iespējams, pēc 2020. gada varētu būt viens ES politikas instruments, kas orientēts uz mērķtiecīgu atbalstu pārtikas ražošanai, otrs, kas nodrošina ilgtspējīgu attīstību, un trešais, kas attīsta lauku kopienas, lai dažādotu to darbību ārpus lauksaimnieciskās ražošanas. Šiem instrumentiem vajadzētu būt saskaņotiem un bez savstarpējas pārklāšanās. Tomēr pašlaik vienkāršošanas procesā jāpievēršas tam, lai samazinātu šo pārklāšanos un nodrošinātu, ka esošie noteikumi efektīvi novērš “divkārša finansējuma” no diviem pīlāriem piešķiršanu atbalsta saņēmējiem vienas un tās pašas darbības veikšanai; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ideālā gadījumā vajadzētu būt tā, ka šādu pārklāšanos nav, un, iespējams, pēc 2020. gada varētu būt viens ES politikas instruments, kas orientēts uz mērķtiecīgu atbalstu pārtikas ražošanai, otrs, kas nodrošina ilgtspējīgu attīstību, un trešais, kas attīsta lauku kopienas, lai dažādotu to darbību ārpus lauksaimnieciskās ražošanas. Šiem instrumentiem vajadzētu būt saskaņotiem un bez savstarpējas pārklāšanās. Tomēr pašlaik vienkāršošanas procesā jāpievēršas tam, lai samazinātu šo pārklāšanos un nodrošinātu, ka esošie noteikumi efektīvi novērš “divkārša finansējuma” no diviem pīlāriem piešķiršanu atbalsta saņēmējiem vienas un tās pašas darbības veikšanai;

| 21. | uzskata, ka Komisijai var būt aktīva un atbalstoša loma visā periodā, kritiski novērtējot izvēli, ko sākotnēji veic dalībvalstis un pārvaldības iestādes, ar mērķi veicināt šo prioritāšu maiņu pēc laika, ja tās nav devušas reālu pievienoto vērtību, un vienlaikus nodrošinot, ka šādas izmaiņas nemaina juridisko noteiktību saņēmējiem visā programmas garumā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Komisijai var būt aktīva un atbalstoša loma visā periodā, kritiski novērtējot izvēli, ko sākotnēji veic dalībvalstis un pārvaldības iestādes, ar mērķi veicināt šo prioritāšu maiņu pēc laika, ja tās nav devušas reālu pievienoto vērtību, un vienlaikus nodrošinot, ka šādas izmaiņas nemaina juridisko noteiktību saņēmējiem visā programmas garumā;

Ekoloģizācija

| 22. | uzskata: lai gan “zaļāka” KLP ir viens no galvenajiem jauninājumiem nākamajā plānošanas periodā, to īstenošanu bieži uztver kā pārmērīgi sarežģītu un Komisijas interpretāciju kā pārāk neelastīgu, jo īpaši attiecībā uz ekoloģiskai praksei līdzvērtīgu praksi, un Komisijas deleģētie un īstenošanas akti krietni pārsniedz regulu tekstu; |
| --- | --- |

22.

uzskata: lai gan “zaļāka” KLP ir viens no galvenajiem jauninājumiem nākamajā plānošanas periodā, to īstenošanu bieži uztver kā pārmērīgi sarežģītu un Komisijas interpretāciju kā pārāk neelastīgu, jo īpaši attiecībā uz ekoloģiskai praksei līdzvērtīgu praksi, un Komisijas deleģētie un īstenošanas akti krietni pārsniedz regulu tekstu;

| 23. | atzīmē, ka ir arī izskanējušas bažas, ka noteikumi par pierādījumu sniegšanu attiecībā uz kultūru dažādošanu, pārbaužu biežumu, minimālo platību un noteikumi par ilggadīgo zālāju saglabāšanu līdzekļu saņēmējiem ir pārāk apgrūtinoši; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka ir arī izskanējušas bažas, ka noteikumi par pierādījumu sniegšanu attiecībā uz kultūru dažādošanu, pārbaužu biežumu, minimālo platību un noteikumi par ilggadīgo zālāju saglabāšanu līdzekļu saņēmējiem ir pārāk apgrūtinoši;

| 24. | uzsver, ka KLP jābūt taisnīgai pret visiem lauksaimniekiem. Tomēr dabas apstākļi, ražošanas izmaksas un vispārējais dzīves līmenis nav vienāds visā Eiropā, un tas ir jāņem vērā atbalsta pārdalē; tāpēc uzskata, ka atbalstam būtu jāatspoguļo ES lauksaimniecības daudzveidība; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka KLP jābūt taisnīgai pret visiem lauksaimniekiem. Tomēr dabas apstākļi, ražošanas izmaksas un vispārējais dzīves līmenis nav vienāds visā Eiropā, un tas ir jāņem vērā atbalsta pārdalē; tāpēc uzskata, ka atbalstam būtu jāatspoguļo ES lauksaimniecības daudzveidība;

| 25. | atgādina, ka atzinumā CdR 65/2012 Reģionu komiteja aicināja vairāk vadīties pēc subsidiaritātes principa, lai vietējās un reģionālās pašvaldības būtu tiesīgas uzsākt un pārvaldīt konkrētus vides aizsardzības pasākumus, tostarp izmantojot teritoriālos nolīgumus partnerībā ar vietējās lauksaimniecības, vides aizsardzības un sociālās ekonomikas nozares dalībniekiem un izmantojot tādus pasākumus, kas ir atvērti visām lauku saimniecībām; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka atzinumā CdR 65/2012 Reģionu komiteja aicināja vairāk vadīties pēc subsidiaritātes principa, lai vietējās un reģionālās pašvaldības būtu tiesīgas uzsākt un pārvaldīt konkrētus vides aizsardzības pasākumus, tostarp izmantojot teritoriālos nolīgumus partnerībā ar vietējās lauksaimniecības, vides aizsardzības un sociālās ekonomikas nozares dalībniekiem un izmantojot tādus pasākumus, kas ir atvērti visām lauku saimniecībām;

| 26. | norāda, ka KLP uzticamību var nodrošināt tikai tad, ja tā ne tikai atbalsta pārtikas ražošanu, lauksaimnieku ieņēmumus un veicina lauku attīstību, bet arī nodrošina bioloģiskās daudzveidības un klimata mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka KLP uzticamību var nodrošināt tikai tad, ja tā ne tikai atbalsta pārtikas ražošanu, lauksaimnieku ieņēmumus un veicina lauku attīstību, bet arī nodrošina bioloģiskās daudzveidības un klimata mērķu sasniegšanu;

| 27. | norāda, ka KLP saņem otru lielāko ES budžeta daļu un tai ir spēcīga teritoriālā dimensija, un kopā ar reģionālo politiku tā ir galvenais instruments, lai īstenotu ES saistības vides jomā; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka KLP saņem otru lielāko ES budžeta daļu un tai ir spēcīga teritoriālā dimensija, un kopā ar reģionālo politiku tā ir galvenais instruments, lai īstenotu ES saistības vides jomā;

| 28. | pauž bažas par to, ka ekoloģiskais komponents ir izveidots tā, ka tas nesniegs savu pilno potenciālu, piemēram, lielum lielākajai daļai ES lauku saimniecību nav pienākuma ieviest ekoloģiski nozīmīgas platības statusu; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas par to, ka ekoloģiskais komponents ir izveidots tā, ka tas nesniegs savu pilno potenciālu, piemēram, lielum lielākajai daļai ES lauku saimniecību nav pienākuma ieviest ekoloģiski nozīmīgas platības statusu;

| 29. | atgādina, ka vienlaikus saņēmēju vidū pastāv ievērojamas bažas, ka ekoloģiskie noteikumi ir pārāk sarežģīti, un tas bieži kavē, nevis veicina ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka vienlaikus saņēmēju vidū pastāv ievērojamas bažas, ka ekoloģiskie noteikumi ir pārāk sarežģīti, un tas bieži kavē, nevis veicina ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi;

| 30. | tomēr uzskata, ka KLP ekoloģisko noteikumu vienkāršošanu nedrīkst izmantot par attaisnojumu vājināt tās vides aizsardzības mērķus. Noteikumu izmaiņu pamatā jābūt zinātniskiem pierādījumiem, nodrošinot, ka šīs izmaiņas ir videi draudzīgas, un, balstoties uz šiem pierādījumiem, ir jāveido jebkuras jaunas izmaiņas administratīvās procedūrās, lai saņēmējiem samazinātu regulatīvo slogu; |
| --- | --- |

30.

tomēr uzskata, ka KLP ekoloģisko noteikumu vienkāršošanu nedrīkst izmantot par attaisnojumu vājināt tās vides aizsardzības mērķus. Noteikumu izmaiņu pamatā jābūt zinātniskiem pierādījumiem, nodrošinot, ka šīs izmaiņas ir videi draudzīgas, un, balstoties uz šiem pierādījumiem, ir jāveido jebkuras jaunas izmaiņas administratīvās procedūrās, lai saņēmējiem samazinātu regulatīvo slogu;

| 31. | atgādina, ka esošie KLP noteikumi ļauj apstiprināt ekoloģizācijai līdzvērtīgus pasākumus, un uzskata, ka šie līdzvērtīgie pasākumi dažos gadījumos varētu būt pieņemama alternatīva, ja tie uzlabo – vai vismaz nevājina – KLP rezultātus vides jomā; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka esošie KLP noteikumi ļauj apstiprināt ekoloģizācijai līdzvērtīgus pasākumus, un uzskata, ka šie līdzvērtīgie pasākumi dažos gadījumos varētu būt pieņemama alternatīva, ja tie uzlabo – vai vismaz nevājina – KLP rezultātus vides jomā;

| 32. | uzskata, ka ekoloģiskās komponentes pārbaužu un atbilstības noteikumiem būtu jāpievieno proporcionalitāte, pieļaujot augstāku tolerances līmeni nelielu pārkāpumu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu un no saņēmējiem neatkarīgu neparedzētu notikumu gadījumos. Tas ir īpaši svarīgi KLP jauno noteikumu ieviešanas pirmajos gados, kad kļūdu risks ir augsts, arī ņemot vērā to, ka vadošo iestāžu un pašas Komisijas norādījumi tika novēloti; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ekoloģiskās komponentes pārbaužu un atbilstības noteikumiem būtu jāpievieno proporcionalitāte, pieļaujot augstāku tolerances līmeni nelielu pārkāpumu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu un no saņēmējiem neatkarīgu neparedzētu notikumu gadījumos. Tas ir īpaši svarīgi KLP jauno noteikumu ieviešanas pirmajos gados, kad kļūdu risks ir augsts, arī ņemot vērā to, ka vadošo iestāžu un pašas Komisijas norādījumi tika novēloti;

| 33. | ierosina piemērot lielāku elastīgumu datu vākšanā, lai saņēmējam nebūtu pienākuma norādīt visus elementus konkrētajā apgabalā, tādējādi izvairoties no pārlieku daudziem datiem; |
| --- | --- |

33.

ierosina piemērot lielāku elastīgumu datu vākšanā, lai saņēmējam nebūtu pienākuma norādīt visus elementus konkrētajā apgabalā, tādējādi izvairoties no pārlieku daudziem datiem;

Aktīvi lauksaimnieki

| 34. | atgādina, ka viena no galvenajām izmaiņām jaunajos KLP noteikumos ir tā, ka noteikumu mērķis ir nodrošināt, lai no KLP gūtu labumu tikai tie lauksaimnieki, kuri faktiski nodarbojas ar lauksaimniecību, nevis tie, ko parasti dēvē par viltus lauksaimniekiem (slipper farmer), kā Komiteja aicināja savā iepriekšējā atzinumā CdR 65/2012; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka viena no galvenajām izmaiņām jaunajos KLP noteikumos ir tā, ka noteikumu mērķis ir nodrošināt, lai no KLP gūtu labumu tikai tie lauksaimnieki, kuri faktiski nodarbojas ar lauksaimniecību, nevis tie, ko parasti dēvē par viltus lauksaimniekiem (slipper farmer), kā Komiteja aicināja savā iepriekšējā atzinumā CdR 65/2012;

| 35. | norāda: lai arī to nosaka, pamatojoties uz minimālajām darbības prasībām, ar ko pieprasa atbalsta saņēmējam pierādīt minimālo ganāmpulka blīvumu, tomēr pastāv bažas, ka noteikumi pašreizējā redakcijā joprojām ļauj neaktīviem lauksaimniekiem turpināt saņemt KLP maksājumus; |
| --- | --- |

35.

norāda: lai arī to nosaka, pamatojoties uz minimālajām darbības prasībām, ar ko pieprasa atbalsta saņēmējam pierādīt minimālo ganāmpulka blīvumu, tomēr pastāv bažas, ka noteikumi pašreizējā redakcijā joprojām ļauj neaktīviem lauksaimniekiem turpināt saņemt KLP maksājumus;

| 36. | tomēr pauž bažas par to, ka pašreizējie noteikumi un definīcijas par aktīviem lauksaimniekiem ir pārāk sarežģīti, un tie būtu jāprecizē. Dalībvalstīm jābūt iespējai pašām noteikt kritērijus attiecībā uz aktīviem lauksaimniekiem, vienlaikus nodrošinot atbilstību ES tiesību vispārējiem principiem; |
| --- | --- |

36.

tomēr pauž bažas par to, ka pašreizējie noteikumi un definīcijas par aktīviem lauksaimniekiem ir pārāk sarežģīti, un tie būtu jāprecizē. Dalībvalstīm jābūt iespējai pašām noteikt kritērijus attiecībā uz aktīviem lauksaimniekiem, vienlaikus nodrošinot atbilstību ES tiesību vispārējiem principiem;

Jaunie un mazie lauksaimnieki

| 37. | atbalsta mazo lauksaimnieku īpašo atzīšanu kopējā lauksaimniecības politikā, jo vairākās ES dalībvalstīs tie veido ļoti lielu procentuālo īpatsvaru no laukos nodarbinātajiem, un jau iepriekš ierosināja šādu vienkāršošanas pasākumu, proti, minimālo atbalsta līmeni noteikt EUR 1  000 apmērā; |
| --- | --- |

37.

atbalsta mazo lauksaimnieku īpašo atzīšanu kopējā lauksaimniecības politikā, jo vairākās ES dalībvalstīs tie veido ļoti lielu procentuālo īpatsvaru no laukos nodarbinātajiem, un jau iepriekš ierosināja šādu vienkāršošanas pasākumu, proti, minimālo atbalsta līmeni noteikt EUR 1  000 apmērā;

| 38. | uzskata, ka jaunie lauksaimnieki veicina daudzveidību ekonomikas un vides jomā gan saimniecībās, gan plašākās lauku kopienās; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka jaunie lauksaimnieki veicina daudzveidību ekonomikas un vides jomā gan saimniecībās, gan plašākās lauku kopienās;

| 39. | iesaka atkārtoti izvērtēt jaunos KLP finanšu un tiesiskos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie patiesi stimulē jaunus lauksaimniekus uzsākt darbību. Tiem ir jābūt elastīgākiem, lai atzītu jauno lauksaimnieku lomu konkrētajā juridiskajā un ekonomiskajā situācijā uz vietas (tiesību nodošana, gados vecāki lauksaimnieki, kuri tikai nesen uzsākuši lauksaimniecisko darbību utt.), uzmanību veltot jaunajiem lauksaimniekiem, kuri sāk savu karjeru kopā ar vecākiem ģimenes locekļiem vai citiem lauku uzņēmējiem; |
| --- | --- |

39.

iesaka atkārtoti izvērtēt jaunos KLP finanšu un tiesiskos noteikumus, lai nodrošinātu, ka tie patiesi stimulē jaunus lauksaimniekus uzsākt darbību. Tiem ir jābūt elastīgākiem, lai atzītu jauno lauksaimnieku lomu konkrētajā juridiskajā un ekonomiskajā situācijā uz vietas (tiesību nodošana, gados vecāki lauksaimnieki, kuri tikai nesen uzsākuši lauksaimniecisko darbību utt.), uzmanību veltot jaunajiem lauksaimniekiem, kuri sāk savu karjeru kopā ar vecākiem ģimenes locekļiem vai citiem lauku uzņēmējiem;

Savstarpējās atbilstības sistēma

| 40. | atzīmē, ka regulā un deleģētajā regulā ir noteiktas atšķirīgas likmes – attiecīgi 5 % un 3 % –, kad jāuzliek sankcijas. Tiek plaši uzskatīts, ka 3 % likme ir nesamērīga; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka regulā un deleģētajā regulā ir noteiktas atšķirīgas likmes – attiecīgi 5 % un 3 % –, kad jāuzliek sankcijas. Tiek plaši uzskatīts, ka 3 % likme ir nesamērīga;

Komisijas pamatnostādnes

| 41. | pauž bažas par to, ka, lai gan jaunās KLP mērķis ir samazināt ES līmeņa tiesību aktus, Komisijas regulatīvā darbība, izmantojot deleģētos tiesību aktus, ir palielinājusies, un pamatnostādnes Komisija bieži vien traktē kā līdzvērtīgas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par to, ka, lai gan jaunās KLP mērķis ir samazināt ES līmeņa tiesību aktus, Komisijas regulatīvā darbība, izmantojot deleģētos tiesību aktus, ir palielinājusies, un pamatnostādnes Komisija bieži vien traktē kā līdzvērtīgas tiesību aktiem;

| 42. | uzsver, ka būtu jāizvairās no ES noteikumu pārmērīgas reglamentēšanas, ieviešot papildu valstu vai reģionālās pamatnostādnes. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Komisijas norādījumu novēlotā iesniegšana ir bijusi iemesls, kas vairo KLP sarežģītību, un tas palielina revīzijas iespējamības risku nākotnē; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka būtu jāizvairās no ES noteikumu pārmērīgas reglamentēšanas, ieviešot papildu valstu vai reģionālās pamatnostādnes. Šajā sakarā jāatzīmē, ka Komisijas norādījumu novēlotā iesniegšana ir bijusi iemesls, kas vairo KLP sarežģītību, un tas palielina revīzijas iespējamības risku nākotnē;

| 43. | uzskata, ka gadījumos, kad ES pamatnostādnes vai tiesību akti paredz zināmu elastību, valstu un pārvaldības iestādēm vajadzētu izvairīties no pārāk preskriptīviem un grūti pārbaudāmiem noteikumiem; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka gadījumos, kad ES pamatnostādnes vai tiesību akti paredz zināmu elastību, valstu un pārvaldības iestādēm vajadzētu izvairīties no pārāk preskriptīviem un grūti pārbaudāmiem noteikumiem;

| 44. | aicina pašlaik notiekošajā KLP instrumentu pārskatīšanas procesā izmantot jaunos labāka regulējuma un normatīvās atbilstības (REFIT) kritērijus, ko nesen ir izstrādājusi Komisija; |
| --- | --- |

44.

aicina pašlaik notiekošajā KLP instrumentu pārskatīšanas procesā izmantot jaunos labāka regulējuma un normatīvās atbilstības (REFIT) kritērijus, ko nesen ir izstrādājusi Komisija;

Revīzijas slogs

| 45. | norāda, ka, tāpat kā uz citiem ES fondiem, arī uz KLP joprojām attiecas daudzpakāpju revīzija, kas bieži vien tiek atšķirīgi interpretēta. Tas rada juridisku nenoteiktību valstu iestādēm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, bet jo īpaši atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka, tāpat kā uz citiem ES fondiem, arī uz KLP joprojām attiecas daudzpakāpju revīzija, kas bieži vien tiek atšķirīgi interpretēta. Tas rada juridisku nenoteiktību valstu iestādēm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, bet jo īpaši atbalsta saņēmējiem;

| 46. | uzskata, ka KLP būtu jāvirza uz proporcionālāku un uz rezultātu orientētu pieeju attiecībā uz pārbaudēm un revīziju, kas būtu mazāk vērsta uz soda sankcijām un vairāk – uz uzlabojumiem – un kas nodrošina plašāku KLP rezultātu sasniegšanu. Nozīmīgs vienkāršošanas kritērijs atbalsta saņēmējiem, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir nepieciešamo pārbaužu skaita samazināšana, jo esošās pārbaudes uz vietas 5 % apmērā tiek bieži uztvertas kā pārāk apgrūtinošas; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka KLP būtu jāvirza uz proporcionālāku un uz rezultātu orientētu pieeju attiecībā uz pārbaudēm un revīziju, kas būtu mazāk vērsta uz soda sankcijām un vairāk – uz uzlabojumiem – un kas nodrošina plašāku KLP rezultātu sasniegšanu. Nozīmīgs vienkāršošanas kritērijs atbalsta saņēmējiem, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ir nepieciešamo pārbaužu skaita samazināšana, jo esošās pārbaudes uz vietas 5 % apmērā tiek bieži uztvertas kā pārāk apgrūtinošas;

| 47. | atbalsta uz risku balstītu, elastīgāku un samērīgu pieeju pārbaudēm, lai vienā apmeklējumā var veikt vairāk nekā viena veida pārbaudes un pamatotos gadījumos savlaicīgi paziņot par pārbaudi, tādējādi nodrošinot, ka tās var veikt efektīvi un bez liekiem traucējumiem lauksaimnieku un citu atbalsta saņēmēju ikdienas darbā. Ja pastāv liela kļūdu iespēja, varētu veikt priekšpārbaudes, lai palīdzētu palielināt atbilstību un saņēmēja līdzdalību; |
| --- | --- |

47.

atbalsta uz risku balstītu, elastīgāku un samērīgu pieeju pārbaudēm, lai vienā apmeklējumā var veikt vairāk nekā viena veida pārbaudes un pamatotos gadījumos savlaicīgi paziņot par pārbaudi, tādējādi nodrošinot, ka tās var veikt efektīvi un bez liekiem traucējumiem lauksaimnieku un citu atbalsta saņēmēju ikdienas darbā. Ja pastāv liela kļūdu iespēja, varētu veikt priekšpārbaudes, lai palīdzētu palielināt atbilstību un saņēmēja līdzdalību;

| 48. | pauž bažas par to, ka jaunais KLP horizontālās regulas 9. pants palielinās ikgadējo pārbaužu slogu, un uzsver nepieciešamību pēc iespējas samazināt papildu valsts revīzijas noteikumus. Šeit jāveic riska novērtējums par to atbilstību ES Revīzijas noteikumiem un praksei, un tie jāizstrādā, iepriekš konsultējoties ar ES revidentiem; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par to, ka jaunais KLP horizontālās regulas 9. pants palielinās ikgadējo pārbaužu slogu, un uzsver nepieciešamību pēc iespējas samazināt papildu valsts revīzijas noteikumus. Šeit jāveic riska novērtējums par to atbilstību ES Revīzijas noteikumiem un praksei, un tie jāizstrādā, iepriekš konsultējoties ar ES revidentiem;

| 49. | uzskata, ka nākotnē būtu jāturpina attīstīt uz risku balstītu pieeju revīzijas jomā, lai nonāktu pie situācijas, ka tad, ja valsts un reģionālās iestādes spēj pierādīt, ka tām ir iekšējā revīzijas sistēma, nav nepieciešama papildu ES līmeņa revīzija no Komisijas vai Eiropas Revīzijas palātas puses, izņemot ļoti ārkārtējas izlases veida pārbaudes, lai nodrošinātu, ka valstu revīzijas sistēmas saglabā stabilitāti; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka nākotnē būtu jāturpina attīstīt uz risku balstītu pieeju revīzijas jomā, lai nonāktu pie situācijas, ka tad, ja valsts un reģionālās iestādes spēj pierādīt, ka tām ir iekšējā revīzijas sistēma, nav nepieciešama papildu ES līmeņa revīzija no Komisijas vai Eiropas Revīzijas palātas puses, izņemot ļoti ārkārtējas izlases veida pārbaudes, lai nodrošinātu, ka valstu revīzijas sistēmas saglabā stabilitāti;

| 50. | pauž bažas par to, ka revīzijas režīms šoreiz praksē radīs lielāku slogu, un uzskata, ka, lai to novērstu, vadības un revīzijas iestādēm jāstrādā kopā jau šo shēmu izstrādes agrīnā posmā, lai izvairītos no pretrunām vēlāk un nepieciešamības īstenot vairākkārtējas revīzijas pārbaudes, ko veic dažādas struktūras par vienu un to pašu darbību. Ņemot vērā KLP shēmu lēno uzsākšanu, šis pasākums joprojām ir iespējams daudzās valstīs un reģionos; |
| --- | --- |

50.

pauž bažas par to, ka revīzijas režīms šoreiz praksē radīs lielāku slogu, un uzskata, ka, lai to novērstu, vadības un revīzijas iestādēm jāstrādā kopā jau šo shēmu izstrādes agrīnā posmā, lai izvairītos no pretrunām vēlāk un nepieciešamības īstenot vairākkārtējas revīzijas pārbaudes, ko veic dažādas struktūras par vienu un to pašu darbību. Ņemot vērā KLP shēmu lēno uzsākšanu, šis pasākums joprojām ir iespējams daudzās valstīs un reģionos;

| 51. | uzskata, ka atbilstību var uzlabot, nodrošinot revīzijas procesa labāku pārredzamību, ja Komisija publicē savus revīzijas secinājumus procesa agrīnā posmā un ja publicē samierināšanas lietu un sūdzību rezultātus pēc šo lietu pabeigšanas; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka atbilstību var uzlabot, nodrošinot revīzijas procesa labāku pārredzamību, ja Komisija publicē savus revīzijas secinājumus procesa agrīnā posmā un ja publicē samierināšanas lietu un sūdzību rezultātus pēc šo lietu pabeigšanas;

| 52. | uzskata: lai gan tirgus jaunā kopīgā organizācija (TKO) pati par sevi bija būtiska vienkāršošana, aizstājot līdzšinējo 21 TKO un atsakoties no 81 tiesību akta, joprojām ir iespējami uzlabojami, samazinot Komisijai iesniedzamo ziņojumu apmēru un apjomu; |
| --- | --- |

52.

uzskata: lai gan tirgus jaunā kopīgā organizācija (TKO) pati par sevi bija būtiska vienkāršošana, aizstājot līdzšinējo 21 TKO un atsakoties no 81 tiesību akta, joprojām ir iespējami uzlabojami, samazinot Komisijai iesniedzamo ziņojumu apmēru un apjomu;

Lauku attīstība

| 53. | norāda, ka daudzās dalībvalstīs lauku teritorijas ir sinonīms ne tikai lauksaimniecībai, bet arī maziem uzņēmumiem ārpus pārtikas ražošanas jomas un apdzīvojamām teritorijām; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka daudzās dalībvalstīs lauku teritorijas ir sinonīms ne tikai lauksaimniecībai, bet arī maziem uzņēmumiem ārpus pārtikas ražošanas jomas un apdzīvojamām teritorijām;

| 54. | atgādina iepriekšējos atzinumus, kuros RK norādīja, ka atbilstīgi ES mērķim “teritoriālā kohēzija” ir svarīgi paredzēt pietiekamu daļu līdzekļu lauku teritoriju attīstībai, veicinot Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), lai nodrošinātu minēto teritoriju līdzsvarotu un integrētu attīstību, tostarp vietējo infrastruktūru, atbalstu MVU, ciematu atjaunošanu un plašāku ekonomikas dažādošanu; |
| --- | --- |

54.

atgādina iepriekšējos atzinumus, kuros RK norādīja, ka atbilstīgi ES mērķim “teritoriālā kohēzija” ir svarīgi paredzēt pietiekamu daļu līdzekļu lauku teritoriju attīstībai, veicinot Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), lai nodrošinātu minēto teritoriju līdzsvarotu un integrētu attīstību, tostarp vietējo infrastruktūru, atbalstu MVU, ciematu atjaunošanu un plašāku ekonomikas dažādošanu;

| 55. | uzsver, ka vajadzīga visaptveroša lauku attīstības politika, kas nodrošina piekļuvi arī citiem ESI fondiem, lai kopīgi sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” vienotā stratēģiskā satvara prioritātes; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka vajadzīga visaptveroša lauku attīstības politika, kas nodrošina piekļuvi arī citiem ESI fondiem, lai kopīgi sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” vienotā stratēģiskā satvara prioritātes;

| 56. | šajā sakarā pauž nožēlu, ka lauku attīstības ieguldījumi joprojām jākoncentrē uz lauksaimniecības darbībām, kuras ir līdzīgas tām darbībām, ko jau atbalsta ar 1. pīlāru; aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt plānošanas periodam paredzētās lauku attīstības programmas, lai rosinātu vadošās iestādes atteikties no tiem pasākumiem, kas nav snieguši pietiekamu pievienoto vērtību virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un lauku kopienu dažādošanu un iespēju uzlabošanu tajās; |
| --- | --- |

56.

šajā sakarā pauž nožēlu, ka lauku attīstības ieguldījumi joprojām jākoncentrē uz lauksaimniecības darbībām, kuras ir līdzīgas tām darbībām, ko jau atbalsta ar 1. pīlāru; aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt plānošanas periodam paredzētās lauku attīstības programmas, lai rosinātu vadošās iestādes atteikties no tiem pasākumiem, kas nav snieguši pietiekamu pievienoto vērtību virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un lauku kopienu dažādošanu un iespēju uzlabošanu tajās;

| 57. | pauž bažas par to, ka ir ievērojami aizkavējusies lauku attīstības programmu apstiprināšana, un šā iemesla dēļ 2014. gada budžets pat bija jāpārceļ uz vēlākiem gadiem; |
| --- | --- |

57.

pauž bažas par to, ka ir ievērojami aizkavējusies lauku attīstības programmu apstiprināšana, un šā iemesla dēļ 2014. gada budžets pat bija jāpārceļ uz vēlākiem gadiem;

| 58. | uzskata, ka nozīmīgs iemesls, kāpēc notikusi šāda kavēšanās, ir iekšējās koordinācijas gaita starp ģenerāldirektorātiem, jo dienestu savstarpējās apspriešanās procesā apstiprināšanas ātrums bieži bija atkarīgs no vislēnākā ierēdņa. Komiteja izsaka priekšlikumu, ka nākotnē lauku attīstības programmu apstiprināšanas laikā uz Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu varētu norīkot ierēdņus no citiem ģenerāldirektorātiem; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka nozīmīgs iemesls, kāpēc notikusi šāda kavēšanās, ir iekšējās koordinācijas gaita starp ģenerāldirektorātiem, jo dienestu savstarpējās apspriešanās procesā apstiprināšanas ātrums bieži bija atkarīgs no vislēnākā ierēdņa. Komiteja izsaka priekšlikumu, ka nākotnē lauku attīstības programmu apstiprināšanas laikā uz Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu varētu norīkot ierēdņus no citiem ģenerāldirektorātiem;

| 59. | uzskata, ka, ņemot vērā Komisijas kavēšanos nākt klajā ar ieteikumiem un deleģētajiem tiesību aktiem, saprātīga pieeja sarunās par lauku attīstības programmām būtu šāda: Komisija nepieprasa iesniegt šīs programmas, kamēr nav izstrādāti ES noteikumi. Tas nesamazinātu kavēšanos programmas apstiprināšanā, bet vienkāršotu to apspriešanu; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka, ņemot vērā Komisijas kavēšanos nākt klajā ar ieteikumiem un deleģētajiem tiesību aktiem, saprātīga pieeja sarunās par lauku attīstības programmām būtu šāda: Komisija nepieprasa iesniegt šīs programmas, kamēr nav izstrādāti ES noteikumi. Tas nesamazinātu kavēšanos programmas apstiprināšanā, bet vienkāršotu to apspriešanu;

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība – LEADER

| 60. | atzīmē, ka sabiedrības virzītas vietējās attīstības (CLLD) instruments tika izstrādāts pēc iepriekšējās LEADER iniciatīvas, lai atbalstītu vietējās kopienas ne tikai ar ELFLA, bet arī citiem trim Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem; atzinumā CdR 1684/2012 Reģionu komiteja norādīja, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība ir viens no lielākajiem pašreizējā plānošanas perioda sasniegumiem; |
| --- | --- |

60.

atzīmē, ka sabiedrības virzītas vietējās attīstības (CLLD) instruments tika izstrādāts pēc iepriekšējās LEADER iniciatīvas, lai atbalstītu vietējās kopienas ne tikai ar ELFLA, bet arī citiem trim Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem; atzinumā CdR 1684/2012 Reģionu komiteja norādīja, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība ir viens no lielākajiem pašreizējā plānošanas perioda sasniegumiem;

| 61. | tomēr pauž nožēlu, ka, lai arī dažās dalībvalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās CLLD instrumentu plāno plaši izmantot, daudzās citās dalībvalstīs sabiedrības virzīta vietējā attīstība līdzinās galvenokārt iepriekšējai LEADER iniciatīvai, kas orientējas uz ELFLA; |
| --- | --- |

61.

tomēr pauž nožēlu, ka, lai arī dažās dalībvalstīs, reģionos un vietējās pašvaldībās CLLD instrumentu plāno plaši izmantot, daudzās citās dalībvalstīs sabiedrības virzīta vietējā attīstība līdzinās galvenokārt iepriekšējai LEADER iniciatīvai, kas orientējas uz ELFLA;

| 62. | uzskata, ka šī ir neizmantota iespēja lauku kopienām, un uzskata, ka tā iemesls ir nevienmērīga koordinācija starp ESI fondiem, dažādās ziņojumu sniegšanas prasības un dažādie revīzijas noteikumi, ko joprojām piemēro katram fondam, kurus bieži pārvalda atšķirīgas iestādes un ministrijas. Tāpat pauž bažas, ka jaunie revīzijas noteikumi, ko piemēro sabiedrības virzītas vietējās attīstības jomā, ir apgrūtinošāki atbildīgajām iestādēm un vietējām rīcības grupām (VRG); |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka šī ir neizmantota iespēja lauku kopienām, un uzskata, ka tā iemesls ir nevienmērīga koordinācija starp ESI fondiem, dažādās ziņojumu sniegšanas prasības un dažādie revīzijas noteikumi, ko joprojām piemēro katram fondam, kurus bieži pārvalda atšķirīgas iestādes un ministrijas. Tāpat pauž bažas, ka jaunie revīzijas noteikumi, ko piemēro sabiedrības virzītas vietējās attīstības jomā, ir apgrūtinošāki atbildīgajām iestādēm un vietējām rīcības grupām (VRG);

| 63. | uzsver, ka jāatzīst, ka lielākajā daļā gadījumu tieši vietējās pašvaldības, kas nodrošina, ka vietējās rīcības grupas var īstenot uz sabiedrību virzītu vietējo attīstību; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka jāatzīst, ka lielākajā daļā gadījumu tieši vietējās pašvaldības, kas nodrošina, ka vietējās rīcības grupas var īstenot uz sabiedrību virzītu vietējo attīstību;

| 64. | tāpēc pauž bažas, ka 51 % balsu vairākuma stingra piemērošana tiem vietējo rīcības grupu dalībniekiem, kas nav no publiskā sektora, šo grupu lēmumu pieņemšanā praksē dažreiz nebūtu iespējama un tā rezultātā tiktu sodītas pašvaldības kā atbildīgās struktūras; tāpēc uzskata, ka šādiem sodiem jābūt samērīgiem, ja atbildīgās struktūras var pierādīt, ka tās VRG lēmumu pieņemšanā ir iesaistījušas privātās un pilsoniskās grupas; |
| --- | --- |

64.

tāpēc pauž bažas, ka 51 % balsu vairākuma stingra piemērošana tiem vietējo rīcības grupu dalībniekiem, kas nav no publiskā sektora, šo grupu lēmumu pieņemšanā praksē dažreiz nebūtu iespējama un tā rezultātā tiktu sodītas pašvaldības kā atbildīgās struktūras; tāpēc uzskata, ka šādiem sodiem jābūt samērīgiem, ja atbildīgās struktūras var pierādīt, ka tās VRG lēmumu pieņemšanā ir iesaistījušas privātās un pilsoniskās grupas;

| 65. | norāda, ka noteikumi par vietējām rīcības grupām pieņemamo maksimālo iedzīvotāju skaitu un VRG budžeta minimālo apjomu piešķir dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību, lai pamatotos gadījumos atkāptos no Komisijas pamatnostādnēm, taču pauž nožēlu, ka šī rīcības brīvība nav pietiekami izmantota un tā rezultātā dažas VRG jomas nav definētas tā, lai labāk atspoguļotu esošo ģeogrāfisko situāciju. |
| --- | --- |

65.

norāda, ka noteikumi par vietējām rīcības grupām pieņemamo maksimālo iedzīvotāju skaitu un VRG budžeta minimālo apjomu piešķir dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību, lai pamatotos gadījumos atkāptos no Komisijas pamatnostādnēm, taču pauž nožēlu, ka šī rīcības brīvība nav pietiekami izmantota un tā rezultātā dažas VRG jomas nav definētas tā, lai labāk atspoguļotu esošo ģeogrāfisko situāciju.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/20

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas akvakultūras nākotne”

(2015/C 423/04)

| Ziņotājs: | Jesús GAMALLO ALLER, Galīsijas autonomā apgabala valdības ārējo attiecību un attiecību ar Eiropas Savienību ģenerāldirektors (ES/PPE) |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jesús GAMALLO ALLER, Galīsijas autonomā apgabala valdības ārējo attiecību un attiecību ar Eiropas Savienību ģenerāldirektors (ES/PPE)

I.   SITUĀCIJAS APRAKSTS

Akvakultūras attīstība

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atgādina, ka iepriekšējos gados Komiteja par akvakultūru jau ir pieņēmusi vairākus atzinumus un ka pirmo reizi kopējā zivsaimniecības politikā (turpmāk – KZP) 2014.–2020. gadam akvakultūrai piešķirta tikpat nozīmīga vieta kā zvejas nozarei, neraugoties uz to, ka akvakultūras nozare ES joprojām ir neliela; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka iepriekšējos gados Komiteja par akvakultūru jau ir pieņēmusi vairākus atzinumus un ka pirmo reizi kopējā zivsaimniecības politikā (turpmāk – KZP) 2014.–2020. gadam akvakultūrai piešķirta tikpat nozīmīga vieta kā zvejas nozarei, neraugoties uz to, ka akvakultūras nozare ES joprojām ir neliela;

| 2. | atzinīgi vērtē sinerģijas, ko piedāvā Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta apvienošana ar Vides ģenerāldirektorātu, un uzskata, ka šī apvienošana var labvēlīgi ietekmēt Eiropas akvakultūras attīstību; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē sinerģijas, ko piedāvā Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta apvienošana ar Vides ģenerāldirektorātu, un uzskata, ka šī apvienošana var labvēlīgi ietekmēt Eiropas akvakultūras attīstību;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) prioritātēs ietverta ilgtspējīgas un konkurētspējīgas akvakultūras veicināšana, tādējādi sniedzot jūtamu stimulu jauniem akvakultūras veidiem ar augstu inovācijas un izaugsmes potenciālu, piemēram, akvakultūra atklātā jūrā un atklātos ūdeņos, akvakultūra, kas nav paredzēta cilvēku patēriņam, vai akvakultūras dažādošana, ar to saprotot papildu darbību, kas orientēta uz to, lai izmantotu ar attiecīgajām novietnēm saistītos dabas resursus, dažādotu nozares saimniecisko aktivitāti, kā arī sekmētu tās ražojumu popularizēšanu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) prioritātēs ietverta ilgtspējīgas un konkurētspējīgas akvakultūras veicināšana, tādējādi sniedzot jūtamu stimulu jauniem akvakultūras veidiem ar augstu inovācijas un izaugsmes potenciālu, piemēram, akvakultūra atklātā jūrā un atklātos ūdeņos, akvakultūra, kas nav paredzēta cilvēku patēriņam, vai akvakultūras dažādošana, ar to saprotot papildu darbību, kas orientēta uz to, lai izmantotu ar attiecīgajām novietnēm saistītos dabas resursus, dažādotu nozares saimniecisko aktivitāti, kā arī sekmētu tās ražojumu popularizēšanu;

| 4. | atgādina, ka 2013. gadā pieņemtajās Stratēģiskajās vadlīnijās ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai uzsvērta akvakultūras ražošanas stratēģiskā nozīme pārtikas, dabas resursu aizsardzības un teritoriju plānošanas problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka 2013. gadā pieņemtajās Stratēģiskajās vadlīnijās ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai uzsvērta akvakultūras ražošanas stratēģiskā nozīme pārtikas, dabas resursu aizsardzības un teritoriju plānošanas problēmu risināšanā;

| 5. | atzīst, ka akvakultūras nozare rada darbvietas, it īpaši strukturāli vājos reģionos, palīdzot nodrošināt labāku teritoriālo kohēziju un lauku attīstību atbilstoši stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem izaugsmes mērķiem; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka akvakultūras nozare rada darbvietas, it īpaši strukturāli vājos reģionos, palīdzot nodrošināt labāku teritoriālo kohēziju un lauku attīstību atbilstoši stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem izaugsmes mērķiem;

| 6. | uzsver Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi akvakultūras attīstībā un it īpaši dalībvalstu izstrādāto daudzgadu stratēģisko plānu 2014.–2020. gadam īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

uzsver Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi akvakultūras attīstībā un it īpaši dalībvalstu izstrādāto daudzgadu stratēģisko plānu 2014.–2020. gadam īstenošanā;

| 7. | uzsver, ka Eiropas akvakultūras nozarē dominē galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), no kuriem 75 % nodarbina piecus darbiniekus vai mazāk; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Eiropas akvakultūras nozarē dominē galvenokārt mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), no kuriem 75 % nodarbina piecus darbiniekus vai mazāk;

| 8. | atzinīgi vērtē jaunās Akvakultūras konsultatīvās padomes izveidi, ar kuras starpniecību ieinteresētās personas varēs konsultēt Eiropas Savienību par nozares attīstību, un ir pārliecināta, ka nākotnē ar to sadarbosies; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē jaunās Akvakultūras konsultatīvās padomes izveidi, ar kuras starpniecību ieinteresētās personas varēs konsultēt Eiropas Savienību par nozares attīstību, un ir pārliecināta, ka nākotnē ar to sadarbosies;

| 9. | uzsver, ka ir būtiski kombinēt dažādus administratīvās vienkāršošanas, teritorijas plānošanas un konkurētspējas pasākumus, lai atraisītu akvakultūras potenciālu ilgtspējīgas attīstības jomā. Šī norise uzskatāma par papildinošu zvejas nozarei, nevis rada tai alternatīvu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir būtiski kombinēt dažādus administratīvās vienkāršošanas, teritorijas plānošanas un konkurētspējas pasākumus, lai atraisītu akvakultūras potenciālu ilgtspējīgas attīstības jomā. Šī norise uzskatāma par papildinošu zvejas nozarei, nevis rada tai alternatīvu;

| 10. | norāda – kamēr pasaules mērogā akvakultūras nozare aug un jau ir sasniegusi apmēram 40 % no kopējās zivsaimniecības produkcijas, tikmēr Eiropā akvakultūras produkcija samazinās (par 11 % no 2000. līdz 2012. gadam) un nesasniedz pat 20 % no zivsaimniecības produkcijas, lai arī tajā darbojas 14  000 uzņēmumu un tā rada 85  000 tiešo darbvietu. Kopumā akvakultūra drīzumā apsteigs zveju, tāpat kā pagātnē lauksaimniecība aizstāja medniecību; |
| --- | --- |

10.

norāda – kamēr pasaules mērogā akvakultūras nozare aug un jau ir sasniegusi apmēram 40 % no kopējās zivsaimniecības produkcijas, tikmēr Eiropā akvakultūras produkcija samazinās (par 11 % no 2000. līdz 2012. gadam) un nesasniedz pat 20 % no zivsaimniecības produkcijas, lai arī tajā darbojas 14  000 uzņēmumu un tā rada 85  000 tiešo darbvietu. Kopumā akvakultūra drīzumā apsteigs zveju, tāpat kā pagātnē lauksaimniecība aizstāja medniecību;

| 11. | pauž nožēlu, ka no 23 kg, kas ir vidējais Eiropas zivju un jūras produktu patēriņš uz cilvēku gadā, tikai 24 % tiek iegūti akvakultūrā un vairāk nekā puse tiek importēta no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. Tas nozīmē, ka no Eiropas Savienībā patērētā kopējā zivju un jūras produktu apjoma 70 % tiek importēti. Tādējādi akvakultūra varētu kļūt par atbildi uz zivju un jūras produktu augošo pieprasījumu pasaulē; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka no 23 kg, kas ir vidējais Eiropas zivju un jūras produktu patēriņš uz cilvēku gadā, tikai 24 % tiek iegūti akvakultūrā un vairāk nekā puse tiek importēta no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis. Tas nozīmē, ka no Eiropas Savienībā patērētā kopējā zivju un jūras produktu apjoma 70 % tiek importēti. Tādējādi akvakultūra varētu kļūt par atbildi uz zivju un jūras produktu augošo pieprasījumu pasaulē;

| 12. | pauž dziļas bažas par līdzsvara trūkumu starp Āzijas un Eiropas akvakultūras produkciju. Āzija saražo gandrīz 88 % no pasaulē saražotā kopapjoma, un, lai arī lielākā daļa zivju, kas tiek importētas no Āzijas, atbilst ES tiesiskajam regulējumam, tomēr šis imports rada arvien lielāku spiedienu uz Eiropas ražotājiem attiecībā uz cenām un ražošanas apjomu. Tāpēc Eiropas akvakultūras ražotāji aizvien vairāk specializējas augstas kvalitātes produktu ražošanā, bet zemo cenu segmentu sedz no Āzijas ievestā produkcija, kas ir daudz lētāka; |
| --- | --- |

12.

pauž dziļas bažas par līdzsvara trūkumu starp Āzijas un Eiropas akvakultūras produkciju. Āzija saražo gandrīz 88 % no pasaulē saražotā kopapjoma, un, lai arī lielākā daļa zivju, kas tiek importētas no Āzijas, atbilst ES tiesiskajam regulējumam, tomēr šis imports rada arvien lielāku spiedienu uz Eiropas ražotājiem attiecībā uz cenām un ražošanas apjomu. Tāpēc Eiropas akvakultūras ražotāji aizvien vairāk specializējas augstas kvalitātes produktu ražošanā, bet zemo cenu segmentu sedz no Āzijas ievestā produkcija, kas ir daudz lētāka;

| 13. | uzsver, ka ES akvakultūras nozare ir daudzveidīga audzēto sugu, ražošanas metožu un ģeogrāfiskās atrašanās vietu ziņā, tāpēc ES noteikumi būtu jāievieš elastīgi, tostarp tālākajos reģionos, kur ir īpaši apstākļi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ES akvakultūras nozare ir daudzveidīga audzēto sugu, ražošanas metožu un ģeogrāfiskās atrašanās vietu ziņā, tāpēc ES noteikumi būtu jāievieš elastīgi, tostarp tālākajos reģionos, kur ir īpaši apstākļi;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Administratīvo procesu vienkāršošana un piekļuve teritorijai

| 14. | pauž nožēlu, ka šādam izmantojuma veidam piemērotu vietu trūkums, licenču un atļauju iegūšanas sarežģītība un novilcināšana kopā ar attiecīgajām pārvaldības izmaksām ir daži no lielākajiem šķēršļiem akvakultūras attīstībā; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu, ka šādam izmantojuma veidam piemērotu vietu trūkums, licenču un atļauju iegūšanas sarežģītība un novilcināšana kopā ar attiecīgajām pārvaldības izmaksām ir daži no lielākajiem šķēršļiem akvakultūras attīstībā;

| 15. | atgādina, ka Eiropā licenču izsniegšana un atbalsts maziem un vidējiem akvakultūras uzņēmumiem, kuri darbojas tās teritorijā, galvenokārt ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Tāpēc ieteicams publiskā sektora darbiniekiem nodrošināt kvalitatīvu apmācību, lai licenču izsniegšanas procesu pārvaldes iestādēs padarītu raitāku un efektīvāku; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka Eiropā licenču izsniegšana un atbalsts maziem un vidējiem akvakultūras uzņēmumiem, kuri darbojas tās teritorijā, galvenokārt ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē. Tāpēc ieteicams publiskā sektora darbiniekiem nodrošināt kvalitatīvu apmācību, lai licenču izsniegšanas procesu pārvaldes iestādēs padarītu raitāku un efektīvāku;

| 16. | attiecībā uz administratīvo sistēmu ierosina izveidot vienas pieturas aģentūru, kura uzņemtos un pildītu visus uzdevumus un ļautu iesniegt attiecīgos dokumentus vienā administratīvajā struktūrvienībā. Tas ievērojami atvieglotu galalietotāja attiecības ar dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem; |
| --- | --- |

16.

attiecībā uz administratīvo sistēmu ierosina izveidot vienas pieturas aģentūru, kura uzņemtos un pildītu visus uzdevumus un ļautu iesniegt attiecīgos dokumentus vienā administratīvajā struktūrvienībā. Tas ievērojami atvieglotu galalietotāja attiecības ar dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem;

| 17. | ierosina ieviest vienkāršotu jeb paātrinātu licencēšanas sistēmu, ar ko kompetentā administrācija piešķir provizorisku licenci, kas ļauj uzsākt darbību tiem saimnieciskās darbības veicējiem, kuri atbilst iepriekš noteiktiem kritērijiem. Šo kritēriju pamatā varētu būt pieteikuma iesniedzēja iepriekšējā darbība vai fakts, ka tas iesniedz inovācijas vai ilgtspējas ziņā novatorisku akvakultūras projektu vai arī izveido akvakultūras servitūta zonas tur, kur iepriekš noteikti tādi izmantošanas veidi, kas nesader ar akvakultūru; |
| --- | --- |

17.

ierosina ieviest vienkāršotu jeb paātrinātu licencēšanas sistēmu, ar ko kompetentā administrācija piešķir provizorisku licenci, kas ļauj uzsākt darbību tiem saimnieciskās darbības veicējiem, kuri atbilst iepriekš noteiktiem kritērijiem. Šo kritēriju pamatā varētu būt pieteikuma iesniedzēja iepriekšējā darbība vai fakts, ka tas iesniedz inovācijas vai ilgtspējas ziņā novatorisku akvakultūras projektu vai arī izveido akvakultūras servitūta zonas tur, kur iepriekš noteikti tādi izmantošanas veidi, kas nesader ar akvakultūru;

| 18. | ciktāl to ļauj teritorijas īpatnības, uzskata, ka “luksofora” veida sistēma ir piemērota akvakultūras darbības sagrupēšanai vairākos līmeņos, cita starpā ņemot vērā ietekmi uz vidi, ražošanu, dzīvnieku veselības situāciju u. c. Šādai sistēmai vajadzētu būt vienkāršai lietošanā un mikrouzņēmumiem viegli pieejamai, lai gan lieliem, gan maziem uzņēmumiem radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

18.

ciktāl to ļauj teritorijas īpatnības, uzskata, ka “luksofora” veida sistēma ir piemērota akvakultūras darbības sagrupēšanai vairākos līmeņos, cita starpā ņemot vērā ietekmi uz vidi, ražošanu, dzīvnieku veselības situāciju u. c. Šādai sistēmai vajadzētu būt vienkāršai lietošanā un mikrouzņēmumiem viegli pieejamai, lai gan lieliem, gan maziem uzņēmumiem radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| 19. | uzsver, ka visam ar akvakultūru saistīto lēmumu pieņemšanas procesam jābūt pārredzamam un tādējādi pārredzamībai jābūt galvenajam principam gan valsts iestādēs, gan pilsoniskajā sabiedrībā un zinātniskajā kopienā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka visam ar akvakultūru saistīto lēmumu pieņemšanas procesam jābūt pārredzamam un tādējādi pārredzamībai jābūt galvenajam principam gan valsts iestādēs, gan pilsoniskajā sabiedrībā un zinātniskajā kopienā;

Konkurētspēja un kvalitātes pārvaldība

| 20. | uzsver, ka jāuzlabo saziņa ar sabiedrību, darot vairāk, nekā tikai reklamējot produktus, un galvenokārt jākoncentrējas uz ilgtspējīgas un vides ziņā integrētas nozares priekšrocībām, kas ir būtisks aspekts akvakultūras konkurētspējas uzlabošanai; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka jāuzlabo saziņa ar sabiedrību, darot vairāk, nekā tikai reklamējot produktus, un galvenokārt jākoncentrējas uz ilgtspējīgas un vides ziņā integrētas nozares priekšrocībām, kas ir būtisks aspekts akvakultūras konkurētspējas uzlabošanai;

| 21. | uzsver pētniecības, izstrādes un inovācijas nozīmi visa akvakultūras izaugsmes potenciāla izmantošanā, kā norādīts Eiropas Akvakultūras tehnoloģiju un inovāciju platformas (EATIP) pētniecības un inovācijas stratēģiskajā programmā, kurā izklāstītas prioritārās rīcības jomas, kas sadalītas astoņās tematiskās grupās; |
| --- | --- |

21.

uzsver pētniecības, izstrādes un inovācijas nozīmi visa akvakultūras izaugsmes potenciāla izmantošanā, kā norādīts Eiropas Akvakultūras tehnoloģiju un inovāciju platformas (EATIP) pētniecības un inovācijas stratēģiskajā programmā, kurā izklāstītas prioritārās rīcības jomas, kas sadalītas astoņās tematiskās grupās;

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka ūdeņu dzīvo resursu izmantošana ir iekļauta vienā no Eiropas pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis 2020” tematiskajām prioritātēm, un aicina gan nozari, gan valsts iestādes izmantot finansēto projektu rezultātus akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka ūdeņu dzīvo resursu izmantošana ir iekļauta vienā no Eiropas pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis 2020” tematiskajām prioritātēm, un aicina gan nozari, gan valsts iestādes izmantot finansēto projektu rezultātus akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai;

| 23. | aicina Komisiju akvakultūras produktiem ieviest marķējumu, kas ļautu atpazīt Eiropas produktus un vairotu patērētāja uzticēšanos, nodrošinātu produkta kvalitātes tēlu un norādītu uz atšķirību no konkurentu produktiem. Pareiza informācija var tikai stiprināt nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju akvakultūras produktiem ieviest marķējumu, kas ļautu atpazīt Eiropas produktus un vairotu patērētāja uzticēšanos, nodrošinātu produkta kvalitātes tēlu un norādītu uz atšķirību no konkurentu produktiem. Pareiza informācija var tikai stiprināt nozares konkurētspēju;

| 24. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienībā tiek izstrādātas profesionālās apmācības un tālākizglītības programmas, kas pielāgotas akvakultūras tirgus vajadzībām. Šādas programmas arī palīdz nozarē integrēt jauniešus. Komiteja aicina standartizēt formālo kvalifikāciju, lai veicinātu akvakultūras speciālistu lielāku mobilitāti ES; |
| --- | --- |

24.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienībā tiek izstrādātas profesionālās apmācības un tālākizglītības programmas, kas pielāgotas akvakultūras tirgus vajadzībām. Šādas programmas arī palīdz nozarē integrēt jauniešus. Komiteja aicina standartizēt formālo kvalifikāciju, lai veicinātu akvakultūras speciālistu lielāku mobilitāti ES;

Akvakultūras ilgtspēja

| 25. | atkārtoti uzsver, ka ilgtspēja ir priekšnoteikums Eiropas akvakultūras attīstībai; |
| --- | --- |

25.

atkārtoti uzsver, ka ilgtspēja ir priekšnoteikums Eiropas akvakultūras attīstībai;

| 26. | norāda, ka ilgtspēja ir pirmais nosacījums, kas kopējā zivsaimniecības politikā izvirzīts Eiropas akvakultūrai; turklāt visu ieinteresēto pušu un personu nolūks ir izstrādāt atbilstošu “ilgtspējīgas akvakultūras” definīciju, kurā būtu ņemti vērā vides, kā arī sociālie un ekonomiskie kritēriji un kas būtu pielāgojama katras teritorijas īpatnībām. Komiteja uzskata, ka šīs definīcijas izstrādē būtiska loma jāuzņemas jaunajai Akvakultūras konsultatīvajai padomei; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ilgtspēja ir pirmais nosacījums, kas kopējā zivsaimniecības politikā izvirzīts Eiropas akvakultūrai; turklāt visu ieinteresēto pušu un personu nolūks ir izstrādāt atbilstošu “ilgtspējīgas akvakultūras” definīciju, kurā būtu ņemti vērā vides, kā arī sociālie un ekonomiskie kritēriji un kas būtu pielāgojama katras teritorijas īpatnībām. Komiteja uzskata, ka šīs definīcijas izstrādē būtiska loma jāuzņemas jaunajai Akvakultūras konsultatīvajai padomei;

| 27. | atzīst, ka akvakultūras nozarei nepieciešama koordinēta teritorijas plānošana, kas mazinātu konfliktus, kuri izriet no cīņas par teritoriju konkurējoša izmantojuma dēļ, palielinātu ilgtspēju, mazinātu nenoteiktību un veicinātu ieguldījumus. Komiteja uzsver darbu, ko šajā jomā jau veic Jūras stratēģijas pamatdirektīva, kuras mērķis ir aizsargāt un atjaunot Eiropas jūru ekosistēmas un nodrošināt ar jūras vidi saistīto saimniecisko darbību ekoloģisko dzīvotspēju; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka akvakultūras nozarei nepieciešama koordinēta teritorijas plānošana, kas mazinātu konfliktus, kuri izriet no cīņas par teritoriju konkurējoša izmantojuma dēļ, palielinātu ilgtspēju, mazinātu nenoteiktību un veicinātu ieguldījumus. Komiteja uzsver darbu, ko šajā jomā jau veic Jūras stratēģijas pamatdirektīva, kuras mērķis ir aizsargāt un atjaunot Eiropas jūru ekosistēmas un nodrošināt ar jūras vidi saistīto saimniecisko darbību ekoloģisko dzīvotspēju;

| 28. | iesaka veicināt tādus inovatīvus ražošanas procesus, kuru ietekme uz apkārtējām ekosistēmām būtu minimāla, piemēram, recirkulācija, integrēta multitrofiskā akvakultūra vai akvaponika. Šie piemēri liecina, ka telpas izmantojums var būt pilnībā saderīgs ar efektivitātes meklējumiem un labklājības un pievienotās vērtības radīšanu; |
| --- | --- |

28.

iesaka veicināt tādus inovatīvus ražošanas procesus, kuru ietekme uz apkārtējām ekosistēmām būtu minimāla, piemēram, recirkulācija, integrēta multitrofiskā akvakultūra vai akvaponika. Šie piemēri liecina, ka telpas izmantojums var būt pilnībā saderīgs ar efektivitātes meklējumiem un labklājības un pievienotās vērtības radīšanu;

| 29. | norāda, ka jāturpina pētījumi un inovācija, lai virzītos uz zivju miltu un zivju eļļas aizstāšanu audzēto zivju barībā. Šajā saistībā Komiteja norāda, ka 60 % akvakultūras ražošanā izmantotās barības ir augu izcelsmes un 80 % iegūti no ilgtspējīgiem avotiem. Tas apliecina ilgtspēju nozarē, kura turpina attīsties un arvien vairāk papildina savvaļas zveju. Lai gan ir jāveic pētījumi, kādas ir zivju miltu un zivju eļļas alternatīvas, tomēr ir svarīgi turpināt šo produktu tehnoloģisko attīstību, lai tos optimizētu un lai palielinātu ienesīgumu; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka jāturpina pētījumi un inovācija, lai virzītos uz zivju miltu un zivju eļļas aizstāšanu audzēto zivju barībā. Šajā saistībā Komiteja norāda, ka 60 % akvakultūras ražošanā izmantotās barības ir augu izcelsmes un 80 % iegūti no ilgtspējīgiem avotiem. Tas apliecina ilgtspēju nozarē, kura turpina attīsties un arvien vairāk papildina savvaļas zveju. Lai gan ir jāveic pētījumi, kādas ir zivju miltu un zivju eļļas alternatīvas, tomēr ir svarīgi turpināt šo produktu tehnoloģisko attīstību, lai tos optimizētu un lai palielinātu ienesīgumu;

| 30. | uzsver akvakultūras nozīmi vides pakalpojumu sniegšanā un jo īpaši bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; |
| --- | --- |

30.

uzsver akvakultūras nozīmi vides pakalpojumu sniegšanā un jo īpaši bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā;

| 31. | atzīmē, ka aizsargājamo sugu straujā atjaunošanās negatīvi ietekmē akvakultūras attīstības ilgtspēju, un tāpēc iesaka minēto sugu krājumu pārvaldības plānus izstrādāt, balstoties ne tikai uz zinātniskiem kritērijiem, bet ņemot vērā arī iespējamos konfliktus ar akvakultūras produkcijas ražotājiem. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju turpmākajā dabas aizsardzības direktīvu (Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas) atjaunināšanā ņemt vērā pašreizējos konfliktus, kas saistīti ar jūras, upju un sauszemes teritoriju izmantošanu dažādos veidos; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka aizsargājamo sugu straujā atjaunošanās negatīvi ietekmē akvakultūras attīstības ilgtspēju, un tāpēc iesaka minēto sugu krājumu pārvaldības plānus izstrādāt, balstoties ne tikai uz zinātniskiem kritērijiem, bet ņemot vērā arī iespējamos konfliktus ar akvakultūras produkcijas ražotājiem. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju turpmākajā dabas aizsardzības direktīvu (Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas) atjaunināšanā ņemt vērā pašreizējos konfliktus, kas saistīti ar jūras, upju un sauszemes teritoriju izmantošanu dažādos veidos;

| 32. | iesaka dažādot organismu audzēšanu, īpašu uzmanību pievēršot aļģu ražošanai. Aļģu patēriņš cilvēku un dzīvnieku vidū pēdējos gados ir palielinājies, un tās izrādījušās ļoti piemērotas dažos rūpnieciskos procesos un elektroenerģijas ražošanā. Tomēr Eiropas Savienībā to lielais potenciāls vēl netiek izmantots, kaut gan tās ir viena no kultūrām, kas piedāvā lielākās vides ilgtspējas iespējas, jo tām nav nepieciešama barība un tās nerada atkritumus; |
| --- | --- |

32.

iesaka dažādot organismu audzēšanu, īpašu uzmanību pievēršot aļģu ražošanai. Aļģu patēriņš cilvēku un dzīvnieku vidū pēdējos gados ir palielinājies, un tās izrādījušās ļoti piemērotas dažos rūpnieciskos procesos un elektroenerģijas ražošanā. Tomēr Eiropas Savienībā to lielais potenciāls vēl netiek izmantots, kaut gan tās ir viena no kultūrām, kas piedāvā lielākās vides ilgtspējas iespējas, jo tām nav nepieciešama barība un tās nerada atkritumus;

Tirgi un izplatīšanas ķēde

| 33. | uzsver, ka pašreizējā situācijā nav jēgas pretstatīt zvejas nozari un akvakultūru. Pasaulē pieaug pieprasījums pēc akvakultūras produktiem, kamēr Eiropas Savienība vienlaikus veic pasākumus, lai pakāpeniski mazinātu spiedienu uz savvaļas zivju krājumiem. Šajā saistībā var runāt tikai par nepieciešamo savstarpējo papildināmību; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka pašreizējā situācijā nav jēgas pretstatīt zvejas nozari un akvakultūru. Pasaulē pieaug pieprasījums pēc akvakultūras produktiem, kamēr Eiropas Savienība vienlaikus veic pasākumus, lai pakāpeniski mazinātu spiedienu uz savvaļas zivju krājumiem. Šajā saistībā var runāt tikai par nepieciešamo savstarpējo papildināmību;

| 34. | uzsver, ka akvakultūras nozares un pārstrādes nozares sadarbība var radīt pievienoto vērtību akvakultūras produktiem, ja šajā sadarbībā izmanto sinerģijas, veicinot abu nozaru darbību mazāk attīstītos reģionos; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka akvakultūras nozares un pārstrādes nozares sadarbība var radīt pievienoto vērtību akvakultūras produktiem, ja šajā sadarbībā izmanto sinerģijas, veicinot abu nozaru darbību mazāk attīstītos reģionos;

| 35. | iesaka veicināt Eiropas akvakultūras produktu vietējo tirgu un īsas izplatīšanas ķēdes, tādējādi palīdzot mazināt pasaules tirgu svārstību ietekmi; |
| --- | --- |

35.

iesaka veicināt Eiropas akvakultūras produktu vietējo tirgu un īsas izplatīšanas ķēdes, tādējādi palīdzot mazināt pasaules tirgu svārstību ietekmi;

| 36. | atgādina, ka izsekojamība akvakultūrā ir nodrošināta visā procesā, radot lielāku patērētāju drošību un mazinot paradumu izmaiņas šī produkta patēriņā; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka izsekojamība akvakultūrā ir nodrošināta visā procesā, radot lielāku patērētāju drošību un mazinot paradumu izmaiņas šī produkta patēriņā;

| 37. | iesaka īstenot informatīvās kampaņas, kas veicinātu produktu atpazīstamību patērētāju vidū, lai viņi apzinātos un novērtētu darbu, kas ieguldīts pārtikas piegādē, pārtikas nekaitīgumā un darbvietu radīšanā, kā arī labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko ilgtermiņā sniedz akvakultūra; |
| --- | --- |

37.

iesaka īstenot informatīvās kampaņas, kas veicinātu produktu atpazīstamību patērētāju vidū, lai viņi apzinātos un novērtētu darbu, kas ieguldīts pārtikas piegādē, pārtikas nekaitīgumā un darbvietu radīšanā, kā arī labvēlīgo ietekmi uz vidi, ko ilgtermiņā sniedz akvakultūra;

| 38. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstu paraugprakses un tehniskās zinātības apmaiņai, kas sabiedrībā palīdzēs uzlabot akvakultūras ražošanas tēlu un vienlaikus izveidot un popularizēt modeļus. Šajā saistībā Komiteja atzinīgi vērtē arī Eiropas Komisijas iniciatīvu Farmed in the EU – kampaņu, kas neapšaubāmi veicina labāku izpratni par ilgtspējīgas akvakultūras produktiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstu paraugprakses un tehniskās zinātības apmaiņai, kas sabiedrībā palīdzēs uzlabot akvakultūras ražošanas tēlu un vienlaikus izveidot un popularizēt modeļus. Šajā saistībā Komiteja atzinīgi vērtē arī Eiropas Komisijas iniciatīvu Farmed in the EU – kampaņu, kas neapšaubāmi veicina labāku izpratni par ilgtspējīgas akvakultūras produktiem Eiropas Savienībā.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/24

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Digitālais vienotais tirgus”

(2015/C 423/05)

| Ziņotāja: | Helma KUHN-THEIS (DE/PPE), Weiskirchen pašvaldības padomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”
  COM(2015) 192 final |

Ziņotāja:

Helma KUHN-THEIS (DE/PPE), Weiskirchen pašvaldības padomes locekle

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”

COM(2015) 192 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma vispārējo mērķi ilgtermiņā veicināt un nodrošināt starptautisko konkurētspēju, Eiropā izveidojot savienotu digitālo vienoto tirgu, kas vēl plašākā mērogā veidotu tīkla efektus un apjomradītus ietaupījumus, lai Eiropā nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma vispārējo mērķi ilgtermiņā veicināt un nodrošināt starptautisko konkurētspēju, Eiropā izveidojot savienotu digitālo vienoto tirgu, kas vēl plašākā mērogā veidotu tīkla efektus un apjomradītus ietaupījumus, lai Eiropā nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību;

| 2. | uzskata, ka digitāla vienotā tirgus izveide ir stratēģisks ieguldījums Eiropas “digitālās suverenitātes” nodrošināšanā – plaukstoša Eiropas digitālā ekonomika sniedz strukturālu ieguldījumu Eiropas politisko sarežģījumu pārvarēšanā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka digitāla vienotā tirgus izveide ir stratēģisks ieguldījums Eiropas “digitālās suverenitātes” nodrošināšanā – plaukstoša Eiropas digitālā ekonomika sniedz strukturālu ieguldījumu Eiropas politisko sarežģījumu pārvarēšanā;

| 3. | uzsver, ka visos turpmākajos tiesību aktos, kas pieņemti digitālā vienotā tirgus izveidei, būtu jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību būtiskā loma un potenciāls; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka visos turpmākajos tiesību aktos, kas pieņemti digitālā vienotā tirgus izveidei, būtu jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību būtiskā loma un potenciāls;

| 4. | uzsver, ka interneta atvērtais raksturs ir viens no galvenajiem konkurētspējas, ekonomikas izaugsmes, sabiedrības attīstības un inovācijas virzītājspēkiem, kas Eiropā ļāvis panākt un turpina veicināt izcilu attīstības līmeni saistībā ar tiešsaistes lietojumprogrammām, saturu un pakalpojumiem, kā arī jaunu produktu rašanos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka interneta atvērtais raksturs ir viens no galvenajiem konkurētspējas, ekonomikas izaugsmes, sabiedrības attīstības un inovācijas virzītājspēkiem, kas Eiropā ļāvis panākt un turpina veicināt izcilu attīstības līmeni saistībā ar tiešsaistes lietojumprogrammām, saturu un pakalpojumiem, kā arī jaunu produktu rašanos;

| 5. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības motivēti apgūst digitalizācijas potenciālu digitālā vienotā tirgus kontekstā un pirmām kārtām koncentrējas uz jomām, kas tām ir svarīgas:






  — | mūsdienīgi e-pārvaldības pakalpojumi ekonomikai un sabiedrībai, kuri ir nozīmīgs elements iedzīvotājiem sniegto publisko pakalpojumu uzlabošanā, |
| --- | --- | --- |

5.

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības motivēti apgūst digitalizācijas potenciālu digitālā vienotā tirgus kontekstā un pirmām kārtām koncentrējas uz jomām, kas tām ir svarīgas:

—

mūsdienīgi e-pārvaldības pakalpojumi ekonomikai un sabiedrībai, kuri ir nozīmīgs elements iedzīvotājiem sniegto publisko pakalpojumu uzlabošanā,

| — | līdzvērtīgu dzīves apstākļu veicināšana pilsētās un laukos, mazinot digitālo plaisu ar platjoslas tīkla visaptverošu paplašināšanu arī lauku apvidos, |
| --- | --- |

—

līdzvērtīgu dzīves apstākļu veicināšana pilsētās un laukos, mazinot digitālo plaisu ar platjoslas tīkla visaptverošu paplašināšanu arī lauku apvidos,

| — | pastāvīga, visas paaudzes aptveroša digitālo prasmju attīstīšana visās sabiedrības un pārvaldes jomās, kura sākas jau agrīnās pirmsskolas izglītības posmā un skolās un citās mācību iestādēs liek pamatu mūžizglītībai, |
| --- | --- |

—

pastāvīga, visas paaudzes aptveroša digitālo prasmju attīstīšana visās sabiedrības un pārvaldes jomās, kura sākas jau agrīnās pirmsskolas izglītības posmā un skolās un citās mācību iestādēs liek pamatu mūžizglītībai,

| — | tādas vides veicināšana, kas digitāli bāzētiem MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem nodrošina labākas attīstības iespējas, jo īpaši vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

—

tādas vides veicināšana, kas digitāli bāzētiem MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem nodrošina labākas attīstības iespējas, jo īpaši vietējā un reģionālajā līmenī;

Kāpēc mums ir vajadzīgs digitāls vienotais tirgus

| 6. | piekrīt Komisijas uzskatam, ka digitālās tehnoloģijas un interneta pakalpojumi būtiski maina ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

6.

piekrīt Komisijas uzskatam, ka digitālās tehnoloģijas un interneta pakalpojumi būtiski maina ekonomiku un sabiedrību;

| 7. | uzsver, ka šis process vietējām un reģionālajām pašvaldībām liek veikt īpašus uzdevumus, jo minētās pašvaldības īpaši izjūt dažu tādu pārmaiņu ietekmi, kuru kontroles iespējas tām ir ierobežotas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka šis process vietējām un reģionālajām pašvaldībām liek veikt īpašus uzdevumus, jo minētās pašvaldības īpaši izjūt dažu tādu pārmaiņu ietekmi, kuru kontroles iespējas tām ir ierobežotas;

| 8. | tāpēc uzskata, ka ir jo īpaši nepieciešams, lai visi digitālā vienotā tirgus pasākumi Eiropas un valstu līmenī būtu vērsti uz reģionu pievilcības mērķtiecīgu pilnveidošanu; |
| --- | --- |

8.

tāpēc uzskata, ka ir jo īpaši nepieciešams, lai visi digitālā vienotā tirgus pasākumi Eiropas un valstu līmenī būtu vērsti uz reģionu pievilcības mērķtiecīgu pilnveidošanu;

| 9. | atbalsta Komisijas nolūku attīstīt digitālo vienoto tirgu kā starptautiskās konkurētspējas uzlabošanas pamatu, jo dažām valstīm ir lielāki apjomradītie ietaupījumi, kas digitālajā ekonomikā ir īpaši nozīmīgi; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Komisijas nolūku attīstīt digitālo vienoto tirgu kā starptautiskās konkurētspējas uzlabošanas pamatu, jo dažām valstīm ir lielāki apjomradītie ietaupījumi, kas digitālajā ekonomikā ir īpaši nozīmīgi;

| 10. | piebilst, ka nepietiks tikai ar koncentrēšanos tikai uz tīkla efektiem Eiropas mērogā un vienlaikus ir jāturpina attīstīties plaukstošām digitālām ekosistēmām un MVU un jaunizveidotiem uzņēmumiem vietējā un reģionālā līmenī, kuri uz vietas radītu pievienoto vērtību un darbvietas; |
| --- | --- |

10.

piebilst, ka nepietiks tikai ar koncentrēšanos tikai uz tīkla efektiem Eiropas mērogā un vienlaikus ir jāturpina attīstīties plaukstošām digitālām ekosistēmām un MVU un jaunizveidotiem uzņēmumiem vietējā un reģionālā līmenī, kuri uz vietas radītu pievienoto vērtību un darbvietas;

| 11. | saistībā ar Komisijas paziņojuma trīs pīlāru stratēģisko izvēli uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību skatījumā digitalizācijas efekti ir jāiekļauj ekonomikas un sabiedrības tiešsaistes un bezsaistes jomu sasaistē, jo arī šajās jomās ir vērojami “lietotņu ekonomikas” tīkla efekti, ko rada mūsdienīgi platformu pakalpojumi vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

11.

saistībā ar Komisijas paziņojuma trīs pīlāru stratēģisko izvēli uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību skatījumā digitalizācijas efekti ir jāiekļauj ekonomikas un sabiedrības tiešsaistes un bezsaistes jomu sasaistē, jo arī šajās jomās ir vērojami “lietotņu ekonomikas” tīkla efekti, ko rada mūsdienīgi platformu pakalpojumi vietējā un reģionālā līmenī;

| 12. | šajā saistībā uzskata, ka svarīgs ir ne tikai jautājums, vai produktus, pakalpojumus un lietojumus var pārcelt no bezsaistes vides tiešsaistes vidē, bet arī jāapsver, kā vienotā digitālajā tirgū:






  a) | digitalizāciju ar reģionālu un vietēju vērtības radīšanu var papildināt un padarīt konkurētspējīgu, izmantojot “viedos pakalpojumus”; |
| --- | --- | --- |

12.

šajā saistībā uzskata, ka svarīgs ir ne tikai jautājums, vai produktus, pakalpojumus un lietojumus var pārcelt no bezsaistes vides tiešsaistes vidē, bet arī jāapsver, kā vienotā digitālajā tirgū:

a)

digitalizāciju ar reģionālu un vietēju vērtības radīšanu var papildināt un padarīt konkurētspējīgu, izmantojot “viedos pakalpojumus”;

| b) | jauni lietojumprogrammu veidi, jo īpaši stacionārās tirdzniecības vietās ar daudzkanālu izplatīšanu, var padarīt pievilcīgu dzīves un darba telpu reģionos, pilsētās un pašvaldībās, lai, piemēram, novērstu specializēto uzņēmumu slēgšanu; |
| --- | --- |

b)

jauni lietojumprogrammu veidi, jo īpaši stacionārās tirdzniecības vietās ar daudzkanālu izplatīšanu, var padarīt pievilcīgu dzīves un darba telpu reģionos, pilsētās un pašvaldībās, lai, piemēram, novērstu specializēto uzņēmumu slēgšanu;

| c) | jaunas saiknes starp tiešsaistes un bezsaistes vidi, tādas kā aditīvā ražošana (piemēram, 3D druka) tieši vietējā un reģionālā līmenī var radīt pievienoto vērtību un darbvietas; |
| --- | --- |

c)

jaunas saiknes starp tiešsaistes un bezsaistes vidi, tādas kā aditīvā ražošana (piemēram, 3D druka) tieši vietējā un reģionālā līmenī var radīt pievienoto vērtību un darbvietas;

| d) | lietiskais internets arī reģionos var radīt vietējos pakalpojumus un jaunu pievienoto vērtību, piemēram, elektriskās amatniecības uzņēmumu jomā; |
| --- | --- |

d)

lietiskais internets arī reģionos var radīt vietējos pakalpojumus un jaunu pievienoto vērtību, piemēram, elektriskās amatniecības uzņēmumu jomā;

Labāka lietotāju un uzņēmumu tiešsaistes piekļuve visā Eiropā

| 13. | piekrīt Komisijai, ka mūsdienīgi tiešsaistes un digitālo pārrobežu pirkumu noteikumi mudinās vairāk uzņēmumu piedāvāt savus produktus un pakalpojumus tiešsaistē visā Eiropā un palielinās patērētāju uzticēšanos pārrobežu e-tirdzniecībai; |
| --- | --- |

13.

piekrīt Komisijai, ka mūsdienīgi tiešsaistes un digitālo pārrobežu pirkumu noteikumi mudinās vairāk uzņēmumu piedāvāt savus produktus un pakalpojumus tiešsaistē visā Eiropā un palielinās patērētāju uzticēšanos pārrobežu e-tirdzniecībai;

| 14. | uzskata, ka 2015. gada beigās gaidāmais Komisijas saskaņošanas priekšlikums ir pamats, kā daļēji mazināt pašreizējo koncentrēšanos uz platformām un starpniekiem vienotā tirgus darījumos, nodrošinot MVU labāku bāzi tiešās tirdzniecības attīstībai visā Eiropā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka 2015. gada beigās gaidāmais Komisijas saskaņošanas priekšlikums ir pamats, kā daļēji mazināt pašreizējo koncentrēšanos uz platformām un starpniekiem vienotā tirgus darījumos, nodrošinot MVU labāku bāzi tiešās tirdzniecības attīstībai visā Eiropā;

| 15. | piekrīt Komisijai, ka šajā kontekstā vienotais tirgus tiks stiprināts tikai tad, ja augstā līmenī tiks tālāk izstrādāts patērētāju aizsardzības regulējums, un šajā saistībā uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi, piemēram, identitātes pārvaldības nodrošināšanā, kas būtu jāattīsta, pamatojoties uz pārrobežu standartiem; |
| --- | --- |

15.

piekrīt Komisijai, ka šajā kontekstā vienotais tirgus tiks stiprināts tikai tad, ja augstā līmenī tiks tālāk izstrādāts patērētāju aizsardzības regulējums, un šajā saistībā uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi, piemēram, identitātes pārvaldības nodrošināšanā, kas būtu jāattīsta, pamatojoties uz pārrobežu standartiem;

| 16. | norāda, ka svarīgi ir ātri un cenu ziņā pieejami pārrobežu pasta sūtījumu piegādes pakalpojumi, un šajā saistībā atzinīgi vērtē pašregulējuma pieeju, kuras mērķis ir nodrošināt kvalitatīvus rezultātus, piemēram, sūtījumu izsekošanas tehnoloģiju jomā, kā arī patērētāju interesēs uzlabot cenu pārredzamību un piegādes iespējas; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka svarīgi ir ātri un cenu ziņā pieejami pārrobežu pasta sūtījumu piegādes pakalpojumi, un šajā saistībā atzinīgi vērtē pašregulējuma pieeju, kuras mērķis ir nodrošināt kvalitatīvus rezultātus, piemēram, sūtījumu izsekošanas tehnoloģiju jomā, kā arī patērētāju interesēs uzlabot cenu pārredzamību un piegādes iespējas;

| 17. | piekrīt Komisijas vērtējumam, ka nepamatota ģeogrāfiskā bloķēšana patērētājiem vairumā gadījumu ir neizprotama, īpaši tad, ja noteiktā reģionā tiek liegta pakalpojumu pirkšanas iespēja vai arī patērētāji tiek novirzīti uz kādu no vietējām vietnēm, kas piemēro atšķirīgus tirdzniecības nosacījumus, un norāda uz esošajiem ierobežojumiem digitālajā vienotajā tirgū; norāda, ka ģeogrāfiskā bloķēšana ir radusies arī audiovizuālās produkcijas pašreizējās finansēšanas sistēmas dēļ un tāpēc, ka apraides tiesības tiek pirktas ar teritoriāli ierobežotām licencēm. Ņemot vērā to 50 miljonu Eiropas iedzīvotāju intereses, kuri runā reģionālo minoritāšu valodās un mazāk izplatītās ES valodās, norāda uz nepieciešamību izmantot pārrobežu pieeju attiecībā uz digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem. Tā kā valodu daudzveidība ir viena no Eiropas pamatiezīmēm, daudzajām minoritāšu grupām jābūt iespējai piekļūt plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem savā dzimtajā valodā; tādēļ Komiteja atkārtoti aicina izstrādāt priekšlikumu par ģeogrāfiskās bloķēšanas aizliegšanu digitālajā vienotajā tirgū (1), ņemot vērā audiovizuālā satura specifiskās kultūras iezīmes; |
| --- | --- |

17.

piekrīt Komisijas vērtējumam, ka nepamatota ģeogrāfiskā bloķēšana patērētājiem vairumā gadījumu ir neizprotama, īpaši tad, ja noteiktā reģionā tiek liegta pakalpojumu pirkšanas iespēja vai arī patērētāji tiek novirzīti uz kādu no vietējām vietnēm, kas piemēro atšķirīgus tirdzniecības nosacījumus, un norāda uz esošajiem ierobežojumiem digitālajā vienotajā tirgū; norāda, ka ģeogrāfiskā bloķēšana ir radusies arī audiovizuālās produkcijas pašreizējās finansēšanas sistēmas dēļ un tāpēc, ka apraides tiesības tiek pirktas ar teritoriāli ierobežotām licencēm. Ņemot vērā to 50 miljonu Eiropas iedzīvotāju intereses, kuri runā reģionālo minoritāšu valodās un mazāk izplatītās ES valodās, norāda uz nepieciešamību izmantot pārrobežu pieeju attiecībā uz digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem. Tā kā valodu daudzveidība ir viena no Eiropas pamatiezīmēm, daudzajām minoritāšu grupām jābūt iespējai piekļūt plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem savā dzimtajā valodā; tādēļ Komiteja atkārtoti aicina izstrādāt priekšlikumu par ģeogrāfiskās bloķēšanas aizliegšanu digitālajā vienotajā tirgū (1), ņemot vērā audiovizuālā satura specifiskās kultūras iezīmes;

| 18. | apstiprina Komisijas secinājumu, ka radošums, it īpaši ES reģionos, ir būtiska Eiropas priekšrocība starptautiskajā konkurencē un tas ir ļoti nozīmīgs digitālā vienotā tirgus attīstībā; |
| --- | --- |

18.

apstiprina Komisijas secinājumu, ka radošums, it īpaši ES reģionos, ir būtiska Eiropas priekšrocība starptautiskajā konkurencē un tas ir ļoti nozīmīgs digitālā vienotā tirgus attīstībā;

| 19. | pauž cerību, ka Komisijas plānotajos tiesību aktu priekšlikumos pienācīgi tiks ņemta vērā esošā teritoriālo licenču sistēma audiovizuālajiem darbiem; |
| --- | --- |

19.

pauž cerību, ka Komisijas plānotajos tiesību aktu priekšlikumos pienācīgi tiks ņemta vērā esošā teritoriālo licenču sistēma audiovizuālajiem darbiem;

| 20. | norāda, ka tādas digitalizācijas norises kā, piemēram, mākoņpakalpojumi un straumēšana rada ievērojamas problēmas, jo īpaši autortiesību jomā; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka tādas digitalizācijas norises kā, piemēram, mākoņpakalpojumi un straumēšana rada ievērojamas problēmas, jo īpaši autortiesību jomā;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku gan radīt saskaņotākas autortiesības, lai mazinātu dalībvalstu atšķirīgo tiesisko režīmu sadrumstalotību, gan arī modernizēt autortiesības un pielāgot tās pēdējo gadu norisēm; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku gan radīt saskaņotākas autortiesības, lai mazinātu dalībvalstu atšķirīgo tiesisko režīmu sadrumstalotību, gan arī modernizēt autortiesības un pielāgot tās pēdējo gadu norisēm;

| 22. | atbalsta Komisijas uzskatu, ka modernizētas autortiesības atvieglotu satura pārnesamību un izmantošanu pāri valstu robežām, taču ļoti nozīmīgi ir arī stimuli radošumam un investīcijām – autora tiesībām; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Komisijas uzskatu, ka modernizētas autortiesības atvieglotu satura pārnesamību un izmantošanu pāri valstu robežām, taču ļoti nozīmīgi ir arī stimuli radošumam un investīcijām – autora tiesībām;

| 23. | piekrīt Komisijas uzskatam, ka pašreizējais saskaņošanas līmenis starp dalībvalstīm PVN regulējuma jomā saistībā ar preču un pakalpojumu piedāvājumu Kopienas iekšienē vēl nenodrošina pietiekamu pamatu digitālā vienotā tirgus attīstībai; tāpēc aicina Komisiju nākamajā priekšlikumā par PVN Direktīvas 2006/112/EK grozīšanu iekļaut noteikumus, ar kuriem atvieglo digitālā vienotā tirgus attīstību un jo īpaši likvidē pasākumus, kas diskriminē digitālos plašsaziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

23.

piekrīt Komisijas uzskatam, ka pašreizējais saskaņošanas līmenis starp dalībvalstīm PVN regulējuma jomā saistībā ar preču un pakalpojumu piedāvājumu Kopienas iekšienē vēl nenodrošina pietiekamu pamatu digitālā vienotā tirgus attīstībai; tāpēc aicina Komisiju nākamajā priekšlikumā par PVN Direktīvas 2006/112/EK grozīšanu iekļaut noteikumus, ar kuriem atvieglo digitālā vienotā tirgus attīstību un jo īpaši likvidē pasākumus, kas diskriminē digitālos plašsaziņas līdzekļus;

| 24. | norāda, ka ir manāms, ka mazo sūtījumu no trešām valstīm atbrīvošana no PVN dažās dalībvalstīs rada īpašu konkurences spiedienu uz MVU, jo, izmantojot platformas, saņemt mazos sūtījumus no trešām valstīm ir salīdzinoši vienkārši; šīs sistēmas reformai nevajadzētu radīt nesamērīgu administratīvo slogu, un tajā būtu jāņem vērā šādu sūtījumu nelielā vērtība; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ir manāms, ka mazo sūtījumu no trešām valstīm atbrīvošana no PVN dažās dalībvalstīs rada īpašu konkurences spiedienu uz MVU, jo, izmantojot platformas, saņemt mazos sūtījumus no trešām valstīm ir salīdzinoši vienkārši; šīs sistēmas reformai nevajadzētu radīt nesamērīgu administratīvo slogu, un tajā būtu jāņem vērā šādu sūtījumu nelielā vērtība;

| 25. | ņemot vērā minēto, atbalsta Komisijas ieceri 2016. gadā ierosināt dažādus tiesību aktu priekšlikumus ar nolūku mērķtiecīgi pilnveidot sarežģīto PVN regulējumu; |
| --- | --- |

25.

ņemot vērā minēto, atbalsta Komisijas ieceri 2016. gadā ierosināt dažādus tiesību aktu priekšlikumus ar nolūku mērķtiecīgi pilnveidot sarežģīto PVN regulējumu;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā atbalstīs digitālo inovāciju centru izveidi, un aicina Komisiju, sadalot līdzekļus, nodrošināt ģeogrāfisku līdzsvaru; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā atbalstīs digitālo inovāciju centru izveidi, un aicina Komisiju, sadalot līdzekļus, nodrošināt ģeogrāfisku līdzsvaru;

Pareizo nosacījumu un vienādu priekšnoteikumu radīšana moderniem digitālajiem tīkliem un inovatīviem pakalpojumiem

| 27. | piekrīt Komisijas atziņai, ka galvenais pamats turpmākai digitālā vienotā tirgus attīstībai ir droši, uzticami, ātrdarbīgi un cenu ziņā pieejami tīkli un pakalpojumi un ka konkurētspējīga un dinamiska telesakaru nozare nodrošina nepieciešamos impulsus inovācijām un investīcijām. Šajā saistībā Komisija pamatoti uzsver efektīvas konkurences nozīmīgumu; |
| --- | --- |

27.

piekrīt Komisijas atziņai, ka galvenais pamats turpmākai digitālā vienotā tirgus attīstībai ir droši, uzticami, ātrdarbīgi un cenu ziņā pieejami tīkli un pakalpojumi un ka konkurētspējīga un dinamiska telesakaru nozare nodrošina nepieciešamos impulsus inovācijām un investīcijām. Šajā saistībā Komisija pamatoti uzsver efektīvas konkurences nozīmīgumu;

| 28. | tāpēc iesaka radīt nosacījumus, kas atvieglos visu teritoriju pieslēgšanu ilgtermiņā efektīviem platjoslas pakalpojumiem konkurētspējīgā vidē, un aicina Eiropas Komisiju digitālā vienotā tirgus veidošanas gaitā regulāri ziņot par panākumiem digitālās plaisas pārvarēšanā, it īpaši reģionālā un vietējā līmenī. Slikta rentabilitāte nozīmē to, ka it īpaši reģionu lauku apgabalos bieži trūkst tirgus stimulētas ātrdarbīgu platjoslas tīklu attīstības, tāpēc pastāvīgi un konsekventi ir jāturpina attīstīt atbalsta iespējas Eiropas un valstu līmenī. Iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības uz ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem ar tādu pārraides ātrumu, kāds tiem nepieciešams iztikas nodrošināšanai, tālākizglītībai vai uzņēmējdarbībai neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas; |
| --- | --- |

28.

tāpēc iesaka radīt nosacījumus, kas atvieglos visu teritoriju pieslēgšanu ilgtermiņā efektīviem platjoslas pakalpojumiem konkurētspējīgā vidē, un aicina Eiropas Komisiju digitālā vienotā tirgus veidošanas gaitā regulāri ziņot par panākumiem digitālās plaisas pārvarēšanā, it īpaši reģionālā un vietējā līmenī. Slikta rentabilitāte nozīmē to, ka it īpaši reģionu lauku apgabalos bieži trūkst tirgus stimulētas ātrdarbīgu platjoslas tīklu attīstības, tāpēc pastāvīgi un konsekventi ir jāturpina attīstīt atbalsta iespējas Eiropas un valstu līmenī. Iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības uz ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem ar tādu pārraides ātrumu, kāds tiem nepieciešams iztikas nodrošināšanai, tālākizglītībai vai uzņēmējdarbībai neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas;

| 29. | šajā kontekstā atkārtoti pieprasa, lai tādi projekti, kuru ietvaros paredzēts veidot ātrdarbīgu internetu lauku un mazapdzīvotās teritorijās, tiktu atzīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (2), un uzsver, ka šajā saistībā it īpaši reģionālā līmenī jānosaka turpmāk platjoslas tīklā nepieciešamās investīcijas, un ierosina kopā ar Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku izstrādāt jaunas finansēšanas un atbalsta iespējas IKT infrastruktūrai, piemēram, lauku teritorijās; |
| --- | --- |

29.

šajā kontekstā atkārtoti pieprasa, lai tādi projekti, kuru ietvaros paredzēts veidot ātrdarbīgu internetu lauku un mazapdzīvotās teritorijās, tiktu atzīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (2), un uzsver, ka šajā saistībā it īpaši reģionālā līmenī jānosaka turpmāk platjoslas tīklā nepieciešamās investīcijas, un ierosina kopā ar Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku izstrādāt jaunas finansēšanas un atbalsta iespējas IKT infrastruktūrai, piemēram, lauku teritorijās;

| 30. | ņemot vērā 2015. gada 30. jūnijā noslēgto vienošanos starp Padomi, Komisiju un Parlamentu jautājumā par telesakaru vienoto tirgu, apliecina, ka visos Eiropas reģionos, bet jo īpaši pierobežu reģionos, ļoti svarīgs būs atvērts, nediskriminējošs internets un tīkla neitralitātes pienācīga attīstība, kā arī 2017. gada 15. jūnijā paredzētā viesabonēšanas maksas atcelšana mobilo sakaru tīklos; |
| --- | --- |

30.

ņemot vērā 2015. gada 30. jūnijā noslēgto vienošanos starp Padomi, Komisiju un Parlamentu jautājumā par telesakaru vienoto tirgu, apliecina, ka visos Eiropas reģionos, bet jo īpaši pierobežu reģionos, ļoti svarīgs būs atvērts, nediskriminējošs internets un tīkla neitralitātes pienācīga attīstība, kā arī 2017. gada 15. jūnijā paredzētā viesabonēšanas maksas atcelšana mobilo sakaru tīklos;

| 31. | šajā saistībā it īpaši Komisijai un Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādei norāda, ka visi nepieciešamie pasākumi ir īpaši nozīmīgi, lai Eiropas galapatērētāji plaši akceptētu digitālo vienoto tirgu un to pamanītu. Šie pasākumi ir vajadzīgi, lai varētu atbilstoši ievērot noteiktos termiņus. Jo īpaši jāpanāk, lai būtu izstrādāta galapatērētāju vajadzībām atbilstoša “taisnīgas izmantošanas politika” (Fair Use Policy) attiecībā uz regulēto viesabonēšanas pakalpojumu patēriņu; |
| --- | --- |

31.

šajā saistībā it īpaši Komisijai un Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādei norāda, ka visi nepieciešamie pasākumi ir īpaši nozīmīgi, lai Eiropas galapatērētāji plaši akceptētu digitālo vienoto tirgu un to pamanītu. Šie pasākumi ir vajadzīgi, lai varētu atbilstoši ievērot noteiktos termiņus. Jo īpaši jāpanāk, lai būtu izstrādāta galapatērētāju vajadzībām atbilstoša “taisnīgas izmantošanas politika” (Fair Use Policy) attiecībā uz regulēto viesabonēšanas pakalpojumu patēriņu;

| 32. | ņemot vērā attīstības dinamiku pēdējo gadu laikā, uzsver, ka pienācīgai IKT regulējuma turpmākai attīstībai jābūt vērstai arī uz vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu, strukturālos trūkumus mazinot ar vienpusējām saistībām telesakaru tīkla operatoriem konverģējošos tirgos; |
| --- | --- |

32.

ņemot vērā attīstības dinamiku pēdējo gadu laikā, uzsver, ka pienācīgai IKT regulējuma turpmākai attīstībai jābūt vērstai arī uz vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu, strukturālos trūkumus mazinot ar vienpusējām saistībām telesakaru tīkla operatoriem konverģējošos tirgos;

| 33. | norāda, ka Komisijas vērtējumam par nepietiekamu regulējuma saskaņotību un prognozējamību Eiropas Savienībā tā var piekrist tikai daļēji, jo tieši pēdējais telesakaru noteikumu pārskatīšanas process un tā 7. pants par paziņošanas procedūru bija solis tuvāk virzībā uz regulējuma lielāku saskaņotību; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka Komisijas vērtējumam par nepietiekamu regulējuma saskaņotību un prognozējamību Eiropas Savienībā tā var piekrist tikai daļēji, jo tieši pēdējais telesakaru noteikumu pārskatīšanas process un tā 7. pants par paziņošanas procedūru bija solis tuvāk virzībā uz regulējuma lielāku saskaņotību;

| 34. | tāpēc atzinīgi vērtē to, ka ar 2016. gadu sāksies visaptverošs pārskatīšanas process saistībā ar nepieciešamību pielāgot telesakaru noteikumus; |
| --- | --- |

34.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka ar 2016. gadu sāksies visaptverošs pārskatīšanas process saistībā ar nepieciešamību pielāgot telesakaru noteikumus;

| 35. | atbalsta Komisijas nolūku iesniegt priekšlikumus par piekļuves saskaņošanu 700 MHz frekvenču joslām, jo tas ir svarīgi platjoslas pakalpojumu nodrošināšanai lauku teritorijās. Komiteja aicina Komisiju steidzami gatavot piekļuvi 800 MHz frekvenču joslām, lai paātrinātu jaunākās 4G tehnoloģijas ieviešanu. Dažu – valstu kompetencē esošu – radiofrekvences piešķīrumu un lietošanas parametru apspriešana Radiofrekvenču spektra politikas grupā attiecīgā gadījumā var radīt vērā ņemamu ietekmi vienotajā tirgū. Radiofrekvences daudzos gadījumos atspoguļo un veicina reģionālās lietojumprogrammas un mediju kultūras identitātes. Ņemot to vērā, turpmākajā attīstībā ir jācenšas panākt līdzsvaru starp atšķirīgām interesēm; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Komisijas nolūku iesniegt priekšlikumus par piekļuves saskaņošanu 700 MHz frekvenču joslām, jo tas ir svarīgi platjoslas pakalpojumu nodrošināšanai lauku teritorijās. Komiteja aicina Komisiju steidzami gatavot piekļuvi 800 MHz frekvenču joslām, lai paātrinātu jaunākās 4G tehnoloģijas ieviešanu. Dažu – valstu kompetencē esošu – radiofrekvences piešķīrumu un lietošanas parametru apspriešana Radiofrekvenču spektra politikas grupā attiecīgā gadījumā var radīt vērā ņemamu ietekmi vienotajā tirgū. Radiofrekvences daudzos gadījumos atspoguļo un veicina reģionālās lietojumprogrammas un mediju kultūras identitātes. Ņemot to vērā, turpmākajā attīstībā ir jācenšas panākt līdzsvaru starp atšķirīgām interesēm;

| 36. | uzskata, ka pieteiktā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārskatīšana būs nozīmīgs impulss, lai, pirmkārt, noteiktu aktuālās vajadzības digitāla vienotā tirgus attīstībai un, otrkārt, veicinātu kultūras ziņā daudzveidīgu un kvalitatīvi augstvērtīgu Eiropas audiovizuālo mediju ainu. Plašsaziņas līdzekļu konverģence būtu jāsalāgo ar regulējuma konverģenci, nodrošinot taisnīgas konkurences iespējas visiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka pieteiktā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārskatīšana būs nozīmīgs impulss, lai, pirmkārt, noteiktu aktuālās vajadzības digitāla vienotā tirgus attīstībai un, otrkārt, veicinātu kultūras ziņā daudzveidīgu un kvalitatīvi augstvērtīgu Eiropas audiovizuālo mediju ainu. Plašsaziņas līdzekļu konverģence būtu jāsalāgo ar regulējuma konverģenci, nodrošinot taisnīgas konkurences iespējas visiem plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem;

| 37. | pārliecināti uzsver, ka platformas bieži pilda tirgus dalībnieku funkcijas, tāpēc papildus jaunu uzņēmējdarbības iespēju piedāvājumam tās ir bieži iesaistītas reģionālās un vietējās ekonomikas un sociālās struktūrās. Tādējādi platformām un starpniekiem ir stratēģiska nozīme, un to attīstība ir rūpīgi jāuzrauga saistībā ar attiecīgā gadījumā nepieciešamajām jaunajām regulējuma prasībām. Šajā saistībā ir jāņem vērā, ka tīkla efekti pastiprina un nostiprina platformu varu tirgū, tāpēc var pieaugt šādas varas ļaunprātīgas izmantošanas risks; |
| --- | --- |

37.

pārliecināti uzsver, ka platformas bieži pilda tirgus dalībnieku funkcijas, tāpēc papildus jaunu uzņēmējdarbības iespēju piedāvājumam tās ir bieži iesaistītas reģionālās un vietējās ekonomikas un sociālās struktūrās. Tādējādi platformām un starpniekiem ir stratēģiska nozīme, un to attīstība ir rūpīgi jāuzrauga saistībā ar attiecīgā gadījumā nepieciešamajām jaunajām regulējuma prasībām. Šajā saistībā ir jāņem vērā, ka tīkla efekti pastiprina un nostiprina platformu varu tirgū, tāpēc var pieaugt šādas varas ļaunprātīgas izmantošanas risks;

| 38. | pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā tikai virspusēji skarts sadarbīgā patēriņa temats un nav priekšlikumu par koordinētu pieeju regulējumam, ko tam piemēro, lai nodrošinātu brīvu un godīgu konkurenci., t. i., vienādus nosacījumus attiecībā uz regulējumu un vispārējo satvaru, ar kuru reglamentē tradicionālos uzņēmumus, patērētāju drošību un nodarbināšanas kārtību, it īpaši attiecībā uz nodokļu uzlikšanu ienākumiem, kas gūti no tirdzniecības platformām. Komiteja ar zināmām bažām arī konstatē, ka sadarbīgajā patēriņā saistībā ar komercdarbību notiek strukturālas pārmaiņas un uzņēmējdarbības risks bieži paliek vietējo un reģionālo dalībnieku līmenī, taču platformu un starpnieku ievērojamā tīkla efektu dēļ vērtības radīšana tiek pārcelta ārpus reģiona. Šajā saistībā ir uzmanīgi jānovēro kompleksā mijiedarbība starp izaugsmes iespējām, kas saistītas ar jauniem klientiem digitālajā vienotajā tirgū, un nelabvēlīgām strukturālām pārmaiņām reģionos; |
| --- | --- |

38.

pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā tikai virspusēji skarts sadarbīgā patēriņa temats un nav priekšlikumu par koordinētu pieeju regulējumam, ko tam piemēro, lai nodrošinātu brīvu un godīgu konkurenci., t. i., vienādus nosacījumus attiecībā uz regulējumu un vispārējo satvaru, ar kuru reglamentē tradicionālos uzņēmumus, patērētāju drošību un nodarbināšanas kārtību, it īpaši attiecībā uz nodokļu uzlikšanu ienākumiem, kas gūti no tirdzniecības platformām. Komiteja ar zināmām bažām arī konstatē, ka sadarbīgajā patēriņā saistībā ar komercdarbību notiek strukturālas pārmaiņas un uzņēmējdarbības risks bieži paliek vietējo un reģionālo dalībnieku līmenī, taču platformu un starpnieku ievērojamā tīkla efektu dēļ vērtības radīšana tiek pārcelta ārpus reģiona. Šajā saistībā ir uzmanīgi jānovēro kompleksā mijiedarbība starp izaugsmes iespējām, kas saistītas ar jauniem klientiem digitālajā vienotajā tirgū, un nelabvēlīgām strukturālām pārmaiņām reģionos;

| 39. | ir pārliecināta, ka digitālā vienotā tirgus attīstība ir atkarīga no izglītības sistēmas modernizācijas, jo izglītībai, kas nodrošina pamata prasmes arī digitālajā jomā, sabiedrībā ir liela nozīme. Lai izmantotu lielās iespējas izglītības sistēmās piemērot jaunas pieejas un metodes, ir jāpopularizē inovatīvu, digitālu metožu attīstība izglītībā, vienlaikus atbalstot un veicinot mācībspēkus un visus šajā procesā iesaistītos; |
| --- | --- |

39.

ir pārliecināta, ka digitālā vienotā tirgus attīstība ir atkarīga no izglītības sistēmas modernizācijas, jo izglītībai, kas nodrošina pamata prasmes arī digitālajā jomā, sabiedrībā ir liela nozīme. Lai izmantotu lielās iespējas izglītības sistēmās piemērot jaunas pieejas un metodes, ir jāpopularizē inovatīvu, digitālu metožu attīstība izglītībā, vienlaikus atbalstot un veicinot mācībspēkus un visus šajā procesā iesaistītos;

| 40. | šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija savos pētījumos, kas jāuzsāk vēl 2015. gadā, ir uzsvērusi platformu nozīmi; |
| --- | --- |

40.

šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija savos pētījumos, kas jāuzsāk vēl 2015. gadā, ir uzsvērusi platformu nozīmi;

| 41. | īpaši atzinīgi vērtē Komisijas skaidro stratēģisko pievēršanos kiberdrošības nozīmei digitālajos pakalpojumos, kā arī personas datu drošai apstrādei, kas ir būtisks pamats digitālā vienotā tirgus izveidei; |
| --- | --- |

41.

īpaši atzinīgi vērtē Komisijas skaidro stratēģisko pievēršanos kiberdrošības nozīmei digitālajos pakalpojumos, kā arī personas datu drošai apstrādei, kas ir būtisks pamats digitālā vienotā tirgus izveidei;

| 42. | šajā saistībā uzsver gaidāmās Vispārīgās datu aizsardzības regulas īpašo nozīmīgumu, jo tā ir gan pamats uzticamai pakalpojumu attīstībai digitālajā vienotajā tirgū, gan arī veicina vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai nodrošinātu labākas attīstības iespējas arī reģionālajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

42.

šajā saistībā uzsver gaidāmās Vispārīgās datu aizsardzības regulas īpašo nozīmīgumu, jo tā ir gan pamats uzticamai pakalpojumu attīstībai digitālajā vienotajā tirgū, gan arī veicina vienlīdzīgus konkurences apstākļus, lai nodrošinātu labākas attīstības iespējas arī reģionālajiem uzņēmumiem;

Digitālās ekonomikas izaugsmes potenciāla labākā iespējamā izmantošana

| 43. | atzinīgi vērtē Komisijas skaidro paziņojumu, ka digitalizācija jāveic visās saimnieciskās darbības nozarēs un nākotnē lielākā daļa ekonomikas nozaru arvien vairāk tiks integrētas digitālajās ekosistēmās; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē Komisijas skaidro paziņojumu, ka digitalizācija jāveic visās saimnieciskās darbības nozarēs un nākotnē lielākā daļa ekonomikas nozaru arvien vairāk tiks integrētas digitālajās ekosistēmās;

| 44. | šajā saistībā norāda, ka veidam, kādā Eiropai ilgtermiņā izdosies īstenot gandrīz neierobežoto digitalizācijas pievienotās vērtības potenciālu, būs nozīmīga loma Eiropas reģionu un lauku rajonu ilgtspējīgas labklājības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

44.

šajā saistībā norāda, ka veidam, kādā Eiropai ilgtermiņā izdosies īstenot gandrīz neierobežoto digitalizācijas pievienotās vērtības potenciālu, būs nozīmīga loma Eiropas reģionu un lauku rajonu ilgtspējīgas labklājības nodrošināšanā;

| 45. | piekrīt Komisijai, ka viens no galvenajiem digitālā vienotā tirgus uzdevumiem ir ilgtspējīgas datu ekonomikas izveide, arī rūpnieciskā kontekstā (rūpniecība 4.0). Pēdējo gadu tehnoloģiskās attīstības tendences nodrošina dažādas iespējas radīt jaunu pievienoto vērtību. Tomēr ir jānorāda, ka arī vietējās un reģionālās pašvaldības saskaras ar lielām tehniskām, strukturālām un juridiskām problēmām; |
| --- | --- |

45.

piekrīt Komisijai, ka viens no galvenajiem digitālā vienotā tirgus uzdevumiem ir ilgtspējīgas datu ekonomikas izveide, arī rūpnieciskā kontekstā (rūpniecība 4.0). Pēdējo gadu tehnoloģiskās attīstības tendences nodrošina dažādas iespējas radīt jaunu pievienoto vērtību. Tomēr ir jānorāda, ka arī vietējās un reģionālās pašvaldības saskaras ar lielām tehniskām, strukturālām un juridiskām problēmām;

| 46. | uzsver, ka viens no galvenajiem horizontālajiem digitālā vienotā tirgus attīstības faktoriem ir sadarbspēja, lai, pamatojoties uz normām un standartiem, varētu attīstīt jaunus digitālus vērtības radīšanas tīklus, kuros ievērojamu ieguldījumu var sniegt it īpaši vietējo un reģionālo pašvaldību e-pārvaldības pakalpojumi; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka viens no galvenajiem horizontālajiem digitālā vienotā tirgus attīstības faktoriem ir sadarbspēja, lai, pamatojoties uz normām un standartiem, varētu attīstīt jaunus digitālus vērtības radīšanas tīklus, kuros ievērojamu ieguldījumu var sniegt it īpaši vietējo un reģionālo pašvaldību e-pārvaldības pakalpojumi;

| 47. | uzsver iedzīvotāju, kā arī nodarbināto un darba meklētāju digitālo prasmju un kvalifikāciju būtisko nozīmi visaptverošai digitalizācijas īstenošanai ekonomikā un sabiedrībā. Tādēļ dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras lielākoties ir atbildīgas par skolām un izglītības iestādēm, ilgtermiņā jāpilda nozīmīga funkcija digitālo prasmju attīstībā; |
| --- | --- |

47.

uzsver iedzīvotāju, kā arī nodarbināto un darba meklētāju digitālo prasmju un kvalifikāciju būtisko nozīmi visaptverošai digitalizācijas īstenošanai ekonomikā un sabiedrībā. Tādēļ dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras lielākoties ir atbildīgas par skolām un izglītības iestādēm, ilgtermiņā jāpilda nozīmīga funkcija digitālo prasmju attīstībā;

| 48. | ņemot vērā strauji progresējošo digitalizāciju visās sabiedrības jomās, atbalsta digitālo iekļaušanu, lai ikviens varētu izmantot digitālas sabiedrības priekšrocības; |
| --- | --- |

48.

ņemot vērā strauji progresējošo digitalizāciju visās sabiedrības jomās, atbalsta digitālo iekļaušanu, lai ikviens varētu izmantot digitālas sabiedrības priekšrocības;

| 49. | iesaka arī īstenot datu apmaiņu, kas būtu vērsta uz sabiedriskā labuma mērķiem un procesiem, pienācīgi ievērojot katras valsts noteikumus par privātās dzīves aizsardzību, jo šāda datu apmaiņa patiesi veicina vienkāršošanu un standartizāciju gan valsts, gan transnacionālā līmenī (dažās valstīs šāda apmaiņa jau notiek); |
| --- | --- |

49.

iesaka arī īstenot datu apmaiņu, kas būtu vērsta uz sabiedriskā labuma mērķiem un procesiem, pienācīgi ievērojot katras valsts noteikumus par privātās dzīves aizsardzību, jo šāda datu apmaiņa patiesi veicina vienkāršošanu un standartizāciju gan valsts, gan transnacionālā līmenī (dažās valstīs šāda apmaiņa jau notiek);

| 50. | lai faktiski attīstītu digitālo vienoto tirgu, iesaka pamatīgi pārveidot procesus gan valsts pārvaldē, gan uzņēmumos. Domāt digitāli un radīt jaunus tehnoloģiskus risinājumus nenozīmē jau esošo procesu digitalizāciju, digitāli atveidojot manuālu darbību virknes un dokumentu plūsmu papīra formā, bet gan, izmantojot arī pašreizējos inovatīvos digitālos instrumentus, vienkāršot iekšējās un ārējās plūsmas un procedūras ekonomikā, lai atvieglotu un paātrinātu saziņu starp dažādiem dalībniekiem, kā arī radīt individualizētus pakalpojumus ar lielāku pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

50.

lai faktiski attīstītu digitālo vienoto tirgu, iesaka pamatīgi pārveidot procesus gan valsts pārvaldē, gan uzņēmumos. Domāt digitāli un radīt jaunus tehnoloģiskus risinājumus nenozīmē jau esošo procesu digitalizāciju, digitāli atveidojot manuālu darbību virknes un dokumentu plūsmu papīra formā, bet gan, izmantojot arī pašreizējos inovatīvos digitālos instrumentus, vienkāršot iekšējās un ārējās plūsmas un procedūras ekonomikā, lai atvieglotu un paātrinātu saziņu starp dažādiem dalībniekiem, kā arī radīt individualizētus pakalpojumus ar lielāku pievienoto vērtību;

| 51. | piekrīt Komisijas atziņai, ka elektroniskās pārvaldības pakalpojumi ir būtisks instruments turpmākai izmaksu efektivitātes un kvalitātes paaugstināšanai attiecībā uz pakalpojumiem, ko uzņēmumi un iedzīvotāji saņem publiskajā sektorā, jo īpaši vietējās un reģionālajās pašvaldībās; |
| --- | --- |

51.

piekrīt Komisijas atziņai, ka elektroniskās pārvaldības pakalpojumi ir būtisks instruments turpmākai izmaksu efektivitātes un kvalitātes paaugstināšanai attiecībā uz pakalpojumiem, ko uzņēmumi un iedzīvotāji saņem publiskajā sektorā, jo īpaši vietējās un reģionālajās pašvaldībās;

| 52. | saistībā ar pieteikto e-pārvaldības rīcības plānu 2016.–2020. gadam uzsver, ka struktūras pilnveide esošajos publiskā sektora portālos un pakalpojumos varētu radīt pozitīvu ietekmi, kurā būtisku ieguldījumu var dot vietējās un reģionālās pašvaldības, it īpaši pārrobežu metropoļu reģionos; |
| --- | --- |

52.

saistībā ar pieteikto e-pārvaldības rīcības plānu 2016.–2020. gadam uzsver, ka struktūras pilnveide esošajos publiskā sektora portālos un pakalpojumos varētu radīt pozitīvu ietekmi, kurā būtisku ieguldījumu var dot vietējās un reģionālās pašvaldības, it īpaši pārrobežu metropoļu reģionos;

| 53. | tomēr atturīgāk nekā Komisija vērtē īstermiņa sviras efektu, t. i., potenciālos ietaupījumus šajā jomā, kurus radītu efektivitātes pieaugums, un aicina plānotā e-pārvaldības rīcības plāna izstrādē un īstenošanā īpaši cieši iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai tādējādi labāk izvērstu to līdzšinējo e-pārvaldības potenciālu. Īpaša uzmanība jāpievērš mazākām vietējām pašvaldībām, kurām nav pietiekamu spēju, finanšu resursu un cilvēkresursu, lai optimāli veiktu ar digitalizāciju saistītās pārmaiņas. Vajadzētu arī izmēģināt jaunus sadarbības organizēšanas veidus, kas sekmētu šādu pakalpojumu sniegšanu un kas varētu būt atšķirīgi no tiem, ko izmanto fiziski eksistējošu preču piegādei vai pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

53.

tomēr atturīgāk nekā Komisija vērtē īstermiņa sviras efektu, t. i., potenciālos ietaupījumus šajā jomā, kurus radītu efektivitātes pieaugums, un aicina plānotā e-pārvaldības rīcības plāna izstrādē un īstenošanā īpaši cieši iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai tādējādi labāk izvērstu to līdzšinējo e-pārvaldības potenciālu. Īpaša uzmanība jāpievērš mazākām vietējām pašvaldībām, kurām nav pietiekamu spēju, finanšu resursu un cilvēkresursu, lai optimāli veiktu ar digitalizāciju saistītās pārmaiņas. Vajadzētu arī izmēģināt jaunus sadarbības organizēšanas veidus, kas sekmētu šādu pakalpojumu sniegšanu un kas varētu būt atšķirīgi no tiem, ko izmanto fiziski eksistējošu preču piegādei vai pakalpojumu sniegšanai;

Digitālā vienotā tirgus izveide

| 54. | šajā kontekstā uzsver, ka saistībā ar izrietošo nepieciešamību pielāgot pārvaldes struktūras, atbildība un vadošā loma jāuztic vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir galvenās publiskā sektora “saskarnes” ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

54.

šajā kontekstā uzsver, ka saistībā ar izrietošo nepieciešamību pielāgot pārvaldes struktūras, atbildība un vadošā loma jāuztic vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir galvenās publiskā sektora “saskarnes” ar iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| 55. | atbalsta Komisijas pievēršanos investīciju klimata uzlabošanai attiecībā uz digitālajiem tīkliem, pētījumiem un inovatīviem uzņēmumiem, arī tāpēc, lai novērstu digitālo plaisu starp pilsētu un lauku apgabaliem. |
| --- | --- |

55.

atbalsta Komisijas pievēršanos investīciju klimata uzlabošanai attiecībā uz digitālajiem tīkliem, pētījumiem un inovatīviem uzņēmumiem, arī tāpēc, lai novērstu digitālo plaisu starp pilsētu un lauku apgabaliem.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  RK 2015. gada 9. jūlija rezolūcija “Par Eiropas Komisijas darba programmas prioritātēm 2016. gadam”, 27. punkts.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:52013AR5960

2

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/30

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas pārskatīšana”

(2015/C 423/06)

| Ziņotājs: | Jean-François ISTASSE (BE/PSE), Vervjē domes loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jean-François ISTASSE (BE/PSE), Vervjē domes loceklis

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka, ņemot vērā tehnoloģiju nemitīgo attīstību un ģeopolitisko stāvokli, kā arī minēto faktoru ietekmi uz audiovizuālo mediju ražošanas, izplatīšanas un patēriņa veidiem, Audiovizuālo mediju pakalpojumu (AVMP) direktīvas pārskatīšana ir lietderīga; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, ņemot vērā tehnoloģiju nemitīgo attīstību un ģeopolitisko stāvokli, kā arī minēto faktoru ietekmi uz audiovizuālo mediju ražošanas, izplatīšanas un patēriņa veidiem, Audiovizuālo mediju pakalpojumu (AVMP) direktīvas pārskatīšana ir lietderīga;

| 2. | atgādina, ka svarīgi arī turpmāk AVMP direktīvā kā pamata elementu saglabāt nepārprotamu atsauci uz kultūras daudzveidību, īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos UNESCO Konvencijai par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; RK norāda, ka, pārraidot ziņas un citas vietējās un mazākumtautību valodu kopienas interesējošas programmas, šādus pakalpojumus sniedz reģionālā sabiedriskā apraide, ko Eiropā pārstāv CIRCOM; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka svarīgi arī turpmāk AVMP direktīvā kā pamata elementu saglabāt nepārprotamu atsauci uz kultūras daudzveidību, īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos UNESCO Konvencijai par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; RK norāda, ka, pārraidot ziņas un citas vietējās un mazākumtautību valodu kopienas interesējošas programmas, šādus pakalpojumus sniedz reģionālā sabiedriskā apraide, ko Eiropā pārstāv CIRCOM;

| 3. | uzsver nepieciešamību īstenot politiku, kas veicina ziņu mediju plurālismu, aizsargā personiskās brīvības un ļauj ievērot starptautiskos standartus, jo minētie faktori garantē demokrātiju; norāda: lai nodrošinātu neatkarīgus un daudzpusīgus plašsaziņas līdzekļus kā reģionālās un vietējās demokrātijas galvenos pīlārus, būs jāizstrādā jaunas iniciatīvas; |
| --- | --- |

3.

uzsver nepieciešamību īstenot politiku, kas veicina ziņu mediju plurālismu, aizsargā personiskās brīvības un ļauj ievērot starptautiskos standartus, jo minētie faktori garantē demokrātiju; norāda: lai nodrošinātu neatkarīgus un daudzpusīgus plašsaziņas līdzekļus kā reģionālās un vietējās demokrātijas galvenos pīlārus, būs jāizstrādā jaunas iniciatīvas;

| 4. | apstiprina, ka AVMP direktīvā ir lietderīgi ņemt vērā reģionālo dimensiju, lai stiprinātu Eiropas kultūru identitāti, veicinātu pārrobežu kopražojumus Eiropas Savienībā un vietējo radošo inovāciju; |
| --- | --- |

4.

apstiprina, ka AVMP direktīvā ir lietderīgi ņemt vērā reģionālo dimensiju, lai stiprinātu Eiropas kultūru identitāti, veicinātu pārrobežu kopražojumus Eiropas Savienībā un vietējo radošo inovāciju;

| 5. | norāda uz kultūras nozares ekonomisko spēku, tās lielo spēju radīt vērtību un tās potenciālu kvalitatīvu darbvietu radīšanā nākotnes tautsaimniecības nozarēs; |
| --- | --- |

5.

norāda uz kultūras nozares ekonomisko spēku, tās lielo spēju radīt vērtību un tās potenciālu kvalitatīvu darbvietu radīšanā nākotnes tautsaimniecības nozarēs;

| 6. | atbalsta Eiropas Komisijas Zaļajā grāmatā “Gatavojoties pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei. Izaugsme, radīšana un vērtības” izteikto vēlmi nodrošināt “visplašāko iespējamo piekļuvi Eiropas daudzveidīgajam saturam un plašu augstas kvalitātes piedāvājumu izvēli”; šajā saistībā uzsver, ka vajadzīgs regulējums par reģionālās sabiedriskās apraides pieejamību, īpaši, lai varētu iegūt informāciju par piedāvāto pakalpojumu mērķi un apjomu; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Eiropas Komisijas Zaļajā grāmatā “Gatavojoties pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei. Izaugsme, radīšana un vērtības” izteikto vēlmi nodrošināt “visplašāko iespējamo piekļuvi Eiropas daudzveidīgajam saturam un plašu augstas kvalitātes piedāvājumu izvēli”; šajā saistībā uzsver, ka vajadzīgs regulējums par reģionālās sabiedriskās apraides pieejamību, īpaši, lai varētu iegūt informāciju par piedāvāto pakalpojumu mērķi un apjomu;

| 7. | ar gandarījumu atzīmē Eiropas Komisijas izteikto gribu digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros modernizēt tiesību aktus par autortiesībām un nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp autoru un lietotāju interesēm, lai veicinātu piekļuvi kultūrai un kultūru daudzveidību; |
| --- | --- |

7.

ar gandarījumu atzīmē Eiropas Komisijas izteikto gribu digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros modernizēt tiesību aktus par autortiesībām un nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp autoru un lietotāju interesēm, lai veicinātu piekļuvi kultūrai un kultūru daudzveidību;

| 8. | uzsver Eiropas audiovizuālajai videi raksturīgās duālās sistēmas vērtīgumu, jo tā nodrošina publisko un privāto dalībnieku stimulējošu līdzāspastāvēšanu; norāda, ka ir svarīgi mudināt, lai dalībvalstis publiskās audiovizuālās jomas operatoriem nodrošina ilgtspējīgu un pietiekamu publisko finansējumu, lai tie gan lineāru, gan nelineāru pakalpojumu jomā varētu pildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, pilnībā ievērojot sabiedriskās apraides pakalpojumu finansēšanai piemērojamos Eiropas noteikumus; |
| --- | --- |

8.

uzsver Eiropas audiovizuālajai videi raksturīgās duālās sistēmas vērtīgumu, jo tā nodrošina publisko un privāto dalībnieku stimulējošu līdzāspastāvēšanu; norāda, ka ir svarīgi mudināt, lai dalībvalstis publiskās audiovizuālās jomas operatoriem nodrošina ilgtspējīgu un pietiekamu publisko finansējumu, lai tie gan lineāru, gan nelineāru pakalpojumu jomā varētu pildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, pilnībā ievērojot sabiedriskās apraides pakalpojumu finansēšanai piemērojamos Eiropas noteikumus;

| 9. | atkārtoti uzsver tāda efektīva audiovizuālo mediju pakalpojumu regulējuma nozīmīgumu, kas ietver reālu sadarbību starp regulatoriem, kā arī regulatoru neatkarību gan no publiskajām iestādēm, gan no audiovizuālās jomas dalībniekiem un politiskajām partijām; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti uzsver tāda efektīva audiovizuālo mediju pakalpojumu regulējuma nozīmīgumu, kas ietver reālu sadarbību starp regulatoriem, kā arī regulatoru neatkarību gan no publiskajām iestādēm, gan no audiovizuālās jomas dalībniekiem un politiskajām partijām;

| 10. | uzsver Eiropas pilsonībai būtisko sociālās kohēzijas funkciju, ko pilda Eiropas audiovizuālie mediji; |
| --- | --- |

10.

uzsver Eiropas pilsonībai būtisko sociālās kohēzijas funkciju, ko pilda Eiropas audiovizuālie mediji;

| 11. | uzskata, ka ir jāpaplašina audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas darbības joma, iekļaujot tajā arī tādu audiovizuālo saturu, ko nevar uzskatīt par “līdzīgu televīzijai”; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ir jāpaplašina audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas darbības joma, iekļaujot tajā arī tādu audiovizuālo saturu, ko nevar uzskatīt par “līdzīgu televīzijai”;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Direktīvas darbības joma

| 12. | uzskata, ka AVMP direktīvas darbība jāattiecina uz visu veidu audiovizuālā satura sniedzējiem, to skaitā uz lietotāju radītā satura mitinātājiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka AVMP direktīvas darbība jāattiecina uz visu veidu audiovizuālā satura sniedzējiem, to skaitā uz lietotāju radītā satura mitinātājiem;

| 13. | iesaka izvērtēt, vai būtu lietderīgi izveidot jaunas pakalpojumu sniedzēju kategorijas un tos uzskatīt par pakalpojumu izplatītājiem direktīvas izpratnē neatkarīgi no izplatīšanas platformas; |
| --- | --- |

13.

iesaka izvērtēt, vai būtu lietderīgi izveidot jaunas pakalpojumu sniedzēju kategorijas un tos uzskatīt par pakalpojumu izplatītājiem direktīvas izpratnē neatkarīgi no izplatīšanas platformas;

| 14. | saistībā ar jaunu kategoriju izveides varbūtību uzsver, ka iespējamām jaunajām pakalpojumu sniedzēju kategorijām atkarībā no to darbības veida ir lietderīgi piemērot konkrētus direktīvas noteikumus; |
| --- | --- |

14.

saistībā ar jaunu kategoriju izveides varbūtību uzsver, ka iespējamām jaunajām pakalpojumu sniedzēju kategorijām atkarībā no to darbības veida ir lietderīgi piemērot konkrētus direktīvas noteikumus;

| 15. | norāda, ka pēc programmas izvēles posma neatkarīgi no tā, vai pakalpojums ir lineārs vai nelineārs, patērētājs nonāk līdzīgā tās skatītāja situācijā un ka tāpēc ir jāpielāgo AVMP direktīvā noteiktā atšķirīgā attieksme attiecībā uz lineāriem un nelineāriem pakalpojumiem saistībā ar nepilngadīgo aizsardzību un komercpaziņojumiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka pēc programmas izvēles posma neatkarīgi no tā, vai pakalpojums ir lineārs vai nelineārs, patērētājs nonāk līdzīgā tās skatītāja situācijā un ka tāpēc ir jāpielāgo AVMP direktīvā noteiktā atšķirīgā attieksme attiecībā uz lineāriem un nelineāriem pakalpojumiem saistībā ar nepilngadīgo aizsardzību un komercpaziņojumiem;

| 16. | aicina Eiropas Komisiju pārskatāmajā direktīvā audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēja darbību raksturojošo jēdzienu “redakcionālā atbildība” precizēt tā, lai tas ietvertu gan atbildību par pakalpojuma sniegšanu, gan ar to saistīto juridisko atbildību; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Komisiju pārskatāmajā direktīvā audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēja darbību raksturojošo jēdzienu “redakcionālā atbildība” precizēt tā, lai tas ietvertu gan atbildību par pakalpojuma sniegšanu, gan ar to saistīto juridisko atbildību;

| 17. | aicina direktīvas pamatdaļā paredzēt skaidru nošķīrumu starp noteikumiem, ko piemēro tiem audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem, kuri pilnībā redakcionāli kontrolē piedāvātās programmas un pakalpojumus, un tiem, kuri šādu redakcionālo kontroli neveic, piemēram, pakalpojuma izplatītājiem un over-the-top (OTT) pakalpojumiem, ietverot meklētājprogrammas, sociālos tīklus, satura apkopotājus, e-komercijas pakalpojumus, portālus un tiešsaistes datņu koplietošanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

17.

aicina direktīvas pamatdaļā paredzēt skaidru nošķīrumu starp noteikumiem, ko piemēro tiem audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem, kuri pilnībā redakcionāli kontrolē piedāvātās programmas un pakalpojumus, un tiem, kuri šādu redakcionālo kontroli neveic, piemēram, pakalpojuma izplatītājiem un over-the-top (OTT) pakalpojumiem, ietverot meklētājprogrammas, sociālos tīklus, satura apkopotājus, e-komercijas pakalpojumus, portālus un tiešsaistes datņu koplietošanas pakalpojumus;

| 18. | norāda, ka vietējie un reģionālie plašsaziņas līdzekļi tiek pakļauti arvien lielākam spiedienam. Ziņu piegāde no tiem vistuvākās apkārtnes draud izzust. Lai veicinātu vietējo un reģionālo ziņu piegādi un daudzpusīgus plašsaziņas līdzekļus, ir jārada juridiskais pamats publiskā un privātā sektora sadarbībai; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka vietējie un reģionālie plašsaziņas līdzekļi tiek pakļauti arvien lielākam spiedienam. Ziņu piegāde no tiem vistuvākās apkārtnes draud izzust. Lai veicinātu vietējo un reģionālo ziņu piegādi un daudzpusīgus plašsaziņas līdzekļus, ir jārada juridiskais pamats publiskā un privātā sektora sadarbībai;

Izcelsmes valsts principa izvērtēšana

| 19. | atkārto atzinumā “Eiropas kino digitālajā laikmetā” (1) izteikto aicinājumu izvērtēt AVMP direktīvā noteikto izcelsmes valsts principu, īpašu uzmanību veltot Eiropas audiovizuālās jomas dalībnieku attīstībai nepieciešamās tiesiskās noteiktības jautājumiem. Tāpēc jāapsver arī, cik lietderīgs ir tā dēvētais galamērķa valsts princips, ko piemēro dažās dalībvalstīs, ja vien tādējādi nezūd izcelsmes valsts principa būtība; |
| --- | --- |

19.

atkārto atzinumā “Eiropas kino digitālajā laikmetā” (1) izteikto aicinājumu izvērtēt AVMP direktīvā noteikto izcelsmes valsts principu, īpašu uzmanību veltot Eiropas audiovizuālās jomas dalībnieku attīstībai nepieciešamās tiesiskās noteiktības jautājumiem. Tāpēc jāapsver arī, cik lietderīgs ir tā dēvētais galamērķa valsts princips, ko piemēro dažās dalībvalstīs, ja vien tādējādi nezūd izcelsmes valsts principa būtība;

| 20. | tāpat kā Eiropas Parlaments 2014. gada 12. marta rezolūcijā par gatavošanos pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei, uzskata, ka Eiropas tiesību akti jāpielāgo reālajiem interneta izplatības un digitālās vides apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kas piedāvā audiovizuālo saturu tiešsaistē un kas cenšas izvairīties no nodokļu maksāšanas dažās dalībvalstīs, reģistrējoties tādās valstīs, kur nodokļu likmes ir ļoti zemas; |
| --- | --- |

20.

tāpat kā Eiropas Parlaments 2014. gada 12. marta rezolūcijā par gatavošanos pilnīgi konverģētai audiovizuālajai pasaulei, uzskata, ka Eiropas tiesību akti jāpielāgo reālajiem interneta izplatības un digitālās vides apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kas piedāvā audiovizuālo saturu tiešsaistē un kas cenšas izvairīties no nodokļu maksāšanas dažās dalībvalstīs, reģistrējoties tādās valstīs, kur nodokļu likmes ir ļoti zemas;

| 21. | mudina stiprināt un paplašināt (īpaši ietverot nelineāros pakalpojumus) spēkā esošos AVMP direktīvas 4. panta noteikumus ar mērķi novērst valsts un Eiropas līmeņa pasākumu apiešanu; |
| --- | --- |

21.

mudina stiprināt un paplašināt (īpaši ietverot nelineāros pakalpojumus) spēkā esošos AVMP direktīvas 4. panta noteikumus ar mērķi novērst valsts un Eiropas līmeņa pasākumu apiešanu;

| 22. | uzskata, ka ir jāizvirza prasība ārpus ES reģistrētiem audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem, kuru mērķauditorija atrodas ES, reģistrēties vai iecelt pārstāvi kādā dalībvalstī (piemēram, galvenajā mērķa valstī); |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ir jāizvirza prasība ārpus ES reģistrētiem audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzējiem, kuru mērķauditorija atrodas ES, reģistrēties vai iecelt pārstāvi kādā dalībvalstī (piemēram, galvenajā mērķa valstī);

| 23. | uzskata, ka galvenajam kritērijam, kas audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēju ļauj piesaistīt kādai dalībvalstij, jābūt uzņēmējdarbības vietai, t. i., vietai, kurā tiek nodarbināta lielākā daļa audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēja darbinieku; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka galvenajam kritērijam, kas audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēju ļauj piesaistīt kādai dalībvalstij, jābūt uzņēmējdarbības vietai, t. i., vietai, kurā tiek nodarbināta lielākā daļa audiovizuālo mediju pakalpojumu sniedzēja darbinieku;

Pieejamība

| 24. | ņemot vērā OTT pakalpojumu augošo nozīmi – tos definē kā metodi satura izplatīšanai internetā, neiesaistot interneta pakalpojumu sniedzējus kā starpniekus vairāk kā tikai datu nosūtīšanā, – un arvien lielāko lomu, kāda tiem ir kā saskarnei starp iedzīvotājiem un audiovizuālo saturu, Komiteja uzsver, cik būtiski ir šiem pakalpojumiem piemērot efektīvu regulējumu, lai nodrošinātu piekļuvi plašam informācijas piedāvājumam un daudzveidīgam audiovizuālajam saturam; |
| --- | --- |

24.

ņemot vērā OTT pakalpojumu augošo nozīmi – tos definē kā metodi satura izplatīšanai internetā, neiesaistot interneta pakalpojumu sniedzējus kā starpniekus vairāk kā tikai datu nosūtīšanā, – un arvien lielāko lomu, kāda tiem ir kā saskarnei starp iedzīvotājiem un audiovizuālo saturu, Komiteja uzsver, cik būtiski ir šiem pakalpojumiem piemērot efektīvu regulējumu, lai nodrošinātu piekļuvi plašam informācijas piedāvājumam un daudzveidīgam audiovizuālajam saturam;

| 25. | uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, ka vietējiem un reģionālajiem audiovizuālā satura ražotājiem ir vienlīdzīga piekļuve iedzīvotājiem, arī tad, ja saturu izplata tā apkopotāji; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, ka vietējiem un reģionālajiem audiovizuālā satura ražotājiem ir vienlīdzīga piekļuve iedzīvotājiem, arī tad, ja saturu izplata tā apkopotāji;

| 26. | uzskata, ka minētajam principam, kas nosaka, ka vietējiem un reģionālajiem audiovizuālā satura ražotājiem ir vienlīdzīga piekļuve sabiedrībai, jābūt Eiropas iestāžu apsvērumu pamatā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka minētajam principam, kas nosaka, ka vietējiem un reģionālajiem audiovizuālā satura ražotājiem ir vienlīdzīga piekļuve sabiedrībai, jābūt Eiropas iestāžu apsvērumu pamatā;

| 27. | aicina pieņemt noteikumus, kas nodrošinātu, ka kultūru daudzveidības sekmēšanas nolūkā OTT pakalpojumu un interneta un telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji, darbodamies kā audiovizuālo mediju pakalpojumu izplatītāji, nekādā gadījumā nevar dot priekšroku paši savam vai pašu izvēlētam saturam. Galvenais ir tas, ka būtiski svarīgi pilnībā ievērot un saglabāt raidorganizācijas raidītā programmu kanāla signāla integritāti un kvalitāti; |
| --- | --- |

27.

aicina pieņemt noteikumus, kas nodrošinātu, ka kultūru daudzveidības sekmēšanas nolūkā OTT pakalpojumu un interneta un telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji, darbodamies kā audiovizuālo mediju pakalpojumu izplatītāji, nekādā gadījumā nevar dot priekšroku paši savam vai pašu izvēlētam saturam. Galvenais ir tas, ka būtiski svarīgi pilnībā ievērot un saglabāt raidorganizācijas raidītā programmu kanāla signāla integritāti un kvalitāti;

| 28. | apstiprina: lai nodrošinātu kultūru daudzveidības un mediju plurālisma principu ievērošanu, audiovizuālā satura meklēšana un izvēle nekādos apstākļos nedrīkst būt atkarīga no ekonomiskajām interesēm; |
| --- | --- |

28.

apstiprina: lai nodrošinātu kultūru daudzveidības un mediju plurālisma principu ievērošanu, audiovizuālā satura meklēšana un izvēle nekādos apstākļos nedrīkst būt atkarīga no ekonomiskajām interesēm;

| 29. | aicina, pārskatot direktīvu, nodrošināt vajadzīgos pasākumus satura integritātes aizsardzībai, lai respektētu gan satura autorus, gan arī patērētājus; |
| --- | --- |

29.

aicina, pārskatot direktīvu, nodrošināt vajadzīgos pasākumus satura integritātes aizsardzībai, lai respektētu gan satura autorus, gan arī patērētājus;

Ģeogrāfiskā bloķēšana

| 30. | uzskata, ka, priekšnoteikums, ko nevar apstrīdēt, ir taisnīga atlīdzība audiovizuālā satura autoriem; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka, priekšnoteikums, ko nevar apstrīdēt, ir taisnīga atlīdzība audiovizuālā satura autoriem;

| 31. | uzskata, ka konverģējošā digitālā pasaulē ir jānodrošina tāda vērtību ķēde, kas stimulē Eiropas audiovizuālo darbu radīšanu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka konverģējošā digitālā pasaulē ir jānodrošina tāda vērtību ķēde, kas stimulē Eiropas audiovizuālo darbu radīšanu;

| 32. | uzskata, ka publiskā sektora finansētam un izstrādātam reģionālajam un vietējam audiovizuālajam saturam jābūt pieejamam visā Eiropas Savienībā. Digitālie šķēršļi, kas to traucē, ir jālikvidē; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka publiskā sektora finansētam un izstrādātam reģionālajam un vietējam audiovizuālajam saturam jābūt pieejamam visā Eiropas Savienībā. Digitālie šķēršļi, kas to traucē, ir jālikvidē;

| 33. | aicina Eiropas Komisiju, apsverot audiovizuālā satura ģeogrāfisko bloķēšanu, ņemt vērā šāda satura īpašās kultūras iezīmes; |
| --- | --- |

33.

aicina Eiropas Komisiju, apsverot audiovizuālā satura ģeogrāfisko bloķēšanu, ņemt vērā šāda satura īpašās kultūras iezīmes;

| 34. | tāpat aicina Eiropas Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai atbalstītu Eiropas audiovizuālā satura ražotājus un Eiropas un dalībvalstu izplatītājus; |
| --- | --- |

34.

tāpat aicina Eiropas Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai atbalstītu Eiropas audiovizuālā satura ražotājus un Eiropas un dalībvalstu izplatītājus;

| 35. | uzskata, ka ir jāsaglabā autortiesību teritorialitātes princips, jo šis mehānisms ir apliecinājis savu efektivitāti atlīdzības nodrošināšanā autoriem un kvalitatīvu Eiropas audiovizuālo darbu radīšanas veicināšanā; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka ir jāsaglabā autortiesību teritorialitātes princips, jo šis mehānisms ir apliecinājis savu efektivitāti atlīdzības nodrošināšanā autoriem un kvalitatīvu Eiropas audiovizuālo darbu radīšanas veicināšanā;

| 36. | atbalsta audiovizuālo mediju pakalpojumu lietotājiem piekrītošo tiesību pārvedamības ieviešanu un jo īpaši ar audiovizuālo pakalpojumu abonēšanu saistīto tiesību pārvedamības ieviešanu, kas ļautu lietotājiem, arī atrodoties citviet Eiropas Savienībā, piekļūt pakalpojumiem, ko viņi lieto savā valstī; |
| --- | --- |

36.

atbalsta audiovizuālo mediju pakalpojumu lietotājiem piekrītošo tiesību pārvedamības ieviešanu un jo īpaši ar audiovizuālo pakalpojumu abonēšanu saistīto tiesību pārvedamības ieviešanu, kas ļautu lietotājiem, arī atrodoties citviet Eiropas Savienībā, piekļūt pakalpojumiem, ko viņi lieto savā valstī;

| 37. | aicina arī īpašu uzmanību veltīt tām Eiropas Savienības valodu un kultūras minoritātēm, ko ietekmē ģeogrāfiskās bloķēšanas politikas pasākumi, kuru dēļ attiecīgo grupu iedzīvotājiem liegta piekļuve audiovizuālo mediju pakalpojumiem viņu dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

37.

aicina arī īpašu uzmanību veltīt tām Eiropas Savienības valodu un kultūras minoritātēm, ko ietekmē ģeogrāfiskās bloķēšanas politikas pasākumi, kuru dēļ attiecīgo grupu iedzīvotājiem liegta piekļuve audiovizuālo mediju pakalpojumiem viņu dzimtajā valodā;

Eiropā radīti un neatkarīgi darbi

| 38. | mudina visus Eiropas audiovizuālās jomas dalībniekus veicināt augstas kvalitātes satura izstrādi, tādējādi vairojot Eiropas piedāvāto lineāro un nelineāro pakalpojumu pievilcīgumu; |
| --- | --- |

38.

mudina visus Eiropas audiovizuālās jomas dalībniekus veicināt augstas kvalitātes satura izstrādi, tādējādi vairojot Eiropas piedāvāto lineāro un nelineāro pakalpojumu pievilcīgumu;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi arī reģionālajā līmenī nodrošināt AVMP direktīvas, kurā ieteikts “veikt pasākumus, kas veicinātu Eiropas audiovizuālo darbu ražošanu un attīstību, jo īpaši valstīs ar zemu ražošanas jaudu vai ierobežotu valodas lietošanas areālu”, īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi arī reģionālajā līmenī nodrošināt AVMP direktīvas, kurā ieteikts “veikt pasākumus, kas veicinātu Eiropas audiovizuālo darbu ražošanu un attīstību, jo īpaši valstīs ar zemu ražošanas jaudu vai ierobežotu valodas lietošanas areālu”, īstenošanu;

| 40. | attiecībā uz lineāriem un nelineāriem pakalpojumiem Komiteja iesaka, lai dalībvalstis tiek mudinātas ieviest finanšu ieguldījumu sistēmas ar nolūku atbalstīt visu audiovizuālo ķēdi, tajā skaitā Eiropas darbu ražošanu, kāda šobrīd saskaņā ar direktīvas 13. pantu brīvprātīgi noteikta attiecībā uz nelineāriem pakalpojumiem (pakalpojumiem pēc pieprasījuma), ietverot arī tiesību iegūšanu uz šiem darbiem un to popularizēšanu; |
| --- | --- |

40.

attiecībā uz lineāriem un nelineāriem pakalpojumiem Komiteja iesaka, lai dalībvalstis tiek mudinātas ieviest finanšu ieguldījumu sistēmas ar nolūku atbalstīt visu audiovizuālo ķēdi, tajā skaitā Eiropas darbu ražošanu, kāda šobrīd saskaņā ar direktīvas 13. pantu brīvprātīgi noteikta attiecībā uz nelineāriem pakalpojumiem (pakalpojumiem pēc pieprasījuma), ietverot arī tiesību iegūšanu uz šiem darbiem un to popularizēšanu;

| 41. | uzskata, ka kvalitatīvu Eiropas darbu un programmu popularizēšanas nolūkā ir vajadzīgi tālejošāki pasākumi, lai saskaņotu lineāro un nelineāro pakalpojumu popularizēšanu; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka kvalitatīvu Eiropas darbu un programmu popularizēšanas nolūkā ir vajadzīgi tālejošāki pasākumi, lai saskaņotu lineāro un nelineāro pakalpojumu popularizēšanu;

Patērētāju aizsardzība

| 42. | iesaka saglabāt pamatprincipus patērētāju aizsardzībai pret komercpaziņojumiem un jaunos noteikumus, kas jāpieņem konverģences ietvaros, koncentrēt daļā, kura attiecas uz programmas skatīšanos; |
| --- | --- |

42.

iesaka saglabāt pamatprincipus patērētāju aizsardzībai pret komercpaziņojumiem un jaunos noteikumus, kas jāpieņem konverģences ietvaros, koncentrēt daļā, kura attiecas uz programmas skatīšanos;

| 43. | vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz jaunajiem reklāmas paņēmieniem un stratēģijām, kuri izstrādāti nelineāriem pakalpojumiem un kuru mērķis ir vēstījuma efektivitātes palielināšana, un uz tajos ietverto iespējamo apdraudējumu attiecībā uz patērētāju aizsardzību, viņu privāto dzīvi un personas datiem; |
| --- | --- |

43.

vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz jaunajiem reklāmas paņēmieniem un stratēģijām, kuri izstrādāti nelineāriem pakalpojumiem un kuru mērķis ir vēstījuma efektivitātes palielināšana, un uz tajos ietverto iespējamo apdraudējumu attiecībā uz patērētāju aizsardzību, viņu privāto dzīvi un personas datiem;

| 44. | tāpēc prasa ieviest saskaņotu un vienotu pasākumu kopumu, kas nodrošinātu lineāru un nelineāru audiovizuālo mediju pakalpojumu patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

44.

tāpēc prasa ieviest saskaņotu un vienotu pasākumu kopumu, kas nodrošinātu lineāru un nelineāru audiovizuālo mediju pakalpojumu patērētāju aizsardzību;

| 45. | norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš saiknei starp jautājumiem, kas attiecas uz izmaksu šķietamu neesamību, uz pieejamību, uz satura kvalitāti un uz apdraudējumiem, kuri saistīti ar iedzīvotāju personiskajām brīvībām, tostarp viņu personas datu izmantošanu; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš saiknei starp jautājumiem, kas attiecas uz izmaksu šķietamu neesamību, uz pieejamību, uz satura kvalitāti un uz apdraudējumiem, kuri saistīti ar iedzīvotāju personiskajām brīvībām, tostarp viņu personas datu izmantošanu;

| 46. | uzsver, ka aizvien plašākas un apzinātākas digitālo līdzekļu lietotprasmes veicināšana stiprina iedzīvotāju un viņu pārstāvju spēju kontrolēt un novērst risku, ka ekonomiskā, komerciālā un kultūras līmenī izzūd teritoriālās īpatnības un struktūras un tā vietā personas, kas pārvalda tīklu, audiovizuālo mediju pakalpojumu piedāvājumu padara vienveidīgu; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka aizvien plašākas un apzinātākas digitālo līdzekļu lietotprasmes veicināšana stiprina iedzīvotāju un viņu pārstāvju spēju kontrolēt un novērst risku, ka ekonomiskā, komerciālā un kultūras līmenī izzūd teritoriālās īpatnības un struktūras un tā vietā personas, kas pārvalda tīklu, audiovizuālo mediju pakalpojumu piedāvājumu padara vienveidīgu;

Nepilngadīgo aizsardzība

| 47. | ierosina gan attiecībā uz lineārajiem, gan nelineārajiem pakalpojumiem pieņemt līdzīgu regulējumu, kas piemērojams programmām, kuras var kaitēt nepilngadīgajiem, neatkarīgi no veida, kā piekļūt šādām programmām; norāda, ka lielākajā daļā Eiropas sabiedrisko raidorganizāciju – gan valsts līmeņa, gan reģionālo – nepilngadīgajiem paredzētas programmas un raidlaikus regulē ar līgumiem vai likumiem; |
| --- | --- |

47.

ierosina gan attiecībā uz lineārajiem, gan nelineārajiem pakalpojumiem pieņemt līdzīgu regulējumu, kas piemērojams programmām, kuras var kaitēt nepilngadīgajiem, neatkarīgi no veida, kā piekļūt šādām programmām; norāda, ka lielākajā daļā Eiropas sabiedrisko raidorganizāciju – gan valsts līmeņa, gan reģionālo – nepilngadīgajiem paredzētas programmas un raidlaikus regulē ar līgumiem vai likumiem;

| 48. | prasa ieviest stimulus tieši bērniem izstrādāta un pielāgota satura atbalstam, kā arī audiovizuālās jomas operatoru un izglītības nozares partnerattiecību sekmēšanai digitālajā vidē. Jāievieš izglītības programmas jauniešiem, lai viņi jau agrīnā posmā varētu apgūt iemaņas visu veidu sociālo plašsaziņas līdzekļu, digitālā satura izmantošanai, informācijas sniegšanai u.c.; |
| --- | --- |

48.

prasa ieviest stimulus tieši bērniem izstrādāta un pielāgota satura atbalstam, kā arī audiovizuālās jomas operatoru un izglītības nozares partnerattiecību sekmēšanai digitālajā vidē. Jāievieš izglītības programmas jauniešiem, lai viņi jau agrīnā posmā varētu apgūt iemaņas visu veidu sociālo plašsaziņas līdzekļu, digitālā satura izmantošanai, informācijas sniegšanai u.c.;

Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme

| 49. | aicina pastiprināti atbalstīt saturu, kas saistīts ar mediju, īpaši jauno mediju, lietotprasmi; RK aicina visus pieejamos plašsaziņas līdzekļus – gan digitālajā, gan analogajā sistēmā – izmantot saprātīgi, lai uzlabotu katra cilvēka dzīves kvalitāti un nodrošinātu, ka ikviens var pilnībā iekļauties plašsaziņas līdzekļu sabiedrībā; |
| --- | --- |

49.

aicina pastiprināti atbalstīt saturu, kas saistīts ar mediju, īpaši jauno mediju, lietotprasmi; RK aicina visus pieejamos plašsaziņas līdzekļus – gan digitālajā, gan analogajā sistēmā – izmantot saprātīgi, lai uzlabotu katra cilvēka dzīves kvalitāti un nodrošinātu, ka ikviens var pilnībā iekļauties plašsaziņas līdzekļu sabiedrībā;

Tiešsaistes plašsaziņas līdzekļi

| 50. | uzskata, ka padziļināti jāizvērtē, vai būtu lietderīgi direktīvas darbības jomā ietvert dažus konkrētus tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu veidus (video) un lejupielādes pakalpojumus (piemēram, download-to-rent un download-to-own), īpaši pārskatot “audiovizuālo mediju pakalpojuma” definīciju; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka padziļināti jāizvērtē, vai būtu lietderīgi direktīvas darbības jomā ietvert dažus konkrētus tiešsaistes plašsaziņas līdzekļu veidus (video) un lejupielādes pakalpojumus (piemēram, download-to-rent un download-to-own), īpaši pārskatot “audiovizuālo mediju pakalpojuma” definīciju;

| 51. | norāda, ka TTIP sarunu pilnvarās ir nepārprotami noteikts, ka “Nolīgumā neparedz noteikumus, kas varētu kaitēt Savienības vai tās dalībvalstu kultūru un valodu daudzveidībai, īpaši kultūras nozarē, vai traucēt Savienībai un tās dalībvalstīm saglabāt esošo politiku un pasākumus kultūras nozares atbalstam, tā kā tai ES un tās dalībvalstīs ir īpašs statuss”; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka TTIP sarunu pilnvarās ir nepārprotami noteikts, ka “Nolīgumā neparedz noteikumus, kas varētu kaitēt Savienības vai tās dalībvalstu kultūru un valodu daudzveidībai, īpaši kultūras nozarē, vai traucēt Savienībai un tās dalībvalstīm saglabāt esošo politiku un pasākumus kultūras nozares atbalstam, tā kā tai ES un tās dalībvalstīs ir īpašs statuss”;

Regulējums

| 52. | atbalsta to principu iekļaušanu AVMP direktīvā, kurus Eiropas audiovizuālo pakalpojumu regulatoru grupa (ERGA) izvirzījusi savā dibināšanas deklarācijā, atsaucoties uz “tādu kopīgu iezīmju noteikšanu Eiropas līmenī, kurām būtu jāpiemīt visiem neatkarīgajiem regulatoriem mūsu nozarē”, un kuri attiecas uz neatkarību, lēmumu pieņemšanas un amatā iecelšanas procesu pārredzamību, kompetenci un zinātību, īstenošanas pilnvaru efektivitāti, strīdu izšķiršanas mehānismiem un tiesu iestādes veiktu regulatora lēmumu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

52.

atbalsta to principu iekļaušanu AVMP direktīvā, kurus Eiropas audiovizuālo pakalpojumu regulatoru grupa (ERGA) izvirzījusi savā dibināšanas deklarācijā, atsaucoties uz “tādu kopīgu iezīmju noteikšanu Eiropas līmenī, kurām būtu jāpiemīt visiem neatkarīgajiem regulatoriem mūsu nozarē”, un kuri attiecas uz neatkarību, lēmumu pieņemšanas un amatā iecelšanas procesu pārredzamību, kompetenci un zinātību, īstenošanas pilnvaru efektivitāti, strīdu izšķiršanas mehānismiem un tiesu iestādes veiktu regulatora lēmumu pārskatīšanu.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52014IR3660&from=LV

1

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/35

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Finanšu instrumenti teritoriālās attīstības atbalstam”

(2015/C 423/07)

| Ziņotājs: | Adam STRUZIK (PL/PPE), Mazovijas vojevodistes maršals |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Adam STRUZIK (PL/PPE), Mazovijas vojevodistes maršals

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | sniedz ieteikumus par finanšu instrumentu izmantošanu teritoriālajā attīstībā, pamatojoties uz tiesiskā regulējuma analīzi, jautājumu par šo instrumentu lietderību teritoriālās attīstības politikā, to efektivitātes nodrošināšanu, kā arī finanšu instrumentu izmantošanas institucionalizāciju; |
| --- | --- |

1.

sniedz ieteikumus par finanšu instrumentu izmantošanu teritoriālajā attīstībā, pamatojoties uz tiesiskā regulējuma analīzi, jautājumu par šo instrumentu lietderību teritoriālās attīstības politikā, to efektivitātes nodrošināšanu, kā arī finanšu instrumentu izmantošanas institucionalizāciju;

| 2. | uzsver: ņemot vērā finanšu instrumentu izmantošanas nozīmi teritoriālajā attīstībā, atzinuma sagatavošanā tika apkopota COTER komisijas un budžeta grupas locekļu pieredze, kā arī notika konsultācijas ar Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB) un citiem dalībniekiem, kuriem ir zināšanas un pieredze finanšu instrumentu izmantošanā; |
| --- | --- |

2.

uzsver: ņemot vērā finanšu instrumentu izmantošanas nozīmi teritoriālajā attīstībā, atzinuma sagatavošanā tika apkopota COTER komisijas un budžeta grupas locekļu pieredze, kā arī notika konsultācijas ar Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB) un citiem dalībniekiem, kuriem ir zināšanas un pieredze finanšu instrumentu izmantošanā;

| 3. | atzīst, ka finanšu instrumenti var būt svarīgi līdzekļi teritoriālajai attīstībai. Atmaksājamais finansējums var nodrošināt lielāku sviras efektu no ieguldītā kapitāla atsevišķās jomās, kur privātais finansējums var papildināt publisko finansējumu un kur kapitāla atdeve ir pietiekami pievilcīga; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka finanšu instrumenti var būt svarīgi līdzekļi teritoriālajai attīstībai. Atmaksājamais finansējums var nodrošināt lielāku sviras efektu no ieguldītā kapitāla atsevišķās jomās, kur privātais finansējums var papildināt publisko finansējumu un kur kapitāla atdeve ir pietiekami pievilcīga;

| 4. | uzsver, ka dotāciju sistēmai ir svarīga loma teritoriālās attīstības stimulēšanā, it īpaši jomās, kurās tirgus darbība ir bijusi neveiksmīga un teritoriālās kohēzijas problēmas ir patiess izaicinājums, un norāda uz dotāciju un finanšu instrumentu savstarpēji papildinošo raksturu, jo tos vajadzētu piemērot dažādās situācijās. Finanšu instrumentu izmantošanas veicināšana nedrīkst pārmērīgi ierobežot dotāciju sistēmu vai izslēgt ES budžetu, kas piešķirts kohēzijas politikai; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka dotāciju sistēmai ir svarīga loma teritoriālās attīstības stimulēšanā, it īpaši jomās, kurās tirgus darbība ir bijusi neveiksmīga un teritoriālās kohēzijas problēmas ir patiess izaicinājums, un norāda uz dotāciju un finanšu instrumentu savstarpēji papildinošo raksturu, jo tos vajadzētu piemērot dažādās situācijās. Finanšu instrumentu izmantošanas veicināšana nedrīkst pārmērīgi ierobežot dotāciju sistēmu vai izslēgt ES budžetu, kas piešķirts kohēzijas politikai;

| 5. | atbalsta 2015. gada 9. jūnijā Rīgā pieņemtos Padomes secinājumus par 2014.–2020. gada kohēzijas politikas īstenošanas problēmām, kuros Komisija tiek aicināta “savlaicīgi, saskaņoti, konsekventi un skaidri sniegt norādījumus par finanšu instrumentu izmantošanu un par sinerģijām starp dažādiem instrumentiem, kā arī izskatīt visas iespējas nodrošināt vairāk skaidrības, nekādā gadījumā neradot papildu pienākumus, kas pārsniegtu likumdevēju apstiprināto tiesību normu darbības jomu”; |
| --- | --- |

5.

atbalsta 2015. gada 9. jūnijā Rīgā pieņemtos Padomes secinājumus par 2014.–2020. gada kohēzijas politikas īstenošanas problēmām, kuros Komisija tiek aicināta “savlaicīgi, saskaņoti, konsekventi un skaidri sniegt norādījumus par finanšu instrumentu izmantošanu un par sinerģijām starp dažādiem instrumentiem, kā arī izskatīt visas iespējas nodrošināt vairāk skaidrības, nekādā gadījumā neradot papildu pienākumus, kas pārsniegtu likumdevēju apstiprināto tiesību normu darbības jomu”;

| 6. | pieņem zināšanai Revīzijas palātas secinājumus Īpašajā ziņojumā 05/2015 par finanšu instrumentu izmantošanu lauku rajonos (1), kurā norādīts uz risku saistībā ar garantiju fondu pārmērīgu kapitalizāciju attiecībā pret privāto investoru pieprasījumu, kā arī uz sekām, ko rada sviras efekta trūkums, kad privātu finansējumu izmanto publiskā finansējuma papildināšanai. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā no minētā ziņojuma izrietošās atziņas; |
| --- | --- |

6.

pieņem zināšanai Revīzijas palātas secinājumus Īpašajā ziņojumā 05/2015 par finanšu instrumentu izmantošanu lauku rajonos (1), kurā norādīts uz risku saistībā ar garantiju fondu pārmērīgu kapitalizāciju attiecībā pret privāto investoru pieprasījumu, kā arī uz sekām, ko rada sviras efekta trūkums, kad privātu finansējumu izmanto publiskā finansējuma papildināšanai. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā no minētā ziņojuma izrietošās atziņas;

Eiropas Reģionu komiteja vēlas uzsvērt šādus aspektus:

Tiesiskā vide

| 7. | no struktūrfondiem finansēto publisko pasākumu mērķis ir nodrošināt Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. panta īstenošanu. Izklāstot savu nostāju vai pieņemot lēmumus par finanšu instrumentiem, kompetentajām ES un valstu iestādēm vajadzētu katru reizi novērtēt to ietekmi uz minētā mērķa īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

no struktūrfondiem finansēto publisko pasākumu mērķis ir nodrošināt Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. panta īstenošanu. Izklāstot savu nostāju vai pieņemot lēmumus par finanšu instrumentiem, kompetentajām ES un valstu iestādēm vajadzētu katru reizi novērtēt to ietekmi uz minētā mērķa īstenošanu;

| 8. | finanšu instrumentu izmantošanas nepietiekams regulējums ir tikpat kaitīgs kā to izmantošanas pārmērīgs regulējums. Jo īpaši 2014.–2020. gada finanšu shēmas sākumā svarīgi ir nekavējoties pieņemt visus vajadzīgos tiesiskos risinājumus, lai neatkārtotu kļūdas, kas parādījās iepriekšējās, 2007.–2013. gada finanšu shēmas sākumā; |
| --- | --- |

8.

finanšu instrumentu izmantošanas nepietiekams regulējums ir tikpat kaitīgs kā to izmantošanas pārmērīgs regulējums. Jo īpaši 2014.–2020. gada finanšu shēmas sākumā svarīgi ir nekavējoties pieņemt visus vajadzīgos tiesiskos risinājumus, lai neatkārtotu kļūdas, kas parādījās iepriekšējās, 2007.–2013. gada finanšu shēmas sākumā;

| 9. | kad dalībvalstis jau ir sākušas īstenot Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu finansētos instrumentus, ES regulējums būtu jāievieš tikai izņēmuma gadījumos. Jānodrošina, lai Eiropas Savienības iestādes un struktūras, it īpaši Eiropas Komisija (EK), ar reģionu pārstāvjiem apspriestos par visiem tiesību aktu grozījumiem, kas ietekmē to finanšu instrumentu plānošanu, īstenošanu un norēķināšanos, kuri ir svarīgi teritoriālajā attīstībā; |
| --- | --- |

9.

kad dalībvalstis jau ir sākušas īstenot Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu finansētos instrumentus, ES regulējums būtu jāievieš tikai izņēmuma gadījumos. Jānodrošina, lai Eiropas Savienības iestādes un struktūras, it īpaši Eiropas Komisija (EK), ar reģionu pārstāvjiem apspriestos par visiem tiesību aktu grozījumiem, kas ietekmē to finanšu instrumentu plānošanu, īstenošanu un norēķināšanos, kuri ir svarīgi teritoriālajā attīstībā;

| 10. | lai maksimāli palielinātu ieguvumus no ESI fondu finansēto instrumentu īstenošanas, būtu jāizveido pastāvīgs dialogs starp reģionu pārstāvjiem, EK un EIB, kā arī uzņēmumu pārstāvības apvienībām par saistošu tiesību normu interpretāciju, īstenošanas rezultātiem un ar to saistītām problēmām. Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju nekavējoties institucionalizēt šādu sadarbību; |
| --- | --- |

10.

lai maksimāli palielinātu ieguvumus no ESI fondu finansēto instrumentu īstenošanas, būtu jāizveido pastāvīgs dialogs starp reģionu pārstāvjiem, EK un EIB, kā arī uzņēmumu pārstāvības apvienībām par saistošu tiesību normu interpretāciju, īstenošanas rezultātiem un ar to saistītām problēmām. Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju nekavējoties institucionalizēt šādu sadarbību;

| 11. | norāda arī, ka visai ar šo tematu saistītajai informācijai ir jābūt pārredzamai, maksimāli detalizētai un tā jāpasniedz vienkāršotā veidā, lai visas potenciāli ieinteresētās puses – fiziskās vai juridiskās personas – varētu iegūt visu pamatinformāciju, kas vajadzīga investīciju vai attīstības lēmumu pieņemšanai. Tādējādi mazinātos slēptais risks un būtu iespējams vērtēt un plānot administratīvos pasākumus, turklāt kopumā palielinātos ieguldītāju ieinteresētība; |
| --- | --- |

11.

norāda arī, ka visai ar šo tematu saistītajai informācijai ir jābūt pārredzamai, maksimāli detalizētai un tā jāpasniedz vienkāršotā veidā, lai visas potenciāli ieinteresētās puses – fiziskās vai juridiskās personas – varētu iegūt visu pamatinformāciju, kas vajadzīga investīciju vai attīstības lēmumu pieņemšanai. Tādējādi mazinātos slēptais risks un būtu iespējams vērtēt un plānot administratīvos pasākumus, turklāt kopumā palielinātos ieguldītāju ieinteresētība;

| 12. | jānodrošina, lai problēmas, ar ko saskaras tās vietējās un reģionālās pašvaldības, kas 2007.–2013. gada shēmā bija nolēmušas ieviest un izmantot atmaksājamos instrumentus, neatturētu minētās pašvaldības no šāda veida finansējuma izvēles 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Jāveic arī pasākumi, kas nodrošinātu, ka risks, ko finanšu instrumentu nepietiekamais regulējums radīja 2007.–2013. gada shēmā, neapgrūtinās pārvaldības iestādes, finanšu starpniekus un jo īpaši galasaņēmējus; |
| --- | --- |

12.

jānodrošina, lai problēmas, ar ko saskaras tās vietējās un reģionālās pašvaldības, kas 2007.–2013. gada shēmā bija nolēmušas ieviest un izmantot atmaksājamos instrumentus, neatturētu minētās pašvaldības no šāda veida finansējuma izvēles 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Jāveic arī pasākumi, kas nodrošinātu, ka risks, ko finanšu instrumentu nepietiekamais regulējums radīja 2007.–2013. gada shēmā, neapgrūtinās pārvaldības iestādes, finanšu starpniekus un jo īpaši galasaņēmējus;

| 13. | veicot iespējamas korekcijas 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros, jāatceras, ka saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006 98. pantu bija jāņem vērā pārkāpumu veidi un smagums, kā arī fondam nodarītie finansiālie zaudējumi. Eiropas Komisijai būtu jānodrošina, ka šis noteikums tiek ievērots gan ES, gan atsevišķu dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

13.

veicot iespējamas korekcijas 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros, jāatceras, ka saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006 98. pantu bija jāņem vērā pārkāpumu veidi un smagums, kā arī fondam nodarītie finansiālie zaudējumi. Eiropas Komisijai būtu jānodrošina, ka šis noteikums tiek ievērots gan ES, gan atsevišķu dalībvalstu līmenī;

| 14. | norāda, ka pamatnostādņu par valsts atbalstu riska finansējuma ieguldījumu veicināšanai (2) 20. punktā noteikts, ka “atbalsta pasākumi ir jāizvērš, izmantojot finanšu starpniekus vai alternatīvas tirdzniecības platformas, izņemot gadījumos, kad fiskālos stimulus piemēro tiešiem ieguldījumiem atbilstīgos uzņēmumos. Tāpēc uz pasākumiem, ar ko dalībvalsts vai publiska struktūra veic tiešus ieguldījumus uzņēmumos, neiesaistot šādus starpniecības instrumentus, neattiecas Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas un šo pamatnostādņu riska finansējuma valsts atbalsta noteikumu tvērums”. Tādējādi, ja pārvaldības iestāde finanšu paketes ietvaros veic tiešu atbalsta maksājumu MVU, attiecīgais atbalsts var būt ar Līguma noteikumiem saderīgs valsts atbalsts tikai tādā gadījumā, ja tā summa ir mazāka nekā de minimis regulā noteiktās summas vai ja minētais atbalsts tiek piešķirts atbilstoši citiem horizontālajiem noteikumiem par valsts atbalstu (piemēram, MVU, reģionālā kohēzija, pētniecība un izstrāde u. c.). Tādēļ Komiteja aicina Komisiju pārbaudīt, vai šis noteikums neveicina ar finanšu instrumentiem atbalstīto projektu sadrumstalošanu un vai minētās pamatnostādnes nav pretrunā 38. pantam Regulā (ES) Nr. 1303/2013 par kopīgiem noteikumiem, ko piemēro struktūrfondiem saistībā ar finanšu instrumentu īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka pamatnostādņu par valsts atbalstu riska finansējuma ieguldījumu veicināšanai (2) 20. punktā noteikts, ka “atbalsta pasākumi ir jāizvērš, izmantojot finanšu starpniekus vai alternatīvas tirdzniecības platformas, izņemot gadījumos, kad fiskālos stimulus piemēro tiešiem ieguldījumiem atbilstīgos uzņēmumos. Tāpēc uz pasākumiem, ar ko dalībvalsts vai publiska struktūra veic tiešus ieguldījumus uzņēmumos, neiesaistot šādus starpniecības instrumentus, neattiecas Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas un šo pamatnostādņu riska finansējuma valsts atbalsta noteikumu tvērums”. Tādējādi, ja pārvaldības iestāde finanšu paketes ietvaros veic tiešu atbalsta maksājumu MVU, attiecīgais atbalsts var būt ar Līguma noteikumiem saderīgs valsts atbalsts tikai tādā gadījumā, ja tā summa ir mazāka nekā de minimis regulā noteiktās summas vai ja minētais atbalsts tiek piešķirts atbilstoši citiem horizontālajiem noteikumiem par valsts atbalstu (piemēram, MVU, reģionālā kohēzija, pētniecība un izstrāde u. c.). Tādēļ Komiteja aicina Komisiju pārbaudīt, vai šis noteikums neveicina ar finanšu instrumentiem atbalstīto projektu sadrumstalošanu un vai minētās pamatnostādnes nav pretrunā 38. pantam Regulā (ES) Nr. 1303/2013 par kopīgiem noteikumiem, ko piemēro struktūrfondiem saistībā ar finanšu instrumentu īstenošanu;

| 15. | visos īstenošanas līmeņos būtu jācenšas likvidēt nevajadzīgus regulatīvos ierobežojumus, kas palielina izmaksas un samazina pieprasījumu pēc finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

15.

visos īstenošanas līmeņos būtu jācenšas likvidēt nevajadzīgus regulatīvos ierobežojumus, kas palielina izmaksas un samazina pieprasījumu pēc finanšu instrumentiem;

| 16. | ja, īstenojot struktūrfondus 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros, tiek konstatēti pārkāpumi, ir jānodrošina, lai attiecīgie izdevumi netiktu iesniegti norēķiniem ar Komisiju. Tomēr jāatzīmē, ka gadījumos, kad ir atklāti pārkāpumi, līdzekļi no starpniekiem vai fondu fonda būtu jāizņem vienīgi tad, ja nav iespējams nodrošināt to turpmāku efektīvu izmantošanu. Komiteja cita starpā uzsver, ka uz to norādīts 78. panta 6. punkta otrajā daļā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, kurā paredzēts, ka attiecināmie izdevumi ir jānosaka, daļēji vai pilnībā noslēdzot darbības programmu. Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju nodrošināt iepriekš minēto un vajadzības gadījumā veikt visas nepieciešamās regulatīvās izmaiņas šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

ja, īstenojot struktūrfondus 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros, tiek konstatēti pārkāpumi, ir jānodrošina, lai attiecīgie izdevumi netiktu iesniegti norēķiniem ar Komisiju. Tomēr jāatzīmē, ka gadījumos, kad ir atklāti pārkāpumi, līdzekļi no starpniekiem vai fondu fonda būtu jāizņem vienīgi tad, ja nav iespējams nodrošināt to turpmāku efektīvu izmantošanu. Komiteja cita starpā uzsver, ka uz to norādīts 78. panta 6. punkta otrajā daļā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, kurā paredzēts, ka attiecināmie izdevumi ir jānosaka, daļēji vai pilnībā noslēdzot darbības programmu. Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju nodrošināt iepriekš minēto un vajadzības gadījumā veikt visas nepieciešamās regulatīvās izmaiņas šajā jomā;

| 17. | būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka izdevumu tīrvērtes procesā līdzekļu saņēmēji iesniegtu ticamus dokumentus. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka lielākā daļa finanšu instrumentu tika izstrādāta komerciālajā tirgū. Tādēļ tīrvērtes procesā būtu jāņem vērā to iezīmes un īstenošanas struktūra; |
| --- | --- |

17.

būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu to, ka izdevumu tīrvērtes procesā līdzekļu saņēmēji iesniegtu ticamus dokumentus. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka lielākā daļa finanšu instrumentu tika izstrādāta komerciālajā tirgū. Tādēļ tīrvērtes procesā būtu jāņem vērā to iezīmes un īstenošanas struktūra;

| 18. | apliecinošajiem dokumentiem, kas apstiprina izdevumu atbilstību, jābūt tikai tādiem, kas nepieciešami noteiktā mērķa sasniegšanai. Kur vien iespējams, būtu jāatļauj apliecinošie dokumenti, kas vismazāk apgrūtina atbalsta saņēmējus un galasaņēmējus, piemēram, paziņojumi. Iepriekš minētais neietekmē vajadzību veikt kontroles nolūkā pārbaudīt iesniegtos apliecinošos dokumentus. Būtu jāsagatavo priekšlikums par dalībvalstu publisko reģistru izmantošanu. Komiteja ierosina arī, ka jau no plānošanas posma šī apliecinošo dokumentu un kontroles sistēma būtu jāveido tā, lai tā negatīvi neietekmētu saņēmēju vai tiešo lietotāju lēmumu par līdzekļu piesaisti; |
| --- | --- |

18.

apliecinošajiem dokumentiem, kas apstiprina izdevumu atbilstību, jābūt tikai tādiem, kas nepieciešami noteiktā mērķa sasniegšanai. Kur vien iespējams, būtu jāatļauj apliecinošie dokumenti, kas vismazāk apgrūtina atbalsta saņēmējus un galasaņēmējus, piemēram, paziņojumi. Iepriekš minētais neietekmē vajadzību veikt kontroles nolūkā pārbaudīt iesniegtos apliecinošos dokumentus. Būtu jāsagatavo priekšlikums par dalībvalstu publisko reģistru izmantošanu. Komiteja ierosina arī, ka jau no plānošanas posma šī apliecinošo dokumentu un kontroles sistēma būtu jāveido tā, lai tā negatīvi neietekmētu saņēmēju vai tiešo lietotāju lēmumu par līdzekļu piesaisti;

| 19. | kā jebkurā tirgū, arī finanšu instrumentu gadījumā līdzsvaru nosaka, pamatojoties uz piedāvājumu un pieprasījumu. Faktors, kas ietekmē piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, ir cena. Reģionu komiteja uzsver, ka attiecībā uz publisko finanšu instrumentiem vajadzētu maksimāli izmantot tirgus dabiskos mehānismus; |
| --- | --- |

19.

kā jebkurā tirgū, arī finanšu instrumentu gadījumā līdzsvaru nosaka, pamatojoties uz piedāvājumu un pieprasījumu. Faktors, kas ietekmē piedāvājuma un pieprasījuma apjomu, ir cena. Reģionu komiteja uzsver, ka attiecībā uz publisko finanšu instrumentiem vajadzētu maksimāli izmantot tirgus dabiskos mehānismus;

| 20. | šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka tad, ja starpnieki no MVU iekasē samaksu un komisijas naudu, tādējādi samazinot 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros finansēto atbilstīgo izdevumu apjomu, tas var būt šķērslis publisko līdzekļu pienācīgai pārvaldībai, kā arī pārmērīgi izkropļot dabiskos tirgus mehānismus. Reģionu komiteja aicina EK kopā ar reģioniem sākt rīkoties, lai apzinātu neefektīvas jomas un nekavējoties sagatavotu piemērotus korektīvus pasākumus; |
| --- | --- |

20.

šajā sakarā būtu jāatzīmē, ka tad, ja starpnieki no MVU iekasē samaksu un komisijas naudu, tādējādi samazinot 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros finansēto atbilstīgo izdevumu apjomu, tas var būt šķērslis publisko līdzekļu pienācīgai pārvaldībai, kā arī pārmērīgi izkropļot dabiskos tirgus mehānismus. Reģionu komiteja aicina EK kopā ar reģioniem sākt rīkoties, lai apzinātu neefektīvas jomas un nekavējoties sagatavotu piemērotus korektīvus pasākumus;

Finanšu instrumenti kā reģionālās politikas līdzeklis

| 21. | jāuzsver, ka lēmums par finanšu instrumentu izmantošanu vienmēr jāpieņem pēc padziļinātas analīzes un maksimāli ņemot vērā sabiedrisko lietderību. Tādēļ Reģionu komiteja uzsver, ka ar finanšu instrumentiem jārisina konkrētas sociālās, ekonomiskās un vides problēmas. Viens no mērķiem varētu būt gudras, iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšana; |
| --- | --- |

21.

jāuzsver, ka lēmums par finanšu instrumentu izmantošanu vienmēr jāpieņem pēc padziļinātas analīzes un maksimāli ņemot vērā sabiedrisko lietderību. Tādēļ Reģionu komiteja uzsver, ka ar finanšu instrumentiem jārisina konkrētas sociālās, ekonomiskās un vides problēmas. Viens no mērķiem varētu būt gudras, iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes veicināšana;

| 22. | lēmumā par finanšu instrumentu izmantošanu būtu vienmēr jāņem vērā novērtējums par to ietekmi uz citiem pieejamiem finanšu atbalsta veidiem, tostarp iespēja veidot sinerģiju, apvienojot dažādus atbalsta veidus, kā arī instrumentu iespējamā pārklāšanās. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina saskaņotība starp instrumentiem, ko īsteno ES līmenī (piemēram, COSME un “Apvārsnis 2020”), un citiem atbalsta avotiem – jo īpaši Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), kā arī finansējumu, ko piedāvā valsts/vietējās attīstības bankas un attīstību veicinošas bankas. Ņemot vērā ieguvumus no sinerģijas, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku nodrošināt pastāvīgu dialogu ar vietējiem un reģionālajiem partneriem šajā jomā; |
| --- | --- |

22.

lēmumā par finanšu instrumentu izmantošanu būtu vienmēr jāņem vērā novērtējums par to ietekmi uz citiem pieejamiem finanšu atbalsta veidiem, tostarp iespēja veidot sinerģiju, apvienojot dažādus atbalsta veidus, kā arī instrumentu iespējamā pārklāšanās. Kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina saskaņotība starp instrumentiem, ko īsteno ES līmenī (piemēram, COSME un “Apvārsnis 2020”), un citiem atbalsta avotiem – jo īpaši Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), kā arī finansējumu, ko piedāvā valsts/vietējās attīstības bankas un attīstību veicinošas bankas. Ņemot vērā ieguvumus no sinerģijas, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku nodrošināt pastāvīgu dialogu ar vietējiem un reģionālajiem partneriem šajā jomā;

| 23. | jānorāda arī uz nepieciešamību paredzēt risinājumus, kas ļauj elastīgāk kombinēt dažādus finansējuma veidus no dažādiem avotiem. Attiecībā uz ESIF jāatzīmē, ka gadījumos, kad tiek kombinētas dotācijas un finanšu instrumenti, būtu jāatļauj atbilstīgo izdevumu pārklāšanās. Tas ir jo īpaši svarīgi dalībniekiem, kam nav piekļuves banku sektoram. Reģionu komiteja tādēļ aicina Eiropas Komisiju kopā ar reģionu pārstāvjiem izstrādāt priekšlikumus par regulatīvām izmaiņām, kurās būtu ņemtas vērā ekonomiski vājāko dalībnieku intereses; |
| --- | --- |

23.

jānorāda arī uz nepieciešamību paredzēt risinājumus, kas ļauj elastīgāk kombinēt dažādus finansējuma veidus no dažādiem avotiem. Attiecībā uz ESIF jāatzīmē, ka gadījumos, kad tiek kombinētas dotācijas un finanšu instrumenti, būtu jāatļauj atbilstīgo izdevumu pārklāšanās. Tas ir jo īpaši svarīgi dalībniekiem, kam nav piekļuves banku sektoram. Reģionu komiteja tādēļ aicina Eiropas Komisiju kopā ar reģionu pārstāvjiem izstrādāt priekšlikumus par regulatīvām izmaiņām, kurās būtu ņemtas vērā ekonomiski vājāko dalībnieku intereses;

| 24. | instrumentus, kas paredzēti reģionālās attīstības veicināšanai, nevajadzētu izmantot finanšu sistēmas stabilizēšanai un pretcikliskiem pasākumiem. Šādi pasākumi būtu jāfinansē no citiem avotiem. Reģionu komiteja aicina Eiropas Savienības iestādes un struktūras nodrošināt, lai attīstības līdzekļi tiktu izmantoti atbilstoši to mērķiem; |
| --- | --- |

24.

instrumentus, kas paredzēti reģionālās attīstības veicināšanai, nevajadzētu izmantot finanšu sistēmas stabilizēšanai un pretcikliskiem pasākumiem. Šādi pasākumi būtu jāfinansē no citiem avotiem. Reģionu komiteja aicina Eiropas Savienības iestādes un struktūras nodrošināt, lai attīstības līdzekļi tiktu izmantoti atbilstoši to mērķiem;

| 25. | Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošina pienācīga reģionu līdzdalība finanšu instrumentu izmantošanā saskaņā ar “Investīciju plānu Eiropai”. Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Regulas par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) 56. apsvērumā ir paredzēts, ka jāpaver iespēja, lai reģionālās un vietējās pašvaldības varētu palīdzēt veidot un pārvaldīt Eiropas Investīciju projektu portālu; |
| --- | --- |

25.

Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošina pienācīga reģionu līdzdalība finanšu instrumentu izmantošanā saskaņā ar “Investīciju plānu Eiropai”. Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Regulas par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) 56. apsvērumā ir paredzēts, ka jāpaver iespēja, lai reģionālās un vietējās pašvaldības varētu palīdzēt veidot un pārvaldīt Eiropas Investīciju projektu portālu;

| 26. | ir pozitīvi, ka finanšu instrumenti piesaista privāto kapitālu, un Eiropas Komisijai ir jānodrošina, lai finanšu instrumentiem, ko finansē no ES līdzekļiem, būtu optimāls sviras efekts, kas atbilstu izvirzītajam sociālajam mērķim; |
| --- | --- |

26.

ir pozitīvi, ka finanšu instrumenti piesaista privāto kapitālu, un Eiropas Komisijai ir jānodrošina, lai finanšu instrumentiem, ko finansē no ES līdzekļiem, būtu optimāls sviras efekts, kas atbilstu izvirzītajam sociālajam mērķim;

| 27. | RK iesaka vienkāršot ES finanšu instrumentus; uzsver, ka instrumentiem jābūt nesarežģītiem un viegli lietojamiem, paredzot pareizu daudzumu pārbaužu un atskaišu; |
| --- | --- |

27.

RK iesaka vienkāršot ES finanšu instrumentus; uzsver, ka instrumentiem jābūt nesarežģītiem un viegli lietojamiem, paredzot pareizu daudzumu pārbaužu un atskaišu;

| 28. | RK uzsver nepieciešamību finanšu instrumentus labāk popularizēt starp potenciālajiem izmantotājiem, lai uzlabotu zināšanas par to konkrēto pievienoto vērtību un vislabāko izmantošanu; |
| --- | --- |

28.

RK uzsver nepieciešamību finanšu instrumentus labāk popularizēt starp potenciālajiem izmantotājiem, lai uzlabotu zināšanas par to konkrēto pievienoto vērtību un vislabāko izmantošanu;

| 29. | jānodrošina, ka finanšu instrumenti tiek izmantoti saskaņā ar sociālajām un ekonomiskajām vajadzībām viennozīmīgi teritoriālā dimensijā un vadoties no apsvēruma, ka pilsētās un laukos bieži vien ir atšķirīgi priekšnoteikumi un ar šīm finansējuma iespējām būtu jāatbalsta, piemēram, mazi projekti un jānodrošina, lai arī nelieliem reģioniem būtu piekļuve finansējumam. Svarīgi ir vērst uzmanību uz iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu traucēt finanšu instrumentu optimālu sadali; |
| --- | --- |

29.

jānodrošina, ka finanšu instrumenti tiek izmantoti saskaņā ar sociālajām un ekonomiskajām vajadzībām viennozīmīgi teritoriālā dimensijā un vadoties no apsvēruma, ka pilsētās un laukos bieži vien ir atšķirīgi priekšnoteikumi un ar šīm finansējuma iespējām būtu jāatbalsta, piemēram, mazi projekti un jānodrošina, lai arī nelieliem reģioniem būtu piekļuve finansējumam. Svarīgi ir vērst uzmanību uz iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, kas varētu traucēt finanšu instrumentu optimālu sadali;

| 30. | RK norāda, ka daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir grūti piekļūt ES fondiem, jo tās nespēj nodrošināt līdzfinansējumu no savas puses; uzsver, ka jāattīsta finanšu instrumenti, lai palīdzētu risināt šo problēmu; |
| --- | --- |

30.

RK norāda, ka daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir grūti piekļūt ES fondiem, jo tās nespēj nodrošināt līdzfinansējumu no savas puses; uzsver, ka jāattīsta finanšu instrumenti, lai palīdzētu risināt šo problēmu;

| 31. | ņemot vērā ierobežotās ārējā finansējuma iespējas Eiropas Savienībā, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, ir jānodrošina elastīgākas apgrozāmā kapitāla finansēšanas iespējas. Ņemot vērā grūtības veikt maksājumus vai attiecīgi ražošanas sezonalitāti, šis kapitāls būtu jāfinansē bez nevajadzīgiem ierobežojumiem. Šajā nolūkā Eiropas Komisijai kopā ar reģionu pārstāvjiem jāsāk īstenot šajā saistībā nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

31.

ņemot vērā ierobežotās ārējā finansējuma iespējas Eiropas Savienībā, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, ir jānodrošina elastīgākas apgrozāmā kapitāla finansēšanas iespējas. Ņemot vērā grūtības veikt maksājumus vai attiecīgi ražošanas sezonalitāti, šis kapitāls būtu jāfinansē bez nevajadzīgiem ierobežojumiem. Šajā nolūkā Eiropas Komisijai kopā ar reģionu pārstāvjiem jāsāk īstenot šajā saistībā nepieciešamos pasākumus;

| 32. | reaģējot uz ekonomikas krīzi, apgrozāmā kapitāla finansēšanas iespēja 2007.–2013. gada finanšu shēmā pirms attiecīgo regulatīvo izmaiņu veikšanas ir jāuzskata par piemērotu pasākumu no Eiropas ekonomisko interešu aspekta; |
| --- | --- |

32.

reaģējot uz ekonomikas krīzi, apgrozāmā kapitāla finansēšanas iespēja 2007.–2013. gada finanšu shēmā pirms attiecīgo regulatīvo izmaiņu veikšanas ir jāuzskata par piemērotu pasākumu no Eiropas ekonomisko interešu aspekta;

Finanšu instrumentu efektivitāte

| 33. | jāatzīmē, ka laba sadarbība starp EK, EIB, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīgs elements veiksmīgai finanšu instrumentu izmantošanai teritoriālajā attīstībā un kohēzijas politikā kopumā; |
| --- | --- |

33.

jāatzīmē, ka laba sadarbība starp EK, EIB, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīgs elements veiksmīgai finanšu instrumentu izmantošanai teritoriālajā attīstībā un kohēzijas politikā kopumā;

| 34. | ņemot vērā ar krīzi saistīto pieredzi, jāatceras, ka publiskie finanšu instrumenti nedrīkst izraisīt pārmērīgu riska pieaugumu finanšu sistēmā un jo īpaši banku sistēmā; |
| --- | --- |

34.

ņemot vērā ar krīzi saistīto pieredzi, jāatceras, ka publiskie finanšu instrumenti nedrīkst izraisīt pārmērīgu riska pieaugumu finanšu sistēmā un jo īpaši banku sistēmā;

| 35. | pirms pieņemt lēmumu par instrumentu izmantošanu, būtu jāanalizē, vai, finansējot ieguldījumus, piemēram, ar parāda instrumentu, patērētājiem netiek uzlikts pārmērīgs slogs saistībā ar šā parāda apkalpošanas izmaksām. Turklāt jāpatur prātā, ka finanšu starpnieki nedrīkst piesavināties vai ierobežot priekšrocības, kas izriet no tādu finanšu instrumentu izmantošanas, kurus finansē no publiskajiem līdzekļiem (piemēram, garantiju mehānismam vajadzētu pazemināt kapitāla piesaistīšanas izmaksas). Tāpat ir jānodrošina, lai finanšu instrumenti nekļūtu par nepamatotas peļņas avotu starpniekiem, piemēram, izmantojot banku sniegtos apdrošināšanas pakalpojumus vai sasaistīšanas darījumus. Eiropas Komisijai un valstu iestādēm jāpieņem attiecīgie tiesību akti šajā jautājumā; |
| --- | --- |

35.

pirms pieņemt lēmumu par instrumentu izmantošanu, būtu jāanalizē, vai, finansējot ieguldījumus, piemēram, ar parāda instrumentu, patērētājiem netiek uzlikts pārmērīgs slogs saistībā ar šā parāda apkalpošanas izmaksām. Turklāt jāpatur prātā, ka finanšu starpnieki nedrīkst piesavināties vai ierobežot priekšrocības, kas izriet no tādu finanšu instrumentu izmantošanas, kurus finansē no publiskajiem līdzekļiem (piemēram, garantiju mehānismam vajadzētu pazemināt kapitāla piesaistīšanas izmaksas). Tāpat ir jānodrošina, lai finanšu instrumenti nekļūtu par nepamatotas peļņas avotu starpniekiem, piemēram, izmantojot banku sniegtos apdrošināšanas pakalpojumus vai sasaistīšanas darījumus. Eiropas Komisijai un valstu iestādēm jāpieņem attiecīgie tiesību akti šajā jautājumā;

| 36. | pieredzes un zināšanu apmaiņa starp EK, EIB un vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāpastiprina. Lai palielinātu pašreizējo finanšu instrumentu efektivitāti, tie ir kopīgi jāizvērtē pašvaldībām un par šiem instrumentiem atbildīgajām iestādēm. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas saistības šajā jomā, taču vēlas uzsvērt: ņemot vērā īstenošanas sākotnējā posma izšķirošo nozīmi, ir intensīvāk jāstrādā pie tā, lai pilnībā tiktu īstenoti tādi risinājumi kā fi-compass platforma; |
| --- | --- |

36.

pieredzes un zināšanu apmaiņa starp EK, EIB un vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāpastiprina. Lai palielinātu pašreizējo finanšu instrumentu efektivitāti, tie ir kopīgi jāizvērtē pašvaldībām un par šiem instrumentiem atbildīgajām iestādēm. Reģionu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas saistības šajā jomā, taču vēlas uzsvērt: ņemot vērā īstenošanas sākotnējā posma izšķirošo nozīmi, ir intensīvāk jāstrādā pie tā, lai pilnībā tiktu īstenoti tādi risinājumi kā fi-compass platforma;

| 37. | lai veicinātu finanšu instrumentu izmantošanu (un ne tikai ESIF īstenošanas jomā), Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošina reģioniem piemērota saturiska atbalsta iespējas. Šāda atbalsta ietvaros jābūt iespējai piemērot individuālu pieeju katram reģionam; vienlaikus ir vajadzīgi atbilstoši visaptveroši norādījumi par to, kā vietējās un reģionālās pašvaldības var pieteikties uz finanšu instrumentiem, EIB kredītlīnijām un ESIF aizdevumiem, lai nodrošinātu, ka tās varētu pieņemt apzinātus lēmumus par to, kuri finanšu instrumenti tām ir vispiemērotākie apjoma, ieguldījumu veida un riska līmeņa ziņā; |
| --- | --- |

37.

lai veicinātu finanšu instrumentu izmantošanu (un ne tikai ESIF īstenošanas jomā), Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošina reģioniem piemērota saturiska atbalsta iespējas. Šāda atbalsta ietvaros jābūt iespējai piemērot individuālu pieeju katram reģionam; vienlaikus ir vajadzīgi atbilstoši visaptveroši norādījumi par to, kā vietējās un reģionālās pašvaldības var pieteikties uz finanšu instrumentiem, EIB kredītlīnijām un ESIF aizdevumiem, lai nodrošinātu, ka tās varētu pieņemt apzinātus lēmumus par to, kuri finanšu instrumenti tām ir vispiemērotākie apjoma, ieguldījumu veida un riska līmeņa ziņā;

| 38. | RK norāda, ka finanšu instrumentiem jābūt pieejamiem iespējamajiem izmantotājiem, paredzot labvēlīgākus nosacījumus salīdzinājumā ar standarta komerciāliem aizdevumiem; |
| --- | --- |

38.

RK norāda, ka finanšu instrumentiem jābūt pieejamiem iespējamajiem izmantotājiem, paredzot labvēlīgākus nosacījumus salīdzinājumā ar standarta komerciāliem aizdevumiem;

| 39. | atzinīgi vērtējot jau paveikto, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku drīzumā īstenot izpratnes veidošanas programmas, tai skaitā kursus un apmācības (dažādos līmeņos un reģionālajās valodās), kas paredzēti administrācijai, kura atbild par plānošanu, īstenošanu un finanšu instrumentu uzskaiti, kā arī reģionālajiem finanšu dalībniekiem, jo īpaši bezpeļņas organizācijām, kurām ir ierobežota piekļuve šādām zināšanām. Tāpat, ņemot vērā, ka daži reģioni un pašvaldību grupas jau ir sekmīgi izmantojušas ES finansēto aizdevumu instrumentus, būtu jāatbalsta šo modeļu un pieredzes pārņemšana citās valstīs un reģionos. Komiteja uzsver, ka šajā nolūkā svarīgi ir izmantot e-mācības; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtējot jau paveikto, Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku drīzumā īstenot izpratnes veidošanas programmas, tai skaitā kursus un apmācības (dažādos līmeņos un reģionālajās valodās), kas paredzēti administrācijai, kura atbild par plānošanu, īstenošanu un finanšu instrumentu uzskaiti, kā arī reģionālajiem finanšu dalībniekiem, jo īpaši bezpeļņas organizācijām, kurām ir ierobežota piekļuve šādām zināšanām. Tāpat, ņemot vērā, ka daži reģioni un pašvaldību grupas jau ir sekmīgi izmantojušas ES finansēto aizdevumu instrumentus, būtu jāatbalsta šo modeļu un pieredzes pārņemšana citās valstīs un reģionos. Komiteja uzsver, ka šajā nolūkā svarīgi ir izmantot e-mācības;

| 40. | to dalībnieku finansēšanai, kuri īsteno finanšu instrumentus, jākalpo kā stimulam, ar ko veicina uzticēto resursu efektīvu pārvaldību; |
| --- | --- |

40.

to dalībnieku finansēšanai, kuri īsteno finanšu instrumentus, jākalpo kā stimulam, ar ko veicina uzticēto resursu efektīvu pārvaldību;

| 41. | analizējot nepieciešamību standartizēt finanšu instrumentus (reģionu, dalībvalsts, Eiropas Savienības līmenī), vispirms būtu jāņem vērā šo instrumentu efektivitāte attiecībā uz noteiktajiem mērķiem, kā arī reģionu daudzveidība. Standartizācija nedrīkst būt balstīta vienīgi uz vēlmi samazināt pārvaldības izmaksas, kas gulstas uz starpniekiem; |
| --- | --- |

41.

analizējot nepieciešamību standartizēt finanšu instrumentus (reģionu, dalībvalsts, Eiropas Savienības līmenī), vispirms būtu jāņem vērā šo instrumentu efektivitāte attiecībā uz noteiktajiem mērķiem, kā arī reģionu daudzveidība. Standartizācija nedrīkst būt balstīta vienīgi uz vēlmi samazināt pārvaldības izmaksas, kas gulstas uz starpniekiem;

| 42. | lai gan instrumentu plānošanas process var izrādīties ilgāks nekā dotācijām, finanšu instrumentu (aizdevumu un garantiju) sadales ātrumam finanšu shēmas sākuma posmā vajadzētu palikt to galvenajai priekšrocībai salīdzinājumā ar dotācijām. Lai finanšu instrumentu izmantošana būtu efektīvāka un lietderīgāka, nekaitējot plānošanas procesā paredzēto ex ante novērtējumu precizitātei un kvalitātei, ir svarīgi līdz minimumam samazināt laiku, kas nepieciešams administratīvo procedūru īstenošanai; |
| --- | --- |

42.

lai gan instrumentu plānošanas process var izrādīties ilgāks nekā dotācijām, finanšu instrumentu (aizdevumu un garantiju) sadales ātrumam finanšu shēmas sākuma posmā vajadzētu palikt to galvenajai priekšrocībai salīdzinājumā ar dotācijām. Lai finanšu instrumentu izmantošana būtu efektīvāka un lietderīgāka, nekaitējot plānošanas procesā paredzēto ex ante novērtējumu precizitātei un kvalitātei, ir svarīgi līdz minimumam samazināt laiku, kas nepieciešams administratīvo procedūru īstenošanai;

| 43. | atbildīgajiem dalībniekiem ir jārēķinās ar finanšu instrumentu izmantošanas iespējamu nevēlamu ietekmi, it īpaši ar privātā finansējuma izspiešanu no tirgus publiskās intervences dēļ. Tādēļ ir jāparedz atbilstīgi pasākumi, kas novērstu šādas parādības. Šajā sakarā ir vajadzīga attiecīga sadarbība starp Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku un reģioniem, tostarp visaptverošas oficiālas vadlīnijas par dažādajiem finanšu instrumentiem, kas pieejami vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

43.

atbildīgajiem dalībniekiem ir jārēķinās ar finanšu instrumentu izmantošanas iespējamu nevēlamu ietekmi, it īpaši ar privātā finansējuma izspiešanu no tirgus publiskās intervences dēļ. Tādēļ ir jāparedz atbilstīgi pasākumi, kas novērstu šādas parādības. Šajā sakarā ir vajadzīga attiecīga sadarbība starp Eiropas Komisiju, Eiropas Investīciju banku un reģioniem, tostarp visaptverošas oficiālas vadlīnijas par dažādajiem finanšu instrumentiem, kas pieejami vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 44. | jāatzīmē, ka finanšu instrumentu izmantošanai – jo īpaši, ja dalībnieki ir izslēgti no banku sistēmas, – galarezultātā vajadzētu nodrošināt, ka minētie dalībnieki atgūst piekļuvi banku pakalpojumiem un ilgtermiņā var iegūt finansējumu komerciālajā tirgū; |
| --- | --- |

44.

jāatzīmē, ka finanšu instrumentu izmantošanai – jo īpaši, ja dalībnieki ir izslēgti no banku sistēmas, – galarezultātā vajadzētu nodrošināt, ka minētie dalībnieki atgūst piekļuvi banku pakalpojumiem un ilgtermiņā var iegūt finansējumu komerciālajā tirgū;

Institucionālā sistēma

| 45. | ESIF finanšu instrumentu īstenošanai nav jākoncentrējas uz piešķirtā atbalsta atmaksu, bet uz ilgtermiņa pozitīvu rezultātu sasniegšanu Eiropas ekonomikā; |
| --- | --- |

45.

ESIF finanšu instrumentu īstenošanai nav jākoncentrējas uz piešķirtā atbalsta atmaksu, bet uz ilgtermiņa pozitīvu rezultātu sasniegšanu Eiropas ekonomikā;

| 46. | finanšu instrumenti būtu jāīsteno, izmantojot gan lielās finanšu iestādes (galvenokārt attiecībā uz lieliem un sarežģītiem produktiem), gan mazākus starpniekus (vienkāršāku instrumentu gadījumā), kas īsteno mikrofinansēšanas produktus; |
| --- | --- |

46.

finanšu instrumenti būtu jāīsteno, izmantojot gan lielās finanšu iestādes (galvenokārt attiecībā uz lieliem un sarežģītiem produktiem), gan mazākus starpniekus (vienkāršāku instrumentu gadījumā), kas īsteno mikrofinansēšanas produktus;

| 47. | tā kā pēc publisko pasākumu beigām ir jānodrošina efektīva struktūra ārējam finansējumam, Eiropas Komisijai sadarbībā ar reģionu pārstāvjiem būtu jāizstrādā atbilstoši risinājumi, kas nodrošinātu, ka, pateicoties 2014.–2020. gadā īstenotajai intervencei, tiks nostiprinātas ar uzņēmējdarbības vidi saistītās iestādes; |
| --- | --- |

47.

tā kā pēc publisko pasākumu beigām ir jānodrošina efektīva struktūra ārējam finansējumam, Eiropas Komisijai sadarbībā ar reģionu pārstāvjiem būtu jāizstrādā atbilstoši risinājumi, kas nodrošinātu, ka, pateicoties 2014.–2020. gadā īstenotajai intervencei, tiks nostiprinātas ar uzņēmējdarbības vidi saistītās iestādes;

| 48. | RK uzsver, ka kontrole, ko veic dažādos līmeņos, ir labāk jākoordinē, lai novērstu nevajadzīgu slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; tomēr ir svarīgi, lai dažādu dalībvalstu valdībām būtu pienākums sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

48.

RK uzsver, ka kontrole, ko veic dažādos līmeņos, ir labāk jākoordinē, lai novērstu nevajadzīgu slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; tomēr ir svarīgi, lai dažādu dalībvalstu valdībām būtu pienākums sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 49. | ciktāl tas nav pretrunā citiem mērķiem, finanšu instrumenti būtu jāizmanto arī finanšu produktu attīstībai, piemēram, tos izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības vai energopakalpojumu uzņēmuma veicināšanai. Lai to panāktu, Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošina iespēja atbalstīt reģionus; |
| --- | --- |

49.

ciktāl tas nav pretrunā citiem mērķiem, finanšu instrumenti būtu jāizmanto arī finanšu produktu attīstībai, piemēram, tos izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības vai energopakalpojumu uzņēmuma veicināšanai. Lai to panāktu, Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai būtu jānodrošina iespēja atbalstīt reģionus;

| 50. | jāatceras, ka grozījumi noteikumos, papildu slogs vai risks saistībā ar instrumentu sadali nedrīkst vājināt finanšu starpniekus, radot tiem finanšu grūtības vai mazinot to uzticamību tirgū; |
| --- | --- |

50.

jāatceras, ka grozījumi noteikumos, papildu slogs vai risks saistībā ar instrumentu sadali nedrīkst vājināt finanšu starpniekus, radot tiem finanšu grūtības vai mazinot to uzticamību tirgū;

| 51. | jāatbalsta centieni finanšu instrumentus internacionalizēt (iestāžu veiktie pasākumi, privāto līdzekļu plūsma utt.). Tas ļaus palielināt šo instrumentu efektivitāti un lietderību, tādējādi stiprinot Eiropas ekonomikas konkurētspēju. |
| --- | --- |

51.

jāatbalsta centieni finanšu instrumentus internacionalizēt (iestāžu veiktie pasākumi, privāto līdzekļu plūsma utt.). Tas ļaus palielināt šo instrumentu efektivitāti un lietderību, tādējādi stiprinot Eiropas ekonomikas konkurētspēju.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_05/SR15_05_LV.pdf

1

(2)  OV C 19, 22.1.2014.

2

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/41

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “ES programma labākam regulējumam”

(2015/C 423/08)

| Galvenais ziņotājs: | Spyros SPYRIDON (EL/PPE), Porosas pilsētas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma”
  COM(2015) 215 final |

Galvenais ziņotājs:

Spyros SPYRIDON (EL/PPE), Porosas pilsētas mērs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma”

COM(2015) 215 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka ir svarīgi, ka Komisija nosaka labāku regulējumu par politikas prioritāti, lai panāktu labākus rezultātus iedzīvotāju labā. Inovatīvas metodes iestāžu savstarpējām apspriedēm var palīdzēt veidot skaidru un efektīvu ES tiesību aktu kopumu, kas palīdzēs saglabāt ES pamatprincipus; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ir svarīgi, ka Komisija nosaka labāku regulējumu par politikas prioritāti, lai panāktu labākus rezultātus iedzīvotāju labā. Inovatīvas metodes iestāžu savstarpējām apspriedēm var palīdzēt veidot skaidru un efektīvu ES tiesību aktu kopumu, kas palīdzēs saglabāt ES pamatprincipus;

| 2. | uzskata, ka labāks regulējums, t. i., vienkārši, kvalitatīvi tiesību akti, kas ir pareizi iestrādāti dalībvalstu tiesību aktos un vajadzības gadījumā pārskatīti, sekmē vienotā tirgus padziļināšanu, birokrātijas mazināšanu un pievienotās vērtības radīšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka labāks regulējums, t. i., vienkārši, kvalitatīvi tiesību akti, kas ir pareizi iestrādāti dalībvalstu tiesību aktos un vajadzības gadījumā pārskatīti, sekmē vienotā tirgus padziļināšanu, birokrātijas mazināšanu un pievienotās vērtības radīšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| 3. | ir pārliecināta, ka vairums Eiropas iedzīvotāju raugās uz ES kā institūciju, kas konsolidē un garantē tiesības uz dzīves kvalitāti, vides drošību, kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

3.

ir pārliecināta, ka vairums Eiropas iedzīvotāju raugās uz ES kā institūciju, kas konsolidē un garantē tiesības uz dzīves kvalitāti, vides drošību, kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas ciešāku apņemšanos uzlabot likumdošanas kvalitāti, pamatojoties uz Normatīvās atbilstības un izpildes programmu un mērķi samazināt birokrātiju un likvidēt regulatīvo slogu, tādējādi sekmējot ieguldījumiem labvēlīgas vides izveidi; atbalsta administratīvā sloga vienkāršošanu un samazināšanu privātiem uzņēmumiem, taču uzskata, ka ir jānodrošina līdzsvars starp vienkāršošanu un vides kvalitātes saglabāšanu, kā arī personu, darba ņēmēju, patērētāju un lietotāju tiesību un interešu aizsardzību; uzsver, ka labu likumdošanu un lieka administratīvā sloga samazināšanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu regulējuma mazināšanai vai tā trūkumam tajās nozarēs, attiecībā uz kurām iedzīvotājiem ir pamatota tiesiskā paļāvība, kā minēts iepriekš, vai rīcības trūkumam tajās jomās, kurās ES iestādēm saskaņā ar ES līgumos skaidri noteiktajiem pienākumiem ir jārīkojas; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas ciešāku apņemšanos uzlabot likumdošanas kvalitāti, pamatojoties uz Normatīvās atbilstības un izpildes programmu un mērķi samazināt birokrātiju un likvidēt regulatīvo slogu, tādējādi sekmējot ieguldījumiem labvēlīgas vides izveidi; atbalsta administratīvā sloga vienkāršošanu un samazināšanu privātiem uzņēmumiem, taču uzskata, ka ir jānodrošina līdzsvars starp vienkāršošanu un vides kvalitātes saglabāšanu, kā arī personu, darba ņēmēju, patērētāju un lietotāju tiesību un interešu aizsardzību; uzsver, ka labu likumdošanu un lieka administratīvā sloga samazināšanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu regulējuma mazināšanai vai tā trūkumam tajās nozarēs, attiecībā uz kurām iedzīvotājiem ir pamatota tiesiskā paļāvība, kā minēts iepriekš, vai rīcības trūkumam tajās jomās, kurās ES iestādēm saskaņā ar ES līgumos skaidri noteiktajiem pienākumiem ir jārīkojas;

| 5. | atkārtoti norāda, ka labāks regulējums būtu jānodrošina, respektējot daudzlīmeņu pārvaldības principu un ar koordinētu rīcību ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti norāda, ka labāks regulējums būtu jānodrošina, respektējot daudzlīmeņu pārvaldības principu un ar koordinētu rīcību ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka labāks regulējums ir pilnveidots politiski, nosakot, ka par procedūru atbild Komisijas priekšsēdētāja pirmais vietnieks, un sagaida kvalitātes uzlabošanos, izstrādājot tādus tiesību aktus, kas atbilst ES iedzīvotāju vēlmēm attiecībā uz vērienīgo mērķi, kuru esam izvirzījuši, ņemot vērā ES politikas pamatprincipus un augstos standartus; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka labāks regulējums ir pilnveidots politiski, nosakot, ka par procedūru atbild Komisijas priekšsēdētāja pirmais vietnieks, un sagaida kvalitātes uzlabošanos, izstrādājot tādus tiesību aktus, kas atbilst ES iedzīvotāju vēlmēm attiecībā uz vērienīgo mērķi, kuru esam izvirzījuši, ņemot vērā ES politikas pamatprincipus un augstos standartus;

| 7. | pozitīvi vērtē to, ka centienos īstenot labas likumdošanas principus visā likumdošanas ciklā, ieskaitot lielu daļu sekundāro tiesību aktu, Komisijai ir bijusi vadošā loma, izmantojot novatoriskas metodes un procedūras, kas tagad ir starptautiski atzīta laba prakse un piemērs dalībvalstīm; |
| --- | --- |

7.

pozitīvi vērtē to, ka centienos īstenot labas likumdošanas principus visā likumdošanas ciklā, ieskaitot lielu daļu sekundāro tiesību aktu, Komisijai ir bijusi vadošā loma, izmantojot novatoriskas metodes un procedūras, kas tagad ir starptautiski atzīta laba prakse un piemērs dalībvalstīm;

| 8. | uzskata, ka ar RK starpniecību reģionālās un vietējās pašvaldības vairāk jāiesaista tematiskās konsultācijās likumdošanas iniciatīvas posmā tā, lai tiktu ņemta vērā teritoriālā dimensija. Tā būs konstruktīva atbilde uz ekonomikas krīzi, ļaujot noteikt vietēja līmeņa mērķus atbilstoši atšķirīgajām teritoriālajām situācijām; vēlas, lai ar RK starpniecību reģionālās un vietējās pašvaldības tiktu iesaistītas aktuālo mērķu noteikšanā un stratēģiju īstenošanā, jo minēto pašvaldību uzdevums ir ieviest un piemērot ES tiesību aktus, vienlaikus saskaņā ar subsidiaritātes principu aizsargājot vietējās īpatnības; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ar RK starpniecību reģionālās un vietējās pašvaldības vairāk jāiesaista tematiskās konsultācijās likumdošanas iniciatīvas posmā tā, lai tiktu ņemta vērā teritoriālā dimensija. Tā būs konstruktīva atbilde uz ekonomikas krīzi, ļaujot noteikt vietēja līmeņa mērķus atbilstoši atšķirīgajām teritoriālajām situācijām; vēlas, lai ar RK starpniecību reģionālās un vietējās pašvaldības tiktu iesaistītas aktuālo mērķu noteikšanā un stratēģiju īstenošanā, jo minēto pašvaldību uzdevums ir ieviest un piemērot ES tiesību aktus, vienlaikus saskaņā ar subsidiaritātes principu aizsargājot vietējās īpatnības;

Plašas apspriešanās

| 9. | atzinīgi vērtē apspriešanos paplašināšanu, iesaistot ieinteresētās personas, vietējās pašvaldības un iedzīvotājus likumdošanas procesa sākotnējos posmos un tiesību aktu īstenošanā; minēto grupu iesaistīšana regulatīvo iniciatīvu izstrādes agrīnos posmos var sekmēt tiesību aktu galīgo versiju akceptēšanu un atvieglot valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm to transponēšanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē apspriešanos paplašināšanu, iesaistot ieinteresētās personas, vietējās pašvaldības un iedzīvotājus likumdošanas procesa sākotnējos posmos un tiesību aktu īstenošanā; minēto grupu iesaistīšana regulatīvo iniciatīvu izstrādes agrīnos posmos var sekmēt tiesību aktu galīgo versiju akceptēšanu un atvieglot valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm to transponēšanu un piemērošanu;

| 10. | ir pārliecināta, ka Komisija nošķirs reģionālo un vietējo struktūru pārstāvības iestādes (institucionālās ieinteresētās personas) no privāto interešu pārstāvjiem (privātām ieinteresētajām personām), jo tikai pirmās minētās ir demokrātiski ievēlētas un tādējādi demokrātiski pauž iedzīvotāju, tostarp to, kas individuāli nespēj paust savu viedokli, reālās vajadzības. Tāpēc ir jāstiprina Komisijas strukturēts dialogs ar Reģionu komiteju un ar reģionālo un vietējo pašvaldību pārstāvjiem, lai ES tiesību aktu izstrādē nodrošinātu līdzdalības procesa demokrātiskumu. Ir pārliecināta, ka ES iestādēm prioritāra uzmanība (tostarp arī konsultācijās) ir jāpievērš nevis lielajiem uzņēmumiem, bet gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir visu ekonomisko un sociālo grupu interešu paudējas; |
| --- | --- |

10.

ir pārliecināta, ka Komisija nošķirs reģionālo un vietējo struktūru pārstāvības iestādes (institucionālās ieinteresētās personas) no privāto interešu pārstāvjiem (privātām ieinteresētajām personām), jo tikai pirmās minētās ir demokrātiski ievēlētas un tādējādi demokrātiski pauž iedzīvotāju, tostarp to, kas individuāli nespēj paust savu viedokli, reālās vajadzības. Tāpēc ir jāstiprina Komisijas strukturēts dialogs ar Reģionu komiteju un ar reģionālo un vietējo pašvaldību pārstāvjiem, lai ES tiesību aktu izstrādē nodrošinātu līdzdalības procesa demokrātiskumu. Ir pārliecināta, ka ES iestādēm prioritāra uzmanība (tostarp arī konsultācijās) ir jāpievērš nevis lielajiem uzņēmumiem, bet gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir visu ekonomisko un sociālo grupu interešu paudējas;

| 11. | jo īpaši uzteic jauno “Atvieglo slodzi – izsaki savu viedokli!” platformu un Komisijas apņemšanos paplašināt savas funkcijas un dienestus. Komiteja norāda: lai arī atklātas apspriedes tiešsaistē lielākas priekšrocības var radīt organizētām grupām un dalībniekiem ar augsta līmeņa datorprasmēm, tās bieži vien ierobežo apspriežamā priekšlikuma būtību un darbības jomu, un tāpēc papildus minētajai platformai nebūtu jāizslēdz tradicionālas metodes saziņai ar Komisiju; |
| --- | --- |

11.

jo īpaši uzteic jauno “Atvieglo slodzi – izsaki savu viedokli!” platformu un Komisijas apņemšanos paplašināt savas funkcijas un dienestus. Komiteja norāda: lai arī atklātas apspriedes tiešsaistē lielākas priekšrocības var radīt organizētām grupām un dalībniekiem ar augsta līmeņa datorprasmēm, tās bieži vien ierobežo apspriežamā priekšlikuma būtību un darbības jomu, un tāpēc papildus minētajai platformai nebūtu jāizslēdz tradicionālas metodes saziņai ar Komisiju;

| 12. | ierosina mērķtiecīgām konsultācijām efektīvi izmantot citus instrumentus (konferences, speciālistu grupas, darbseminārus un sanāksmes ar ieinteresētajām personām), jo arī tie nodrošinās iesaistīto pušu tiešu līdzdalību, un mudina Komisiju paplašināt minēto instrumentu formātu un izmantojumu (ieviešot interešu vai lietotāju grupas, analītiskas darba padomes utt.); |
| --- | --- |

12.

ierosina mērķtiecīgām konsultācijām efektīvi izmantot citus instrumentus (konferences, speciālistu grupas, darbseminārus un sanāksmes ar ieinteresētajām personām), jo arī tie nodrošinās iesaistīto pušu tiešu līdzdalību, un mudina Komisiju paplašināt minēto instrumentu formātu un izmantojumu (ieviešot interešu vai lietotāju grupas, analītiskas darba padomes utt.);

| 13. | norāda, ka publiska uzklausīšana drīkst nevis aizstāt, bet tikai papildināt LESD 154. panta 2. punktā nostiprināto apspriešanos ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka publiska uzklausīšana drīkst nevis aizstāt, bet tikai papildināt LESD 154. panta 2. punktā nostiprināto apspriešanos ar sociālajiem partneriem;

| 14. | tā kā apspriešanās process ir tieši atkarīgs no dalībnieku reprezentativitātes un viņu ieguldījuma kvalitātes, apspriedes praksē būtu jāveic tādā veidā, kas atvieglotu dalību tieši iesaistītajām ieinteresētajām personām un informācijas izplatīšanu par pieņemamo lēmumu, jo īpaši attiecībā uz ļoti tehniskām, zinātnesietilpīgām tiesību normām; |
| --- | --- |

14.

tā kā apspriešanās process ir tieši atkarīgs no dalībnieku reprezentativitātes un viņu ieguldījuma kvalitātes, apspriedes praksē būtu jāveic tādā veidā, kas atvieglotu dalību tieši iesaistītajām ieinteresētajām personām un informācijas izplatīšanu par pieņemamo lēmumu, jo īpaši attiecībā uz ļoti tehniskām, zinātnesietilpīgām tiesību normām;

| 15. | norāda, ka vismaz galvenie dokumenti katrā apspriešanās posmā jātulko visās oficiālajās ES valodās, jo tas veicinās ieinteresēto personu un iedzīvotāju līdzdalību procesā; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka vismaz galvenie dokumenti katrā apspriešanās posmā jātulko visās oficiālajās ES valodās, jo tas veicinās ieinteresēto personu un iedzīvotāju līdzdalību procesā;

| 16. | aicina Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz ekspertu grupu izmantošanu un to, kad tās tiek izveidotas un kurās politikas jomās iesaistītas, un kas šajās ekspertu grupās ir pārstāvēti, jo īpaši attiecībā uz atlases procedūru, kuru piemēro Komisija ekspertu grupu izveidei; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz ekspertu grupu izmantošanu un to, kad tās tiek izveidotas un kurās politikas jomās iesaistītas, un kas šajās ekspertu grupās ir pārstāvēti, jo īpaši attiecībā uz atlases procedūru, kuru piemēro Komisija ekspertu grupu izveidei;

| 17. | uzsver: kā norādīts arī nesenajā RK atzinumā par Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) (CIVEX-V-040), apspriešanās procesu ir iespējams uzlabot, tostarp nodrošinot atbilstošu atgriezenisko saiti, uzlabojot procesa pamanāmību un vairāk pūļu veltot rezultātu kvantitatīvai noteikšanai. Komiteja mudina Komisiju šajā jaunajā procedūrā ņemt vērā RK ieteikumus; |
| --- | --- |

17.

uzsver: kā norādīts arī nesenajā RK atzinumā par Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) (CIVEX-V-040), apspriešanās procesu ir iespējams uzlabot, tostarp nodrošinot atbilstošu atgriezenisko saiti, uzlabojot procesa pamanāmību un vairāk pūļu veltot rezultātu kvantitatīvai noteikšanai. Komiteja mudina Komisiju šajā jaunajā procedūrā ņemt vērā RK ieteikumus;

| 18. | uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību, ieinteresēto pušu vai iedzīvotāju iesaistīšana apspriedēs ar viņu institucionālo pārstāvju, piemēram, RK un EESK, kuras skaidri jānošķir no pārējām ieinteresētajām personām, starpniecību palīdzēs sasniegt labāka regulējuma mērķi, it īpaši ņemot vērā to, ka termiņi bieži vien ir ierobežoti un iepriekš minētajām iestādēm, kurām ir plaši tīkli, ir vieglāk paust reakciju. To aktīva un konstruktīva iesaistīšana labas likumdošanas procesā ir augstas kvalitātes rezultātu priekšnosacījums; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību, ieinteresēto pušu vai iedzīvotāju iesaistīšana apspriedēs ar viņu institucionālo pārstāvju, piemēram, RK un EESK, kuras skaidri jānošķir no pārējām ieinteresētajām personām, starpniecību palīdzēs sasniegt labāka regulējuma mērķi, it īpaši ņemot vērā to, ka termiņi bieži vien ir ierobežoti un iepriekš minētajām iestādēm, kurām ir plaši tīkli, ir vieglāk paust reakciju. To aktīva un konstruktīva iesaistīšana labas likumdošanas procesā ir augstas kvalitātes rezultātu priekšnosacījums;

| 19. | lai sasniegtu partnerības mērķi un izveidotu labāku un efektīvāku tiesisko regulējumu, būtu jāizstrādā darbības pamatnostādnes, kas būtu piemērojamas, izvērtējot subsidiaritātes principa ievērošanu jaunu tiesību aktu sagatavošanā; |
| --- | --- |

19.

lai sasniegtu partnerības mērķi un izveidotu labāku un efektīvāku tiesisko regulējumu, būtu jāizstrādā darbības pamatnostādnes, kas būtu piemērojamas, izvērtējot subsidiaritātes principa ievērošanu jaunu tiesību aktu sagatavošanā;

Ietekmes novērtējumi visā likumdošanas ciklā

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veikt plašu uzraudzību ietekmes novērtējumu veidā visā likumdošanas ciklā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veikt plašu uzraudzību ietekmes novērtējumu veidā visā likumdošanas ciklā;

| 21. | ierosina, lai Komisija publicē visus ex ante ietekmes novērtējumus, pat attiecībā uz iniciatīvām, kas nav iestrādātas leģislatīvos priekšlikumos, lai sekmētu pārredzamību un pārskatatbildību; sākumposma ietekmes novērtējumu publicēšana politikas cikla sākumā ir labs pirmais solis, lai nodrošinātu atgriezenisko saiti un paustu bažas par neatbilstību subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

21.

ierosina, lai Komisija publicē visus ex ante ietekmes novērtējumus, pat attiecībā uz iniciatīvām, kas nav iestrādātas leģislatīvos priekšlikumos, lai sekmētu pārredzamību un pārskatatbildību; sākumposma ietekmes novērtējumu publicēšana politikas cikla sākumā ir labs pirmais solis, lai nodrošinātu atgriezenisko saiti un paustu bažas par neatbilstību subsidiaritātes principam;

| 22. | uzskata, ka daudzpusēji ietekmes novērtējumi ir lietderīgi, jo tie neaprobežojas tikai ar ekonomikas aspektiem, bet tajos ir vienlīdz ņemta vērā vides, dabas, patērētāju, veselības, darba un sociālā aizsardzība un darba tiesības. Tajos ir arī iekļauta gan iespēja regulējumu nepieņemt, gan – saistībā ar likumdošanu – ES pamatprincipu aizsargāšanas seku ietekme un šo principu ietekme uz ES sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka daudzpusēji ietekmes novērtējumi ir lietderīgi, jo tie neaprobežojas tikai ar ekonomikas aspektiem, bet tajos ir vienlīdz ņemta vērā vides, dabas, patērētāju, veselības, darba un sociālā aizsardzība un darba tiesības. Tajos ir arī iekļauta gan iespēja regulējumu nepieņemt, gan – saistībā ar likumdošanu – ES pamatprincipu aizsargāšanas seku ietekme un šo principu ietekme uz ES sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 23. | jo īpaši attiecībā uz katru jaunu vai sekundāro tiesību aktu Komiteja uzstāj uz nepieciešamību veikt teritoriālās ietekmes novērtējumus. RK, pateicoties savai zinātībai, aktīvi sekmēs šādu novērtējumu izstrādi, tostarp iesaistot Komitejas izveidotās platformas un tīklus, kuriem vietējās un reģionālās pašvaldības var viegli piekļūt. Saskaņā ar Komisijas apņemšanos nodrošināt, “ka ES konkurētspēja un ES ilgtspējīgā attīstība joprojām ir prioritāte” (1), Komiteja aicina pārbaudīt arī ietekmi uz konkurētspēju un ilgtspēju; |
| --- | --- |

23.

jo īpaši attiecībā uz katru jaunu vai sekundāro tiesību aktu Komiteja uzstāj uz nepieciešamību veikt teritoriālās ietekmes novērtējumus. RK, pateicoties savai zinātībai, aktīvi sekmēs šādu novērtējumu izstrādi, tostarp iesaistot Komitejas izveidotās platformas un tīklus, kuriem vietējās un reģionālās pašvaldības var viegli piekļūt. Saskaņā ar Komisijas apņemšanos nodrošināt, “ka ES konkurētspēja un ES ilgtspējīgā attīstība joprojām ir prioritāte” (1), Komiteja aicina pārbaudīt arī ietekmi uz konkurētspēju un ilgtspēju;

| 24. | atzīstot MVU kā izaugsmes virzītājspēka Eiropas Savienībā nozīmīgumu, Komiteja vienlaikus pauž nožēlu par rūpības trūkumu tiesību aktu ietekmes izvērtēšanā, jo īpaši attiecībā uz administratīvā sloga mazināšanu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam jāīsteno lielākā daļa ES tiesību aktu; |
| --- | --- |

24.

atzīstot MVU kā izaugsmes virzītājspēka Eiropas Savienībā nozīmīgumu, Komiteja vienlaikus pauž nožēlu par rūpības trūkumu tiesību aktu ietekmes izvērtēšanā, jo īpaši attiecībā uz administratīvā sloga mazināšanu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam jāīsteno lielākā daļa ES tiesību aktu;

| 25. | uzskata, ka tiesību aktu modernizēšanai jānotiek saskaņā ar ES acquis par ES principu aizsardzību. Tādēļ Komiteja aicina Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) īstenošanā pievērst uzmanību tam, lai tiktu izpildīts pienākums saglabāt augstos ES standartus sociālajos un vides jautājumos un sasniegts mērķis – pilnveidot vienoto tirgu. Komiteja vēlētos uzsvērt, ka REFIT programmas mērķis ir nevis regulējuma mazināšana, bet gan labāks un efektīvāks regulējums, ar ko samazina nevajadzīgu administratīvo slogu, nodrošina līdzekļu un mērķu labāku savstarpējo saistību, un, kad vien iespējams, ieinteresēto personu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka tiesību aktu modernizēšanai jānotiek saskaņā ar ES acquis par ES principu aizsardzību. Tādēļ Komiteja aicina Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) īstenošanā pievērst uzmanību tam, lai tiktu izpildīts pienākums saglabāt augstos ES standartus sociālajos un vides jautājumos un sasniegts mērķis – pilnveidot vienoto tirgu. Komiteja vēlētos uzsvērt, ka REFIT programmas mērķis ir nevis regulējuma mazināšana, bet gan labāks un efektīvāks regulējums, ar ko samazina nevajadzīgu administratīvo slogu, nodrošina līdzekļu un mērķu labāku savstarpējo saistību, un, kad vien iespējams, ieinteresēto personu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā;

| 26. | uzstāj, ka ietekmes novērtējumu veikšanā vajadzētu retāk paļauties uz līgumu slēgšanu ar ārējiem konsultantiem, it īpaši tas attiecas uz novērtējumiem par jautājumiem, kas tieši skar vietējās un reģionālās pašvaldības. Gluži pretēji, RK un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvības struktūras var sniegt precīzāku informāciju par patieso stāvokli; |
| --- | --- |

26.

uzstāj, ka ietekmes novērtējumu veikšanā vajadzētu retāk paļauties uz līgumu slēgšanu ar ārējiem konsultantiem, it īpaši tas attiecas uz novērtējumiem par jautājumiem, kas tieši skar vietējās un reģionālās pašvaldības. Gluži pretēji, RK un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvības struktūras var sniegt precīzāku informāciju par patieso stāvokli;

| 27. | jo īpaši attiecībā uz MVU uzsver, ka, nosakot izņēmumus no vispārējiem noteikumiem, ir jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp saņēmēju ieguvumu un Eiropas vispārējo interešu aizsardzību un nav pieļaujama augsto (darba ņēmēju vai vides) aizsardzības standartu pazemināšana; |
| --- | --- |

27.

jo īpaši attiecībā uz MVU uzsver, ka, nosakot izņēmumus no vispārējiem noteikumiem, ir jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp saņēmēju ieguvumu un Eiropas vispārējo interešu aizsardzību un nav pieļaujama augsto (darba ņēmēju vai vides) aizsardzības standartu pazemināšana;

| 28. | rosina izstrādāt strukturētāku kārtību, kā pirmslikumdošanas posmā būtu jārīko apspriešanās ar vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem, un iedvesmu, iespējams, smelties no pašreizējās Eiropas sociālā dialoga metodoloģijas, kas Komisiju un sociālās organizācijas iesaista to ES tiesību aktu izstrādē, kuri tieši attiecas uz šīm organizācijām; |
| --- | --- |

28.

rosina izstrādāt strukturētāku kārtību, kā pirmslikumdošanas posmā būtu jārīko apspriešanās ar vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem, un iedvesmu, iespējams, smelties no pašreizējās Eiropas sociālā dialoga metodoloģijas, kas Komisiju un sociālās organizācijas iesaista to ES tiesību aktu izstrādē, kuri tieši attiecas uz šīm organizācijām;

| 29. | pozitīvi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā ir paredzējusi apsvērt to regulu vienkāršošanu, kuras attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un atkārtoti izsaka priekšlikumu veikt tiesību aktu atbilstības pārbaudi vietējām un reģionālajām pašvaldībām svarīgās jomās, tostarp pilsētu politikas un vides jomā, transporta nozarē, un pasākumus, ar ko mazina administratīvo slogu, piemēram, licencēšanas procedūras un atļauju piešķiršana; |
| --- | --- |

29.

pozitīvi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā ir paredzējusi apsvērt to regulu vienkāršošanu, kuras attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un atkārtoti izsaka priekšlikumu veikt tiesību aktu atbilstības pārbaudi vietējām un reģionālajām pašvaldībām svarīgās jomās, tostarp pilsētu politikas un vides jomā, transporta nozarē, un pasākumus, ar ko mazina administratīvo slogu, piemēram, licencēšanas procedūras un atļauju piešķiršana;

| 30. | norāda, ka REFIT programma var arī palīdzēt uzlabot izmaksu un ieguvumu attiecību vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī uzņēmumiem, atbrīvojot cilvēkresursus un finanšu resursus un sekmējot ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka REFIT programma var arī palīdzēt uzlabot izmaksu un ieguvumu attiecību vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī uzņēmumiem, atbrīvojot cilvēkresursus un finanšu resursus un sekmējot ES konkurētspēju;

RK loma

| 31. | uzskata, ka, ņemot vērā tās pastāvīgo raksturu un sastāvu, jaunā Regulējuma kontroles padome ar savām paplašinātajām pilnvarām daļēji kliedē RK bažas par minētās padomes efektivitāti, un uzsver, ka, respektējot Komisijas kā vispārēju interešu pārstāves neatkarību, Regulējuma kontroles padomi ideālā gadījumā varētu veidot neatkarīgi ārējie eksperti, kā tas notiek līdzīgās dažu dalībvalstu struktūrās; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka, ņemot vērā tās pastāvīgo raksturu un sastāvu, jaunā Regulējuma kontroles padome ar savām paplašinātajām pilnvarām daļēji kliedē RK bažas par minētās padomes efektivitāti, un uzsver, ka, respektējot Komisijas kā vispārēju interešu pārstāves neatkarību, Regulējuma kontroles padomi ideālā gadījumā varētu veidot neatkarīgi ārējie eksperti, kā tas notiek līdzīgās dažu dalībvalstu struktūrās;

| 32. | uzsver, ka vismaz vienam Regulējuma kontroles padomes ārējam ekspertam jābūt pieredzei vietējā/reģionālajā pārvaldībā un administrēšanā; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka vismaz vienam Regulējuma kontroles padomes ārējam ekspertam jābūt pieredzei vietējā/reģionālajā pārvaldībā un administrēšanā;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu, atbildot uz RK iepriekšējo pieprasījumu, iekļaut RK pārstāvi jaunajā REFIT platformā. Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka Reģionu komitejas institucionālo lomu nedrīkstētu sajaukt ar citu platformā iesaistīto ieinteresēto personu lomu; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu, atbildot uz RK iepriekšējo pieprasījumu, iekļaut RK pārstāvi jaunajā REFIT platformā. Komiteja tomēr vēlas uzsvērt, ka Reģionu komitejas institucionālo lomu nedrīkstētu sajaukt ar citu platformā iesaistīto ieinteresēto personu lomu;

| 34. | atgādina, ka Līgumos ir atzīta subsidiaritātes principa vietējā un reģionālā dimensija, kā arī Reģionu komitejas loma, un aicina iekļaut Reģionu komiteju jaunajā iestāžu nolīgumā par labāku regulējumu; atkārtoti pauž bažas par nepietiekamo apspriešanos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām ES politikas izstrādē, kā arī par minēto pašvaldību vajadzību pēc savlaicīgas un visaptverošas informācijas, lai tās varētu paust savu viedokli. Daži Eiropas Parlamenta deputāti rosinājuši vairāk iesaistīt RK un jau agrīnā tiesību aktu sagatavošanas posmā izmantot tās īpašās zināšanas un pieredzi; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka Līgumos ir atzīta subsidiaritātes principa vietējā un reģionālā dimensija, kā arī Reģionu komitejas loma, un aicina iekļaut Reģionu komiteju jaunajā iestāžu nolīgumā par labāku regulējumu; atkārtoti pauž bažas par nepietiekamo apspriešanos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām ES politikas izstrādē, kā arī par minēto pašvaldību vajadzību pēc savlaicīgas un visaptverošas informācijas, lai tās varētu paust savu viedokli. Daži Eiropas Parlamenta deputāti rosinājuši vairāk iesaistīt RK un jau agrīnā tiesību aktu sagatavošanas posmā izmantot tās īpašās zināšanas un pieredzi;

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka REFIT platforma tiek veidota, izmantojot atklātu procedūru. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka atklātā procedūra ir jāpaplašina tā, lai vietējo un reģionālo pašvaldību organizāciju, kas darbojas Eiropas un valstu līmenī, pārstāvji varētu tieši pieteikties un tiktu platformā iekļauti; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē to, ka REFIT platforma tiek veidota, izmantojot atklātu procedūru. Reģionu komiteja tomēr uzsver, ka atklātā procedūra ir jāpaplašina tā, lai vietējo un reģionālo pašvaldību organizāciju, kas darbojas Eiropas un valstu līmenī, pārstāvji varētu tieši pieteikties un tiktu platformā iekļauti;

| 36. | aicina Komisijas ģenerāldirektorātus un likumdevējus atzīt RK un tās locekļu kā institucionāla partnera lomu un vairāk apspriesties ar RK un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, veicot ietekmes novērtējumus; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisijas ģenerāldirektorātus un likumdevējus atzīt RK un tās locekļu kā institucionāla partnera lomu un vairāk apspriesties ar RK un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, veicot ietekmes novērtējumus;

Labāka regulējuma nodrošināšanai vajadzīga visu pārvaldes līmeņu aktīva līdzdalība

| 37. | norāda, ka labāka regulējuma procedūras dalībvalstīs netiek piemērotas vienādi. Tas nozīmē, ka nevar skaidri nošķirt sekas, kādas ir ES tiesību aktiem to īstenošanas veida dēļ, no sekām, kas izriet tieši no pašiem ES tiesību aktiem, un līdz ar to ir apgrūtināta tiesību aktu aprites cikla visaptveroša uzraudzība; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka labāka regulējuma procedūras dalībvalstīs netiek piemērotas vienādi. Tas nozīmē, ka nevar skaidri nošķirt sekas, kādas ir ES tiesību aktiem to īstenošanas veida dēļ, no sekām, kas izriet tieši no pašiem ES tiesību aktiem, un līdz ar to ir apgrūtināta tiesību aktu aprites cikla visaptveroša uzraudzība;

| 38. | rosina dalībvalstis ņemt vērā Komisijas aicinājumus labāk īstenot labāka regulējuma procedūras gan Padomē, gan valstu pārvaldes iestādēs; |
| --- | --- |

38.

rosina dalībvalstis ņemt vērā Komisijas aicinājumus labāk īstenot labāka regulējuma procedūras gan Padomē, gan valstu pārvaldes iestādēs;

| 39. | aicina attiecīgās dalībvalstis nodrošināt valstu ES konsultāciju procesu, kurā savlaicīgi un visos posmos ir iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, tostarp ar to nacionālo organizāciju starpniecību. Minētajām pašvaldībām ir ievērojamas tehniskās zināšanas, kompetence un pieredze tiesību aktu īstenošanā; |
| --- | --- |

39.

aicina attiecīgās dalībvalstis nodrošināt valstu ES konsultāciju procesu, kurā savlaicīgi un visos posmos ir iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, tostarp ar to nacionālo organizāciju starpniecību. Minētajām pašvaldībām ir ievērojamas tehniskās zināšanas, kompetence un pieredze tiesību aktu īstenošanā;

| 40. | mudina Komisiju izpētīt iemeslus, kādēļ dalībvalstis novēloti vai nepareizi piemēro ES tiesību aktus, un meklēt risinājumus šai būtiskajai problēmai, tostarp pamatojot izvēli starp direktīvām un regulām, un pastiprināt attiecīgos pasākumus, stiprinot atbalsta, kontroles un izpildes mehānismus; |
| --- | --- |

40.

mudina Komisiju izpētīt iemeslus, kādēļ dalībvalstis novēloti vai nepareizi piemēro ES tiesību aktus, un meklēt risinājumus šai būtiskajai problēmai, tostarp pamatojot izvēli starp direktīvām un regulām, un pastiprināt attiecīgos pasākumus, stiprinot atbalsta, kontroles un izpildes mehānismus;

| 41. | uzsver, ka direktīvu transponēšana valstu tiesību aktos ir process, kurš notiek dalībvalstīs un kurā gan valsts, gan reģionālajam un vietējam pārvaldības līmenim ir jāpielāgo sava attiecīgā loma. Tādēļ ir vajadzīgs gan pietiekami daudz laika, gan rīcības brīvība. RK uzskata, ka Komisijas nodoms – papildus kontrolei, vai tiesību aktu transponēšana valstu tiesību aktos tiek veikta ne tikai formāli, bet arī praksē, publicēt tiesību aktu un vadlīniju īstenošanas plānus – ir solis pareizajā virzienā; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka direktīvu transponēšana valstu tiesību aktos ir process, kurš notiek dalībvalstīs un kurā gan valsts, gan reģionālajam un vietējam pārvaldības līmenim ir jāpielāgo sava attiecīgā loma. Tādēļ ir vajadzīgs gan pietiekami daudz laika, gan rīcības brīvība. RK uzskata, ka Komisijas nodoms – papildus kontrolei, vai tiesību aktu transponēšana valstu tiesību aktos tiek veikta ne tikai formāli, bet arī praksē, publicēt tiesību aktu un vadlīniju īstenošanas plānus – ir solis pareizajā virzienā;

| 42. | uzsver, ka tiesību akti, kas ir vienkārši, saprotami un viegli ievērojami un kam ir pievienots rūpīgi veikts ietekmes novērtējums un īstenošanas ceļvedis, nodrošinās ātrāku un efektīvāku transponēšanu valstu tiesību aktos un uzlabos atbilstību; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka tiesību akti, kas ir vienkārši, saprotami un viegli ievērojami un kam ir pievienots rūpīgi veikts ietekmes novērtējums un īstenošanas ceļvedis, nodrošinās ātrāku un efektīvāku transponēšanu valstu tiesību aktos un uzlabos atbilstību;

| 43. | atzīst valstu tiesības nodrošināt augstākus standartus par tiem, kādi noteikti attiecīgajos ES tiesību aktos. Tomēr šīs tiesības nevajadzētu sajaukt ar tādu rīcību kā tā dēvētā “pārmērīgā reglamentēšana”, proti, gadījumiem, kad dalībvalstis, ES tiesību aktus transponējot valstu tiesību aktos, nosaka papildu juridiskas vai administratīvas prasības. Svarīgi, lai sabiedrība varētu skaidri saprast, kuras saistības izriet no ES un kuras – no dalībvalstu pašu veiktās tiesību aktu “uzlabošanas”, un tādēļ Reģionu komiteja aicina dalībvalstis norādīt un skaidri pamatot visus papildu noteikumus, ko tās pieņēmušas, transponējot ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

43.

atzīst valstu tiesības nodrošināt augstākus standartus par tiem, kādi noteikti attiecīgajos ES tiesību aktos. Tomēr šīs tiesības nevajadzētu sajaukt ar tādu rīcību kā tā dēvētā “pārmērīgā reglamentēšana”, proti, gadījumiem, kad dalībvalstis, ES tiesību aktus transponējot valstu tiesību aktos, nosaka papildu juridiskas vai administratīvas prasības. Svarīgi, lai sabiedrība varētu skaidri saprast, kuras saistības izriet no ES un kuras – no dalībvalstu pašu veiktās tiesību aktu “uzlabošanas”, un tādēļ Reģionu komiteja aicina dalībvalstis norādīt un skaidri pamatot visus papildu noteikumus, ko tās pieņēmušas, transponējot ES tiesību aktus;

| 44. | norāda, ka iestādes (piemēram, RK (2) un Eiropas Komisija) un citas organizācijas pārmērīgu reglamentēšanu ir definējušas dažādi. Komiteja atkārtoti atgādina par savu ierosinājumu pieņemt kopēju definīciju, lai nodrošinātu juridisku skaidrību ES tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā un lai dotu iespēju veikt salīdzinošo novērtēšanu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka iestādes (piemēram, RK (2) un Eiropas Komisija) un citas organizācijas pārmērīgu reglamentēšanu ir definējušas dažādi. Komiteja atkārtoti atgādina par savu ierosinājumu pieņemt kopēju definīciju, lai nodrošinātu juridisku skaidrību ES tiesību aktu transponēšanā un īstenošanā un lai dotu iespēju veikt salīdzinošo novērtēšanu starp dalībvalstīm;

| 45. | uzsver, ka ES tiesību aktu transponēšanai valstu tiesību aktos jābūt savlaicīgai, precīzai un efektīvai; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka ES tiesību aktu transponēšanai valstu tiesību aktos jābūt savlaicīgai, precīzai un efektīvai;

| 46. | pauž gandarījumu par Komisijas apņemšanos rūpīgi pārbaudīt proporcionalitātes un subsidiaritātes principu ievērošanu tiesību aktu priekšlikumos un šajā saistībā atgādina, ka Reģionu komitejas un valstu parlamentu loma ir nostiprināta juridiski; |
| --- | --- |

46.

pauž gandarījumu par Komisijas apņemšanos rūpīgi pārbaudīt proporcionalitātes un subsidiaritātes principu ievērošanu tiesību aktu priekšlikumos un šajā saistībā atgādina, ka Reģionu komitejas un valstu parlamentu loma ir nostiprināta juridiski;

| 47. | uzsver, ka valstu, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes atbild par dažu uz ES tiesisko regulējumu balstītu tiesību aktu un likumu īstenošanu un ka jaunu ES tiesību aktu piemērošanā būtu jānodrošina, ka īstenošana var notikt iespējami efektīvi un administratīvi vienkārši, lai attiecīgajos pārvaldības līmeņos īstenošanas procesā nevajadzētu nelietderīgi iesaistīt resursus un nerastos nevajadzīgas izmaksas; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka valstu, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes atbild par dažu uz ES tiesisko regulējumu balstītu tiesību aktu un likumu īstenošanu un ka jaunu ES tiesību aktu piemērošanā būtu jānodrošina, ka īstenošana var notikt iespējami efektīvi un administratīvi vienkārši, lai attiecīgajos pārvaldības līmeņos īstenošanas procesā nevajadzētu nelietderīgi iesaistīt resursus un nerastos nevajadzīgas izmaksas;

| 48. | pauž nožēlu par to, ka dokumentu kopums, kura mērķis ir nodrošināt labāku regulējumu, neuzlabo subsidiaritātes principa ievērošanas novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka lēmumus var pieņemt iespējami zemākajā pārvaldības līmenī, kā tas paredzēts Reģionu komitejas metodiskajā līdzeklī par subsidiaritātes novērtēšanu; |
| --- | --- |

48.

pauž nožēlu par to, ka dokumentu kopums, kura mērķis ir nodrošināt labāku regulējumu, neuzlabo subsidiaritātes principa ievērošanas novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka lēmumus var pieņemt iespējami zemākajā pārvaldības līmenī, kā tas paredzēts Reģionu komitejas metodiskajā līdzeklī par subsidiaritātes novērtēšanu;

Labas kvalitātes regulējumam vajadzīga ciešāka iestāžu sadarbība

| 49. | apzinās, ka daudzās dalībvalstīs joprojām ir nepietiekama līdzdalība Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā. Tādēļ Komiteja uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, kas ir iedzīvotājiem vistuvākie pārvaldības līmeņi, ir jāiesaista likumdošanas procesā un ka ir svarīgi nodrošināt pārredzamību, pārskatatbildību un iedzīvotājiem un uzņēmumiem draudzīgu pieeju, kura dominētu ES iestādēs; |
| --- | --- |

49.

apzinās, ka daudzās dalībvalstīs joprojām ir nepietiekama līdzdalība Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā. Tādēļ Komiteja uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, kas ir iedzīvotājiem vistuvākie pārvaldības līmeņi, ir jāiesaista likumdošanas procesā un ka ir svarīgi nodrošināt pārredzamību, pārskatatbildību un iedzīvotājiem un uzņēmumiem draudzīgu pieeju, kura dominētu ES iestādēs;

| 50. | ierosina – ja iespējams –, lai visi Komisijas ģenerāldirektorāti, Eiropas Parlaments un Padome pieņem un īsteno saskaņotus noteikumus par ietekmes novērtējumu visos likumdošanas procesa posmos, jo tas sekmēs savstarpējo saprašanos un labāku kvalitāti; |
| --- | --- |

50.

ierosina – ja iespējams –, lai visi Komisijas ģenerāldirektorāti, Eiropas Parlaments un Padome pieņem un īsteno saskaņotus noteikumus par ietekmes novērtējumu visos likumdošanas procesa posmos, jo tas sekmēs savstarpējo saprašanos un labāku kvalitāti;

| 51. | mudina likumdevējus reaģēt uz Komisijas aicinājumu ātri pieņemt jauno iestāžu nolīgumu un īstenot no tā izrietošās saistības, lai nodrošinātu, ka labāka regulējuma izstrādes procedūras tiek pilnveidotas visās ES iestādēs un ka iedzīvotājiem ir iespēja sekmēt ES tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

51.

mudina likumdevējus reaģēt uz Komisijas aicinājumu ātri pieņemt jauno iestāžu nolīgumu un īstenot no tā izrietošās saistības, lai nodrošinātu, ka labāka regulējuma izstrādes procedūras tiek pilnveidotas visās ES iestādēs un ka iedzīvotājiem ir iespēja sekmēt ES tiesību aktu īstenošanu;

| 52. | uzsver, ka būtu lietderīga cieša sadarbība ar EESK apakškomitejā par labāku regulējumu, jo tā varētu nodrošināt pilsoniskās sabiedrības un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvju viedokļu labāku koordināciju; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka būtu lietderīga cieša sadarbība ar EESK apakškomitejā par labāku regulējumu, jo tā varētu nodrošināt pilsoniskās sabiedrības un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvju viedokļu labāku koordināciju;

| 53. | uzskata, ka labu Eiropas pārvaldību varētu sekmēt to likumdošanas priekšlikumu, kas ir bijuši darba programmā jau ilgu laiku, atsaukšana, bet tā būtu jāveic uzmanīgi, lai nepieļautu, ka ar to tiek izdarīts spiediens uz likumdevējiem. Likumdevēju kā kompetento instanču rīcībā neapšaubāmi vajadzētu būt saprātīgam laikposmam un vispārējai iespējai izteikt savu viedokli par atsaucamajiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka labu Eiropas pārvaldību varētu sekmēt to likumdošanas priekšlikumu, kas ir bijuši darba programmā jau ilgu laiku, atsaukšana, bet tā būtu jāveic uzmanīgi, lai nepieļautu, ka ar to tiek izdarīts spiediens uz likumdevējiem. Likumdevēju kā kompetento instanču rīcībā neapšaubāmi vajadzētu būt saprātīgam laikposmam un vispārējai iespējai izteikt savu viedokli par atsaucamajiem priekšlikumiem;

| 54. | piekrīt Eiropas Parlamenta priekšlikumam Komisijai apsvērt iespēju terminētās likumdošanas iniciatīvās ieviest “turpināmības klauzulas” ar nosacījumu, ka tas nerada likuma robus, un “pārskatīšanas klauzulas” – saprātīgā termiņā pēc attiecīgo pasākumu stāšanās spēkā –, lai varētu šādus pasākumus novērtēt. Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis ieviest “turpināmības klauzulas” arī valstu tiesību aktu izvērtēšanā, jo īpaši, ja šāda izvērtēšana kavē ES tiesību aktu transponēšanu; |
| --- | --- |

54.

piekrīt Eiropas Parlamenta priekšlikumam Komisijai apsvērt iespēju terminētās likumdošanas iniciatīvās ieviest “turpināmības klauzulas” ar nosacījumu, ka tas nerada likuma robus, un “pārskatīšanas klauzulas” – saprātīgā termiņā pēc attiecīgo pasākumu stāšanās spēkā –, lai varētu šādus pasākumus novērtēt. Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis ieviest “turpināmības klauzulas” arī valstu tiesību aktu izvērtēšanā, jo īpaši, ja šāda izvērtēšana kavē ES tiesību aktu transponēšanu;

| 55. | atzīmē, ka tiesību aktu ietekme būtu jāizskata ne tikai Komisijas priekšlikuma stadijā, bet arī pēc tam, kad likumdevēji ir veikuši būtiskas izmaiņas. Komiteja tomēr uzsver, ka nebūtu jāapšauba likumdošanas procesa demokrātiskā leģitimitāte un ka šīs ietekmes novērtēšanas dēļ nedrīkst ierobežot likumdevēju rīcības brīvību, un tādēļ neatbalsta ieceri turpināt ietekmes novērtēšanu periodā starp sarunu noslēgšanu un galīgo balsojumu; |
| --- | --- |

55.

atzīmē, ka tiesību aktu ietekme būtu jāizskata ne tikai Komisijas priekšlikuma stadijā, bet arī pēc tam, kad likumdevēji ir veikuši būtiskas izmaiņas. Komiteja tomēr uzsver, ka nebūtu jāapšauba likumdošanas procesa demokrātiskā leģitimitāte un ka šīs ietekmes novērtēšanas dēļ nedrīkst ierobežot likumdevēju rīcības brīvību, un tādēļ neatbalsta ieceri turpināt ietekmes novērtēšanu periodā starp sarunu noslēgšanu un galīgo balsojumu;

| 56. | norāda, ka nav nekādas atsauces uz pašregulēšanu un kopregulēšanu, kas ir elastīgākas procedūras publiskā un privātā sektora sadarbībai nemitīgi mainīgā pasaulē, kur tiesību akti var atpalikt no regulējuma vajadzībām; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka nav nekādas atsauces uz pašregulēšanu un kopregulēšanu, kas ir elastīgākas procedūras publiskā un privātā sektora sadarbībai nemitīgi mainīgā pasaulē, kur tiesību akti var atpalikt no regulējuma vajadzībām;

| 57. | uzsver, cik svarīgi ir dažādot apspriedes un izveidot stabilus apspriešanās un uzraudzības tīklus jautājumos, kuros nepieciešamas speciālistu zināšanas, kā arī efektīvi izmantot dalībniekus apspriešanā pēc attiecīgā tiesību akta pieņemšanas, jo īpaši attiecībā uz izpildes kontroli un uzraudzību; |
| --- | --- |

57.

uzsver, cik svarīgi ir dažādot apspriedes un izveidot stabilus apspriešanās un uzraudzības tīklus jautājumos, kuros nepieciešamas speciālistu zināšanas, kā arī efektīvi izmantot dalībniekus apspriešanā pēc attiecīgā tiesību akta pieņemšanas, jo īpaši attiecībā uz izpildes kontroli un uzraudzību;

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija vēlas izstrādāt skaidrākus kritērijus attiecībā uz to, kad tā izmantos deleģētos tiesību aktus un kad – īstenošanas aktus. Pozitīvi vērtējams ir arī fakts, ka Komisijai būs iespēja apspriesties ar ieinteresētajām personām pirms deleģēto tiesību aktu projektu iesniegšanas; tādēļ aicina Komisiju piemērot šo praksi visās jomās, nevis tikai tur, kur tā saskata pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija vēlas izstrādāt skaidrākus kritērijus attiecībā uz to, kad tā izmantos deleģētos tiesību aktus un kad – īstenošanas aktus. Pozitīvi vērtējams ir arī fakts, ka Komisijai būs iespēja apspriesties ar ieinteresētajām personām pirms deleģēto tiesību aktu projektu iesniegšanas; tādēļ aicina Komisiju piemērot šo praksi visās jomās, nevis tikai tur, kur tā saskata pievienoto vērtību;

Tiesību aktu kvalitāte būs atkarīga no visu ieinteresēto pušu praktiskās apņemšanās īstenot programmu

| 59. | ir pārliecināta, ka Komisija darīs visu iespējamo, lai pilnībā īstenotu savā paziņojumā ierosinātos pasākumus, neraugoties uz pieaugošo administratīvo slogu un iespējami vajadzīgo cilvēku resursu mobilizēšanu; |
| --- | --- |

59.

ir pārliecināta, ka Komisija darīs visu iespējamo, lai pilnībā īstenotu savā paziņojumā ierosinātos pasākumus, neraugoties uz pieaugošo administratīvo slogu un iespējami vajadzīgo cilvēku resursu mobilizēšanu;

| 60. | vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar labāka likumdošanas procesa jaunajām procedūrām jāizvairās no turpmākiem kavējumiem tiesību aktu izstrādē; |
| --- | --- |

60.

vērš uzmanību uz to, ka saskaņā ar labāka likumdošanas procesa jaunajām procedūrām jāizvairās no turpmākiem kavējumiem tiesību aktu izstrādē;

| 61. | uzsver pienākumu informēt sabiedrību dalībvalstīs un popularizēt apspriešanās procesu, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības, lai palielinātu informētību un iedzīvotāju un ieinteresēto personu līdzdalību un vienlaikus stiprinātu demokrātisko lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

61.

uzsver pienākumu informēt sabiedrību dalībvalstīs un popularizēt apspriešanās procesu, iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības, lai palielinātu informētību un iedzīvotāju un ieinteresēto personu līdzdalību un vienlaikus stiprinātu demokrātisko lēmumu pieņemšanas procesu;

| 62. | apņemas informēt vietējās un reģionālās pašvaldības par jauno procedūru, kas attiecas uz labāku regulējumu labāku rezultātu sasniegšanai, un palīdzēt labāk īstenot tiesību aktus ES, valstu un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

62.

apņemas informēt vietējās un reģionālās pašvaldības par jauno procedūru, kas attiecas uz labāku regulējumu labāku rezultātu sasniegšanai, un palīdzēt labāk īstenot tiesību aktus ES, valstu un reģionālajā līmenī.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 215 final, 3.1. punkts.

1

(2)  CIVEX-V-040, 2013. gada 30. maijs.

2

CIVEX-V-040

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/48

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “ES 2016. gada budžeta projekts”

(2015/C 423/09)

| Ziņotājs: | Uno SILBERG (EE/EA), Koses pašvaldības padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Eiropas Savienības vispārējā budžeta projekts 2016. finanšu gadam – Vispārējs ievads – Vispārējs ieņēmumu dokuments – Vispārējs ieņēmumu un izdevumu pārskats pa iedaļām
  COM(2015) 300 final |

Ziņotājs:

Uno SILBERG (EE/EA), Koses pašvaldības padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Eiropas Savienības vispārējā budžeta projekts 2016. finanšu gadam – Vispārējs ievads – Vispārējs ieņēmumu dokuments – Vispārējs ieņēmumu un izdevumu pārskats pa iedaļām

COM(2015) 300 final

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atgādina, ka Komiteja jau trešo reizi izstrādā pašiniciatīvas atzinumu par ES gada budžeta procedūru, pievēršoties galvenokārt ES budžeta projekta III iedaļai, izņemot V pozīcijā ietvertos administratīvos izdevumus; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Komiteja jau trešo reizi izstrādā pašiniciatīvas atzinumu par ES gada budžeta procedūru, pievēršoties galvenokārt ES budžeta projekta III iedaļai, izņemot V pozīcijā ietvertos administratīvos izdevumus;

| 2. | atkārtoti norāda, ka ES gada budžeta sagatavošana saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem tieši un netieši ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu un rada būtisku sviras efektu, lai pašvaldības varētu īstenot savus uzdevumus un pielāgoties jauniem izaicinājumiem vietējā līmenī; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti norāda, ka ES gada budžeta sagatavošana saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem tieši un netieši ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu un rada būtisku sviras efektu, lai pašvaldības varētu īstenot savus uzdevumus un pielāgoties jauniem izaicinājumiem vietējā līmenī;

| 3. | uzsver ES budžeta būtisko nozīmi investīciju veicināšanā, ņemot vērā tā sviras efektu, kas papildina valsts un reģionālā līmeņa privātā sektora un publiskā sektora finansējumu, palīdz paaugstināt konkurētspēju un nodrošināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

3.

uzsver ES budžeta būtisko nozīmi investīciju veicināšanā, ņemot vērā tā sviras efektu, kas papildina valsts un reģionālā līmeņa privātā sektora un publiskā sektora finansējumu, palīdz paaugstināt konkurētspēju un nodrošināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā;

| 4. | norāda, ka sarežģītajos ekonomikas apstākļos un laikā, kad finanšu resursi ir ierobežoti, uzsvars ir liekams uz līdzekļu labāku izlietošanu un ES budžeta izpildi, nevis uz līdzekļu apguvi un atbilstību; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus pievērsties konkrētiem panāktajiem rezultātiem, kuriem ir augstāka ES pievienotā vērtība, pamatojoties uz ES fondu labāku sviras efektu un lielākiem vienkāršošanas centieniem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka sarežģītajos ekonomikas apstākļos un laikā, kad finanšu resursi ir ierobežoti, uzsvars ir liekams uz līdzekļu labāku izlietošanu un ES budžeta izpildi, nevis uz līdzekļu apguvi un atbilstību; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus pievērsties konkrētiem panāktajiem rezultātiem, kuriem ir augstāka ES pievienotā vērtība, pamatojoties uz ES fondu labāku sviras efektu un lielākiem vienkāršošanas centieniem;

| 5. | atzinīgi vērtē 2016. gada budžeta projektu un tā prioritātes, jo gan projekts, gan prioritātes atbilst jaunajai Eiropas Komisijas programmai, kurā ar investīcijām ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības un zināšanu jomā paredzēts veicināt ekonomikas atveseļošanu, un ļauj reaģēt uz jaunākajām norisēm, piemēram, migrācijas krīzi un nestabilo situāciju ES kaimiņvalstu reģionos; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē 2016. gada budžeta projektu un tā prioritātes, jo gan projekts, gan prioritātes atbilst jaunajai Eiropas Komisijas programmai, kurā ar investīcijām ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības un zināšanu jomā paredzēts veicināt ekonomikas atveseļošanu, un ļauj reaģēt uz jaunākajām norisēm, piemēram, migrācijas krīzi un nestabilo situāciju ES kaimiņvalstu reģionos;

| 6. | kritiski vērtē ievērojamo kavēšanos, sākot jaunās programmas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, darbības programmu novēlotās apstiprināšanas dēļ, jo tas negatīvi ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības; mudina veikt visus vajadzīgos pasākumus Eiropas un valstu iestāžu līmenī sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai novērstu kavēšanos jaunā ES finansējuma apgūšanā; |
| --- | --- |

6.

kritiski vērtē ievērojamo kavēšanos, sākot jaunās programmas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, darbības programmu novēlotās apstiprināšanas dēļ, jo tas negatīvi ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības; mudina veikt visus vajadzīgos pasākumus Eiropas un valstu iestāžu līmenī sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai novērstu kavēšanos jaunā ES finansējuma apgūšanā;

| 7. | atzīmē, ka ES 2016. gada budžeta projektā saistību apropriācijām paredzēti 153,5 miljardi EUR (par 5,3 % mazāk nekā 2015. gadā) un maksājumu apropriācijām – 143,5 miljardi EUR (par 1,6 % vairāk salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu); |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka ES 2016. gada budžeta projektā saistību apropriācijām paredzēti 153,5 miljardi EUR (par 5,3 % mazāk nekā 2015. gadā) un maksājumu apropriācijām – 143,5 miljardi EUR (par 1,6 % vairāk salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu);

| 8. | vērš uzmanību uz to, ka, lai gan saistībām ir tendence samazināties, maksājumu līmenis saglabājas diezgan stabils reālā izteiksmē salīdzinājumā ar 2015. gadu un ietver apropriācijas, lai pakāpeniski samazinātu nenokārtoto atlīdzības prasību apjomu no iepriekšējā budžeta perioda, kas 2014. gada beigās sasniedza 24,7 miljardus EUR; |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz to, ka, lai gan saistībām ir tendence samazināties, maksājumu līmenis saglabājas diezgan stabils reālā izteiksmē salīdzinājumā ar 2015. gadu un ietver apropriācijas, lai pakāpeniski samazinātu nenokārtoto atlīdzības prasību apjomu no iepriekšējā budžeta perioda, kas 2014. gada beigās sasniedza 24,7 miljardus EUR;

| 9. | atzinīgi vērtē panākto vienošanos par īpaša maksājumu plāna sagatavošanu, taču pauž bažas, ka kavēšanās ar maksājumiem nelabvēlīgi ietekmēs saņēmējus, it īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras pašlaik saskaras ar daudzām ekonomikas un sociālajām problēmām; vienlaikus norāda, ka, pastāvot 10 miljardu EUR starpībai starp saistībām un maksājumiem, nevarēs atrisināt plānošanas perioda beigās paredzamo strukturālo problēmu, proti, kavēšanos ar maksājumu prasījumu nokārtošanu, un pauž nožēlu, ka Komiteja līdz šim nav bijusi pietiekami iesaistīta analīzes procesā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē panākto vienošanos par īpaša maksājumu plāna sagatavošanu, taču pauž bažas, ka kavēšanās ar maksājumiem nelabvēlīgi ietekmēs saņēmējus, it īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras pašlaik saskaras ar daudzām ekonomikas un sociālajām problēmām; vienlaikus norāda, ka, pastāvot 10 miljardu EUR starpībai starp saistībām un maksājumiem, nevarēs atrisināt plānošanas perioda beigās paredzamo strukturālo problēmu, proti, kavēšanos ar maksājumu prasījumu nokārtošanu, un pauž nožēlu, ka Komiteja līdz šim nav bijusi pietiekami iesaistīta analīzes procesā;

| 10. | pauž neizpratni par to, kāpēc procentu likmes nebūtu jāpiemēro kavējumiem Komisijas maksājumos projektu vadītājiem; |
| --- | --- |

10.

pauž neizpratni par to, kāpēc procentu likmes nebūtu jāpiemēro kavējumiem Komisijas maksājumos projektu vadītājiem;

| 11. | uzsver Komitejas gatavību sniegt ieguldījumu debatēs par ES pašas resursu sistēmas reformu; sistēmas pamatīga pārveide ir neizbēgama, jo tās pašreizējās nepilnības rada sarežģījumus sarunās par budžetu un ir galvenais nokavēto maksājumu problēmas cēlonis. Vienīgais drošais risinājums būtu ES pašas resursu funkcionējoša mehānisma ieviešana; |
| --- | --- |

11.

uzsver Komitejas gatavību sniegt ieguldījumu debatēs par ES pašas resursu sistēmas reformu; sistēmas pamatīga pārveide ir neizbēgama, jo tās pašreizējās nepilnības rada sarežģījumus sarunās par budžetu un ir galvenais nokavēto maksājumu problēmas cēlonis. Vienīgais drošais risinājums būtu ES pašas resursu funkcionējoša mehānisma ieviešana;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Budžeta procedūra

| 12. | uzsver, ka ES budžets tieši ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tās vienlaikus ir atbalsta saņēmējas un atsevišķu programmu pārvaldības iestādes; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ES budžets tieši ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības, jo tās vienlaikus ir atbalsta saņēmējas un atsevišķu programmu pārvaldības iestādes;

| 13. | norāda, ka ekonomikas un finanšu krīzes un budžeta taupības pasākumu dēļ ES budžeta ietekme ir vēl lielāka, jo tas palīdz īstenot arī programmas un publiskā un privātā sektora ieguldījumu projektus, ko šādu krīžu laikā būtu grūti vai neiespējami finansēt un kas vienlaikus palīdz krīzes pārvarēt; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka ekonomikas un finanšu krīzes un budžeta taupības pasākumu dēļ ES budžeta ietekme ir vēl lielāka, jo tas palīdz īstenot arī programmas un publiskā un privātā sektora ieguldījumu projektus, ko šādu krīžu laikā būtu grūti vai neiespējami finansēt un kas vienlaikus palīdz krīzes pārvarēt;

| 14. | prasa, lai šajā budžeta gadā un nākamajos budžeta gados Komitejai būtu iespēja piedalīties ES iestāžu sanāksmēs par budžeta izpildes gaitu un perspektīvām, kuras notiks, ievērojot Iestāžu nolīguma par daudzgadu finanšu shēmu pielikuma 36. punktu; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai šajā budžeta gadā un nākamajos budžeta gados Komitejai būtu iespēja piedalīties ES iestāžu sanāksmēs par budžeta izpildes gaitu un perspektīvām, kuras notiks, ievērojot Iestāžu nolīguma par daudzgadu finanšu shēmu pielikuma 36. punktu;

| 15. | uzsver, ka taupības pasākumu un publiskā un privātā sektora ieguldījumu būtiskas samazināšanas apstākļos joprojām ir pārāk liela starpība starp saistību apropriācijām un daudzgadu finanšu shēmā noteikto maksimālo robežlielumu, lai finansētu pasākumus ar mērķi radīt jaunas darbvietas, apkarot bezdarbu, risināt migrācijas jautājumus un mazināt reģionālās atšķirības; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka taupības pasākumu un publiskā un privātā sektora ieguldījumu būtiskas samazināšanas apstākļos joprojām ir pārāk liela starpība starp saistību apropriācijām un daudzgadu finanšu shēmā noteikto maksimālo robežlielumu, lai finansētu pasākumus ar mērķi radīt jaunas darbvietas, apkarot bezdarbu, risināt migrācijas jautājumus un mazināt reģionālās atšķirības;

| 16. | pauž īpašas bažas par 2016. gada budžetā iekļauto nepietiekamo rezervi neparedzēto izdevumu segšanai, it īpaši attiecībā uz izmaksām Eiropas migrācijas krīzes pārvaldībai, kuras saskaņā ar Komisijas plānu pārvietot 1 60  000 patvēruma meklētāju visā Savienībā un piešķirt 6  000 EUR atbalstu par katru uzņemto personu varētu sasniegt vismaz vienu miljardu EUR; |
| --- | --- |

16.

pauž īpašas bažas par 2016. gada budžetā iekļauto nepietiekamo rezervi neparedzēto izdevumu segšanai, it īpaši attiecībā uz izmaksām Eiropas migrācijas krīzes pārvaldībai, kuras saskaņā ar Komisijas plānu pārvietot 1 60  000 patvēruma meklētāju visā Savienībā un piešķirt 6  000 EUR atbalstu par katru uzņemto personu varētu sasniegt vismaz vienu miljardu EUR;

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 17. | uzsver, ka ar gudru un iekļaujošu ekonomiku ir jāpanāk lielāka ES ekonomikas konkurētspēja pasaulē. Tāpēc Komiteja pauž gandarījumu, ka budžeta projekta 1.a pozīcijā konkurētspējas palielināšanai un izaugsmes un darbvietu radīšanai paredzēta par 7,8 % lielāka summa nekā 2015. gada saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ar gudru un iekļaujošu ekonomiku ir jāpanāk lielāka ES ekonomikas konkurētspēja pasaulē. Tāpēc Komiteja pauž gandarījumu, ka budžeta projekta 1.a pozīcijā konkurētspējas palielināšanai un izaugsmes un darbvietu radīšanai paredzēta par 7,8 % lielāka summa nekā 2015. gada saistību apropriācijās;

| 18. | tāpat kā atzinumā par 2015. gada budžeta projektu (1) vēlreiz iesaka izveidot atsevišķu budžeta līniju tehniskās palīdzības sniegšanai Adrijas un Jonijas jūras makroreģionam, kā arī Alpu makroreģionam, par piemēru ņemot Baltijas jūras makroreģionam un Donavas makroreģionam 2014. gadā izveidoto budžeta līniju, kurā katram no abiem reģioniem paredzētas saistību un maksājumu apropriācijas 2,5 miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

18.

tāpat kā atzinumā par 2015. gada budžeta projektu (1) vēlreiz iesaka izveidot atsevišķu budžeta līniju tehniskās palīdzības sniegšanai Adrijas un Jonijas jūras makroreģionam, kā arī Alpu makroreģionam, par piemēru ņemot Baltijas jūras makroreģionam un Donavas makroreģionam 2014. gadā izveidoto budžeta līniju, kurā katram no abiem reģioniem paredzētas saistību un maksājumu apropriācijas 2,5 miljonu EUR apmērā;

Investīciju plāns un elastīgums

| 19. | atzīmē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem budžeta gadiem šajā budžeta projektā ir iekļauti jauni elementi, piemēram, ESIF, saistību apropriāciju vispārējā rezerve, kas ieviesta pirmo reizi ar daudzgadu finanšu shēmas 14. pantu, un noteikumi par elastīguma izmantošanu jaunu iniciatīvu finansēšanai no 3. izdevumu kategorijas; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem budžeta gadiem šajā budžeta projektā ir iekļauti jauni elementi, piemēram, ESIF, saistību apropriāciju vispārējā rezerve, kas ieviesta pirmo reizi ar daudzgadu finanšu shēmas 14. pantu, un noteikumi par elastīguma izmantošanu jaunu iniciatīvu finansēšanai no 3. izdevumu kategorijas;

COSME, programma “Apvārsnis 2020” un stratēģija “Eiropa 2020”

| 20. | atgādina, ka COSME joprojām ir vienīgā ES programma, kas īpaši paredzēta konkurētspējas palielināšanai un MVU, un pauž bažas par to, ka budžeta projektā salīdzinājumā ar 2015. gadu ir samazinātas programmas saistību apropriācijas; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka COSME joprojām ir vienīgā ES programma, kas īpaši paredzēta konkurētspējas palielināšanai un MVU, un pauž bažas par to, ka budžeta projektā salīdzinājumā ar 2015. gadu ir samazinātas programmas saistību apropriācijas;

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar RK ieteikumiem daļu no vispārējās rezerves saistību apropriācijām un neizmantotās budžeta rezerves izmantos, lai finansētu ESIF, un ka programmu “Apvārsnis 2020” un EISI programmu finansējuma samazinājumi nav tik lieli; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar RK ieteikumiem daļu no vispārējās rezerves saistību apropriācijām un neizmantotās budžeta rezerves izmantos, lai finansētu ESIF, un ka programmu “Apvārsnis 2020” un EISI programmu finansējuma samazinājumi nav tik lieli;

| 22. | uzskata, ka stratēģiskas nozīmes pētniecības darba apjoma samazināšanās var radīt būtisku negatīvu ietekmi ilgākā perspektīvā, un tāpēc neatbalsta priekšlikumu samazināt programmai “Apvārsnis 2020” paredzētās saistību apropriācijas, bet tajā pašā laikā pozitīvi vērtējams tas, ka programmas “Apvārsnis 2020” maksājumu apropriācijām vajadzētu palielināties par 10,45 %; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka stratēģiskas nozīmes pētniecības darba apjoma samazināšanās var radīt būtisku negatīvu ietekmi ilgākā perspektīvā, un tāpēc neatbalsta priekšlikumu samazināt programmai “Apvārsnis 2020” paredzētās saistību apropriācijas, bet tajā pašā laikā pozitīvi vērtējams tas, ka programmas “Apvārsnis 2020” maksājumu apropriācijām vajadzētu palielināties par 10,45 %;

| 23. | ar gandarījumu atzīmē, ka budžetā ir paredzēts vairāk līdzekļu augsta līmeņa pētniecības darbam pārtikas nodrošinājuma, ilgtspējīgas lauksaimniecības un bioekonomikas jomā. Atzinīgi vērtējama Komisijas iniciatīva ar programmas “Apvārsnis 2020” palīdzību panākt papildu finansējumu pētniecībai un inovācijai, izmantojot privātā un publiskā sektora iespējas; |
| --- | --- |

23.

ar gandarījumu atzīmē, ka budžetā ir paredzēts vairāk līdzekļu augsta līmeņa pētniecības darbam pārtikas nodrošinājuma, ilgtspējīgas lauksaimniecības un bioekonomikas jomā. Atzinīgi vērtējama Komisijas iniciatīva ar programmas “Apvārsnis 2020” palīdzību panākt papildu finansējumu pētniecībai un inovācijai, izmantojot privātā un publiskā sektora iespējas;

| 24. | norāda, ka daudziem mazajiem un mikrouzņēmumiem joprojām nav pietiekamu iespēju finansēt zinātnisko pētniecību, un tādēļ attiecīgie līdzekļi varētu tikt apgūti mazāk; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka daudziem mazajiem un mikrouzņēmumiem joprojām nav pietiekamu iespēju finansēt zinātnisko pētniecību, un tādēļ attiecīgie līdzekļi varētu tikt apgūti mazāk;

| 25. | pauž bažas, ka salīdzinājumā ar 2015. gadu stratēģijas “Eiropa 2020” saistību apropriācijas ir samazinātas par 2,5 %. Saistību apropriāciju turpmāks samazinājums apgrūtinās stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

25.

pauž bažas, ka salīdzinājumā ar 2015. gadu stratēģijas “Eiropa 2020” saistību apropriācijas ir samazinātas par 2,5 %. Saistību apropriāciju turpmāks samazinājums apgrūtinās stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 26. | uzsver, ka ar integrējoša budžeta modeļa palīdzību ir iespējams saskaņot ES dalībvalstu ieņēmumus, vairāk līdzekļu piešķirot starpvalstu sadarbībai pētniecības un attīstības jomā, ņemot vērā uzņēmēju vajadzības reģionos, lai palielinātu viņu konkurētspēju, veicinātu reģionu attīstību un paaugstinātu iedzīvotāju ienākumu līmeni; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ar integrējoša budžeta modeļa palīdzību ir iespējams saskaņot ES dalībvalstu ieņēmumus, vairāk līdzekļu piešķirot starpvalstu sadarbībai pētniecības un attīstības jomā, ņemot vērā uzņēmēju vajadzības reģionos, lai palielinātu viņu konkurētspēju, veicinātu reģionu attīstību un paaugstinātu iedzīvotāju ienākumu līmeni;

| 27. | pauž gandarījumu, ka ir pieņemti un apstiprināti finansēšanas plāni programmām un pasākumiem, kurus sāks īstenot 2016. gadā. Ir pieņemtas dalībvalstu līdzfinansētās kohēzijas politikas (ESF, ELGF, ERAF, Kohēzijas fonds) programmas, un tagad saistību apropriācijās ir pieejami līdzekļi, kas radušies iepriekšējo periodu kavēšanās dēļ; vienlaikus Komiteja cer, ka Komisija darīs visu iespējamo, lai attiecīgajās programmās līdzekļu izmantojums tiktu panākts pilnā apjomā; |
| --- | --- |

27.

pauž gandarījumu, ka ir pieņemti un apstiprināti finansēšanas plāni programmām un pasākumiem, kurus sāks īstenot 2016. gadā. Ir pieņemtas dalībvalstu līdzfinansētās kohēzijas politikas (ESF, ELGF, ERAF, Kohēzijas fonds) programmas, un tagad saistību apropriācijās ir pieejami līdzekļi, kas radušies iepriekšējo periodu kavēšanās dēļ; vienlaikus Komiteja cer, ka Komisija darīs visu iespējamo, lai attiecīgajās programmās līdzekļu izmantojums tiktu panākts pilnā apjomā;

| 28. | cer, ka kopumā palielināsies Komisijas spēja veikt maksājumus un vajadzīgie ieguldījumi turpmāk laikus nonāks pie mērķa grupām; |
| --- | --- |

28.

cer, ka kopumā palielināsies Komisijas spēja veikt maksājumus un vajadzīgie ieguldījumi turpmāk laikus nonāks pie mērķa grupām;

| 29. | norāda uz nepieciešamību ievērot finanšu disciplīnu ES dalībvalstīs un aicina Eiropas Komisiju veicināt ESI fondu izmantošanu ekonomikas atveseļošanai, galveno uzmanību pievēršot investīcijām, fiskālajai konsolidācijai un strukturālajām reformām; šajā saistībā uzsver, ka kohēzijas politika ir nozīmīga kā ES galvenā investīciju politikas joma, kuras mērķis ir mazināt Eiropas reģionu atšķirības, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

29.

norāda uz nepieciešamību ievērot finanšu disciplīnu ES dalībvalstīs un aicina Eiropas Komisiju veicināt ESI fondu izmantošanu ekonomikas atveseļošanai, galveno uzmanību pievēršot investīcijām, fiskālajai konsolidācijai un strukturālajām reformām; šajā saistībā uzsver, ka kohēzijas politika ir nozīmīga kā ES galvenā investīciju politikas joma, kuras mērķis ir mazināt Eiropas reģionu atšķirības, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju;

| 30. | aicina Eiropas Komisiju ievērot savus noteikumus par finanšu pārskatu sniegšanu; uzsver, ka pašlaik pārskatu sniegšanas prasības ir administratīvas un laikietilpīgas; tādēļ aicina vienkāršot pārskatu sniegšanas sistēmu; |
| --- | --- |

30.

aicina Eiropas Komisiju ievērot savus noteikumus par finanšu pārskatu sniegšanu; uzsver, ka pašlaik pārskatu sniegšanas prasības ir administratīvas un laikietilpīgas; tādēļ aicina vienkāršot pārskatu sniegšanas sistēmu;

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 31. | pauž bažas, ka 2. pozīcijā minētie līdzekļi nav pietiekami, lai kompensētu ES dalībvalstu lauksaimniekiem zaudējumus, ko rada lauksaimniecības ražojumu cenu straujais kritums, kas saistīts ar zemām iepirkuma cenām, piena kvotu atcelšanu, cūku mēra izplatīšanos Eiropā un Krievijas noteiktajām sankcijām, un ka šādos gadījumos nav paredzēti (tiešie) maksājumi; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas, ka 2. pozīcijā minētie līdzekļi nav pietiekami, lai kompensētu ES dalībvalstu lauksaimniekiem zaudējumus, ko rada lauksaimniecības ražojumu cenu straujais kritums, kas saistīts ar zemām iepirkuma cenām, piena kvotu atcelšanu, cūku mēra izplatīšanos Eiropā un Krievijas noteiktajām sankcijām, un ka šādos gadījumos nav paredzēti (tiešie) maksājumi;

| 32. | vērš uzmanību uz paskaidrojumu par budžetu, ka 2. pozīcijā ir samazināti līdzekļi Krievijas sankciju seku mazināšanai; Komiteja nepiekrīt apgalvojumam, ka tirgū ir labas iespējas un labvēlīgi apstākļi; |
| --- | --- |

32.

vērš uzmanību uz paskaidrojumu par budžetu, ka 2. pozīcijā ir samazināti līdzekļi Krievijas sankciju seku mazināšanai; Komiteja nepiekrīt apgalvojumam, ka tirgū ir labas iespējas un labvēlīgi apstākļi;

| 33. | uzskata, ka no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF) paredzēto saistību apropriāciju un iespējamā maksimālā robežlieluma starpības izrietošā rezerve (kas veido aptuveni 1,7 % no fonda saistībām) nav pietiekami skaidri pamatota. Vietējā līmenī tiek gaidīti gatavi rīcības plāni tam, kad un kādos apstākļos (piemēram, krīžu uzliesmojums vai to pārvarēšana) rezervi paredzēts izmantot; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondā (ELGF) paredzēto saistību apropriāciju un iespējamā maksimālā robežlieluma starpības izrietošā rezerve (kas veido aptuveni 1,7 % no fonda saistībām) nav pietiekami skaidri pamatota. Vietējā līmenī tiek gaidīti gatavi rīcības plāni tam, kad un kādos apstākļos (piemēram, krīžu uzliesmojums vai to pārvarēšana) rezervi paredzēts izmantot;

| 34. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas ierosinātie līdzekļi, kas paredzēti rezervei lauksaimniecības krīzes gadījumiem, ir neatbilstīgi un ka salīdzinājumā ar 2015. gada saistību apropriācijām ir nepietiekami palielinātas apropriācijas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA); |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas ierosinātie līdzekļi, kas paredzēti rezervei lauksaimniecības krīzes gadījumiem, ir neatbilstīgi un ka salīdzinājumā ar 2015. gada saistību apropriācijām ir nepietiekami palielinātas apropriācijas Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA);

| 35. | pauž bažas par ES līdzekļu apguves līmeņa attīstības tendenci 2007.–2013. gada programmās un vēlas noskaidrot, vai Eiropas Komisijas pieņēmumi nav pārāk optimistiski; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par ES līdzekļu apguves līmeņa attīstības tendenci 2007.–2013. gada programmās un vēlas noskaidrot, vai Eiropas Komisijas pieņēmumi nav pārāk optimistiski;

| 36. | izsaka bažas, ka dažos gadījumos dalībvalstis varētu vēlēties līdzekļu ātru izmaksu, lai nezaudētu piešķirtās summas, tādējādi palielinot risku, ka tiek pārkāpti noteikumi, kā rezultātā var tikt piemērotas finanšu korekcijas, un ka plānošanas perioda beigās neapgūtais finansējums var radīt budžeta saistību automātisku atcelšanu; |
| --- | --- |

36.

izsaka bažas, ka dažos gadījumos dalībvalstis varētu vēlēties līdzekļu ātru izmaksu, lai nezaudētu piešķirtās summas, tādējādi palielinot risku, ka tiek pārkāpti noteikumi, kā rezultātā var tikt piemērotas finanšu korekcijas, un ka plānošanas perioda beigās neapgūtais finansējums var radīt budžeta saistību automātisku atcelšanu;

| 37. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir galvenās līdzekļu saņēmējas, noteikumu pārkāpumu un no budžeta saistību atcelšanas gadījumā būtu vislielākais slogs, kas savukārt palielinātu to finanšu slogu; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir galvenās līdzekļu saņēmējas, noteikumu pārkāpumu un no budžeta saistību atcelšanas gadījumā būtu vislielākais slogs, kas savukārt palielinātu to finanšu slogu;

| 38. | aicina nodrošināt kvalitatīvāku finanšu plānošanu visos līmeņos un censties izvairīties no saistību un maksājumu apropriāciju mehāniskas plānošanas Eiropas Komisijā; |
| --- | --- |

38.

aicina nodrošināt kvalitatīvāku finanšu plānošanu visos līmeņos un censties izvairīties no saistību un maksājumu apropriāciju mehāniskas plānošanas Eiropas Komisijā;

Drošība un pilsoniskums

| 39. | uzsver, ka 2016. gada budžeta projektā ietvertajām saistībām ir svarīga nozīme, un aicina tās vēl vairāk palielināt, lai reaģētu uz nesenajām norisēm, kas rada jaunus, sarežģītākus un apgrūtinošākus, izaicinājumus, piemēram, migrācijas krīzi un jaunām problēmām kaimiņu reģionos; atbalsta elastīguma instrumenta izmantošanu piemērotā veidā. Tomēr Komiteja pauž bažas, ka plānotais palielinājums var izrādīties nepietiekams un ka vajadzēs vēl vairāk līdzekļu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka 2016. gada budžeta projektā ietvertajām saistībām ir svarīga nozīme, un aicina tās vēl vairāk palielināt, lai reaģētu uz nesenajām norisēm, kas rada jaunus, sarežģītākus un apgrūtinošākus, izaicinājumus, piemēram, migrācijas krīzi un jaunām problēmām kaimiņu reģionos; atbalsta elastīguma instrumenta izmantošanu piemērotā veidā. Tomēr Komiteja pauž bažas, ka plānotais palielinājums var izrādīties nepietiekams un ka vajadzēs vēl vairāk līdzekļu;

Eiropa pasaulē

| 40. | uzskata, ka krīzes cēloņu apkarošanā ES 2016. gada budžetam jākalpo par pierādījumu ES apņēmībai starptautiskā līmenī uzņemties aktīvāku un uzticamāku lomu un ņemt vērā gan vietējās un reģionālās, gan arī globālas intereses un pienākumus; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka krīzes cēloņu apkarošanā ES 2016. gada budžetam jākalpo par pierādījumu ES apņēmībai starptautiskā līmenī uzņemties aktīvāku un uzticamāku lomu un ņemt vērā gan vietējās un reģionālās, gan arī globālas intereses un pienākumus;

Turpmākie soļi

| 41. | mudina savlaicīgāk iesniegt un pieņemt būtiskos tiesību aktu priekšlikumus nākamajam plānošanas periodam (pēc 2020. gada). Ieilgušo sarunu dēļ daudzgadu finanšu shēma, Kopīgo noteikumu regula un citas ESIF īpašās regulas tika pieņemtas novēloti; tāpēc 2014.–2020. gada plānošanas perioda īstenošana tika uzsākta lēni, un tas ir arī viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ palielinās neizpildīto saistību apmērs. Komiteja centīsies aktīvi sekmēt agrīnas debates par kohēzijas politikas nākotni pēc 2020. gada un laikus sniegs tajās savu ieguldījumu; |
| --- | --- |

41.

mudina savlaicīgāk iesniegt un pieņemt būtiskos tiesību aktu priekšlikumus nākamajam plānošanas periodam (pēc 2020. gada). Ieilgušo sarunu dēļ daudzgadu finanšu shēma, Kopīgo noteikumu regula un citas ESIF īpašās regulas tika pieņemtas novēloti; tāpēc 2014.–2020. gada plānošanas perioda īstenošana tika uzsākta lēni, un tas ir arī viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ palielinās neizpildīto saistību apmērs. Komiteja centīsies aktīvi sekmēt agrīnas debates par kohēzijas politikas nākotni pēc 2020. gada un laikus sniegs tajās savu ieguldījumu;

| 42. | uzsver, cik svarīga ir Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos un tās pirmais novērtējuma ziņojums, kurā ierosināts jautājumu par pašu resursiem skatīt, cik vien iespējams, daudzos aspektos; |
| --- | --- |

42.

uzsver, cik svarīga ir Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos un tās pirmais novērtējuma ziņojums, kurā ierosināts jautājumu par pašu resursiem skatīt, cik vien iespējams, daudzos aspektos;

| 43. | uzsver Komitejas gatavību piedalīties debatēs par ES pašu resursu reformu. Komiteja uzskata, ka būtiska reforma šajā jomā ir neizbēgama, jo esošās sistēmas pašreizējās nepilnības jau radījušas un turpmāk var radīt vēl nopietnākus sarežģījumus sarunās par budžetu, tostarp jautājumos par vēl veicamo maksājumu un neizmaksāto maksājumu negatīvo ietekmi uz ieguldījumu projektu līdzfinansēšanu valstu, vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

43.

uzsver Komitejas gatavību piedalīties debatēs par ES pašu resursu reformu. Komiteja uzskata, ka būtiska reforma šajā jomā ir neizbēgama, jo esošās sistēmas pašreizējās nepilnības jau radījušas un turpmāk var radīt vēl nopietnākus sarežģījumus sarunās par budžetu, tostarp jautājumos par vēl veicamo maksājumu un neizmaksāto maksājumu negatīvo ietekmi uz ieguldījumu projektu līdzfinansēšanu valstu, vietējā un reģionālajā līmenī;

| 44. | ir gatava piemērotā brīdī iesaistīties sākotnējās debatēs par pasākumiem, kas paredzēti plānošanas periodam pēc 2020. gada un kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu, un kas atbilst mainīgajām vajadzībām, lai laikus izvairītos no nepilnībām, kādas bijušas iepriekšējos plānošanas periodos, jo īpaši 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā. |
| --- | --- |

44.

ir gatava piemērotā brīdī iesaistīties sākotnējās debatēs par pasākumiem, kas paredzēti plānošanas periodam pēc 2020. gada un kam ir tieša un tūlītēja ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu, un kas atbilst mainīgajām vajadzībām, lai laikus izvairītos no nepilnībām, kādas bijušas iepriekšējos plānošanas periodos, jo īpaši 2014.–2020. gada plānošanas perioda sākumā.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  COR-2014-01750-00-00-AC

1

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/53

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Gatavojoties pasaules līmeņa nolīguma par klimatu noslēgšanai Parīzē”

(2015/C 423/10)

| Ziņotāja: | Annabelle JAEGER (FR/PSE), Provansas-Alpu-Azūra krasta reģiona padomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada”
  COM(2015) 81 final |

Ziņotāja:

Annabelle JAEGER (FR/PSE), Provansas-Alpu-Azūra krasta reģiona padomes locekle

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Parīzes protokols – plāns klimata pārmaiņu apkarošanai pēc 2020. gada”

COM(2015) 81 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā, ka līdz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijai (COP21) ir atlikuši daži mēneši, un atbilstīgi iepriekšējiem Komitejas atzinumiem (1):

| — | pauž stingru atbalstu Eiropas Savienībai (ES), lai tā uzņemas spēcīgu līderes lomu starptautiskajās sarunās, |
| --- | --- |

—

pauž stingru atbalstu Eiropas Savienībai (ES), lai tā uzņemas spēcīgu līderes lomu starptautiskajās sarunās,

| — | mudina ES līdz 2020. gadam un pirms stājies spēkā jaunais nolīgums par klimatu pastiprināt darbu īpaši attiecībā uz energoefektivitāti un CO2 cenas signālu Eiropā un aktīvāk rūpēties par starptautiskā finansējuma piesaisti klimata pārmaiņu apkarošanai jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

mudina ES līdz 2020. gadam un pirms stājies spēkā jaunais nolīgums par klimatu pastiprināt darbu īpaši attiecībā uz energoefektivitāti un CO2 cenas signālu Eiropā un aktīvāk rūpēties par starptautiskā finansējuma piesaisti klimata pārmaiņu apkarošanai jaunattīstības valstīs,

| — | mudina līdz Parīzes konferencei un ne vēlāk kā 2016. gadā paaugstināt iecerētā valsts noteiktā ieguldījuma (INDC – Intended Nationally Determined Contribution) apjomu un uzskata, ka Parīzes nolīgumam ir jābūt ilgtspējīgam un dinamiskam un tajā jāietver mehānisms, ar ko būtu iespējams regulāri vērtēt un palielināt (reizi piecos gados) valstu ieguldījumu, |
| --- | --- |

—

mudina līdz Parīzes konferencei un ne vēlāk kā 2016. gadā paaugstināt iecerētā valsts noteiktā ieguldījuma (INDC – Intended Nationally Determined Contribution) apjomu un uzskata, ka Parīzes nolīgumam ir jābūt ilgtspējīgam un dinamiskam un tajā jāietver mehānisms, ar ko būtu iespējams regulāri vērtēt un palielināt (reizi piecos gados) valstu ieguldījumu,

| — | mudina Komisiju paskaidrot, kā tā iecerējusi ievērot 2009. gadā Kopenhāgenā pieņemtās finansiālās saistības, un atbalstīt taisnīgu pieeju finansēšanai un diferenciāciju, kas dod iespēju atbalstīt enerģētikas pārkārtošanu un pasaules nabadzīgāko un mazāk aizsargāto teritoriju noturību, |
| --- | --- |

—

mudina Komisiju paskaidrot, kā tā iecerējusi ievērot 2009. gadā Kopenhāgenā pieņemtās finansiālās saistības, un atbalstīt taisnīgu pieeju finansēšanai un diferenciāciju, kas dod iespēju atbalstīt enerģētikas pārkārtošanu un pasaules nabadzīgāko un mazāk aizsargāto teritoriju noturību,

| — | aicina veidot jaunu globālu klimata pārvaldību, kuras pamatā ir daudzlīmeņu pārvaldības principi un kurā tiktu pilnībā atzīta nevalstisko dalībnieku darbība un katrs pārvaldības līmenis varētu palielināt savu ieguldījumu klimata jomā. |
| --- | --- |

—

aicina veidot jaunu globālu klimata pārvaldību, kuras pamatā ir daudzlīmeņu pārvaldības principi un kurā tiktu pilnībā atzīta nevalstisko dalībnieku darbība un katrs pārvaldības līmenis varētu palielināt savu ieguldījumu klimata jomā.

Atbalsts saturīgam Parīzes nolīgumam. Eiropas Savienības noteicošā loma

| 1. | Ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 5. izvērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, RK ir ļoti norūpējusies par to, ka pasaule nav uz pareizā ceļa, lai temperatūra nepaaugstinātos vairāk kā par 2 oC. Komiteja atzīst, ka ir steidzami jāpastiprina darbs, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un pielāgotos klimata pārmaiņu sekām, un pieņemtu tādu Parīzes nolīgumu, kas dotu iespēju šo līmeni nepārsniegt. |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 5. izvērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, RK ir ļoti norūpējusies par to, ka pasaule nav uz pareizā ceļa, lai temperatūra nepaaugstinātos vairāk kā par 2 oC. Komiteja atzīst, ka ir steidzami jāpastiprina darbs, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un pielāgotos klimata pārmaiņu sekām, un pieņemtu tādu Parīzes nolīgumu, kas dotu iespēju šo līmeni nepārsniegt.

| 2. | Tāpēc RK aicina ES aktīvi atbalstīt globālu ilgtermiņa mērķi, kas atbilst visdrošākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes scenārijiem. Jāizvirza mērķis panākt, lai līdz 2050. gadam oglekļa emisijas būtu nulles līmenī. Šāds kopīgs mērķis būtu spēcīgs signāls visām valstīm un dalībniekiem, īpaši investētājiem, un tas palīdzētu pasaules ekonomikā atteikties no fosilajiem energoresursiem.
  Šajā sakarā RK atgādina, ka ES ir izvirzījusi ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80 līdz 95 %. |
| --- | --- |

2.

Tāpēc RK aicina ES aktīvi atbalstīt globālu ilgtermiņa mērķi, kas atbilst visdrošākajiem Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes scenārijiem. Jāizvirza mērķis panākt, lai līdz 2050. gadam oglekļa emisijas būtu nulles līmenī. Šāds kopīgs mērķis būtu spēcīgs signāls visām valstīm un dalībniekiem, īpaši investētājiem, un tas palīdzētu pasaules ekonomikā atteikties no fosilajiem energoresursiem.

Šajā sakarā RK atgādina, ka ES ir izvirzījusi ilgtermiņa mērķi līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80 līdz 95 %.

| 3. | RK uzskata, ka pirmās ES saistības iecerētā valsts noteiktā ieguldījuma jomā iezīmē pareizu virzību; tomēr RK mudina pie tā neapstāties un paaugstināt saistības, ko Eiropadome noteica 2014. gada oktobrī. RK uzskata (2), ka nav neiespējami siltumnīcefekta gāzu emisijas Eiropā samazināt par 50 % un ka tas Eiropu ietekmētu labvēlīgi. Arī atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes līmeni ir iespējams un vēlams paaugstināt vismaz līdz 40 %. Turklāt RK uzskata, ka ES vajadzētu atbalstīt saistību posmu un piecu gadu pārskatīšanas ciklu iekļaušanu Parīzes nolīgumā, sākot no 2025. gada, lai neaprobežotos ar pieticīgākiem mērķiem ilgākā laika periodā un regulāri ņemtu vērā progresu zinātnes un tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

3.

RK uzskata, ka pirmās ES saistības iecerētā valsts noteiktā ieguldījuma jomā iezīmē pareizu virzību; tomēr RK mudina pie tā neapstāties un paaugstināt saistības, ko Eiropadome noteica 2014. gada oktobrī. RK uzskata (2), ka nav neiespējami siltumnīcefekta gāzu emisijas Eiropā samazināt par 50 % un ka tas Eiropu ietekmētu labvēlīgi. Arī atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes līmeni ir iespējams un vēlams paaugstināt vismaz līdz 40 %. Turklāt RK uzskata, ka ES vajadzētu atbalstīt saistību posmu un piecu gadu pārskatīšanas ciklu iekļaušanu Parīzes nolīgumā, sākot no 2025. gada, lai neaprobežotos ar pieticīgākiem mērķiem ilgākā laika periodā un regulāri ņemtu vērā progresu zinātnes un tehnoloģiju jomā.

| 4. | RK mudina attīstītās valstis, arī tās, kas nav ES dalībvalstis, līdz COP21 konferencei nākt klajā ar finanšu paketi, kas būtu paredzēta darbam saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu jaunattīstības valstīs. RK gaida, ka ES sagatavos ceļvedi finansējuma palielināšanai; finansējumam jābūt prognozējamam, pārredzamam, jaunam un papildinošam. Šajā dokumentā ES norādīs, kā tā ir iecerējusi ievērot saistības mobilizēt savu proporcionālo daļu no 100 miljardu dolāru saistībām gadā līdz 2020. gadam. Parīzes nolīgumā ES vajadzētu arī atbalstīt laika posmam pēc 2020. gada paredzētu jaunu finanšu saistību principu. Šīs saistības būtu jānosaka reizi piecos gados, paredzot atsevišķus mērķus pielāgošanās jomā, kura klimata mērķu finansēšanā līdz šim bija atstāta novārtā. |
| --- | --- |

4.

RK mudina attīstītās valstis, arī tās, kas nav ES dalībvalstis, līdz COP21 konferencei nākt klajā ar finanšu paketi, kas būtu paredzēta darbam saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu jaunattīstības valstīs. RK gaida, ka ES sagatavos ceļvedi finansējuma palielināšanai; finansējumam jābūt prognozējamam, pārredzamam, jaunam un papildinošam. Šajā dokumentā ES norādīs, kā tā ir iecerējusi ievērot saistības mobilizēt savu proporcionālo daļu no 100 miljardu dolāru saistībām gadā līdz 2020. gadam. Parīzes nolīgumā ES vajadzētu arī atbalstīt laika posmam pēc 2020. gada paredzētu jaunu finanšu saistību principu. Šīs saistības būtu jānosaka reizi piecos gados, paredzot atsevišķus mērķus pielāgošanās jomā, kura klimata mērķu finansēšanā līdz šim bija atstāta novārtā.

| 5. | RK arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nostāju, ka ar nolīgumu un tam pievienotajiem lēmumiem jānodrošina satvars spēcīgam noteikumu kopumam par pārredzamību un kopēja un vienota sistēma, lai regulāri izvērtētu, pārbaudītu un paziņotu katras Puses darbības rezultātus attiecībā uz tās SEG emisiju mērķiem. Šāds satvars būs būtisks pamats lietderīgai globālai sadarbībai attiecībā uz klimatu, un tas ir vajadzīgs, lai veicinātu uzticēšanos un pārliecību, ka saistības tiks izpildītas. Tam būs arī svarīga nozīme, lai saprastu sasniegto samazināšanas līmeni un veicinātu mērķu vērienīgumu, un tādēļ tas ir visu interesēs. |
| --- | --- |

5.

RK arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nostāju, ka ar nolīgumu un tam pievienotajiem lēmumiem jānodrošina satvars spēcīgam noteikumu kopumam par pārredzamību un kopēja un vienota sistēma, lai regulāri izvērtētu, pārbaudītu un paziņotu katras Puses darbības rezultātus attiecībā uz tās SEG emisiju mērķiem. Šāds satvars būs būtisks pamats lietderīgai globālai sadarbībai attiecībā uz klimatu, un tas ir vajadzīgs, lai veicinātu uzticēšanos un pārliecību, ka saistības tiks izpildītas. Tam būs arī svarīga nozīme, lai saprastu sasniegto samazināšanas līmeni un veicinātu mērķu vērienīgumu, un tādēļ tas ir visu interesēs.

| 6. | RK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (EK) nostāju, ka pielāgošana jāpadara par vienu no šā nolīguma pīlāriem (kopā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un finansējumu). Ļoti svarīgi ir atzīt nepārprotamo saikni starp temperatūras paaugstināšanos un nepieciešamību pielāgoties.
  RK pauž gandarījumu arī par to, ka Klimata pārmaiņu mazināšanas fonds nolēmis piešķirt finansējumu vienādā apmērā klimata pārmaiņu seku mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem. Komiteja iesaka EK izmantot iniciatīvu Mayors Adapt, kas uzsākta 2014. gadā saistībā ar ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā labas prakses piemēru un paraugu, ko starptautiskie partneri varētu pārņemt teritoriju noturības uzlabošanai.
  Jaunattīstības valstis un jo īpaši mazāk attīstītās valstis un mazās salu valstis ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu sekām: jaunajā nolīgumā par klimatu vajadzētu ņemt vērā to pielāgošanās vajadzības. |
| --- | --- |

6.

RK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (EK) nostāju, ka pielāgošana jāpadara par vienu no šā nolīguma pīlāriem (kopā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un finansējumu). Ļoti svarīgi ir atzīt nepārprotamo saikni starp temperatūras paaugstināšanos un nepieciešamību pielāgoties.

RK pauž gandarījumu arī par to, ka Klimata pārmaiņu mazināšanas fonds nolēmis piešķirt finansējumu vienādā apmērā klimata pārmaiņu seku mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem. Komiteja iesaka EK izmantot iniciatīvu Mayors Adapt, kas uzsākta 2014. gadā saistībā ar ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā labas prakses piemēru un paraugu, ko starptautiskie partneri varētu pārņemt teritoriju noturības uzlabošanai.

Jaunattīstības valstis un jo īpaši mazāk attīstītās valstis un mazās salu valstis ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņu sekām: jaunajā nolīgumā par klimatu vajadzētu ņemt vērā to pielāgošanās vajadzības.

| 7. | RK iesaka arī Eiropas Savienībai nekavējoties pastiprināt darbu klimata pārmaiņu apkarošanā (negaidot Parīzes nolīguma spēkā stāšanos 2020. gadā) šajā nolūkā:






  — | ievērojami palielinot oglekļa cenu Eiropā, lai tā sasniegtu tādu līmeni, kas dotu iespēju pārorientēt publiskās un privātās investīcijas. Papildus ES ETS (3) stabilitātes rezerves pieņemšanai gaidāms, ka šā instrumenta strukturālā reforma pēc 2020. gada ilgstoši ierobežos CO2 kvotu pārpalikumu un palielinās valstu ieņēmumus no kvotu pārdošanas.
  Eiropas Savienībai vajadzētu atbalstīt visu ES ETS ienākumu novirzīšanu enerģētikas nozares pārkārtošanai un globālai cīņai ar klimata pārmaiņām, tostarp ne mazāk kā 50 % jānovirza Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, |
| --- | --- | --- |

7.

RK iesaka arī Eiropas Savienībai nekavējoties pastiprināt darbu klimata pārmaiņu apkarošanā (negaidot Parīzes nolīguma spēkā stāšanos 2020. gadā) šajā nolūkā:

—

ievērojami palielinot oglekļa cenu Eiropā, lai tā sasniegtu tādu līmeni, kas dotu iespēju pārorientēt publiskās un privātās investīcijas. Papildus ES ETS (3) stabilitātes rezerves pieņemšanai gaidāms, ka šā instrumenta strukturālā reforma pēc 2020. gada ilgstoši ierobežos CO2 kvotu pārpalikumu un palielinās valstu ieņēmumus no kvotu pārdošanas.

Eiropas Savienībai vajadzētu atbalstīt visu ES ETS ienākumu novirzīšanu enerģētikas nozares pārkārtošanai un globālai cīņai ar klimata pārmaiņām, tostarp ne mazāk kā 50 % jānovirza Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam,

| — | plaši izmantojot atjaunojamos energoresursus un energoefektivitāti, |
| --- | --- |

—

plaši izmantojot atjaunojamos energoresursus un energoefektivitāti,

| — | strauji samazinot valsts atbalstu un subsīdijas galvenajam klimata pārmaiņu izraisītājam – fosilajam kurināmajam (gan jaunu krājumu izpētei, gan ražošanai vai patēriņam), |
| --- | --- |

—

strauji samazinot valsts atbalstu un subsīdijas galvenajam klimata pārmaiņu izraisītājam – fosilajam kurināmajam (gan jaunu krājumu izpētei, gan ražošanai vai patēriņam),

| — | atbalstot konkrētu darbību teritoriālajā līmenī un iesaistot dalībniekus, |
| --- | --- |

—

atbalstot konkrētu darbību teritoriālajā līmenī un iesaistot dalībniekus,

| — | veicinot zaļo publisko iepirkumu precēm un pakalpojumiem, kuriem ir lielāka energoefektivitāte. |
| --- | --- |

—

veicinot zaļo publisko iepirkumu precēm un pakalpojumiem, kuriem ir lielāka energoefektivitāte.

Reģionu un pilsētu būtiskā nozīme veiksmīgā klimata mērķu sasniegšanā

| 8. | Pilsētām un reģioniem ir izšķiroša nozīme valstu noteikto klimata mērķu sasniegšanā un stiprināšanā. Tā kā tieši pilsētas un reģioni var ietekmēt mobilitāti un transportu, pilsētas attīstību un ēkas, enerģētiku un zaļo infrastruktūru, viņu ieguldījums ir neaizstājams, pasaules līmenī pūloties samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt noturību pret klimata pārmaiņu sekām. |
| --- | --- |

8.

Pilsētām un reģioniem ir izšķiroša nozīme valstu noteikto klimata mērķu sasniegšanā un stiprināšanā. Tā kā tieši pilsētas un reģioni var ietekmēt mobilitāti un transportu, pilsētas attīstību un ēkas, enerģētiku un zaļo infrastruktūru, viņu ieguldījums ir neaizstājams, pasaules līmenī pūloties samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt noturību pret klimata pārmaiņu sekām.

| 9. | RK pauž gandarījumu, ka jaunajā klimata režīmā paredzēts lielāku nozīmi piešķirt Parīzes protokolā noteikto saistību faktiskai īstenošanai. ANO (4) sarunās par klimatu EK un daudzi citi dalībnieki ir uzsvēruši pilsētu un reģionu nozīmi. Tie iesaka šajā jaunajā nolīgumā atzīt pilsētu un reģionu darbību, jo bez tās valstis savas saistības izpildīt nevarēs. Nolīguma dalībnieku pieņemto saistību ticamība būs atkarīga no pilsētu un reģionu, kā arī ražotāju un ieguldītāju stingras un reālas apņēmības. |
| --- | --- |

9.

RK pauž gandarījumu, ka jaunajā klimata režīmā paredzēts lielāku nozīmi piešķirt Parīzes protokolā noteikto saistību faktiskai īstenošanai. ANO (4) sarunās par klimatu EK un daudzi citi dalībnieki ir uzsvēruši pilsētu un reģionu nozīmi. Tie iesaka šajā jaunajā nolīgumā atzīt pilsētu un reģionu darbību, jo bez tās valstis savas saistības izpildīt nevarēs. Nolīguma dalībnieku pieņemto saistību ticamība būs atkarīga no pilsētu un reģionu, kā arī ražotāju un ieguldītāju stingras un reālas apņēmības.

| 10. | Atbalsts Pilsētas mēru paktam, kā arī tā pagarināšana līdz 2030. un 2050. gadam ir vajadzīga, lai veicinātu to Eiropas 6  500 pilsētu un reģionu dinamiku, kas parakstījuši paktu un apņēmušies pārsniegt ES mērķus attiecībā uz SEG emisijas samazināšanu līdz 2020. gadam.
  RK atbalsta Pilsētas mēru pakta pieejas paplašināšanu pasaulē un aicina EK nodrošināt līdzekļus, kas vajadzīgi šādai dinamikai, kurā tiek ņemti vērā teritoriālie apstākļi. Šī paplašināšana jāveic, saskaņojot ar citām starptautiskajām un valstu iniciatīvām, ko īsteno pašvaldību tīkli, piemēram, Compact of Mayors, kā arī saskaņā ar šīm iniciatīvām. Vienlaikus jāraugās, lai netiktu izstumtas tās pilsētas, kuras, nebūdamas Pilsētas mēru pakta dalībnieces, nolēmušas rīkoties klimata jomā. |
| --- | --- |

10.

Atbalsts Pilsētas mēru paktam, kā arī tā pagarināšana līdz 2030. un 2050. gadam ir vajadzīga, lai veicinātu to Eiropas 6  500 pilsētu un reģionu dinamiku, kas parakstījuši paktu un apņēmušies pārsniegt ES mērķus attiecībā uz SEG emisijas samazināšanu līdz 2020. gadam.

RK atbalsta Pilsētas mēru pakta pieejas paplašināšanu pasaulē un aicina EK nodrošināt līdzekļus, kas vajadzīgi šādai dinamikai, kurā tiek ņemti vērā teritoriālie apstākļi. Šī paplašināšana jāveic, saskaņojot ar citām starptautiskajām un valstu iniciatīvām, ko īsteno pašvaldību tīkli, piemēram, Compact of Mayors, kā arī saskaņā ar šīm iniciatīvām. Vienlaikus jāraugās, lai netiktu izstumtas tās pilsētas, kuras, nebūdamas Pilsētas mēru pakta dalībnieces, nolēmušas rīkoties klimata jomā.

| 11. | RK aicina EK mērķtiecīgi rīkoties, lai saistībā ar jauno nolīgumu valstu ieguldījumā (siltumnīcefekta gāzu samazināšanā, energotaupībā un atjaunojamās enerģijas izmantošanā) tiktu ņemti vērā pilsētu un reģionu kvantitatīvie un izmērāmie centieni. Konkrēti EK var izmantot iniciatīvas Compact of States and Regions, Pilsētas mēru pakta un Compact of Mayors ietvaros paveikto darbu. Visas šīs iniciatīvas ietver Eiropas un visas pasaules pilsētu un reģionu skaidras, precīzas un pārredzamas saistības.
  RK uzskata, ka ir jānodrošina arī atbilstīgi apstākļi – regulējums un finanšu mehānismi, lai pilsētu un reģionu darbība būtu pēc iespējas efektīvāka. |
| --- | --- |

11.

RK aicina EK mērķtiecīgi rīkoties, lai saistībā ar jauno nolīgumu valstu ieguldījumā (siltumnīcefekta gāzu samazināšanā, energotaupībā un atjaunojamās enerģijas izmantošanā) tiktu ņemti vērā pilsētu un reģionu kvantitatīvie un izmērāmie centieni. Konkrēti EK var izmantot iniciatīvas Compact of States and Regions, Pilsētas mēru pakta un Compact of Mayors ietvaros paveikto darbu. Visas šīs iniciatīvas ietver Eiropas un visas pasaules pilsētu un reģionu skaidras, precīzas un pārredzamas saistības.

RK uzskata, ka ir jānodrošina arī atbilstīgi apstākļi – regulējums un finanšu mehānismi, lai pilsētu un reģionu darbība būtu pēc iespējas efektīvāka.

| 12. | RK atgādina, ka ir vajadzīga mērķtiecīga un inovatīva ieguldījumu politika, kas ilgtspējīgos projektos (jo īpaši enerģētikas un pielāgošanās jomā) ir vērsta uz teritorijām; šīs politikas ietvaros pilsētas un reģioni jāiekļauj finansējuma piešķiršanas procesos un saskaņā ar Junkera plānu jāņem vērā arī mazāka mēroga projekti. Komiteja iesaka izskatīt iespēju no Māstrihtas parādsaistību aprēķina atskaitīt ieguldījumus klimata jomā. |
| --- | --- |

12.

RK atgādina, ka ir vajadzīga mērķtiecīga un inovatīva ieguldījumu politika, kas ilgtspējīgos projektos (jo īpaši enerģētikas un pielāgošanās jomā) ir vērsta uz teritorijām; šīs politikas ietvaros pilsētas un reģioni jāiekļauj finansējuma piešķiršanas procesos un saskaņā ar Junkera plānu jāņem vērā arī mazāka mēroga projekti. Komiteja iesaka izskatīt iespēju no Māstrihtas parādsaistību aprēķina atskaitīt ieguldījumus klimata jomā.

| 13. | RK iesaka nodrošināt pilsētām un reģioniem vienkāršotu piekļuvi galvenajiem pasaules klimata fondiem, proti, Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, Pasaules Vides fondam un Pielāgošanās fondam.
  Konkrēti, visneaizsargātāko jaunattīstības valstu vietējo un reģionālo pašvaldību tieša piekļuve pasaules klimata fondiem, piemēram, Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, ļautu šiem dalībniekiem ātrāk rīkoties, piemērojot kopēju pieeju klimatam un Tūkstošgades attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

13.

RK iesaka nodrošināt pilsētām un reģioniem vienkāršotu piekļuvi galvenajiem pasaules klimata fondiem, proti, Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, Pasaules Vides fondam un Pielāgošanās fondam.

Konkrēti, visneaizsargātāko jaunattīstības valstu vietējo un reģionālo pašvaldību tieša piekļuve pasaules klimata fondiem, piemēram, Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam, ļautu šiem dalībniekiem ātrāk rīkoties, piemērojot kopēju pieeju klimatam un Tūkstošgades attīstības mērķiem.

| 14. | RK ierosina tādu globālu klimata pārvaldību, kurā oficiāli atzīts pilsētu un reģionu ieguldījums un kas balstīts uz daudzlīmeņu pārvaldības principiem:






  — | Komiteja atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību vēlmi, lai nolīguma tekstā būtu iekļauts punkts par vietējo un reģionālo pašvaldību neaizstājamo lomu ar klimata pārmaiņām saistīto uzdevumu risināšanā un oficiāli atzīta to nozīme Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) procesā, lai tās varētu maksimāli izmantot savu rīcības potenciālu klimata jomā, |
| --- | --- | --- |

14.

RK ierosina tādu globālu klimata pārvaldību, kurā oficiāli atzīts pilsētu un reģionu ieguldījums un kas balstīts uz daudzlīmeņu pārvaldības principiem:

—

Komiteja atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību vēlmi, lai nolīguma tekstā būtu iekļauts punkts par vietējo un reģionālo pašvaldību neaizstājamo lomu ar klimata pārmaiņām saistīto uzdevumu risināšanā un oficiāli atzīta to nozīme Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) procesā, lai tās varētu maksimāli izmantot savu rīcības potenciālu klimata jomā,

| — | Komiteja konkrēti prasa, lai UNFCCC sekretariāts un uzņēmējvalsts COP laikā sistemātiski organizētu vietējo pašvaldību dienu, kā arī pašvaldībām veltītu daļu, kā tas ir šogad COP21 konferencē, |
| --- | --- |

—

Komiteja konkrēti prasa, lai UNFCCC sekretariāts un uzņēmējvalsts COP laikā sistemātiski organizētu vietējo pašvaldību dienu, kā arī pašvaldībām veltītu daļu, kā tas ir šogad COP21 konferencē,

| — | turklāt RK aicina veidot strukturētu dialogu ne tikai starptautiskajās konferencēs gada beigās, bet arī sarunu kārtās. EK varētu būt par piemēru, veidojot dialogu ar RK vairākas reizes gadā gan pirms UNFCCC rīkotajām konferencēm, gan konferenču laikā (COP un sagatavošanas konferences Bonnā Vācijā). |
| --- | --- |

—

turklāt RK aicina veidot strukturētu dialogu ne tikai starptautiskajās konferencēs gada beigās, bet arī sarunu kārtās. EK varētu būt par piemēru, veidojot dialogu ar RK vairākas reizes gadā gan pirms UNFCCC rīkotajām konferencēm, gan konferenču laikā (COP un sagatavošanas konferences Bonnā Vācijā).

| 15. | RK atzinīgi vērtē, ka š. g. 1. un 2. jūlijā Lionā notiks Pasaules klimata un teritoriju samits, bet 4. un 7. decembrī Parīzē – Pasaules vietējo pašvaldību samits klimata jautājumos, un paredz piedalīties tajā. Šie pasākumi ir iespēja visiem nevalstiskajiem dalībniekiem sadarboties pirms COP21 konferences un tās laikā un vēlreiz atgādināt par savu būtisko lomu, stingri apņemoties paātrināt globālo, tostarp valstu, rīcību klimata jomā. |
| --- | --- |

15.

RK atzinīgi vērtē, ka š. g. 1. un 2. jūlijā Lionā notiks Pasaules klimata un teritoriju samits, bet 4. un 7. decembrī Parīzē – Pasaules vietējo pašvaldību samits klimata jautājumos, un paredz piedalīties tajā. Šie pasākumi ir iespēja visiem nevalstiskajiem dalībniekiem sadarboties pirms COP21 konferences un tās laikā un vēlreiz atgādināt par savu būtisko lomu, stingri apņemoties paātrināt globālo, tostarp valstu, rīcību klimata jomā.

| 16. | Visbeidzot, RK arī iesaka Eiropas Savienībai atbalstīt COP lēmuma pieņemšanu par pilsētu un reģionu darba programmu klimata jomā un noteikt modus operandi starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, no vienas puses, un valstīm, no otras puses. Par paraugu var ņemt Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD), kas 2010. gadā pieņēma “rīcības plānu pilsētām un reģioniem” (5). Šāds plāns būtu elastīga daudzlīmeņu pārvaldības principa piemērošana starptautiskā līmenī.
  Visu dalībnieku iesaistīšanās – COP21 veiksmīgas īstenošanas un globālas cīņas ar klimata pārmaiņām priekšnoteikums |
| --- | --- |

16.

Visbeidzot, RK arī iesaka Eiropas Savienībai atbalstīt COP lēmuma pieņemšanu par pilsētu un reģionu darba programmu klimata jomā un noteikt modus operandi starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, no vienas puses, un valstīm, no otras puses. Par paraugu var ņemt Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD), kas 2010. gadā pieņēma “rīcības plānu pilsētām un reģioniem” (5). Šāds plāns būtu elastīga daudzlīmeņu pārvaldības principa piemērošana starptautiskā līmenī.

Visu dalībnieku iesaistīšanās – COP21 veiksmīgas īstenošanas un globālas cīņas ar klimata pārmaiņām priekšnoteikums

| 17. | IPCC un ANO Vides programmā skaidri norādīts, ka visiem dalībniekiem, sākot no valstīm, kam ir vislielākā atbildība par klimata pārmaiņām, ir nekavējoties jāpaātrina emisijas samazināšanas pasākumu īstenošana, lai līdz gadsimta beigām globālo sasilšanu saglabātu 2 oC robežās.
  Jaunās klimata politikas pamatā jābūt visu ieinteresēto pušu plašam atbalstam, un tā jāīsteno, izmantojot augšupēju pieeju. Tāpēc pilsētām un reģioniem ir svarīga loma, jo tie informē, izglīto par dalībnieku iniciatīvām un apvieno tās. |
| --- | --- |

17.

IPCC un ANO Vides programmā skaidri norādīts, ka visiem dalībniekiem, sākot no valstīm, kam ir vislielākā atbildība par klimata pārmaiņām, ir nekavējoties jāpaātrina emisijas samazināšanas pasākumu īstenošana, lai līdz gadsimta beigām globālo sasilšanu saglabātu 2 oC robežās.

Jaunās klimata politikas pamatā jābūt visu ieinteresēto pušu plašam atbalstam, un tā jāīsteno, izmantojot augšupēju pieeju. Tāpēc pilsētām un reģioniem ir svarīga loma, jo tie informē, izglīto par dalībnieku iniciatīvām un apvieno tās.

| 18. | Ņemot vērā patlaban notiekošās diskusijas par rīcības programmu, ko ierosināja COP Peru un Francijas līdzpriekšsēdētāji ar mērķi pastiprināt visu dalībnieku pasākumus klimata jomā, RK atkārto, ka vēlas, lai šajā programmā piedalītos pilsētas un reģioni. RK:






  — | aicina Eiropas reģionus un pilsētas turpināt īstenot un paplašināt saistības kvantitatīvu mērķu īstenošanai saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, videi draudzīgu transportu, atjaunojamo energoresursu un energotaupības izvēršanu nolūkā dot jaunu impulsu Parīzes nolīgumam. Komiteja aicina Eiropas reģionus un pilsētas pievienoties Pilsētas mēru paktam, iniciatīvai Compact of Mayors un Compact of States and Regions, kā arī piedalīties nozīmīgajos pasākumos Lionā un Parīzē, lai apliecinātu un parādītu savu apņemšanos, |
| --- | --- | --- |

18.

Ņemot vērā patlaban notiekošās diskusijas par rīcības programmu, ko ierosināja COP Peru un Francijas līdzpriekšsēdētāji ar mērķi pastiprināt visu dalībnieku pasākumus klimata jomā, RK atkārto, ka vēlas, lai šajā programmā piedalītos pilsētas un reģioni. RK:

—

aicina Eiropas reģionus un pilsētas turpināt īstenot un paplašināt saistības kvantitatīvu mērķu īstenošanai saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu, videi draudzīgu transportu, atjaunojamo energoresursu un energotaupības izvēršanu nolūkā dot jaunu impulsu Parīzes nolīgumam. Komiteja aicina Eiropas reģionus un pilsētas pievienoties Pilsētas mēru paktam, iniciatīvai Compact of Mayors un Compact of States and Regions, kā arī piedalīties nozīmīgajos pasākumos Lionā un Parīzē, lai apliecinātu un parādītu savu apņemšanos,

| — | aicina reģionus un pilsētas turpināt apmainīties ne vien ar Eiropas, bet arī Ziemeļu-Dienvidu labo praksi, jo īpaši izmantojot NAZCA
   (6), Compact of Mayors un Compact of States and Regions platformu, |
| --- | --- |

—

aicina reģionus un pilsētas turpināt apmainīties ne vien ar Eiropas, bet arī Ziemeļu-Dienvidu labo praksi, jo īpaši izmantojot NAZCA
   (6), Compact of Mayors un Compact of States and Regions platformu,

| — | apzinās, ka uzņemto saistību ticamība ir atkarīga no projektu un iniciatīvu atlases kritērijiem, no to pārredzamības, kā arī no metožu nevainojamas piemērošanas un to novērtējuma uzticamības. Pilsētas mēru pakts ir paraugs šajā jomā un varētu iedvesmot citas iesāktās un turpmākās iniciatīvas, lai nodrošinātu stabilu MRV
   (7) (Monitoring, reporting and review) sistēmu. Šajā sakarā RK aicina ES uzņemties vadošo lomu, lai nodrošinātu tās konsekvenci un saskaņošanu Eiropas līmenī un pat plašākā mērogā, |
| --- | --- |

—

apzinās, ka uzņemto saistību ticamība ir atkarīga no projektu un iniciatīvu atlases kritērijiem, no to pārredzamības, kā arī no metožu nevainojamas piemērošanas un to novērtējuma uzticamības. Pilsētas mēru pakts ir paraugs šajā jomā un varētu iedvesmot citas iesāktās un turpmākās iniciatīvas, lai nodrošinātu stabilu MRV
   (7) (Monitoring, reporting and review) sistēmu. Šajā sakarā RK aicina ES uzņemties vadošo lomu, lai nodrošinātu tās konsekvenci un saskaņošanu Eiropas līmenī un pat plašākā mērogā,

| — | aicina arī Eiropas pilsētas un reģionus izmantot savas decentralizētas starptautiskās sadarbības sviras efektu, lai atbalstītu enerģētikas pārkārtošanu un noturību trešās valstīs, jo īpaši nabadzīgās un neaizsargātās valstīs. Šādas īpašas attiecības starp pasaules reģioniem un pilsētām var izmantot klimata diplomātijā visos līmeņos. |
| --- | --- |

—

aicina arī Eiropas pilsētas un reģionus izmantot savas decentralizētas starptautiskās sadarbības sviras efektu, lai atbalstītu enerģētikas pārkārtošanu un noturību trešās valstīs, jo īpaši nabadzīgās un neaizsargātās valstīs. Šādas īpašas attiecības starp pasaules reģioniem un pilsētām var izmantot klimata diplomātijā visos līmeņos.

| 19. | Ņemot vērā sabiedrības mobilizāciju, RK vēlas sniegt vēstījumus, kas saskaņoti ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tādējādi apliecinot, ka reģioni un pilsētas kopā ar pilsonisko sabiedrību un uzņēmumiem ir mobilizējušies COP21 konferencei. |
| --- | --- |

19.

Ņemot vērā sabiedrības mobilizāciju, RK vēlas sniegt vēstījumus, kas saskaņoti ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, tādējādi apliecinot, ka reģioni un pilsētas kopā ar pilsonisko sabiedrību un uzņēmumiem ir mobilizējušies COP21 konferencei.

| 20. | Globālā sasilšana ir viens no lielākajiem cilvēces izaicinājumiem ilgtspējīgas attīstības, veselības aizsardzības un pasaules ekonomikas aspektā. Parīzes konference nav pašmērķis, bet gan dinamiska un pakāpeniska procesa sākums, kas ļaus starptautiskajai sabiedrībai atsākt centienus sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka globālā temperatūra paaugstinās ne vairāk kā par 2 oC. Jauns pasaules līmeņa nolīgums par klimatu, ko plāno parakstīt Parīzē, ir viens priekšnoteikums; padarīt iespējamu un stiprināt dalībnieku dinamiku ir otrs priekšnoteikums, lai rastu problēmām kopīgu risinājumu. |
| --- | --- |

20.

Globālā sasilšana ir viens no lielākajiem cilvēces izaicinājumiem ilgtspējīgas attīstības, veselības aizsardzības un pasaules ekonomikas aspektā. Parīzes konference nav pašmērķis, bet gan dinamiska un pakāpeniska procesa sākums, kas ļaus starptautiskajai sabiedrībai atsākt centienus sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka globālā temperatūra paaugstinās ne vairāk kā par 2 oC. Jauns pasaules līmeņa nolīgums par klimatu, ko plāno parakstīt Parīzē, ir viens priekšnoteikums; padarīt iespējamu un stiprināt dalībnieku dinamiku ir otrs priekšnoteikums, lai rastu problēmām kopīgu risinājumu.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Atzinums CDR 2691/2014 “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (Annabelle Jaeger (FR/PSE)); atzinums CDR 5810/2013 “Zaļā grāmata – Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam” (Sirpa Hertell (FI/PPE)); rezolūcija CdR 5883/2013 “ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 19. sesija (COP 19) – starptautiskās klimata pārmaiņu programmas sekmēšana”; atzinums CdR 3752/2013 “ES stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām” (Neil Swannick (UK/PSE)).

1

Annabelle Jaeger

PSE

Sirpa Hertell

PPE

UNFCCC

COP 19

Neil Swannick

PSE

(2)  Atzinums CdR 2691/2014 “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam”, Annabelle Jaeger (FR/PSE).

2

Annabelle Jaeger

PSE

(3)  ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (European Union Emission Trading Scheme – EU ETS).

3

European Union Emission Trading Scheme – EU ETS

(4)  Apvienoto Nāciju Organizācija.

4

(5)  COP10 KBD lēmums: X/22 Plan d’action sur les gouvernements sous-nationaux, les villes et autres autorités locales pour la diversité biologique (Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm bioloģiskās daudzveidības jomā) https://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288.

5

COP10

X/22 Plan d’action sur les gouvernements sous-nationaux, les villes et autres autorités locales pour la diversité biologique

(6)  Nevalstisko dalībnieku platforma rīcībai klimata jomā (Non-State Actor Zone for Climate Action, NAZCA).

6

Non-State Actor Zone for Climate Action, NAZCA

(7)  Siltumnīcefekta gāzu emisiju kontrole, pārskatu sniegšana un pārbaude (Monitoring, reporting and review – MRV).

7

Monitoring, reporting and review

MRV

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/58

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Okeāna enerģijas potenciāla apgūšana”

(2015/C 423/11)

| Ziņotājs: | Rhodri Glyn THOMAS (UK/EA)
  Velsas Nacionālās asamblejas loceklis no Carmarthen East un Dinefwr |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Rhodri Glyn THOMAS (UK/EA)

Velsas Nacionālās asamblejas loceklis no Carmarthen East un Dinefwr

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Okeāna enerģijas nozīme

| 1. | norāda, ka okeāna enerģijai ir svarīga loma ne tikai Eiropas Savienības, bet arī visas pasaules turpmākā enerģijas pieprasījuma apmierināšanā; Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka Jūras nozaru izaugsmes stratēģijā okeāna enerģijas izmantošana minēta kā viena no piecām prioritārajām jomām, un uzskata, ka ES varētu būt nozīmīgs okeāna enerģētikas nozares dalībnieks; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka okeāna enerģijai ir svarīga loma ne tikai Eiropas Savienības, bet arī visas pasaules turpmākā enerģijas pieprasījuma apmierināšanā; Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka Jūras nozaru izaugsmes stratēģijā okeāna enerģijas izmantošana minēta kā viena no piecām prioritārajām jomām, un uzskata, ka ES varētu būt nozīmīgs okeāna enerģētikas nozares dalībnieks;

| 2. | atzīmē, ka, būdama stabils un prognozējams atjaunīgas enerģijas avots, okeāna enerģija var:






  — | sekmēt ES saistību izpildi klimata un atjaunīgas enerģijas jomā, |
| --- | --- | --- |

2.

atzīmē, ka, būdama stabils un prognozējams atjaunīgas enerģijas avots, okeāna enerģija var:

—

sekmēt ES saistību izpildi klimata un atjaunīgas enerģijas jomā,

| — | sekmēt energoresursu struktūras dažādošanu, |
| --- | --- |

—

sekmēt energoresursu struktūras dažādošanu,

| — | sekmēt energoapgādes drošības mērķu sasniegšanu un palīdzēt samazināt energoapgādes pārtraukumus, |
| --- | --- |

—

sekmēt energoapgādes drošības mērķu sasniegšanu un palīdzēt samazināt energoapgādes pārtraukumus,

| — | veicināt darbvietu radīšanu un izaugsmi, tādā veidā sekmējot ES ostu, salu un piekrastes kopienu (daudzas no tām atrodas attālos ES apvidos) diversifikāciju un reģenerāciju, kā arī tūrisma/atpūtas nozaru un akvakultūras attīstību (1), |
| --- | --- |

—

veicināt darbvietu radīšanu un izaugsmi, tādā veidā sekmējot ES ostu, salu un piekrastes kopienu (daudzas no tām atrodas attālos ES apvidos) diversifikāciju un reģenerāciju, kā arī tūrisma/atpūtas nozaru un akvakultūras attīstību (1),

| — | būt bagātīgs intelektuālā kapitāla, pētniecības, zināšanu, inovācijas un prasmju uzlabošanas avots (tostarp tādās jomās kā inženierija, testēšana, ražošana, transports, okeāna energoiekārtu uzstādīšana, ekspluatācija un uzturēšana, ostas iekārtas), |
| --- | --- |

—

būt bagātīgs intelektuālā kapitāla, pētniecības, zināšanu, inovācijas un prasmju uzlabošanas avots (tostarp tādās jomās kā inženierija, testēšana, ražošana, transports, okeāna energoiekārtu uzstādīšana, ekspluatācija un uzturēšana, ostas iekārtas),

| — | nodrošināt vispārējus ekoloģiskus ieguvumus, piemēram, piekrastes aizsardzību pret plūdiem, jaunu jūras ekosistēmu veidošanos; |
| --- | --- |

—

nodrošināt vispārējus ekoloģiskus ieguvumus, piemēram, piekrastes aizsardzību pret plūdiem, jaunu jūras ekosistēmu veidošanos;

| 3. | norāda: tā kā okeāna enerģētikā izmanto tik daudz dažādu tehnoloģiju, šīs enerģijas potenciāls ir jāapgūst daudzos dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Tā kā Eiropas Savienībā ir daudz piekrastes reģionu, ES varētu būt sekmīga šajā jomā visā pasaulē notiekošo procesu dalībniece; |
| --- | --- |

3.

norāda: tā kā okeāna enerģētikā izmanto tik daudz dažādu tehnoloģiju, šīs enerģijas potenciāls ir jāapgūst daudzos dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Tā kā Eiropas Savienībā ir daudz piekrastes reģionu, ES varētu būt sekmīga šajā jomā visā pasaulē notiekošo procesu dalībniece;

| 4. | norāda uz Eiropas Okeāna enerģijas ceļvedī 2010.–2050. gadam minētajiem aprēķiniem:






  — | līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā varētu izveidot pusmiljonu darbvietu, līdz 2020. gadam – 26  000 tiešo darbvietu, |
| --- | --- | --- |

4.

norāda uz Eiropas Okeāna enerģijas ceļvedī 2010.–2050. gadam minētajiem aprēķiniem:

—

līdz 2050. gadam Eiropas Savienībā varētu izveidot pusmiljonu darbvietu, līdz 2020. gadam – 26  000 tiešo darbvietu,

| — | 2050. gadā okeāna enerģija varētu apmierināt 10–15 % no ES enerģijas pieprasījuma (minēti 100 GW (2)), nodrošinot 115 miljonu mājsaimniecību energoapgādi, |
| --- | --- |

—

2050. gadā okeāna enerģija varētu apmierināt 10–15 % no ES enerģijas pieprasījuma (minēti 100 GW (2)), nodrošinot 115 miljonu mājsaimniecību energoapgādi,

| — | pāreja uz okeāna enerģijas izmantošanu varētu sekmēt CO2 emisiju ievērojamu samazinājumu, kas no 2,61 miljona tonnu 2020. gadā pieaugtu līdz 136,3 miljoniem tonnu 2050. gadā; |
| --- | --- |

—

pāreja uz okeāna enerģijas izmantošanu varētu sekmēt CO2 emisiju ievērojamu samazinājumu, kas no 2,61 miljona tonnu 2020. gadā pieaugtu līdz 136,3 miljoniem tonnu 2050. gadā;

| 5. | atzīmē, ka Atlantijas okeānam piemīt vislielākais potenciāls okeāna enerģijas jomā, tomēr norāda, ka būtisku ieguldījumu sniedz arī citas ES jūras un ūdens baseini, tostarp Ziemeļjūra, Baltijas jūra, Lamanšs un Vidusjūra; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Atlantijas okeānam piemīt vislielākais potenciāls okeāna enerģijas jomā, tomēr norāda, ka būtisku ieguldījumu sniedz arī citas ES jūras un ūdens baseini, tostarp Ziemeļjūra, Baltijas jūra, Lamanšs un Vidusjūra;

| 6. | atzīst, ka okeāna enerģijai, kas nekaitē videi, var būt liela ietekme uz daudzajām ES salām; šās enerģijas izmantošana varētu veicināt salu un perifēro piejūras reģionu enerģētiskās neatkarības nodrošināšanu, tostarp attālākajos reģionos (3), un, sekmējot darbvietu izveidi šajās vietējās kopienās, vienlaikus pavērt plašas ekonomiskās un sociālās attīstības iespējas, tostarp iespējas daudzajām ES mazajām un vidējām ostām; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka okeāna enerģijai, kas nekaitē videi, var būt liela ietekme uz daudzajām ES salām; šās enerģijas izmantošana varētu veicināt salu un perifēro piejūras reģionu enerģētiskās neatkarības nodrošināšanu, tostarp attālākajos reģionos (3), un, sekmējot darbvietu izveidi šajās vietējās kopienās, vienlaikus pavērt plašas ekonomiskās un sociālās attīstības iespējas, tostarp iespējas daudzajām ES mazajām un vidējām ostām;

| 7. | uzsver, ka okeāna enerģētikas sektora attīstība ir visas ES interesēs: iespējas ieguldīt līdzekļus pētniecībā, zināšanās, prasmēs un attīstībā, sastāvdaļu ražošanā un eksportā, piegādes ķēžu attīstībā paveras ne tikai piekrastes/salu reģionos; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka okeāna enerģētikas sektora attīstība ir visas ES interesēs: iespējas ieguldīt līdzekļus pētniecībā, zināšanās, prasmēs un attīstībā, sastāvdaļu ražošanā un eksportā, piegādes ķēžu attīstībā paveras ne tikai piekrastes/salu reģionos;

| 8. | uzsver, ka svarīga ir holistiska pieeja atjaunīgai atkrastes enerģijai. Okeāna enerģijas un citu atkrastes enerģijas avotu izmantošanā nākas risināt vairākas kopīgas problēmas, kas saistītas ar, piemēram, piekļuvi tīkliem, savienojumiem un prasmju attīstību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka svarīga ir holistiska pieeja atjaunīgai atkrastes enerģijai. Okeāna enerģijas un citu atkrastes enerģijas avotu izmantošanā nākas risināt vairākas kopīgas problēmas, kas saistītas ar, piemēram, piekļuvi tīkliem, savienojumiem un prasmju attīstību;

| 9. | norāda uz dažādiem okeāna enerģijas veidiem: jūras/okeāna ūdens līmeņa svārstību radītā enerģija (piemēram, īpašas “lagūnas” šādas enerģijas izmantošanai), plūdmaiņu enerģija, viļņu enerģija, osmozes enerģija un okeāna termālās enerģijas pārveidošana (4); |
| --- | --- |

9.

norāda uz dažādiem okeāna enerģijas veidiem: jūras/okeāna ūdens līmeņa svārstību radītā enerģija (piemēram, īpašas “lagūnas” šādas enerģijas izmantošanai), plūdmaiņu enerģija, viļņu enerģija, osmozes enerģija un okeāna termālās enerģijas pārveidošana (4);

| 10. | norāda, ka šo dažādo okeāna enerģijas izmantošanas tehnoloģiju gatavības pakāpe ir atšķirīga un visas, izņemot tehnoloģiju ūdens līmeņa svārstību radītās enerģijas izmantošanai, atrodas pētniecības un izstrādes posmā, galvenokārt tie ir nelieli izmēģinājuma projekti, iekārtas komerciālos nolūkos netiek ekspluatētas un vēl nav panākta vienprātība par to, kādām tehniskām ierīcēm būtu dodama priekšroka; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka šo dažādo okeāna enerģijas izmantošanas tehnoloģiju gatavības pakāpe ir atšķirīga un visas, izņemot tehnoloģiju ūdens līmeņa svārstību radītās enerģijas izmantošanai, atrodas pētniecības un izstrādes posmā, galvenokārt tie ir nelieli izmēģinājuma projekti, iekārtas komerciālos nolūkos netiek ekspluatētas un vēl nav panākta vienprātība par to, kādām tehniskām ierīcēm būtu dodama priekšroka;

| 11. | uzsver tomēr, ka komerciālā interese par plūdmaiņu un viļņu enerģijas pārveidotājiem arvien palielinās, un to nozīme vidējā un ilgākā termiņā varētu arvien pieaugt, jo tie var ražot enerģiju visdažādākajās atrašanās vietās; |
| --- | --- |

11.

uzsver tomēr, ka komerciālā interese par plūdmaiņu un viļņu enerģijas pārveidotājiem arvien palielinās, un to nozīme vidējā un ilgākā termiņā varētu arvien pieaugt, jo tie var ražot enerģiju visdažādākajās atrašanās vietās;

ES un tās reģionu līderpozīcija ... uz cik ilgu laiku?

| 12. | atzīmē, ka šīs nozares attīstībā vislielākos panākumus pasaules mērogā pašlaik gūst ES, kur tiek īstenoti ļoti daudzi nelieli demonstrējumi un pētniecības pasākumi, kur vairāk nekā 500 uzņēmumu darbojas okeāna enerģētikas nozarē un kur norit vairāk nekā 50 % no visas ar plūdmaiņu enerģijas izmantošanu saistītās darbības; daži projekti ir sasnieguši finansējuma nodrošināšanas posmu (5); |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka šīs nozares attīstībā vislielākos panākumus pasaules mērogā pašlaik gūst ES, kur tiek īstenoti ļoti daudzi nelieli demonstrējumi un pētniecības pasākumi, kur vairāk nekā 500 uzņēmumu darbojas okeāna enerģētikas nozarē un kur norit vairāk nekā 50 % no visas ar plūdmaiņu enerģijas izmantošanu saistītās darbības; daži projekti ir sasnieguši finansējuma nodrošināšanas posmu (5);

| 13. | atzīmē, ka daudzos gadījumos ierosme izmantot okeāna un jūras enerģiju nāk no pārvaldes līmeņiem, kas ir zem dalībvalsts līmeņa, piemēram, Kornvolas, Bretaņas, Akvitānijas, Luāras reģiona, Lejasnormandijas reģiona, Basku zemes, Kantabrijas, Galīsijas, Skotijas, Velsas, Flandrijas, Vesterjētlandes utt. |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka daudzos gadījumos ierosme izmantot okeāna un jūras enerģiju nāk no pārvaldes līmeņiem, kas ir zem dalībvalsts līmeņa, piemēram, Kornvolas, Bretaņas, Akvitānijas, Luāras reģiona, Lejasnormandijas reģiona, Basku zemes, Kantabrijas, Galīsijas, Skotijas, Velsas, Flandrijas, Vesterjētlandes utt.

| 14. | atzīmē tomēr, ka, neraugoties uz rūpniecības interesi un vairāku starptautisku uzņēmumu un energoapgādes uzņēmumu iesaistīšanos pētniecības un izstrādes pasākumos, ieguldījumu apmērs nav tik liels kā citās atjaunīgu energoresursu nozarēs un tehnoloģiju ieviešanas mērķi, kas izvirzīti līdz 2020. gadam, nav sasniegti; |
| --- | --- |

14.

atzīmē tomēr, ka, neraugoties uz rūpniecības interesi un vairāku starptautisku uzņēmumu un energoapgādes uzņēmumu iesaistīšanos pētniecības un izstrādes pasākumos, ieguldījumu apmērs nav tik liels kā citās atjaunīgu energoresursu nozarēs un tehnoloģiju ieviešanas mērķi, kas izvirzīti līdz 2020. gadam, nav sasniegti;

| 15. | secina, ka nepietiekamās rīcības dēļ ES var zaudēt pasaules līdera pozīciju; |
| --- | --- |

15.

secina, ka nepietiekamās rīcības dēļ ES var zaudēt pasaules līdera pozīciju;

Ar okeāna enerģijas potenciāla apgūšanu saistītās problēmas

| 16. | norāda, ka nozares izaugsmi kavē vairāki savstarpēji saistīti šķēršļi, kas būtu jāpārvar:






  — | tehnoloģiski šķēršļi, |
| --- | --- | --- |

16.

norāda, ka nozares izaugsmi kavē vairāki savstarpēji saistīti šķēršļi, kas būtu jāpārvar:

—

tehnoloģiski šķēršļi,

| — | finansiāli šķēršļi, |
| --- | --- |

—

finansiāli šķēršļi,

| — | administratīvi/ar pārvaldību saistīti šķēršļi (tostarp saistībā ar atļauju piešķiršanu/plānošanu un datu pieejamību/piekļuvi datiem), |
| --- | --- |

—

administratīvi/ar pārvaldību saistīti šķēršļi (tostarp saistībā ar atļauju piešķiršanu/plānošanu un datu pieejamību/piekļuvi datiem),

| — | ar tīklu saistītas problēmas (savienojumi), |
| --- | --- |

—

ar tīklu saistītas problēmas (savienojumi),

| — | ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

—

ietekme uz vidi;

| 17. | uzsver, ka šīs problēmas ir jārisina kopīgiem spēkiem, taču tehniskās un finansiālās problēmas ir jārisina īpaši steidzami, jo bez koncepcijas pamatojuma un drošas tehnoloģijas nozarei būs problemātiski panākt būtisku progresu un apliecināt savu dzīvotspēju; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka šīs problēmas ir jārisina kopīgiem spēkiem, taču tehniskās un finansiālās problēmas ir jārisina īpaši steidzami, jo bez koncepcijas pamatojuma un drošas tehnoloģijas nozarei būs problemātiski panākt būtisku progresu un apliecināt savu dzīvotspēju;

| 18. | ar bažām secina: tas, ka vairums okeāna enerģijas izmantošanas tehnoloģiju atrodas agrīnā izstrādes posmā un okeānos un jūrās – it īpaši nelabvēlīgos un neprognozējamos apstākļos – veiktie izmēģinājumi ir saistīti ar augstām izmaksām, ir būtisks šķērslis lielu ieguldījumu veikšanai un tāpēc kavē progresu tehnoloģiju izstrādes jomā; tā ir īpaša problēma privātajiem investoriem, jo koncepcijas pamatojums un tehnoloģijas spēja darboties mainīgos apstākļos ir nozīmīgi faktori, kas ietekmē finansējuma pieejamību un vienības izmaksu samazināšanu; |
| --- | --- |

18.

ar bažām secina: tas, ka vairums okeāna enerģijas izmantošanas tehnoloģiju atrodas agrīnā izstrādes posmā un okeānos un jūrās – it īpaši nelabvēlīgos un neprognozējamos apstākļos – veiktie izmēģinājumi ir saistīti ar augstām izmaksām, ir būtisks šķērslis lielu ieguldījumu veikšanai un tāpēc kavē progresu tehnoloģiju izstrādes jomā; tā ir īpaša problēma privātajiem investoriem, jo koncepcijas pamatojums un tehnoloģijas spēja darboties mainīgos apstākļos ir nozīmīgi faktori, kas ietekmē finansējuma pieejamību un vienības izmaksu samazināšanu;

| 19. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir vides apsvērumi, kas izklāstīti Jūras stratēģijas pamatdirektīvā un Komitejas nesenajā atzinumā par šo tematu (6); tā kā enerģijas ieguve jūrā (troksnis, gaisma, siltums un starojums) ietekmē jūras vidi un jūras ekosistēmas, Komiteja atbalsta turpmāku izpēti un inovāciju ar mērķi izstrādāt ilgtspējīgus okeāna enerģētikas risinājumus, kurus varētu izmēģināt un ieviest; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir vides apsvērumi, kas izklāstīti Jūras stratēģijas pamatdirektīvā un Komitejas nesenajā atzinumā par šo tematu (6); tā kā enerģijas ieguve jūrā (troksnis, gaisma, siltums un starojums) ietekmē jūras vidi un jūras ekosistēmas, Komiteja atbalsta turpmāku izpēti un inovāciju ar mērķi izstrādāt ilgtspējīgus okeāna enerģētikas risinājumus, kurus varētu izmēģināt un ieviest;

| 20. | rosina mācīties no vēja enerģētikas un atkrastes vēja enerģētikas nozarē gūtās pieredzes, proti, uzņēmumiem un pētniecības institūtiem ir jāsadarbojas, lai izvairītos no dublēšanās pasākumu īstenošanā un finansēšanā, un nozarē ir jānosaka standarti, lai uzlabotu izmaksu konkurētspēju; |
| --- | --- |

20.

rosina mācīties no vēja enerģētikas un atkrastes vēja enerģētikas nozarē gūtās pieredzes, proti, uzņēmumiem un pētniecības institūtiem ir jāsadarbojas, lai izvairītos no dublēšanās pasākumu īstenošanā un finansēšanā, un nozarē ir jānosaka standarti, lai uzlabotu izmaksu konkurētspēju;

Rīcība ES līmenī un ciešāka koordinācija/sadarbība

| 21. | uzskata: tā kā vajadzīgi lieli ieguldījumi, lai varētu apgūt okeāna enerģētikas sektora potenciālu, būtiska nozīme ir koordinētai dažādu ES pārvaldes līmeņu rīcībai, aicina Eiropas Komisiju organizēt konferenci ar Eiropas Investīciju banku, Eiropas Parlamentu un citām ES iestādēm, kuras sadarbojas ar dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pētniecības institūtiem un universitātēm, nevalstiskajām organizācijām, jauno nozari un potenciālajiem investoriem; |
| --- | --- |

21.

uzskata: tā kā vajadzīgi lieli ieguldījumi, lai varētu apgūt okeāna enerģētikas sektora potenciālu, būtiska nozīme ir koordinētai dažādu ES pārvaldes līmeņu rīcībai, aicina Eiropas Komisiju organizēt konferenci ar Eiropas Investīciju banku, Eiropas Parlamentu un citām ES iestādēm, kuras sadarbojas ar dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pētniecības institūtiem un universitātēm, nevalstiskajām organizācijām, jauno nozari un potenciālajiem investoriem;

| 22. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosmi izveidot Okeāna enerģijas forumu, kura uzdevums ir publicēt Okeāna enerģijas ceļvedi, kas virzītu šās nozares attīstību, un paredz ar savu atzinumu nodrošināt, ka ceļvedī ir pienācīgi ņemta vērā spēcīga vietējā un reģionālā dimensija šās jaunās nozares attīstībā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosmi izveidot Okeāna enerģijas forumu, kura uzdevums ir publicēt Okeāna enerģijas ceļvedi, kas virzītu šās nozares attīstību, un paredz ar savu atzinumu nodrošināt, ka ceļvedī ir pienācīgi ņemta vērā spēcīga vietējā un reģionālā dimensija šās jaunās nozares attīstībā;

| 23. | rosina Eiropas Komisiju veidot Okeāna enerģijas forumu tā, lai tas kļūtu par rūpniecības platformu, kas virzītu uz priekšu svarīgāko Okeāna enerģijas ceļvedī paredzēto pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

rosina Eiropas Komisiju veidot Okeāna enerģijas forumu tā, lai tas kļūtu par rūpniecības platformu, kas virzītu uz priekšu svarīgāko Okeāna enerģijas ceļvedī paredzēto pasākumu īstenošanu;

| 24. | rosina izvirzīt ES līmeņa mērķus attiecībā uz okeāna enerģētikas nozari, jo šādi mērķi būtu skaidrs nodomu apliecinājums un nodrošinātu ieguldītājiem noteiktību, kas vajadzīga, lai viņi varētu uzņemties ilgtermiņa saistības; |
| --- | --- |

24.

rosina izvirzīt ES līmeņa mērķus attiecībā uz okeāna enerģētikas nozari, jo šādi mērķi būtu skaidrs nodomu apliecinājums un nodrošinātu ieguldītājiem noteiktību, kas vajadzīga, lai viņi varētu uzņemties ilgtermiņa saistības;

| 25. | uzsver, ka vajadzīga saskaņota pieeja visiem ar jūrām un okeāniem saistītajiem pasākumiem; uzskata, ka okeāna enerģētikas nozares attīstība varētu stimulēt ES jūras rūpniecības politikas izstrādi; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka vajadzīga saskaņota pieeja visiem ar jūrām un okeāniem saistītajiem pasākumiem; uzskata, ka okeāna enerģētikas nozares attīstība varētu stimulēt ES jūras rūpniecības politikas izstrādi;

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka Īrija un Portugāle izstrādājušas valsts stratēģiju attiecībā uz jūras un okeāna enerģijas izmantošanu un astoņas dalībvalstis – Apvienotā Karaliste, Īrija, Francija, Portugāle, Spānija, Somija, Itālija un Nīderlande – rīcības plānos atjaunīgas enerģijas jomā paredzējušas izmantot okeāna enerģiju, un atzinīgi vērtē citu valstu, piemēram, Dānijas un Zviedrijas iniciatīvas; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē to, ka Īrija un Portugāle izstrādājušas valsts stratēģiju attiecībā uz jūras un okeāna enerģijas izmantošanu un astoņas dalībvalstis – Apvienotā Karaliste, Īrija, Francija, Portugāle, Spānija, Somija, Itālija un Nīderlande – rīcības plānos atjaunīgas enerģijas jomā paredzējušas izmantot okeāna enerģiju, un atzinīgi vērtē citu valstu, piemēram, Dānijas un Zviedrijas iniciatīvas;

| 27. | rosina dalībvalstis uzņemties stratēģisku un politisku vadību un attīstīt šo nozari, vairāk atbalstot pētniecības un demonstrējumu projektus savā teritorijā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu stabilu tiesisko regulējumu un izmaksu ziņā efektīvas atbalsta shēmas atjaunojamiem enerģijas avotiem ar mērķi piesaistīt ieguldītājus ar ilgtermiņa plāniem; |
| --- | --- |

27.

rosina dalībvalstis uzņemties stratēģisku un politisku vadību un attīstīt šo nozari, vairāk atbalstot pētniecības un demonstrējumu projektus savā teritorijā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu stabilu tiesisko regulējumu un izmaksu ziņā efektīvas atbalsta shēmas atjaunojamiem enerģijas avotiem ar mērķi piesaistīt ieguldītājus ar ilgtermiņa plāniem;

| 28. | vēlreiz rosina izveidot īpašu ar jūras nozaru ekonomiku saistītu zināšanu un inovācijas kopienu (7), jo prasmju attīstīšanai un jūras pētniecībā gūto atziņu nodošanai privātajam sektoram ir būtiska nozīme okeāna enerģijas potenciāla apgūšanā; |
| --- | --- |

28.

vēlreiz rosina izveidot īpašu ar jūras nozaru ekonomiku saistītu zināšanu un inovācijas kopienu (7), jo prasmju attīstīšanai un jūras pētniecībā gūto atziņu nodošanai privātajam sektoram ir būtiska nozīme okeāna enerģijas potenciāla apgūšanā;

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi gūt labumu no sekmīgām iniciatīvām un partnerībām (8) un pilnībā izmantot zināšanas, kuru izcelsmes pamatā ir Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns) un tā pētniecības pīlārs, proti, Eiropas Enerģētikas pētniecības alianse; tas nozīmē, ka SET plāna, projekta “Progresīvas pilsētas” un programmas “Apvārsnis 2020” dalībnieki būtu jāiesaista vietējo un reģionālo enerģētikas stratēģiju izstrādē; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir svarīgi gūt labumu no sekmīgām iniciatīvām un partnerībām (8) un pilnībā izmantot zināšanas, kuru izcelsmes pamatā ir Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns) un tā pētniecības pīlārs, proti, Eiropas Enerģētikas pētniecības alianse; tas nozīmē, ka SET plāna, projekta “Progresīvas pilsētas” un programmas “Apvārsnis 2020” dalībnieki būtu jāiesaista vietējo un reģionālo enerģētikas stratēģiju izstrādē;

| 30. | tāpēc atzinīgi vērtē divu atsevišķu aicinājumu attiecībā uz okeāna enerģētikas nozari iekļaušanu programmas “Apvārsnis 2020” jūras nozaru izaugsmes un mazoglekļa energotehnoloģijas (LCE) 2016.–2017. gada darba plānā (LCE 15“Okeāna enerģētikas nozares kompleksā attīstība” un LCE 16“Otrās paaudzes projektēšanas instrumenti okeāna enerģijas iekārtu un kompleksu izstrādei un ieviešanai”); |
| --- | --- |

30.

tāpēc atzinīgi vērtē divu atsevišķu aicinājumu attiecībā uz okeāna enerģētikas nozari iekļaušanu programmas “Apvārsnis 2020” jūras nozaru izaugsmes un mazoglekļa energotehnoloģijas (LCE) 2016.–2017. gada darba plānā (LCE 15“Okeāna enerģētikas nozares kompleksā attīstība” un LCE 16“Otrās paaudzes projektēšanas instrumenti okeāna enerģijas iekārtu un kompleksu izstrādei un ieviešanai”);

| 31. | norāda, ka jāattīsta profesionālā apmācība, lai varētu apgūt okeāna enerģijas izmantošanas iekārtu uzstādīšanā un uzturēšanā vajadzīgās prasmes, kas pašlaik ir naftas un gāzes uzņēmumiem, un rosina nozares nodot zināšanas citiem un mācīties vienai no otras; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka jāattīsta profesionālā apmācība, lai varētu apgūt okeāna enerģijas izmantošanas iekārtu uzstādīšanā un uzturēšanā vajadzīgās prasmes, kas pašlaik ir naftas un gāzes uzņēmumiem, un rosina nozares nodot zināšanas citiem un mācīties vienai no otras;

Valsts atbalsts

| 32. | atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada aprīlī tika apstiprināta valsts atbalsta sniegšanas atļauja, kura piešķirta Portugāles shēmai, kas atbalsta demonstrējumu projektus (uzstādītā jauda 50 MW), kuru mērķis ir ražot atjaunīgu enerģiju, izmantojot okeāna enerģiju (viļņu enerģiju, plūdmaiņu enerģiju) un novatoriskas atkrastes vēja tehnoloģijas; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada aprīlī tika apstiprināta valsts atbalsta sniegšanas atļauja, kura piešķirta Portugāles shēmai, kas atbalsta demonstrējumu projektus (uzstādītā jauda 50 MW), kuru mērķis ir ražot atjaunīgu enerģiju, izmantojot okeāna enerģiju (viļņu enerģiju, plūdmaiņu enerģiju) un novatoriskas atkrastes vēja tehnoloģijas;

| 33. | atzīmē: daudzas ieinteresētās personas norāda, ka 2014. gadā pieņemtās Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai ir pietiekami elastīgas un paver iespēju atbalstīt demonstrējumu projektus šajā jomā; |
| --- | --- |

33.

atzīmē: daudzas ieinteresētās personas norāda, ka 2014. gadā pieņemtās Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai ir pietiekami elastīgas un paver iespēju atbalstīt demonstrējumu projektus šajā jomā;

| 34. | rosina valsts atbalsta ekspertus sadarbībā ar Okeāna enerģijas forumu veikt papildu tehnisko analīzi, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsta režīmā tiek ņemtas vērā šās nozares īpašās problēmas un tas pieļauj lielus publiskus ieguldījumus, piemēram, tīkla infrastruktūrā un lielos izmēģinājuma projektos pirmskomercializācijas posmā. |
| --- | --- |

34.

rosina valsts atbalsta ekspertus sadarbībā ar Okeāna enerģijas forumu veikt papildu tehnisko analīzi, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsta režīmā tiek ņemtas vērā šās nozares īpašās problēmas un tas pieļauj lielus publiskus ieguldījumus, piemēram, tīkla infrastruktūrā un lielos izmēģinājuma projektos pirmskomercializācijas posmā.

Atlantijas makroreģions

| 35. | rosina nodrošināt, ka ES turpmākās finanšu programmas, kas atbalsta teritoriālo sadarbību, tostarp Atlantijas okeāna reģiona starpvalstu programma būtu vērsta uz okeāna enerģijas potenciāla apgūšanu; |
| --- | --- |

35.

rosina nodrošināt, ka ES turpmākās finanšu programmas, kas atbalsta teritoriālo sadarbību, tostarp Atlantijas okeāna reģiona starpvalstu programma būtu vērsta uz okeāna enerģijas potenciāla apgūšanu;

| 36. | iesaka rūpīgi apsvērt ieceri izveidot Atlantijas makroreģionu, kura mērķis ir okeāna enerģijas potenciāla apgūšana; šāda pieeja nodrošinātu skaidru orientieri piecu dalībvalstu un nāciju/reģionu sadarbībai un, iespējams, ļautu vēlāk Atlantijas makroreģionā īstenot saskaņotu jūras rūpniecības stratēģiju, kas būtu vērsta uz atjaunīgas enerģijas izmantošanu un savienojumu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

36.

iesaka rūpīgi apsvērt ieceri izveidot Atlantijas makroreģionu, kura mērķis ir okeāna enerģijas potenciāla apgūšana; šāda pieeja nodrošinātu skaidru orientieri piecu dalībvalstu un nāciju/reģionu sadarbībai un, iespējams, ļautu vēlāk Atlantijas makroreģionā īstenot saskaņotu jūras rūpniecības stratēģiju, kas būtu vērsta uz atjaunīgas enerģijas izmantošanu un savienojumu nodrošināšanu;

| 37. | iesaka izmantot pieredzi, kas uzkrāta, izstrādājot progresīvas tehnoloģijas reģioniem, kuros ir mazāks/atšķirīgs jūras enerģijas potenciāls, un izstrādāt atbilstošas un piemērotas stratēģijas/tehnoloģijas visiem dažādajiem jūras baseiniem; |
| --- | --- |

37.

iesaka izmantot pieredzi, kas uzkrāta, izstrādājot progresīvas tehnoloģijas reģioniem, kuros ir mazāks/atšķirīgs jūras enerģijas potenciāls, un izstrādāt atbilstošas un piemērotas stratēģijas/tehnoloģijas visiem dažādajiem jūras baseiniem;

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu C(2015) 6317 “Ceļā uz integrētu stratēģisko energotehnoloģiju (SET) plānu” un jo īpaši atsauces uz reģionālās sadarbības stiprināšanu Atlantijas piekrastes reģionā okeāna enerģētikas jomā, ar mērķi sekmēt turpmākus izmaksu samazinājumus šajā jomā; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu C(2015) 6317 “Ceļā uz integrētu stratēģisko energotehnoloģiju (SET) plānu” un jo īpaši atsauces uz reģionālās sadarbības stiprināšanu Atlantijas piekrastes reģionā okeāna enerģētikas jomā, ar mērķi sekmēt turpmākus izmaksu samazinājumus šajā jomā;

Finanšu problēmu risināšana

| 39. | uzskata: lai varētu apgūt okeāna enerģijas potenciālu, vajadzīgs būtisks publiskais atbalsts, tostarp veidojot novatoriskas publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

39.

uzskata: lai varētu apgūt okeāna enerģijas potenciālu, vajadzīgs būtisks publiskais atbalsts, tostarp veidojot novatoriskas publiskā un privātā sektora partnerības;

| 40. | norāda, ka būtiska nozīme ir esošajiem EIB atbalsta mehānismiem (9); Komiteja tomēr uzsver, ka vajadzīgi jauni un novatoriski ES līmeņa instrumenti, kas rada labvēlīgāku vidi centieniem atbalstīt ieguldījumus “riskantākās” novatoriskās energotehnoloģijās, it īpaši tajās, kuras ļauj izmantot okeāna enerģiju; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka būtiska nozīme ir esošajiem EIB atbalsta mehānismiem (9); Komiteja tomēr uzsver, ka vajadzīgi jauni un novatoriski ES līmeņa instrumenti, kas rada labvēlīgāku vidi centieniem atbalstīt ieguldījumus “riskantākās” novatoriskās energotehnoloģijās, it īpaši tajās, kuras ļauj izmantot okeāna enerģiju;

| 41. | tādēļ atzinīgi vērtē to, ka EIB un Eiropas Komisija 2015. gada jūnijā uzsāka jaunus InnovFin enerģētikas demonstrējumu projektus, un aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības veicināt šā jaunā mehānisma izmantošanu okeāna enerģētikas projektu atbalstam; |
| --- | --- |

41.

tādēļ atzinīgi vērtē to, ka EIB un Eiropas Komisija 2015. gada jūnijā uzsāka jaunus InnovFin enerģētikas demonstrējumu projektus, un aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības veicināt šā jaunā mehānisma izmantošanu okeāna enerģētikas projektu atbalstam;

| 42. | uzsver, ka svarīgi ir līdzekļus ieguldīt starpsavienojumos, it īpaši dalībvalstu un to reģionu starpsavienojumos, modernizējot pārvades infrastruktūru, lai palielinātu tās spēju pārvadīt saražoto atjaunīgo elektroenerģiju, kā arī sadales tīklos, tīklu paplašināšanā līdz attāliem rajoniem un tādu risinājumu izstrādē un ieviešanā, kas ļauj izveidot viedus enerģētikas tīklus; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka svarīgi ir līdzekļus ieguldīt starpsavienojumos, it īpaši dalībvalstu un to reģionu starpsavienojumos, modernizējot pārvades infrastruktūru, lai palielinātu tās spēju pārvadīt saražoto atjaunīgo elektroenerģiju, kā arī sadales tīklos, tīklu paplašināšanā līdz attāliem rajoniem un tādu risinājumu izstrādē un ieviešanā, kas ļauj izveidot viedus enerģētikas tīklus;

| 43. | rosina EIB un Eiropas Komisiju noteikt, ka jaunā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) prioritāte ir atbalstīt ieguldījumus okeāna enerģētikas nozarē, un arī apsvērt, kā šo fondu var izmantot, lai atbalstītu tīklu un savienojumu izveidi; |
| --- | --- |

43.

rosina EIB un Eiropas Komisiju noteikt, ka jaunā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) prioritāte ir atbalstīt ieguldījumus okeāna enerģētikas nozarē, un arī apsvērt, kā šo fondu var izmantot, lai atbalstītu tīklu un savienojumu izveidi;

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka vairākās pārdomātas specializācijas stratēģijās lielāka uzmanība pievērsta atjaunīgai jūras enerģijai; atzinīgi vērtē to, ka izveidota Eiropas Pārdomātas specializācijas platforma enerģētikas jomā, un uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt, ka platforma papildina Okeāna enerģijas foruma darbu; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē to, ka vairākās pārdomātas specializācijas stratēģijās lielāka uzmanība pievērsta atjaunīgai jūras enerģijai; atzinīgi vērtē to, ka izveidota Eiropas Pārdomātas specializācijas platforma enerģētikas jomā, un uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt, ka platforma papildina Okeāna enerģijas foruma darbu;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka reģionālās darbības programmās noteikta prioritāte līdzekļus ieguldīt jūras enerģijas izmantošanā; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka reģionālās darbības programmās noteikta prioritāte līdzekļus ieguldīt jūras enerģijas izmantošanā;

| 46. | uzsver, ka svarīgi ir stiprināt ES enerģētikas politikas un kohēzijas politikas saikni, un rosina Eiropas Komisiju sniegt sīkāku informāciju par ESIF reģionālajās darbības programmās 2014.–2020. gadam noteikto prioritāti, kas attiecas uz okeāna enerģijas izmantošanu, un analizēt, kuru reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijās noteikta prioritāte izmantot okeāna enerģiju; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka svarīgi ir stiprināt ES enerģētikas politikas un kohēzijas politikas saikni, un rosina Eiropas Komisiju sniegt sīkāku informāciju par ESIF reģionālajās darbības programmās 2014.–2020. gadam noteikto prioritāti, kas attiecas uz okeāna enerģijas izmantošanu, un analizēt, kuru reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijās noteikta prioritāte izmantot okeāna enerģiju;

| 47. | atzinīgi vērtē 2014. gada oktobrī pieņemto Eiropadomes lēmumu atjaunot programmu NER300, un norāda, ka turpmāk tiesības saņemt finansējumu būs arī nelieliem projektiem (10); |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē 2014. gada oktobrī pieņemto Eiropadomes lēmumu atjaunot programmu NER300, un norāda, ka turpmāk tiesības saņemt finansējumu būs arī nelieliem projektiem (10);

| 48. | rosina jaunajā sistēmā noteikt stabilu un augstāku CO2 emisiju cenu un lielākas finansējuma apropriācijas (novatoriskiem) projektiem atjaunīgas enerģijas jomā; |
| --- | --- |

48.

rosina jaunajā sistēmā noteikt stabilu un augstāku CO2 emisiju cenu un lielākas finansējuma apropriācijas (novatoriskiem) projektiem atjaunīgas enerģijas jomā;

| 49. | atzinīgi vērtē tādus ar okeāna enerģiju saistītus projektus, ko atbalsta ERA-NET, kuras mērķis ir koordinēt dalībvalstu un reģionu iestāžu darbību, lai atbalstītu pētniecību un inovāciju šajā nozarē, un pauž cerību, ka tiks īstenoti daudzi okeāna enerģētikas projekti, kurus atbalsta pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un citas programmas, piemēram, “Erasmus +”; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē tādus ar okeāna enerģiju saistītus projektus, ko atbalsta ERA-NET, kuras mērķis ir koordinēt dalībvalstu un reģionu iestāžu darbību, lai atbalstītu pētniecību un inovāciju šajā nozarē, un pauž cerību, ka tiks īstenoti daudzi okeāna enerģētikas projekti, kurus atbalsta pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un citas programmas, piemēram, “Erasmus +”;

| 50. | vēlreiz rosina noteikt, ka svarīga politiska prioritāte ir panākt ES, dalībvalstu un vietējā līmeņa (vietējo un reģionālo pašvaldību) budžetu sinerģiju (11), lai atbalstītu Eiropai ļoti nozīmīgus ieguldījumus, piemēram, okeāna enerģijas jomā; |
| --- | --- |

50.

vēlreiz rosina noteikt, ka svarīga politiska prioritāte ir panākt ES, dalībvalstu un vietējā līmeņa (vietējo un reģionālo pašvaldību) budžetu sinerģiju (11), lai atbalstītu Eiropai ļoti nozīmīgus ieguldījumus, piemēram, okeāna enerģijas jomā;

Vides un atļauju piešķiršanas jautājumi

| 51. | norāda, ka okeāna enerģijas potenciālu var apgūt, uzlabojot dabiskās vides stāvokli; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka okeāna enerģijas potenciālu var apgūt, uzlabojot dabiskās vides stāvokli;

| 52. | norāda, ka ir svarīgi nodrošināt reģionālo iestāžu, vides organizāciju un citu NVO iesaisti Okeāna enerģijas forumā un citās stratēģiskās ES līmeņa iniciatīvās, un rosina dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības un uzņēmumus cieši sadarboties ar šīm struktūrām, lai nodrošinātu šīs jaunās nozares ilgtspējīgu attīstību, iespējami samazinot ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka ir svarīgi nodrošināt reģionālo iestāžu, vides organizāciju un citu NVO iesaisti Okeāna enerģijas forumā un citās stratēģiskās ES līmeņa iniciatīvās, un rosina dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības un uzņēmumus cieši sadarboties ar šīm struktūrām, lai nodrošinātu šīs jaunās nozares ilgtspējīgu attīstību, iespējami samazinot ietekmi uz vidi;

| 53. | norāda, ka jūras telpiskajai plānošanai ir ļoti būtiska loma centienos atbalstīt okeāna (un jūras) enerģētikas attīstību, jo šī plānošana ir mehānisms, kas ļauj vienot dažādus jūras/okeāna izmantotājus (enerģētikas sektoru, jūras transporta nozari, akvakultūras nozari, zvejniecības nozari, atpūtas nozari un dabas aizsargātājus), lai varētu veidot dialogu, apmainīties ar informāciju, pieņemt koordinētus lēmumus par jūras telpas izmantošanu, tā novēršot dalībnieku konfliktus, panākt sinerģiju un mazināt negatīvo ietekmi uz ekosistēmām; Komiteja rosina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ir iesaistītas jūras telpiskajā plānošanā, šajos plānos paredzēt okeāna enerģijas potenciāla apgūšanu; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka jūras telpiskajai plānošanai ir ļoti būtiska loma centienos atbalstīt okeāna (un jūras) enerģētikas attīstību, jo šī plānošana ir mehānisms, kas ļauj vienot dažādus jūras/okeāna izmantotājus (enerģētikas sektoru, jūras transporta nozari, akvakultūras nozari, zvejniecības nozari, atpūtas nozari un dabas aizsargātājus), lai varētu veidot dialogu, apmainīties ar informāciju, pieņemt koordinētus lēmumus par jūras telpas izmantošanu, tā novēršot dalībnieku konfliktus, panākt sinerģiju un mazināt negatīvo ietekmi uz ekosistēmām; Komiteja rosina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ir iesaistītas jūras telpiskajā plānošanā, šajos plānos paredzēt okeāna enerģijas potenciāla apgūšanu;

| 54. | uzsver, ka svarīgi ir vienkāršot vietējo un reģionālo pašvaldību un dalībvalstu administratīvās procedūras, kas saistītas ar plānošanu un atļauju piešķiršanu, un norāda uz labas prakses piemēru Skotijā, kur izveidotas jūras plānošanas, vides izpētes un stratēģiskās uzraudzības nozaru programmas, kā arī vienas pieturas aģentūra atļauju piešķiršanai un konsultēšanai par atļauju saņemšanu; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka svarīgi ir vienkāršot vietējo un reģionālo pašvaldību un dalībvalstu administratīvās procedūras, kas saistītas ar plānošanu un atļauju piešķiršanu, un norāda uz labas prakses piemēru Skotijā, kur izveidotas jūras plānošanas, vides izpētes un stratēģiskās uzraudzības nozaru programmas, kā arī vienas pieturas aģentūra atļauju piešķiršanai un konsultēšanai par atļauju saņemšanu;

| 55. | norāda, ka svarīga ir datu pieejamība un informācijas apmaiņa, lai izvairītos no dublēšanās, samazinātu darbības uzsākšanas izmaksas, kā arī saistībā ar plašas sabiedrības interesi par jūras vidi un iespējamo darbības ietekmi uz jūras ekosistēmu; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka svarīga ir datu pieejamība un informācijas apmaiņa, lai izvairītos no dublēšanās, samazinātu darbības uzsākšanas izmaksas, kā arī saistībā ar plašas sabiedrības interesi par jūras vidi un iespējamo darbības ietekmi uz jūras ekosistēmu;

| 56. | norāda, ka svarīgi ir izprast, uzraudzīt un pētīt jūras vidi un ekoloģiju, lai varētu izveidot datu kopumu, kas būtu plašāks nekā pašreiz pieejamais, tostarp veikt plašus pētījumus par ietekmi uz vidi, izmantojot ekosistēmas pieeju, lai tiktu ņemta vērā šo reģionu bioloģiskā daudzveidība, un kvantitatīvi novērtēt iekārtu iespējamo ietekmi uz jūras vidi; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka svarīgi ir izprast, uzraudzīt un pētīt jūras vidi un ekoloģiju, lai varētu izveidot datu kopumu, kas būtu plašāks nekā pašreiz pieejamais, tostarp veikt plašus pētījumus par ietekmi uz vidi, izmantojot ekosistēmas pieeju, lai tiktu ņemta vērā šo reģionu bioloģiskā daudzveidība, un kvantitatīvi novērtēt iekārtu iespējamo ietekmi uz jūras vidi;

Izpratne un saziņa

| 57. | uzskata: lai varētu nomierināt ES iedzīvotāju “sirdis un prātus”, svarīga prioritāte ir informēt par okeāna enerģijas izmantošanas radītajām priekšrocībām un iespējām; |
| --- | --- |

57.

uzskata: lai varētu nomierināt ES iedzīvotāju “sirdis un prātus”, svarīga prioritāte ir informēt par okeāna enerģijas izmantošanas radītajām priekšrocībām un iespējām;

| 58. | norāda, ka liela nozīme ir dialogam un saziņai ar visām ieinteresētajām personām, tostarp zvejniekiem, akvakultūras nozari un citiem jūras izmantotājiem; |
| --- | --- |

58.

norāda, ka liela nozīme ir dialogam un saziņai ar visām ieinteresētajām personām, tostarp zvejniekiem, akvakultūras nozari un citiem jūras izmantotājiem;

| 59. | norāda, ka Eiropas Komisija un Reģionu komiteja var veicināt informētību par okeāna enerģiju, piemēram, ar tādiem pasākumiem kā Ilgtspējīgas enerģijas nedēļa, pilsētu un reģionu Open Days nedēļa, Pilsētas mēru pakts un, iespējams, izveidojot jaunas shēmas. |
| --- | --- |

59.

norāda, ka Eiropas Komisija un Reģionu komiteja var veicināt informētību par okeāna enerģiju, piemēram, ar tādiem pasākumiem kā Ilgtspējīgas enerģijas nedēļa, pilsētu un reģionu Open Days nedēļa, Pilsētas mēru pakts un, iespējams, izveidojot jaunas shēmas.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  OV C 62, 2.3.2013., 47. lpp. Skatīt, piemēram, ierosināto projektu Tidal Lagoon Swansea Bay.

1

(2)  Projekts “Stratēģiskā iniciatīva okeāna enerģētikas jomā” (Strategic Initiative for Ocean Energy).

2

Strategic Initiative for Ocean Energy

(3)  Okeāna enerģijas pārveidotāju demonstrējums: piemēram, Kanāriju salās, Reinjonas salā un Martinikā.

3

(4)  Avots: Ocean Energy Europe.

4

Ocean Energy Europe

(5)  Piemēram, MeyGen projekts.

5

MeyGen

(6)  ENVE-VI-001.

6

(7)  OV C 19, 21.1.2015., 24. lpp.

7

(8)  Kopīgas programmas, kopīgā plānošanas iniciatīva “Veselīgas un produktīvas jūras un okeāni” (KPI Okeāni), SI Oceans, Seas-ERA, Ocean Energy ERA-NET.

8

SI Oceans

Seas-ERA

Ocean Energy ERA-NET

(9)  EIB un ES iestāžu kopīgās programmas: 2020. gada Eiropas Fonds enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai, Pasaules Energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonds un Eiropas Energoefektivitātes fonds, Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (SET plāns).

9

SET

(10)  Programma NER300 atbalsta videi nekaitīgu oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju un novatorisku atjaunīgas enerģijas tehnoloģiju demonstrējumus.

10

NER300

(11)  OV C 62, 2.3.2013., 32. lpp.

11

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/64

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Enerģētikas savienības tiesību aktu kopums”

(2015/C 423/12)

| Ziņotājs: | Elzasas reģionālās padomes loceklis Pascal MANGIN (FR/PPE) |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” –
  COM(2015) 80 final
  un
  “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana – Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam” –
  COM(2015) 82 final |

Ziņotājs:

Elzasas reģionālās padomes loceklis Pascal MANGIN (FR/PPE)

Atsauces dokumenti:

“Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” –

COM(2015) 80 final

un

“Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana – Eiropas elektrotīkla sagatavošana 2020. gadam” –

COM(2015) 82 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Svarīgākās atziņas

| 1. | uzsver, ka Enerģētikas savienības mērķu īstenošanas nolūkā dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpanāk, lai stingri tiktu īstenoti spēkā esošie tiesību akti par iekšējo tirgu un par enerģētikas un klimata politiku; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Enerģētikas savienības mērķu īstenošanas nolūkā dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpanāk, lai stingri tiktu īstenoti spēkā esošie tiesību akti par iekšējo tirgu un par enerģētikas un klimata politiku;

| 2. | atgādina, ka enerģija bija viens no svarīgākajiem Eiropas izveides elementiem (1951. gada Parīzes līgums, 1957. gada 25. martaEuratom līgums). Norāda, ka izvēle starp dažādiem energoavotiem un apgādes vispārējā struktūra joprojām ir dalībvalstu kompetencē (LES 194. pants), taču uzsver, ka vajadzīga stingrāka koordinācija ES līmenī, lai enerģijas tirgus varētu darboties pareizi, tiktu stiprināta konkurētspēja un lai varētu veiksmīgi virzīties uz ilgtspējīgu un drošu energoapgādi visā Eiropas Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka enerģija bija viens no svarīgākajiem Eiropas izveides elementiem (1951. gada Parīzes līgums, 1957. gada 25. martaEuratom līgums). Norāda, ka izvēle starp dažādiem energoavotiem un apgādes vispārējā struktūra joprojām ir dalībvalstu kompetencē (LES 194. pants), taču uzsver, ka vajadzīga stingrāka koordinācija ES līmenī, lai enerģijas tirgus varētu darboties pareizi, tiktu stiprināta konkurētspēja un lai varētu veiksmīgi virzīties uz ilgtspējīgu un drošu energoapgādi visā Eiropas Savienības teritorijā;

| 3. | norāda, ka saskaņā ar Eiropadomes 2015. gada 20. marta secinājumiem Enerģētikas savienība aptver piecus vienlīdz svarīgus aspektus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka saskaņā ar Eiropadomes 2015. gada 20. marta secinājumiem Enerģētikas savienība aptver piecus vienlīdz svarīgus aspektus;

| 4. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pieņemto neleģislatīvo tiesību aktu kopumu Enerģētikas savienības jomā. Tas patiešām ir solis uz priekšu integrētāka visu 28 dalībvalstu elektroenerģijas tirgus veidošanā un pamats plašākām debatēm par enerģētikas pašreizējās politikas galvenajām problēmām – jautājumiem, kuriem Reģionu komiteja jau pievērsusies gan savā politiskajā darbā, gan nesenajos atzinumos par ilgtspējīgu enerģiju, konkurētspējīgu un cenu ziņā pieejamu energoapgādi un piegādes drošību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pieņemto neleģislatīvo tiesību aktu kopumu Enerģētikas savienības jomā. Tas patiešām ir solis uz priekšu integrētāka visu 28 dalībvalstu elektroenerģijas tirgus veidošanā un pamats plašākām debatēm par enerģētikas pašreizējās politikas galvenajām problēmām – jautājumiem, kuriem Reģionu komiteja jau pievērsusies gan savā politiskajā darbā, gan nesenajos atzinumos par ilgtspējīgu enerģiju, konkurētspējīgu un cenu ziņā pieejamu energoapgādi un piegādes drošību;

| 5. | aicina Eiropas Komisiju turpmākajos priekšlikumos par Enerģētikas savienību ievērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropas Komisiju turpmākajos priekšlikumos par Enerģētikas savienību ievērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu;

| 6. | atgādina par enerģijas importa slogu ES tirdzniecības bilancē un par Savienības arvien lielāko atkarību no trešām valstīm; |
| --- | --- |

6.

atgādina par enerģijas importa slogu ES tirdzniecības bilancē un par Savienības arvien lielāko atkarību no trešām valstīm;

| 7. | tāpēc saistībā ar iepriekšminētajiem apsvērumiem aicina īstenot tādas regulējuma iniciatīvas un infrastruktūras projektus, ar ko var atrisināt problēmu, ko sagādā ES dalībvalstu pārāk lielā atkarību no atsevišķu piegādātāju importa; |
| --- | --- |

7.

tāpēc saistībā ar iepriekšminētajiem apsvērumiem aicina īstenot tādas regulējuma iniciatīvas un infrastruktūras projektus, ar ko var atrisināt problēmu, ko sagādā ES dalībvalstu pārāk lielā atkarību no atsevišķu piegādātāju importa;

| 8. | atgādina, ka Eiropas elektroenerģijas sistēmā notiek pārmaiņas. Tajā pastāv ražošanas kapacitātes pārpalikums, ņemot vērā, ka atjaunojamās enerģijas ir nepastāvīgas un tādējādi rada gan lielāku regulējošās jaudas nepieciešamību, gan arī vajadzību pēc veco spēkstaciju nomaiņas. Vienlaikus piegādes drošības jomā vērojamas problēmas, kurām steidzami jārod risinājumi; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Eiropas elektroenerģijas sistēmā notiek pārmaiņas. Tajā pastāv ražošanas kapacitātes pārpalikums, ņemot vērā, ka atjaunojamās enerģijas ir nepastāvīgas un tādējādi rada gan lielāku regulējošās jaudas nepieciešamību, gan arī vajadzību pēc veco spēkstaciju nomaiņas. Vienlaikus piegādes drošības jomā vērojamas problēmas, kurām steidzami jārod risinājumi;

| 9. | norāda, ka apjomīgāka atjaunojamās enerģijas ražošana ir samazinājusi Eiropas vairumtirdzniecības tirgus cenas un parasto ražošanas līdzekļu rentabilitāti, paradoksālā veidā dažos gadījumos izraisot ogļu spēkstaciju izmantošanas atsākšanu, un attiecīgi – CO2 emisijas palielināšanos. Atzīst, ka šīs situācijas cēlonis cita starpā ir pietiekami spēcīgu mehānismu neesamība tādu investīciju veicināšanai, kas varētu uzlabot sistēmas efektivitāti un ilgtspēju; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka apjomīgāka atjaunojamās enerģijas ražošana ir samazinājusi Eiropas vairumtirdzniecības tirgus cenas un parasto ražošanas līdzekļu rentabilitāti, paradoksālā veidā dažos gadījumos izraisot ogļu spēkstaciju izmantošanas atsākšanu, un attiecīgi – CO2 emisijas palielināšanos. Atzīst, ka šīs situācijas cēlonis cita starpā ir pietiekami spēcīgu mehānismu neesamība tādu investīciju veicināšanai, kas varētu uzlabot sistēmas efektivitāti un ilgtspēju;

| 10. | izskatāmajos dokumentos neatrod tikpat kā nekādas norādes, kā risināt vienu no galvenajām enerģētikas pārkārtošanas problēmām, proti, kā ilgtermiņa investīcijas savienot ar lielajām cenu svārstībām, kas rodas, turpinoties tirgus liberalizācijai. Tas attiecas, piemēram, uz hidroelektrostacijām un hidroakumulācijas elektrostacijām, kā arī uz mūsdienīgām, augsti efektīvām gāzes koģenerācijas iekārtām un kombinētā cikla gāzes un tvaika iekārtām; |
| --- | --- |

10.

izskatāmajos dokumentos neatrod tikpat kā nekādas norādes, kā risināt vienu no galvenajām enerģētikas pārkārtošanas problēmām, proti, kā ilgtermiņa investīcijas savienot ar lielajām cenu svārstībām, kas rodas, turpinoties tirgus liberalizācijai. Tas attiecas, piemēram, uz hidroelektrostacijām un hidroakumulācijas elektrostacijām, kā arī uz mūsdienīgām, augsti efektīvām gāzes koģenerācijas iekārtām un kombinētā cikla gāzes un tvaika iekārtām;

| 11. | uzsver, ka elektroenerģijas tirgū jārisina nopietnas problēmas, jo pastāvīgi pazeminās vairumtirdzniecības tirgus cenas, kas neatspoguļo kopējās attīstībai un infrastruktūru modernizācijai nepieciešamās izmaksas. Uzsver arī, ka šim tirgum jābalstās uz dažādās dalībvalstīs pieejamajiem resursiem un infrastruktūru, vienlaikus ņemot vērā, ka daži tirgus dalībnieki darbojas vairākās valstīs vai pat Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka elektroenerģijas tirgū jārisina nopietnas problēmas, jo pastāvīgi pazeminās vairumtirdzniecības tirgus cenas, kas neatspoguļo kopējās attīstībai un infrastruktūru modernizācijai nepieciešamās izmaksas. Uzsver arī, ka šim tirgum jābalstās uz dažādās dalībvalstīs pieejamajiem resursiem un infrastruktūru, vienlaikus ņemot vērā, ka daži tirgus dalībnieki darbojas vairākās valstīs vai pat Eiropas līmenī;

| 12. | norāda, ka elektroenerģijas gala cena Eiropas iedzīvotājiem palielinās, un iemesls tam ir ievērojama ieguldījumu nepieciešamība, nodokļu palielināšanās, atbalsts atjaunojamai enerģijai un alternatīvajiem enerģijas avotiem un cenu noteikšanas monopols, no kā cieš iedzīvotāji, kā arī slēptās subsīdijas fosilajiem un cita veida neatjaunojamiem energoresursiem; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka elektroenerģijas gala cena Eiropas iedzīvotājiem palielinās, un iemesls tam ir ievērojama ieguldījumu nepieciešamība, nodokļu palielināšanās, atbalsts atjaunojamai enerģijai un alternatīvajiem enerģijas avotiem un cenu noteikšanas monopols, no kā cieš iedzīvotāji, kā arī slēptās subsīdijas fosilajiem un cita veida neatjaunojamiem energoresursiem;

| 13. | uzskata, ka svarīgi ir Eiropas politiku cīņai ar globālo sasilšanu savstarpēji saistīt ar enerģētikas politiku, un uzsver, ka pienācīga oglekļa tirgus darbība, kas nodrošina efektīvu CO2 cenu, kā arī augstāka energoefektivitāte un lielāki ieguldījumi atjaunojamā enerģijā ir vislabākie līdzekļi, kā panākt vēlamos ieguldījumus ekoloģiskā mazoglekļa ekonomikā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka svarīgi ir Eiropas politiku cīņai ar globālo sasilšanu savstarpēji saistīt ar enerģētikas politiku, un uzsver, ka pienācīga oglekļa tirgus darbība, kas nodrošina efektīvu CO2 cenu, kā arī augstāka energoefektivitāte un lielāki ieguldījumi atjaunojamā enerģijā ir vislabākie līdzekļi, kā panākt vēlamos ieguldījumus ekoloģiskā mazoglekļa ekonomikā;

| 14. | uzstāj, ka tā dēvētā “subsīdiju pirkšana” ir jāizbeidz, pilnībā internalizējot enerģijas izmaksas un mazinot dažādu atbalsta shēmu un subsīdiju nelīdzsvarotību. Aicina Eiropas Komisiju publicēt pamatnostādnes un ieteikumus dažādu atbalsta shēmu, subsīdiju un nodokļu atvieglojumu saskaņošanai ES; |
| --- | --- |

14.

uzstāj, ka tā dēvētā “subsīdiju pirkšana” ir jāizbeidz, pilnībā internalizējot enerģijas izmaksas un mazinot dažādu atbalsta shēmu un subsīdiju nelīdzsvarotību. Aicina Eiropas Komisiju publicēt pamatnostādnes un ieteikumus dažādu atbalsta shēmu, subsīdiju un nodokļu atvieglojumu saskaņošanai ES;

| 15. | pauž lielas bažas par to, ka kodolenerģijas riski un objektīvie trūkumi ir pilnīgi atstāti bez ievērības. Apgalvojums, ka Eiropas Savienība ir līdere, kas cenšas panākt, lai tās “kodolenerģijas ražošanas iekārtas būtu drošākās pasaulē”, liek domāt, ka kodolenerģija ir droša tehnoloģija, taču ar to saistītie riski nav pat pieminēti. Tāpat no teiktā, ka Eiropas Savienībai jānodrošina, lai tiktu piemēroti visaugstākie kodolatkritumu apsaimniekošanas standarti, var saprast, ka pastāv īsta kodolatkritumu pārvaldība. Taču atbilstoši pašreizējam tehnoloģiju līmenim ir iespējama vienīgi kodolatkritumu glabāšana, un faktiska to iznīcināšana nenotiek. Tāpēc kodolatkritumu apsaimniekošanas problēma tiek tikai atlikta, bet ne atrisināta; |
| --- | --- |

15.

pauž lielas bažas par to, ka kodolenerģijas riski un objektīvie trūkumi ir pilnīgi atstāti bez ievērības. Apgalvojums, ka Eiropas Savienība ir līdere, kas cenšas panākt, lai tās “kodolenerģijas ražošanas iekārtas būtu drošākās pasaulē”, liek domāt, ka kodolenerģija ir droša tehnoloģija, taču ar to saistītie riski nav pat pieminēti. Tāpat no teiktā, ka Eiropas Savienībai jānodrošina, lai tiktu piemēroti visaugstākie kodolatkritumu apsaimniekošanas standarti, var saprast, ka pastāv īsta kodolatkritumu pārvaldība. Taču atbilstoši pašreizējam tehnoloģiju līmenim ir iespējama vienīgi kodolatkritumu glabāšana, un faktiska to iznīcināšana nenotiek. Tāpēc kodolatkritumu apsaimniekošanas problēma tiek tikai atlikta, bet ne atrisināta;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka kodolenerģija atspoguļota īpaši nelīdzsvaroti, nesamērīgi pozitīvi un vērtēta ļoti nekritiski. Daudzviet tekstā kodolenerģijas raksturošanai lietots termins “mazoglekļa”; ja ar šo jēdzienu pirmām kārtām būtu domāti atjaunojamo energoresursu avoti, būtu jāizmanto jēdziens “mazoglekļa atjaunojamie energoresursi”. Tiek radīts iespaids, ka kodolenerģija ir nepieciešams līdzeklis dekarbonizācijai. Sasaistot CO2 samazināšanu un kodolenerģiju, faktiski tiek izvirzīta apšaubāma prasība, ņemot vērā sākumā minēto dalībvalstu energoresursu izvēles brīvību; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka kodolenerģija atspoguļota īpaši nelīdzsvaroti, nesamērīgi pozitīvi un vērtēta ļoti nekritiski. Daudzviet tekstā kodolenerģijas raksturošanai lietots termins “mazoglekļa”; ja ar šo jēdzienu pirmām kārtām būtu domāti atjaunojamo energoresursu avoti, būtu jāizmanto jēdziens “mazoglekļa atjaunojamie energoresursi”. Tiek radīts iespaids, ka kodolenerģija ir nepieciešams līdzeklis dekarbonizācijai. Sasaistot CO2 samazināšanu un kodolenerģiju, faktiski tiek izvirzīta apšaubāma prasība, ņemot vērā sākumā minēto dalībvalstu energoresursu izvēles brīvību;

| 17. | atzinīgi vērtē priekšlikumu veikt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (EKTS) reformu un uzsver, ka Enerģijas savienībai ir nepieciešama uzlabota EKTS, jo tās nepilnīga darbība veicinās iekšējā tirgus sadrumstalotību un kropļos konkurences apstākļus, tādējādi novedot mūs atpakaļ dalībvalstu pasākumu līmenī; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē priekšlikumu veikt emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (EKTS) reformu un uzsver, ka Enerģijas savienībai ir nepieciešama uzlabota EKTS, jo tās nepilnīga darbība veicinās iekšējā tirgus sadrumstalotību un kropļos konkurences apstākļus, tādējādi novedot mūs atpakaļ dalībvalstu pasākumu līmenī;

| 18. | uzskata, ka Eiropas enerģētikas politika ir svarīgs teritoriālās kohēzijas ietekmes mehānisms ES līmenī, ja šajā politikā ņem vērā dažādo teritoriju problēmas un priekšrocības, un ir pārliecināta, ka, apvienojot katras iesaistītās puses priekšrocības un trūkumus, varētu panākt visiem izdevīgus uzlabojumus; īpaši uzsver, ka pāreja uz ilgtspējīgu mazoglekļa enerģiju paver ļoti plašas attīstības iespējas daudziem reģioniem, piemēram, tiem, kuri patlaban atpaliek, taču varbūt ir bagāti ar tādiem ilgtspējīgiem energoresursiem kā saule vai vējš; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas enerģētikas politika ir svarīgs teritoriālās kohēzijas ietekmes mehānisms ES līmenī, ja šajā politikā ņem vērā dažādo teritoriju problēmas un priekšrocības, un ir pārliecināta, ka, apvienojot katras iesaistītās puses priekšrocības un trūkumus, varētu panākt visiem izdevīgus uzlabojumus; īpaši uzsver, ka pāreja uz ilgtspējīgu mazoglekļa enerģiju paver ļoti plašas attīstības iespējas daudziem reģioniem, piemēram, tiem, kuri patlaban atpaliek, taču varbūt ir bagāti ar tādiem ilgtspējīgiem energoresursiem kā saule vai vējš;

| 19. | pauž vēlmi kļūt par institucionālo partneri nesen uzsāktajā diskusijā par Enerģētikas savienību un ar saviem ieteikumiem politikas jomā, iesaistīties citu iestāžu darbā, tostarp darbā, kas saistīts ar tiesību aktiem par Enerģētikas savienību un tās pārvaldību; |
| --- | --- |

19.

pauž vēlmi kļūt par institucionālo partneri nesen uzsāktajā diskusijā par Enerģētikas savienību un ar saviem ieteikumiem politikas jomā, iesaistīties citu iestāžu darbā, tostarp darbā, kas saistīts ar tiesību aktiem par Enerģētikas savienību un tās pārvaldību;

| 20. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi energoapgādes drošības stiprināšanā un kopēja ES enerģijas tirgus attīstībā; |
| --- | --- |

20.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi energoapgādes drošības stiprināšanā un kopēja ES enerģijas tirgus attīstībā;

| 21. | ņem arī vērā īpašo lomu, kas Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumā vietējām un reģionālajām pašvaldībām piešķirta attiecībā uz pasākumiem ēku energoefektivitātes jomā, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos uzlabot, tostarp vietējā un reģionālā līmenī, pamatnosacījumus ar energoefektivitāti saistītu projektu finansēšanai; |
| --- | --- |

21.

ņem arī vērā īpašo lomu, kas Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumā vietējām un reģionālajām pašvaldībām piešķirta attiecībā uz pasākumiem ēku energoefektivitātes jomā, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos uzlabot, tostarp vietējā un reģionālā līmenī, pamatnosacījumus ar energoefektivitāti saistītu projektu finansēšanai;

| 22. | pauž vēlmi vairāk iesaistīties Komisijas darbā, kas tieši vērsts uz jaunās iniciatīvas “energoviedu ēku finansēšana” veidošanu, kā arī pasākumu izstrādē, kuru mērķis ir uzlabot esošo ēku energoefektivitāti; |
| --- | --- |

22.

pauž vēlmi vairāk iesaistīties Komisijas darbā, kas tieši vērsts uz jaunās iniciatīvas “energoviedu ēku finansēšana” veidošanu, kā arī pasākumu izstrādē, kuru mērķis ir uzlabot esošo ēku energoefektivitāti;

| 23. | tomēr pauž nožēlu, ka Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumā tādos būtiskos jautājumos kā atjaunojamā enerģija, inovācija un tehnoloģijas, piegādes drošība un ārējās attiecības trūkst sasaites ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Aicina Komisiju tās darbā, gatavojot jaunus tiesību aktus Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumam, nodrošināt plašāku Reģionu komitejas iesaisti un ņemt vērā Komitejas ieteikumus politikas jomā; |
| --- | --- |

23.

tomēr pauž nožēlu, ka Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumā tādos būtiskos jautājumos kā atjaunojamā enerģija, inovācija un tehnoloģijas, piegādes drošība un ārējās attiecības trūkst sasaites ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Aicina Komisiju tās darbā, gatavojot jaunus tiesību aktus Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumam, nodrošināt plašāku Reģionu komitejas iesaisti un ņemt vērā Komitejas ieteikumus politikas jomā;

| 24. | norāda, ka Enerģētikas savienības panākumi ir mērāmi pēc tās pievienotās vērtības, kas izpaužas kā brīva enerģijas plūsma, energoapgādes drošība un enerģētikas nozares pārredzamība, pastāvot konkurētspējīgām un pieejamām cenām, jo tas ir pamats enerģētikas nozares modernizācijai, lai varētu attīstīt ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas ir nepieciešama, lai būtu iespējams sasniegt klimata aizsardzības mērķus. Energoapgādes drošība, iekšējā enerģijas tirgus pilnīga izveide un infrastruktūras modernizācija ir Enerģētikas savienības stūrakmens, tāpēc arī visiem citiem pasākumiem Enerģētikas savienības izveides jomā jābūt vērstiem uz šo centrālo aspektu stiprināšanu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka Enerģētikas savienības panākumi ir mērāmi pēc tās pievienotās vērtības, kas izpaužas kā brīva enerģijas plūsma, energoapgādes drošība un enerģētikas nozares pārredzamība, pastāvot konkurētspējīgām un pieejamām cenām, jo tas ir pamats enerģētikas nozares modernizācijai, lai varētu attīstīt ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kas ir nepieciešama, lai būtu iespējams sasniegt klimata aizsardzības mērķus. Energoapgādes drošība, iekšējā enerģijas tirgus pilnīga izveide un infrastruktūras modernizācija ir Enerģētikas savienības stūrakmens, tāpēc arī visiem citiem pasākumiem Enerģētikas savienības izveides jomā jābūt vērstiem uz šo centrālo aspektu stiprināšanu;

| 25. | atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt politisku līdzatbildību visos līmeņos, lai būtu iespējams veiksmīgi īstenot Eiropas politiku, un uzsver, ka Enerģētikas savienības vērienīgo mērķu sasniegšanai būs vajadzīga intensīva ES iestāžu, dalībvalstu, valstu parlamentu, vietējo un reģionālo pašvaldību, uzņēmumu un iedzīvotāju līdzdalība, katrai no šīm pusēm darbojoties savā līmenī un savu kompetenču ietvaros; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt politisku līdzatbildību visos līmeņos, lai būtu iespējams veiksmīgi īstenot Eiropas politiku, un uzsver, ka Enerģētikas savienības vērienīgo mērķu sasniegšanai būs vajadzīga intensīva ES iestāžu, dalībvalstu, valstu parlamentu, vietējo un reģionālo pašvaldību, uzņēmumu un iedzīvotāju līdzdalība, katrai no šīm pusēm darbojoties savā līmenī un savu kompetenču ietvaros;

| 26. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir nozīmīgas Enerģētikas savienības dalībnieces, jo īpaši tādās jomās kā enerģijas patēriņa samazināšana pilsētas un starppilsētu transportā, starpreģionālās komunikācijas stratēģijas, pārrobežu enerģētikas infrastruktūras, sadarbība saistībā ar jaunām glabāšanas tehnoloģijām, energoviedu un energoefektīvu sabiedrisko ēku līdzfinansēšana, ar mazoglekļa ekonomiku saistītu likumu pieņemšana un ESI fondu izmantošana pārrobežu sadarbībai atjaunojamās enerģijas jomā. Dažkārt vietējām un reģionālajām pašvaldībām pieder ražošanas infrastruktūras, un tādēļ tās ir enerģijas ražotājas; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir nozīmīgas Enerģētikas savienības dalībnieces, jo īpaši tādās jomās kā enerģijas patēriņa samazināšana pilsētas un starppilsētu transportā, starpreģionālās komunikācijas stratēģijas, pārrobežu enerģētikas infrastruktūras, sadarbība saistībā ar jaunām glabāšanas tehnoloģijām, energoviedu un energoefektīvu sabiedrisko ēku līdzfinansēšana, ar mazoglekļa ekonomiku saistītu likumu pieņemšana un ESI fondu izmantošana pārrobežu sadarbībai atjaunojamās enerģijas jomā. Dažkārt vietējām un reģionālajām pašvaldībām pieder ražošanas infrastruktūras, un tādēļ tās ir enerģijas ražotājas;

| 27. | uzsver, ka Pilsētas mēru pakts ir piemērs vietējo pašvaldību ieguldījumam ilgtspējīgas enerģētikas politikas īstenošanā. Atgādina, ka Reģionu komiteja šai iniciatīvai ir paudusi stingru atbalstu un uzskata, ka iniciatīva ir aktīvāk jāizmanto, jo tā, iespējams, veicinās Enerģētikas savienības un ES enerģētikas mērķu līdz 2030. gadam sasniegšanu. Aicina Komisiju līdz 2030. gadam vairāk atbalstīt Pilsētas mēru paktu, lai sekmētu jaunu pakta parakstītāju pievienošanos. Aicina arī atbalstīt tās vietējās un reģionālās iniciatīvas, uz kurām šī iniciatīva neattiecas, bet kurām ir bijuši spēcīgi rezultāti, piemēram, iniciatīvu “Eurocities”, kā arī Eiropas Pašvaldību un pilsētu padomi; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Pilsētas mēru pakts ir piemērs vietējo pašvaldību ieguldījumam ilgtspējīgas enerģētikas politikas īstenošanā. Atgādina, ka Reģionu komiteja šai iniciatīvai ir paudusi stingru atbalstu un uzskata, ka iniciatīva ir aktīvāk jāizmanto, jo tā, iespējams, veicinās Enerģētikas savienības un ES enerģētikas mērķu līdz 2030. gadam sasniegšanu. Aicina Komisiju līdz 2030. gadam vairāk atbalstīt Pilsētas mēru paktu, lai sekmētu jaunu pakta parakstītāju pievienošanos. Aicina arī atbalstīt tās vietējās un reģionālās iniciatīvas, uz kurām šī iniciatīva neattiecas, bet kurām ir bijuši spēcīgi rezultāti, piemēram, iniciatīvu “Eurocities”, kā arī Eiropas Pašvaldību un pilsētu padomi;

Attiecībā uz tālejošajiem mērķiem energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā līdz 2030. gadam

Atbalsta palielināšana reģionu un vietējā līmenī

| 28. | konstatē, ka jāstiprina vai jāveido starptautiskas, valsts un reģionālas atbalsta struktūras, kas paredzētas reģionālā un vietējā līmeņa pasākumiem enerģijas un klimata jomā. To var izdarīt gan Pilsētas mēru pakta ietvaros, gan arī nesaistīti ar to, īstenojot vietējo un reģionālo pašvaldību, dalībvalstu, reģionu, reģionālo enerģētikas aģentūru u. c. struktūru savstarpēju sadarbību; |
| --- | --- |

28.

konstatē, ka jāstiprina vai jāveido starptautiskas, valsts un reģionālas atbalsta struktūras, kas paredzētas reģionālā un vietējā līmeņa pasākumiem enerģijas un klimata jomā. To var izdarīt gan Pilsētas mēru pakta ietvaros, gan arī nesaistīti ar to, īstenojot vietējo un reģionālo pašvaldību, dalībvalstu, reģionu, reģionālo enerģētikas aģentūru u. c. struktūru savstarpēju sadarbību;

| 29. | uzsver, ka, veidojot pilnībā darbotiesspējīgu vienotu ES enerģijas tirgu un Enerģētikas savienību, reģionālā sadarbība ir viens no svarīgākajiem faktoriem. Reģionu sadarbība ir jāstiprina vēl vairāk, un tā jāpaceļ augstākā līmenī, jo īpaši tas jādara ar mērķi īstenot augstākas politiskās prioritātes un nodrošināt reālas Enerģētikas savienības darbību, balstoties uz reģionālo integrāciju; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka, veidojot pilnībā darbotiesspējīgu vienotu ES enerģijas tirgu un Enerģētikas savienību, reģionālā sadarbība ir viens no svarīgākajiem faktoriem. Reģionu sadarbība ir jāstiprina vēl vairāk, un tā jāpaceļ augstākā līmenī, jo īpaši tas jādara ar mērķi īstenot augstākas politiskās prioritātes un nodrošināt reālas Enerģētikas savienības darbību, balstoties uz reģionālo integrāciju;

| 30. | atgādina, ka ES pasākumus nevajadzētu vērst vienīgi uz lielajām pilsētām, jo aptuveni 56 % ES pilsētu un apdzīvotu vietu ir uzskatāmas par mazām un vidējām – to iedzīvotāju skaits ir no 5  000 līdz 1 00  000, un tām ir spēcīga kumulatīva ietekme; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka ES pasākumus nevajadzētu vērst vienīgi uz lielajām pilsētām, jo aptuveni 56 % ES pilsētu un apdzīvotu vietu ir uzskatāmas par mazām un vidējām – to iedzīvotāju skaits ir no 5  000 līdz 1 00  000, un tām ir spēcīga kumulatīva ietekme;

| 31. | šā mērķa sasniegšanas nolūkā ierosina, piemēram, ciešā sadarbībā ar Pilsētas mēru paktu izskatīt Eiropas reģionālajām un vietējām pašvaldībām paredzēta teritoriāla foruma izveidi, ko Reģionu komiteja varētu atbalstīt – šajā forumā vajadzētu būt Enerģētikas savienībai veltītai nodaļai, tas varētu palīdzēt izplatīt labāko praksi enerģētikas jomā un informēt par finansēšanas iespējām, kā arī meklēt un popularizēt tos veidus, kā iegūt iedzīvotāju atbalstu enerģētikas pārkārtošanas projektiem un panākt šo projektu pieņemamību viņu skatījumā; |
| --- | --- |

31.

šā mērķa sasniegšanas nolūkā ierosina, piemēram, ciešā sadarbībā ar Pilsētas mēru paktu izskatīt Eiropas reģionālajām un vietējām pašvaldībām paredzēta teritoriāla foruma izveidi, ko Reģionu komiteja varētu atbalstīt – šajā forumā vajadzētu būt Enerģētikas savienībai veltītai nodaļai, tas varētu palīdzēt izplatīt labāko praksi enerģētikas jomā un informēt par finansēšanas iespējām, kā arī meklēt un popularizēt tos veidus, kā iegūt iedzīvotāju atbalstu enerģētikas pārkārtošanas projektiem un panākt šo projektu pieņemamību viņu skatījumā;

| 32. | vietēja un reģionāla līmeņa pasākumiem jābūt vērstiem uz piegādātāju, izejvielu avotu un piegādes ceļu dažādošanu. Tāpēc ļoti liela nozīme arī vietējā un reģionālajā līmenī ir kopīgu interešu projektu īstenošanai, racionalizējot procedūras, piešķirot atļaujas u. c.; |
| --- | --- |

32.

vietēja un reģionāla līmeņa pasākumiem jābūt vērstiem uz piegādātāju, izejvielu avotu un piegādes ceļu dažādošanu. Tāpēc ļoti liela nozīme arī vietējā un reģionālajā līmenī ir kopīgu interešu projektu īstenošanai, racionalizējot procedūras, piešķirot atļaujas u. c.;

| 33. | aicina konsultāciju procesā par kopīgu interešu projektiem ņemt vērā to reģionu viedokli, kas apņēmušies šos projektus īstenot; |
| --- | --- |

33.

aicina konsultāciju procesā par kopīgu interešu projektiem ņemt vērā to reģionu viedokli, kas apņēmušies šos projektus īstenot;

Vietējo pašvaldību darba un ieguldījuma apzināšana

| 34. | atgādina, ka vietējās pašvaldības bieži vien brīvprātīgi īsteno tālejošākus mērķus nekā tie, kas paredzēti Eiropas Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka vietējās pašvaldības bieži vien brīvprātīgi īsteno tālejošākus mērķus nekā tie, kas paredzēti Eiropas Savienības tiesību aktos;

| 35. | uzsver, ka jāveido mehānismi pieprasījuma brīvprātīgai apkopošanai kopēja iepirkuma veidā, un vērš uzmanību uz labu praksi, kas šajā jomā jau tiek īstenota vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, pašvaldības kopīgi iepērk apsildei nepieciešamo enerģiju; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka jāveido mehānismi pieprasījuma brīvprātīgai apkopošanai kopēja iepirkuma veidā, un vērš uzmanību uz labu praksi, kas šajā jomā jau tiek īstenota vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, pašvaldības kopīgi iepērk apsildei nepieciešamo enerģiju;

| 36. | aicina Komisiju apzināt šādus labas prakses piemērus un izmantot tos, veidojot likumus Enerģētikas savienības mērķu īstenošanas nolūkā; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju apzināt šādus labas prakses piemērus un izmantot tos, veidojot likumus Enerģētikas savienības mērķu īstenošanas nolūkā;

| 37. | ierosina, lai teritoriālais forums ciešā sadarbībā ar Pilsētas mēru paktu palīdz Komisijai šā uzdevuma veikšanā. Tas varētu apkopot vietējo pašvaldību saistības, nodrošināt tām nepieciešamo publicitāti, garantēt to saderību un atbildību par tām; |
| --- | --- |

37.

ierosina, lai teritoriālais forums ciešā sadarbībā ar Pilsētas mēru paktu palīdz Komisijai šā uzdevuma veikšanā. Tas varētu apkopot vietējo pašvaldību saistības, nodrošināt tām nepieciešamo publicitāti, garantēt to saderību un atbildību par tām;

Pilsētas mēru pakta darbības stiprināšana un izvēršana

| 38. | atgādina par daudzlīmeņu pieeju, kas veiksmīgi izmantota Pilsētas mēru paktā un kas būtu jāstiprina un jāizmanto arī citās Enerģētikas savienības darbības jomās; |
| --- | --- |

38.

atgādina par daudzlīmeņu pieeju, kas veiksmīgi izmantota Pilsētas mēru paktā un kas būtu jāstiprina un jāizmanto arī citās Enerģētikas savienības darbības jomās;

| 39. | norāda, ka Reģionu komiteja ir gatava piedalīties Pilsētas mēru pakta stratēģijas veidošanā laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka Reģionu komiteja ir gatava piedalīties Pilsētas mēru pakta stratēģijas veidošanā laikposmam pēc 2020. gada;

| 40. | uzsver, ka ir svarīgi, lai, ievērojot dalībvalstu tiesisko regulējumu un, iespējams, arī gaidāmos Kopienas tiesību aktus, tiktu veikta ar enerģētiku saistītu datu apmaiņa starp tiem svarīgākajiem enerģētikas sektora partneriem, kuri piedalās projektu veidošanā, pārvaldībā un īstenošanā, un tiem uzņēmumiem, kas nodrošina enerģijas sadali vietējā un reģionālajā līmenī, respektīvi, enerģētikas aģentūrām, tīklu operatoriem, novērošanas centriem un uzņēmumiem. Tā mērķis ir panākt, lai būtu iespējams izstrādāt un īstenot ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānus un nodrošināt to pārraudzību, vietējos enerģētikas datus izmantojot, lai aprēķinātu emisijas un sagatavotu to pamata pārskatu; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka ir svarīgi, lai, ievērojot dalībvalstu tiesisko regulējumu un, iespējams, arī gaidāmos Kopienas tiesību aktus, tiktu veikta ar enerģētiku saistītu datu apmaiņa starp tiem svarīgākajiem enerģētikas sektora partneriem, kuri piedalās projektu veidošanā, pārvaldībā un īstenošanā, un tiem uzņēmumiem, kas nodrošina enerģijas sadali vietējā un reģionālajā līmenī, respektīvi, enerģētikas aģentūrām, tīklu operatoriem, novērošanas centriem un uzņēmumiem. Tā mērķis ir panākt, lai būtu iespējams izstrādāt un īstenot ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānus un nodrošināt to pārraudzību, vietējos enerģētikas datus izmantojot, lai aprēķinātu emisijas un sagatavotu to pamata pārskatu;

Aicina visattālākos reģionus izmantot par enerģētikas pārkārtošanas laboratorijām

| 41. | atzīst, ka visattālākajos reģionos situācija ir īpaša, jo bieži vien tiem nav saslēguma ar enerģijas tīklu un tie ir atkarīgi no dārgas enerģijas ražošanas no energoavotiem, kuru izmantošana rada oglekļa dioksīdu, lai gan šajos reģionos ir augsts atjaunojamās enerģijas attīstības potenciāls; |
| --- | --- |

41.

atzīst, ka visattālākajos reģionos situācija ir īpaša, jo bieži vien tiem nav saslēguma ar enerģijas tīklu un tie ir atkarīgi no dārgas enerģijas ražošanas no energoavotiem, kuru izmantošana rada oglekļa dioksīdu, lai gan šajos reģionos ir augsts atjaunojamās enerģijas attīstības potenciāls;

| 42. | aicina Komisiju atbalstīt inovatīvu projektu īstenošanu visattālākajos reģionos, lai šos reģionus veidotu par īstām laboratorijām pārejai uz citiem enerģijas veidiem; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju atbalstīt inovatīvu projektu īstenošanu visattālākajos reģionos, lai šos reģionus veidotu par īstām laboratorijām pārejai uz citiem enerģijas veidiem;

Attiecībā uz finansējumu projektiem energoefektivitātes un ilgtspējīgas enerģijas jomā vietējā un reģionālajā līmenī

Efektīvu finanšu instrumentu nodrošināšana

| 43. | apstiprina, ka Komitejas prioritāte ir sadarboties ar citām iestādēm, lai uzlabotu reglamentējošos un finanšu nosacījumus vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā. Uzsver, ka liela nozīme ir veiksmīgām EIB iniciatīvām, kā arī pastāvīgai sadarbībai finansiāli tehnisko pasākumu jomā; |
| --- | --- |

43.

apstiprina, ka Komitejas prioritāte ir sadarboties ar citām iestādēm, lai uzlabotu reglamentējošos un finanšu nosacījumus vietējā un reģionālā līmeņa ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģētikā. Uzsver, ka liela nozīme ir veiksmīgām EIB iniciatīvām, kā arī pastāvīgai sadarbībai finansiāli tehnisko pasākumu jomā;

| 44. | atzīst, ka jāveicina jo īpaši to finanšu instrumentu izmantošana, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanai, mazoglekļa energotehnoloģiju un atjaunojamās enerģijas atbalstam transporta un celtniecības nozarē, īpaši vietējā līmenī. Piemēram minama Komisijas gatavotā iniciatīva “energoviedu ēku vieda finansēšana”, kuru Reģionu komiteja uzskata par ļoti svarīgu; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka jāveicina jo īpaši to finanšu instrumentu izmantošana, kas paredzēti energoefektivitātes uzlabošanai, mazoglekļa energotehnoloģiju un atjaunojamās enerģijas atbalstam transporta un celtniecības nozarē, īpaši vietējā līmenī. Piemēram minama Komisijas gatavotā iniciatīva “energoviedu ēku vieda finansēšana”, kuru Reģionu komiteja uzskata par ļoti svarīgu;

| 45. | aicina Komisiju apzināt un izcelt vietējā līmeņa paraugpraksi, kas ļauj atbalstīt ēku energoefektivitātes uzlabošanas centienus, tostarp lai ERAB, EIB un citu ES finansēšanas programmu ietvaros izstrādātu inovatīvus un efektīvus finansēšanas mehānismus un veidotu to sinerģiju. Līdztekus ēkas ārējo konstrukciju efektivitātes paaugstināšanai būtu jāpievēršas arī enerģijas pieprasījuma samazināšanai, izmantojot tādus vietējus un kolektīvus risinājumus kā centralizēta siltumapgāde un dzesēšana; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju apzināt un izcelt vietējā līmeņa paraugpraksi, kas ļauj atbalstīt ēku energoefektivitātes uzlabošanas centienus, tostarp lai ERAB, EIB un citu ES finansēšanas programmu ietvaros izstrādātu inovatīvus un efektīvus finansēšanas mehānismus un veidotu to sinerģiju. Līdztekus ēkas ārējo konstrukciju efektivitātes paaugstināšanai būtu jāpievēršas arī enerģijas pieprasījuma samazināšanai, izmantojot tādus vietējus un kolektīvus risinājumus kā centralizēta siltumapgāde un dzesēšana;

| 46. | šai sakarā aicina, lai ar ES un EIB finansējumu un finanšu instrumentiem tiktu atbalstīti ne tikai lielie infrastruktūras projekti, bet arī vidēji un maza mēroga projekti, kas dod ieguvumu vietējām kopienām; |
| --- | --- |

46.

šai sakarā aicina, lai ar ES un EIB finansējumu un finanšu instrumentiem tiktu atbalstīti ne tikai lielie infrastruktūras projekti, bet arī vidēji un maza mēroga projekti, kas dod ieguvumu vietējām kopienām;

| 47. | uzsver, ka minētā politika daudzos gadījumos būs atkarīga no privāto fondu piesaistes. Lai to panāktu, normatīvā vide ir jāsaskaņo un jāpalielina tās drošība, ļaujot attīstīties inovācijām tā, lai patērētāji iegūtu viedāku sistēmu, kā arī kvalitatīvākus un lētākus pakalpojumus; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka minētā politika daudzos gadījumos būs atkarīga no privāto fondu piesaistes. Lai to panāktu, normatīvā vide ir jāsaskaņo un jāpalielina tās drošība, ļaujot attīstīties inovācijām tā, lai patērētāji iegūtu viedāku sistēmu, kā arī kvalitatīvākus un lētākus pakalpojumus;

| 48. | kritizē to, ka Eiropas Komisijas plānu īstenošanas gadījumā publiskie ieguldījumi atjaunojamo energoresursu ražošanā tiktu būtiski apgrūtināti. Ja tiks izmantoti tikai tirgus mehānismi, kas nedrīkst izkropļot enerģijas iekšējo tirgu, diez vai izdosies sasniegt tālejošo mērķi līdz 2030. gadam visā ES atjaunojamo energoresursu daļu palielināt vismaz līdz 27 %, jo tādējādi tiks ievērojami ierobežota dalībvalstu, kā arī reģionālā un vietējā līmeņa rīcības brīvība; |
| --- | --- |

48.

kritizē to, ka Eiropas Komisijas plānu īstenošanas gadījumā publiskie ieguldījumi atjaunojamo energoresursu ražošanā tiktu būtiski apgrūtināti. Ja tiks izmantoti tikai tirgus mehānismi, kas nedrīkst izkropļot enerģijas iekšējo tirgu, diez vai izdosies sasniegt tālejošo mērķi līdz 2030. gadam visā ES atjaunojamo energoresursu daļu palielināt vismaz līdz 27 %, jo tādējādi tiks ievērojami ierobežota dalībvalstu, kā arī reģionālā un vietējā līmeņa rīcības brīvība;

| 49. | uzstāj, ka arī turpmāk jābūt iespējai visās dalībvalstīs izmantot un atbalstīt atjaunojamo energoresursu avotus, jo centralizācija un vadība Savienības līmenī novestu pie tā, ka daudzus atjaunojamo energoresursu avotus atsevišķās dalībvalstīs vairs nevarētu atbalstīt. Tādēļ ievērojami pieaugtu nepieciešamība pēc starpsavienojumiem. Nedrīkst radīt nelabvēlīgus apstākļus reģionālo atjaunojamo energoresursu izmantošanai; |
| --- | --- |

49.

uzstāj, ka arī turpmāk jābūt iespējai visās dalībvalstīs izmantot un atbalstīt atjaunojamo energoresursu avotus, jo centralizācija un vadība Savienības līmenī novestu pie tā, ka daudzus atjaunojamo energoresursu avotus atsevišķās dalībvalstīs vairs nevarētu atbalstīt. Tādēļ ievērojami pieaugtu nepieciešamība pēc starpsavienojumiem. Nedrīkst radīt nelabvēlīgus apstākļus reģionālo atjaunojamo energoresursu izmantošanai;

| 50. | aicina Komisiju nodrošināt, lai jaunās pamatnostādnes par valsts atbalstu nerada papildu slogu vietējā un reģionālā līmeņa projektiem atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā vai vietējiem modeļiem, kas veidoti saistībā ar viedtīkliem (smart grids) un glabāšanu un kas nespēj izturēt konkurenci ar lielajiem operatoriem; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju nodrošināt, lai jaunās pamatnostādnes par valsts atbalstu nerada papildu slogu vietējā un reģionālā līmeņa projektiem atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā vai vietējiem modeļiem, kas veidoti saistībā ar viedtīkliem (smart grids) un glabāšanu un kas nespēj izturēt konkurenci ar lielajiem operatoriem;

Par uzsvaru uz patērētāju enerģijas iekšējā tirgū

| 51. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”, jo tas attiecas uz jomām, ko Reģionu komiteja savos beidzamajos atzinumos par enerģētikas politiku atzinusi par būtiskām, jo īpaši patērētāju aktīvu līdzdalību energosistēmas darbībā. Atgādina, ka Eiropas līmenī risināmi ir arī tādi jautājumi kā enerģētiskā nabadzība un neaizsargātu patērētāju aizsardzība; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”, jo tas attiecas uz jomām, ko Reģionu komiteja savos beidzamajos atzinumos par enerģētikas politiku atzinusi par būtiskām, jo īpaši patērētāju aktīvu līdzdalību energosistēmas darbībā. Atgādina, ka Eiropas līmenī risināmi ir arī tādi jautājumi kā enerģētiskā nabadzība un neaizsargātu patērētāju aizsardzība;

Energoefektivitātes veicināšana enerģijas patēriņa samazināšanai

| 52. | atzīst, ka būtisks ir Eiropas Savienības mērķis celtniecības nozares energoefektivitātes potenciālu izmantot vairāk. Pasākumiem šajā jomā būtu jāsamazina rēķini par enerģijas patēriņu ēku iemītniekiem un vienlaikus jāsamazina oglekļa emisiju ietekme ES un tās atkarība no enerģijas importa; |
| --- | --- |

52.

atzīst, ka būtisks ir Eiropas Savienības mērķis celtniecības nozares energoefektivitātes potenciālu izmantot vairāk. Pasākumiem šajā jomā būtu jāsamazina rēķini par enerģijas patēriņu ēku iemītniekiem un vienlaikus jāsamazina oglekļa emisiju ietekme ES un tās atkarība no enerģijas importa;

| 53. | atgādina, ka atbalsts efektīviem ēku siltumizolācijas pasākumiem var būt svarīgs aspekts enerģētiskās nabadzības novēršanā un nodarbinātības attīstībā vietējā līmenī; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka atbalsts efektīviem ēku siltumizolācijas pasākumiem var būt svarīgs aspekts enerģētiskās nabadzības novēršanā un nodarbinātības attīstībā vietējā līmenī;

| 54. | uzsver, ka šīs politikas lietderība pilnā mērā var izpausties tikai tad, ja tā tiek īstenota plašā mērogā; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka šīs politikas lietderība pilnā mērā var izpausties tikai tad, ja tā tiek īstenota plašā mērogā;

| 55. | šajā sakarā atgādina, ka minēto pasākumu efektivitāte atkarīga gan no augstiem energoefektivitātes mērķiem, gan no vietējo pašvaldību un iedzīvotāju ciešas sadarbības; |
| --- | --- |

55.

šajā sakarā atgādina, ka minēto pasākumu efektivitāte atkarīga gan no augstiem energoefektivitātes mērķiem, gan no vietējo pašvaldību un iedzīvotāju ciešas sadarbības;

Efektīvs regulējums patērētāju aizsardzībai

| 56. | uzsver, ka regulējums ir būtisks elements enerģijas tirgus darbības nodrošināšanai un ka svarīga ir cenu signālu ieviešana, lai būtu iespējams optimāli izvietot infrastruktūru un ražošanas līdzekļus, kā arī īstenot kopīgus pasākumus, kuru mērķis ir optimizēt enerģijas lietotāju izmaksas. Turklāt būtu jānodrošina to apstākļu pārredzamība, kuros konkurence norisinās, tāpēc enerģijas tarifu veidošanos vajadzētu atspoguļot detalizēti, lai tos būtu iespējams salīdzināt; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka regulējums ir būtisks elements enerģijas tirgus darbības nodrošināšanai un ka svarīga ir cenu signālu ieviešana, lai būtu iespējams optimāli izvietot infrastruktūru un ražošanas līdzekļus, kā arī īstenot kopīgus pasākumus, kuru mērķis ir optimizēt enerģijas lietotāju izmaksas. Turklāt būtu jānodrošina to apstākļu pārredzamība, kuros konkurence norisinās, tāpēc enerģijas tarifu veidošanos vajadzētu atspoguļot detalizēti, lai tos būtu iespējams salīdzināt;

| 57. | norāda, ka no patērētāju viedokļa izšķiroši svarīgi ir Eiropas Savienībā nodrošināt gāzes un elektroenerģijas tirgus pārredzamu darbību. Būtu pienācīgi jāizmanto šajā jomā, piemēram, Regulā par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (REMIT) pieejamie instrumenti. Tāpēc Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju no 2016. gada savā budžetā paredzēt Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) nepieciešamos līdzekļus šā uzdevuma veikšanai; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka no patērētāju viedokļa izšķiroši svarīgi ir Eiropas Savienībā nodrošināt gāzes un elektroenerģijas tirgus pārredzamu darbību. Būtu pienācīgi jāizmanto šajā jomā, piemēram, Regulā par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (REMIT) pieejamie instrumenti. Tāpēc Reģionu komiteja aicina Eiropas Komisiju no 2016. gada savā budžetā paredzēt Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) nepieciešamos līdzekļus šā uzdevuma veikšanai;

| 58. | aicina Eiropas Komisiju saistībā ar plānotajiem leģislatīvajiem priekšlikumiem nākt klajā ar efektīvu mehānismu starptautisku līgumu un tirdzniecības nolīgumu ex ante pārbaudei, lai nodrošinātu to atbilstību ES tiesību aktiem un ES politikas prioritātēm, kas noteiktas ar mērķi nodrošināt tās enerģētisko neatkarību; |
| --- | --- |

58.

aicina Eiropas Komisiju saistībā ar plānotajiem leģislatīvajiem priekšlikumiem nākt klajā ar efektīvu mehānismu starptautisku līgumu un tirdzniecības nolīgumu ex ante pārbaudei, lai nodrošinātu to atbilstību ES tiesību aktiem un ES politikas prioritātēm, kas noteiktas ar mērķi nodrošināt tās enerģētisko neatkarību;

| 59. | ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, norāda uz nepieciešamību uzlabot tirgus pārredzamību, arī pārskatot Gāzes piegādes drošības regulu; |
| --- | --- |

59.

ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, norāda uz nepieciešamību uzlabot tirgus pārredzamību, arī pārskatot Gāzes piegādes drošības regulu;

| 60. | atgādina, ka enerģētika ir kapitāla ziņā intensīva nozare, un tas nozīmē, ka tajā ir nepieciešama regulējuma stabilitāte ilgtermiņā; |
| --- | --- |

60.

atgādina, ka enerģētika ir kapitāla ziņā intensīva nozare, un tas nozīmē, ka tajā ir nepieciešama regulējuma stabilitāte ilgtermiņā;

| 61. | norāda, ka palielinās enerģijas ražošanas apjoms no atjaunojamiem energoresursiem, taču šī ražošana pēc būtības ir izkliedētāka, tāpēc arī ražošanas vietas ir attālinātas un tādējādi spēcīgāka ir vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste. Tas dos iespēju stiprināt enerģijas ražošanu ES iekšienē. |
| --- | --- |

61.

norāda, ka palielinās enerģijas ražošanas apjoms no atjaunojamiem energoresursiem, taču šī ražošana pēc būtības ir izkliedētāka, tāpēc arī ražošanas vietas ir attālinātas un tādējādi spēcīgāka ir vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste. Tas dos iespēju stiprināt enerģijas ražošanu ES iekšienē.

| 62. | aicina Eiropas Savienību mudināt, lai valstu regulējošās iestādes savā darbā iesaista vietējo pašvaldību pārstāvjus; |
| --- | --- |

62.

aicina Eiropas Savienību mudināt, lai valstu regulējošās iestādes savā darbā iesaista vietējo pašvaldību pārstāvjus;

| 63. | vēlas, lai ACER kolēģijā darbotos vietējo pašvaldību pārstāvis, kuru varētu iecelt Reģionu komiteja; |
| --- | --- |

63.

vēlas, lai ACER kolēģijā darbotos vietējo pašvaldību pārstāvis, kuru varētu iecelt Reģionu komiteja;

Enerģētiskās nabadzības novēršana – Eiropas mēroga prioritāte

| 64. | pauž nožēlu, ka palielinājusies enerģētiskā nabadzība, t. i., situācijas, kad cilvēkiem viņu mājoklī un arī ceļojot nav normālas un regulāras piekļuves energoavotiem, kas nepieciešami vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

64.

pauž nožēlu, ka palielinājusies enerģētiskā nabadzība, t. i., situācijas, kad cilvēkiem viņu mājoklī un arī ceļojot nav normālas un regulāras piekļuves energoavotiem, kas nepieciešami vajadzību apmierināšanai;

| 65. | ierosina izstrādāt gan “enerģētiskās nabadzības” definīciju, ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu īpatnības, gan arī Eiropas rādītājus problēmas labākai apzināšanai un veiksmīgākai risināšanai; |
| --- | --- |

65.

ierosina izstrādāt gan “enerģētiskās nabadzības” definīciju, ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu īpatnības, gan arī Eiropas rādītājus problēmas labākai apzināšanai un veiksmīgākai risināšanai;

| 66. | ierosina, lai reģionu forums organizē regulāras sanāksmes enerģētiskās nabadzības jautājumu apspriešanai, vietējā, valsts un Eiropas līmeņa iniciatīvu popularizēšanai un praktisku ieteikumu sagatavošanai politikas veidotājiem, apvienību un rūpniecības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

66.

ierosina, lai reģionu forums organizē regulāras sanāksmes enerģētiskās nabadzības jautājumu apspriešanai, vietējā, valsts un Eiropas līmeņa iniciatīvu popularizēšanai un praktisku ieteikumu sagatavošanai politikas veidotājiem, apvienību un rūpniecības pārstāvjiem;

| 67. | uzskata, ka enerģētiskās nabadzības novēršanas nolūkā jāīsteno energoefektivitātes pasākumi, jo īpaši atbalsta pasākumi attiecībā uz ēkām, ko apdzīvo ģimenes ar zemiem ienākumiem, kā arī pasākumi transporta, izglītības un sociālajā jomā; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka enerģētiskās nabadzības novēršanas nolūkā jāīsteno energoefektivitātes pasākumi, jo īpaši atbalsta pasākumi attiecībā uz ēkām, ko apdzīvo ģimenes ar zemiem ienākumiem, kā arī pasākumi transporta, izglītības un sociālajā jomā;

| 68. | uzskata: lai atrisinātu vissarežģītākās problēmas, jāīsteno visaptveroša pieeja, kas var ietvert sociālās politikas pasākumus, tiešu finansiālu atbalstu, kā arī informācijas un konsultāciju sniegšanas iniciatīvas, taču arī ilgāka termiņa enerģētikas politikas pasākumus; |
| --- | --- |

68.

uzskata: lai atrisinātu vissarežģītākās problēmas, jāīsteno visaptveroša pieeja, kas var ietvert sociālās politikas pasākumus, tiešu finansiālu atbalstu, kā arī informācijas un konsultāciju sniegšanas iniciatīvas, taču arī ilgāka termiņa enerģētikas politikas pasākumus;

Viedtīkli un viedskaitītāji – instrumenti patērētāju rīcībā

| 69. | uzsver, ka jāpaātrina viedās sistēmas ieviešana gan tīkla, gan ražotāju un patērētāju līmenī, lai optimizētu sistēmu kopumā un ieviestu viedskaitītājus, kas ir būtisks faktors optimālas pieprasījuma pārvaldības nodrošināšanai ar patērētāju aktīvu līdzdalību; atgādina, ka šajā saistībā ir jārisina datu aizsardzības un datu drošības jautājums; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka jāpaātrina viedās sistēmas ieviešana gan tīkla, gan ražotāju un patērētāju līmenī, lai optimizētu sistēmu kopumā un ieviestu viedskaitītājus, kas ir būtisks faktors optimālas pieprasījuma pārvaldības nodrošināšanai ar patērētāju aktīvu līdzdalību; atgādina, ka šajā saistībā ir jārisina datu aizsardzības un datu drošības jautājums;

Attiecībā uz enerģētikas infrastruktūrām – nepieciešamie savienojumi starp atsevišķām dalībvalstīm

| 70. | atzīst pilnībā integrēta enerģijas iekšējā tirgus, kas savieno gāzes un elektroenerģijas tīklus visā Eiropas Savienībā, stratēģisko nozīmi. Piekrīt, ka pirms ieguldīšanas jaunu infrastruktūru izveidē svarīgi ir pārliecināties, vai esošās infrastruktūras tiek izmantotas optimāli, kā arī uzskata, ka galvenā prioritāte ir ieguldījumi viedu tīklu un sistēmu izveidē; |
| --- | --- |

70.

atzīst pilnībā integrēta enerģijas iekšējā tirgus, kas savieno gāzes un elektroenerģijas tīklus visā Eiropas Savienībā, stratēģisko nozīmi. Piekrīt, ka pirms ieguldīšanas jaunu infrastruktūru izveidē svarīgi ir pārliecināties, vai esošās infrastruktūras tiek izmantotas optimāli, kā arī uzskata, ka galvenā prioritāte ir ieguldījumi viedu tīklu un sistēmu izveidē;

| 71. | uzsver, ka svarīgi ir veikt ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrā, un vēlas, lai enerģētikas infrastruktūras foruma darbā tiktu iesaistīta arī Reģionu komiteja; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka svarīgi ir veikt ieguldījumus enerģētikas infrastruktūrā, un vēlas, lai enerģētikas infrastruktūras foruma darbā tiktu iesaistīta arī Reģionu komiteja;

| 72. | uzsver, ka ir jāveic ieguldījumi noturīgā enerģētikas infrastruktūrā, lai mazinātu risku, kas saistīts ar dabas katastrofām un cilvēku izraisītām katastrofām. Atgādina, ka izmaksu ziņā izdevīgāk ir veidot noturīgu infrastruktūru, nevis to vēlāk pielāgot; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka ir jāveic ieguldījumi noturīgā enerģētikas infrastruktūrā, lai mazinātu risku, kas saistīts ar dabas katastrofām un cilvēku izraisītām katastrofām. Atgādina, ka izmaksu ziņā izdevīgāk ir veidot noturīgu infrastruktūru, nevis to vēlāk pielāgot;

| 73. | tomēr atgādina, ka infrastruktūru finansē patērētāji, tāpēc par pamatu jāņem izmaksu un ieguvumu analīze, un iedzīvotāji ir rūpīgi jāinformē un jāiesaista procesos, lai panāktu viņu plašu atbalstu šādām investīcijām saprātīga termiņa ietvaros; |
| --- | --- |

73.

tomēr atgādina, ka infrastruktūru finansē patērētāji, tāpēc par pamatu jāņem izmaksu un ieguvumu analīze, un iedzīvotāji ir rūpīgi jāinformē un jāiesaista procesos, lai panāktu viņu plašu atbalstu šādām investīcijām saprātīga termiņa ietvaros;

| 74. | lai Gāzes piegādes drošības regulas (SoS regulas) ietvaros nodrošinātu maksimāli efektīvus solidaritātes mehānismus, ierosina noteikt par pienākumu, ka jāizveido saistoši pārrobežu preventīvi un ārkārtas reaģēšanas plāni. Lai gāzes apgādes krīzes gadījumā nepieļautu, ka tiek ierobežotas valstu savstarpējas palīdzības iespējas, būtu jāsaskaņo jēdziena “aizsargāti patērētāji” definīcija SoS regulas izpratnē; |
| --- | --- |

74.

lai Gāzes piegādes drošības regulas (SoS regulas) ietvaros nodrošinātu maksimāli efektīvus solidaritātes mehānismus, ierosina noteikt par pienākumu, ka jāizveido saistoši pārrobežu preventīvi un ārkārtas reaģēšanas plāni. Lai gāzes apgādes krīzes gadījumā nepieļautu, ka tiek ierobežotas valstu savstarpējas palīdzības iespējas, būtu jāsaskaņo jēdziena “aizsargāti patērētāji” definīcija SoS regulas izpratnē;

Vietējo pašvaldību ieguldījuma apzināšana elektrotīkla drošības nodrošināšanā

| 75. | atzīmē, ka vietējām pašvaldībām ir liela nozīme no tāda viedokļa, ka tām ir jāpanāk enerģijas ražošanas vajadzību drošība, izmantojot ražošanas līdzekļu optimālu lokalizāciju, jo īpaši ņemot vērā vietējo enerģijas potenciālu; |
| --- | --- |

75.

atzīmē, ka vietējām pašvaldībām ir liela nozīme no tāda viedokļa, ka tām ir jāpanāk enerģijas ražošanas vajadzību drošība, izmantojot ražošanas līdzekļu optimālu lokalizāciju, jo īpaši ņemot vērā vietējo enerģijas potenciālu;

| 76. | uzskata, ka vietējā līmenī jāveicina arī inovācija, kas vērsta uz atjaunojamo enerģiju, videi draudzīgu pārvietošanos, esošās enerģētikas infrastruktūras modernizēšanu, viedo spēkstaciju būvniecību, oglekļa uztveršanu un enerģijas glabāšanu; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka vietējā līmenī jāveicina arī inovācija, kas vērsta uz atjaunojamo enerģiju, videi draudzīgu pārvietošanos, esošās enerģētikas infrastruktūras modernizēšanu, viedo spēkstaciju būvniecību, oglekļa uztveršanu un enerģijas glabāšanu;

| 77. | ierosina: ievērojot subsidiaritātes principu, Eiropas Savienība varētu veicināt tādu enerģētikas sistēmas veidošanu, kuru minimālais līmenis būtu reģions. To saskaņotība ir jāuzrauga Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

77.

ierosina: ievērojot subsidiaritātes principu, Eiropas Savienība varētu veicināt tādu enerģētikas sistēmas veidošanu, kuru minimālais līmenis būtu reģions. To saskaņotība ir jāuzrauga Eiropas līmenī;

Pārrobežu zonu pārveidošana par Enerģētikas savienības laboratorijām

| 78. | pauž nožēlu, ka, ņemot vērā robežas ietekmi un atšķirības starp valstu tiesību aktiem, daudzas pārrobežu zonas bieži vien ir nelabvēlīgā situācijā vai nespēj pilnībā izvērst savu enerģētisko potenciālu un atrast inovatīvus un ilgtspējīgus risinājumus enerģētikas jomā, un tādēļ ierosina, lai Komisija atbalsta pieejas, ko reģioni brīvprātīgi īsteno robežas ietekmes novēršanai; |
| --- | --- |

78.

pauž nožēlu, ka, ņemot vērā robežas ietekmi un atšķirības starp valstu tiesību aktiem, daudzas pārrobežu zonas bieži vien ir nelabvēlīgā situācijā vai nespēj pilnībā izvērst savu enerģētisko potenciālu un atrast inovatīvus un ilgtspējīgus risinājumus enerģētikas jomā, un tādēļ ierosina, lai Komisija atbalsta pieejas, ko reģioni brīvprātīgi īsteno robežas ietekmes novēršanai;

| 79. | aicina Eiropas Savienību vajadzības gadījumā atbalstīt regulatīvas un tiesību aktu sistēmas, piemēram, ETSG, kas varētu sekmēt abpus robežām esošo sadales tīklu starpsavienojumu veidošanu un optimizēt enerģētikas integrāciju; |
| --- | --- |

79.

aicina Eiropas Savienību vajadzības gadījumā atbalstīt regulatīvas un tiesību aktu sistēmas, piemēram, ETSG, kas varētu sekmēt abpus robežām esošo sadales tīklu starpsavienojumu veidošanu un optimizēt enerģētikas integrāciju;

| 80. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt un konkrētā veidā sekmēt reģionālās sadarbības projektus sadales tīklu jomā; |
| --- | --- |

80.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt un konkrētā veidā sekmēt reģionālās sadarbības projektus sadales tīklu jomā;

| 81. | ierosina pastāvīgi saglabāt precīzu līdzsvaru starp izdevumiem, ko Eiropas Savienība iegulda lielās pārrobežu infrastruktūrās un pasākumiem, kas tiek veikti vietējo vajadzību nodrošināšanai, lai tādējādi labāk tīklā integrētu vietējā līmenī saražoto atjaunojamo enerģiju un vienlaikus attīstītu sadales viedtīklus; |
| --- | --- |

81.

ierosina pastāvīgi saglabāt precīzu līdzsvaru starp izdevumiem, ko Eiropas Savienība iegulda lielās pārrobežu infrastruktūrās un pasākumiem, kas tiek veikti vietējo vajadzību nodrošināšanai, lai tādējādi labāk tīklā integrētu vietējā līmenī saražoto atjaunojamo enerģiju un vienlaikus attīstītu sadales viedtīklus;

Attiecībā pētniecību un inovāciju: inovācija – mehānisms, kas stimulē pāreju uz citiem enerģijas veidiem un veicina nodarbinātību

| 82. | atzīst pētniecības un inovācijas stratēģisko nozīmi energotehnoloģiju jomā ar mērķi veiksmīgi īstenot ES enerģētikas sistēmas dekarbonizāciju un līdz ar to – veiksmīgi samazināt emisijas; |
| --- | --- |

82.

atzīst pētniecības un inovācijas stratēģisko nozīmi energotehnoloģiju jomā ar mērķi veiksmīgi īstenot ES enerģētikas sistēmas dekarbonizāciju un līdz ar to – veiksmīgi samazināt emisijas;

| 83. | uzsver, ka tādu rūpniecības filiāļu veidošanai, kam ir spēcīgs tehnoloģiskais saturs un kas, cieši sadarbojoties ar pētniecības centriem un universitātēm, veicina aktīvu pieprasījuma pārvaldību, enerģijas pārdomātu izmantošanu un energoefektivitāti, ir jābūt Enerģētikas savienības prioritātei. Uzskata arī, ka par prioritāti būtu jānosaka inovācija tajās rūpniecības nozarēs, kurām ir vislielākais enerģijas patēriņš; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka tādu rūpniecības filiāļu veidošanai, kam ir spēcīgs tehnoloģiskais saturs un kas, cieši sadarbojoties ar pētniecības centriem un universitātēm, veicina aktīvu pieprasījuma pārvaldību, enerģijas pārdomātu izmantošanu un energoefektivitāti, ir jābūt Enerģētikas savienības prioritātei. Uzskata arī, ka par prioritāti būtu jānosaka inovācija tajās rūpniecības nozarēs, kurām ir vislielākais enerģijas patēriņš;

| 84. | uzskata, ka šāda pāreja, ja tā tiktu īstenota ātri, varētu būt galvenā enerģētikas konkurētspējas uzlabošanas, CO2 emisiju samazināšanas un nepārceļamu darbvietu ķīla; |
| --- | --- |

84.

uzskata, ka šāda pāreja, ja tā tiktu īstenota ātri, varētu būt galvenā enerģētikas konkurētspējas uzlabošanas, CO2 emisiju samazināšanas un nepārceļamu darbvietu ķīla;

| 85. | uzskata, ka no nodarbinātības un inovācijas viedokļa vietējo pašvaldību politika attiecībā uz ēkām, mājokļiem, mobilitāti un telpisko plānošanu, kā arī izglītību un profesionālo apmācību ir ietekmīgs pašvaldības mehānisms, ar ko iespējams palielināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu un uzlabot energoefektivitāti; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka no nodarbinātības un inovācijas viedokļa vietējo pašvaldību politika attiecībā uz ēkām, mājokļiem, mobilitāti un telpisko plānošanu, kā arī izglītību un profesionālo apmācību ir ietekmīgs pašvaldības mehānisms, ar ko iespējams palielināt atjaunojamās enerģijas izmantošanu un uzlabot energoefektivitāti;

| 86. | pauž vēlmi sadarboties ar ENER ĢD, REGIO ĢD un Kopīgo pētniecības centru, lai izskatītu, kādas ir iespējas uzlabot ES politikas un tās finansējuma programmu savstarpējās saiknes un veidot sinerģijas. Tā mērķis būtu pārdomātu specializācijas stratēģiju ietvaros optimizēt reģionālos un vietējos centienus ieguldīt enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

86.

pauž vēlmi sadarboties ar ENER ĢD, REGIO ĢD un Kopīgo pētniecības centru, lai izskatītu, kādas ir iespējas uzlabot ES politikas un tās finansējuma programmu savstarpējās saiknes un veidot sinerģijas. Tā mērķis būtu pārdomātu specializācijas stratēģiju ietvaros optimizēt reģionālos un vietējos centienus ieguldīt enerģētikas jomā;

| 87. | norāda uz lielo pievienoto vērtību, ko dotu spēcīgāka enerģētikas kopiena, ko cita starpā būtu iespējams panākt, uzlabojot mehānismus Savienības tiesību piemērošanai šai kopienai piederīgajās valstīs. Vienlaikus saredz, ka spēcīgu pievienoto vērtību būtu iespējams radīt, ja enerģētikas kopienas valstis tiktu iesaistītas ES energoapgādes drošības mehānismos, tajā skaitā jaunās SoS regulas mehānismos; |
| --- | --- |

87.

norāda uz lielo pievienoto vērtību, ko dotu spēcīgāka enerģētikas kopiena, ko cita starpā būtu iespējams panākt, uzlabojot mehānismus Savienības tiesību piemērošanai šai kopienai piederīgajās valstīs. Vienlaikus saredz, ka spēcīgu pievienoto vērtību būtu iespējams radīt, ja enerģētikas kopienas valstis tiktu iesaistītas ES energoapgādes drošības mehānismos, tajā skaitā jaunās SoS regulas mehānismos;

| 88. | aicina dalībvalstis atbilstīgi solidaritātes principam koordinēt savas nostājas un sarunās ar trešām valstīm paust vienotu viedokli. Norāda, ka sadarbība enerģētikas jomā var palīdzēt veicināt un stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības partnervalstīs; |
| --- | --- |

88.

aicina dalībvalstis atbilstīgi solidaritātes principam koordinēt savas nostājas un sarunās ar trešām valstīm paust vienotu viedokli. Norāda, ka sadarbība enerģētikas jomā var palīdzēt veicināt un stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības partnervalstīs;

Attiecībā uz enerģētikas politikas ārējo dimensiju

| 89. | norāda, ka Reģionu komiteja regulāri ir piedalījusies darbā, ko veic Austrumu partnerības platforma enerģētiskās drošības jautājumos, un ka Eiropas Savienības pieredzi vajadzētu ļaut izmantot arī mūsu ārējiem partneriem, tādējādi vienlaikus popularizējot mūsu uzņēmumu rūpniecisko un tehnoloģisko zinātību; |
| --- | --- |

89.

norāda, ka Reģionu komiteja regulāri ir piedalījusies darbā, ko veic Austrumu partnerības platforma enerģētiskās drošības jautājumos, un ka Eiropas Savienības pieredzi vajadzētu ļaut izmantot arī mūsu ārējiem partneriem, tādējādi vienlaikus popularizējot mūsu uzņēmumu rūpniecisko un tehnoloģisko zinātību;

| 90. | uzsver, ka vietējā un reģionālā līmeņa projekti ilgtspējīgas enerģijas jomā ir ļoti svarīgi, lai varētu samazināt Eiropas Savienības enerģētisko atkarību no ārējiem un trešo valstu energoavotiem, ar kuriem bieži ir saistīti ārējie piegādātāji, un šis potenciāls ir jāizmanto daudz aktīvāk. Ierosina Komiteju turpmāk tieši iesaistīt tādu iniciatīvu izstrādē, kas saistītas ar ārējo enerģētikas politiku, un jo īpaši to piemērot vietējā un reģionālajā līmenī gatavotām iniciatīvām. |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka vietējā un reģionālā līmeņa projekti ilgtspējīgas enerģijas jomā ir ļoti svarīgi, lai varētu samazināt Eiropas Savienības enerģētisko atkarību no ārējiem un trešo valstu energoavotiem, ar kuriem bieži ir saistīti ārējie piegādātāji, un šis potenciāls ir jāizmanto daudz aktīvāk. Ierosina Komiteju turpmāk tieši iesaistīt tādu iniciatīvu izstrādē, kas saistītas ar ārējo enerģētikas politiku, un jo īpaši to piemērot vietējā un reģionālajā līmenī gatavotām iniciatīvām.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

114. plenārsesija 2015. gada 12., 13. un 14. oktobrī

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/72

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ar ģenētiski modificētu pārtiku un dzīvnieku barību saistīto lēmumu pieņemšanas procedūra”

(2015/C 423/13)

| Ziņotājs | Mark WEINMEISTER (DE/PPE), Hesenes federālās zemes valsts sekretārs Eiropas lietās |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā –
  COM(2015) 177 final
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Lēmumu pieņemšanas procedūras pārskatīšana attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO)” –
  COM(2015) 176 final |

Ziņotājs

Mark WEINMEISTER (DE/PPE), Hesenes federālās zemes valsts sekretārs Eiropas lietās

Atsauces dokumenti

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā –

COM(2015) 177 final

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Lēmumu pieņemšanas procedūras pārskatīšana attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO)” –

COM(2015) 176 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | principā atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikuma pamatā ir vēlme palielināt reģionu iespējas paust savu nostāju un brīvi pieņemt lēmumus; |
| --- | --- |

1.

principā atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšlikuma pamatā ir vēlme palielināt reģionu iespējas paust savu nostāju un brīvi pieņemt lēmumus;

| 2. | uzskata tomēr, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākuma piemērotība ir vērtējama kritiski; |
| --- | --- |

2.

uzskata tomēr, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākuma piemērotība ir vērtējama kritiski;

| 3. | norāda, ka lielā iedzīvotāju daļā valda skepse un noraidoša attieksme pret ģenētiski modificētiem organismiem. Šī skepse un noraidošā attieksme būtu jāpārvar arī ar pārredzamāku atļaujas izsniegšanas procedūru, kas attiecas uz ģenētiski modificētu pārtiku un barību; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka lielā iedzīvotāju daļā valda skepse un noraidoša attieksme pret ģenētiski modificētiem organismiem. Šī skepse un noraidošā attieksme būtu jāpārvar arī ar pārredzamāku atļaujas izsniegšanas procedūru, kas attiecas uz ģenētiski modificētu pārtiku un barību;

| 4. | atkārtoti norāda, ka vajadzīgi skaidri marķējuma noteikumi, lai pirkumus patērētāji varētu izvēlēties apzināti. Pārredzamam marķējumam ir saprotami jāatspoguļo arī ģenētiski modificētas barības izmantošana dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu ražošanā; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti norāda, ka vajadzīgi skaidri marķējuma noteikumi, lai pirkumus patērētāji varētu izvēlēties apzināti. Pārredzamam marķējumam ir saprotami jāatspoguļo arī ģenētiski modificētas barības izmantošana dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu ražošanā;

| 5. | šajā sakarā norāda uz Reģionu komitejas atzinumu “Dalībvalstu brīvība lemt par ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšanu savā teritorijā” (CdR 338/2010 fin) (88. plenārsesija 2011. gada 27.–28. janvārī), kā arī uz Rezolūciju par Eiropas Komisijas darba programmas prioritātēm 2016. gadam (113. plenārsesija 2015. gada 9. jūlijā); |
| --- | --- |

5.

šajā sakarā norāda uz Reģionu komitejas atzinumu “Dalībvalstu brīvība lemt par ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšanu savā teritorijā” (CdR 338/2010 fin) (88. plenārsesija 2011. gada 27.–28. janvārī), kā arī uz Rezolūciju par Eiropas Komisijas darba programmas prioritātēm 2016. gadam (113. plenārsesija 2015. gada 9. jūlijā);

Atļaujas izsniegšanas procedūra, kas attiecas uz ģenētiski modificētu pārtiku un barību

| 6. | atzīmē, ka Eiropas Savienībai ir visaptverošs tiesiskais regulējums, kurš attiecas uz ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) un ģenētiski modificētas pārtikas un barības aprites atļaušanu, to izsekojamību un marķēšanu un kura pamatā ir Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu, Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2003. gada 22. septembris) un Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu un tādas pārtikas un lopbarības izsekojamību, kura iegūta no ģenētiski modificētiem organismiem, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (2003. gada 22. septembris); |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka Eiropas Savienībai ir visaptverošs tiesiskais regulējums, kurš attiecas uz ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) un ģenētiski modificētas pārtikas un barības aprites atļaušanu, to izsekojamību un marķēšanu un kura pamatā ir Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu, Regula (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2003. gada 22. septembris) un Regula (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu un tādas pārtikas un lopbarības izsekojamību, kura iegūta no ģenētiski modificētiem organismiem, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK (2003. gada 22. septembris);

| 7. | norāda: ierosinātais tiesiskais regulējums paredz, ka ģenētiski modificētus organismus un ģenētiski modificētu pārtiku vai barību nedrīkst laist tirgū, iepriekš nesaņemot saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu piešķirtu atļauju; |
| --- | --- |

7.

norāda: ierosinātais tiesiskais regulējums paredz, ka ģenētiski modificētus organismus un ģenētiski modificētu pārtiku vai barību nedrīkst laist tirgū, iepriekš nesaņemot saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu piešķirtu atļauju;

| 8. | atzīmē: atļaujas piešķiršanas procedūra, kas attiecas uz ģenētiski modificētu pārtiku un barību, paredz, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) jāveic pieteikuma galīgais zinātniskais novērtējums; |
| --- | --- |

8.

atzīmē: atļaujas piešķiršanas procedūra, kas attiecas uz ģenētiski modificētu pārtiku un barību, paredz, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) jāveic pieteikuma galīgais zinātniskais novērtējums;

| 9. | norāda, ka Komisija pēc EFSA atzinuma saņemšanas iesniedz dalībvalstīm, kas pārstāvētas Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, lēmuma projektu par atļaujas piešķiršanu vai atteikumu piešķirt atļauju; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka Komisija pēc EFSA atzinuma saņemšanas iesniedz dalībvalstīm, kas pārstāvētas Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, lēmuma projektu par atļaujas piešķiršanu vai atteikumu piešķirt atļauju;

| 10. | atzīmē: ja gan Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, gan pārsūdzības komitejā balsojuma rezultāti nav viennozīmīgi, Komisijai saskaņā ar ĢMO tiesisko regulējumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu ir jāpieņem lēmums par atļaujas pieteikumu; |
| --- | --- |

10.

atzīmē: ja gan Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā, gan pārsūdzības komitejā balsojuma rezultāti nav viennozīmīgi, Komisijai saskaņā ar ĢMO tiesisko regulējumu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu ir jāpieņem lēmums par atļaujas pieteikumu;

Atļaujas izsniegšanas procedūras, kas attiecas uz ģenētiski modificētu pārtiku un barību, pārskatīšana

| 11. | norāda: Komisija 2015. gada darba programmā paziņojusi, ka atļaujas piešķiršanas procedūra, kas attiecas uz ģenētiski modificētajiem organismiem, tiks pārskatīta, lai reaģētu uz iedzīvotāju un dalībvalstu bažām par Komisijai pašlaik tiesību aktos piešķirtajām pilnvarām atļaut šādu organismu izmantošanu, arī gadījumos, kad šādu atļauju neatbalsta kvalificēts dalībvalstu vairākums; |
| --- | --- |

11.

norāda: Komisija 2015. gada darba programmā paziņojusi, ka atļaujas piešķiršanas procedūra, kas attiecas uz ģenētiski modificētajiem organismiem, tiks pārskatīta, lai reaģētu uz iedzīvotāju un dalībvalstu bažām par Komisijai pašlaik tiesību aktos piešķirtajām pilnvarām atļaut šādu organismu izmantošanu, arī gadījumos, kad šādu atļauju neatbalsta kvalificēts dalībvalstu vairākums;

| 12. | pauž izbrīnu par to, ka paredzētās pārskatīšanas gaitā tagad izvirzīts tikai priekšlikums par ģenētiski modificētas pārtikas un barības izmantošanu, bet netiek veikta atļaujas piešķiršanas procedūras būtiska pārskatīšana, kā tas bija plānots; |
| --- | --- |

12.

pauž izbrīnu par to, ka paredzētās pārskatīšanas gaitā tagad izvirzīts tikai priekšlikums par ģenētiski modificētas pārtikas un barības izmantošanu, bet netiek veikta atļaujas piešķiršanas procedūras būtiska pārskatīšana, kā tas bija plānots;

| 13. | norāda uz atsevišķu dalībvalstu nostāju balsojumos saistībā ar pašreizējo atļaujas piešķiršanas procedūru, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību; |
| --- | --- |

13.

norāda uz atsevišķu dalībvalstu nostāju balsojumos saistībā ar pašreizējo atļaujas piešķiršanas procedūru, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību;

| 14. | pauž nožēlu par to, ka šī nostāja pastāvīgajā komitejā un pārsūdzības komitejā notiekošajos balsojumos par ģenētiski modificētu pārtiku un barību regulāri liedz nodrošināt kvalificētu balsu vairākumu par vai pret attiecīgajiem ierosinātajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par to, ka šī nostāja pastāvīgajā komitejā un pārsūdzības komitejā notiekošajos balsojumos par ģenētiski modificētu pārtiku un barību regulāri liedz nodrošināt kvalificētu balsu vairākumu par vai pret attiecīgajiem ierosinātajiem lēmumiem;

| 15. | norāda, ka – līdztekus šaubām par zinātnisko novērtējumu – dalībvalsts atturēšanos vai balsošanu pret bieži vien izraisa bažas par citiem ar EFSA veikto riska novērtējumu nesaistītiem aspektiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka – līdztekus šaubām par zinātnisko novērtējumu – dalībvalsts atturēšanos vai balsošanu pret bieži vien izraisa bažas par citiem ar EFSA veikto riska novērtējumu nesaistītiem aspektiem;

| 16. | atzīmē, ka saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu Komisijai ir jāpieņem lēmums par atļaujas pieteikumiem; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu Komisijai ir jāpieņem lēmums par atļaujas pieteikumiem;

| 17. | pauž īpašu nožēlu par to, ka tādēļ Komisija faktiski vienmēr pieņem lēmumu, kaut arī dalībvalstis balsojumā to nav atbalstījušas, un Komisija, ja ir saņemts pozitīvs EFSA atzinums, parasti nolemj piešķirt atļauju; |
| --- | --- |

17.

pauž īpašu nožēlu par to, ka tādēļ Komisija faktiski vienmēr pieņem lēmumu, kaut arī dalībvalstis balsojumā to nav atbalstījušas, un Komisija, ja ir saņemts pozitīvs EFSA atzinums, parasti nolemj piešķirt atļauju;

| 18. | kritiski vērtē to, ka tāpēc, piemēram, dažu vai vairāku dalībvalstu bažas, kas saistītas ar sociālo politiku un kas tika paustas atļaujas piešķiršanas procedūras gaitā, parasti netiek ņemtas vērā, kad tiek pieņemts lēmums par atļaujas piešķiršanu; |
| --- | --- |

18.

kritiski vērtē to, ka tāpēc, piemēram, dažu vai vairāku dalībvalstu bažas, kas saistītas ar sociālo politiku un kas tika paustas atļaujas piešķiršanas procedūras gaitā, parasti netiek ņemtas vērā, kad tiek pieņemts lēmums par atļaujas piešķiršanu;

| 19. | uzsver, ka tādēļ arvien biežāk izskan kritika par atļaujas piešķiršanu, kuras pamatā ir tikai EFSA veiktais riska novērtējums; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka tādēļ arvien biežāk izskan kritika par atļaujas piešķiršanu, kuras pamatā ir tikai EFSA veiktais riska novērtējums;

Ieteikumi, kā uzlabot pašlaik spēkā esošo atļaujas piešķiršanas procedūru

| 20. | piekrīt dalībvalstu viedoklim, ka sabiedrības interese par ĢMO aprites atļaušanu vai neatļaušanu ir ļoti liela un tāpēc lēmumu pieņemšanas procesā noteikti var ņemt vērā arī, piemēram, ar zinātni nesaistītus apsvērumus; |
| --- | --- |

20.

piekrīt dalībvalstu viedoklim, ka sabiedrības interese par ĢMO aprites atļaušanu vai neatļaušanu ir ļoti liela un tāpēc lēmumu pieņemšanas procesā noteikti var ņemt vērā arī, piemēram, ar zinātni nesaistītus apsvērumus;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka patlaban tas faktiski netiek darīts, jo dalībvalstu atšķirīgo viedokļu dēļ balsojumos neizdodas panākt pietiekamu vairākumu un tādēļ EFSA veiktais riska novērtējums galu galā ir būtiskākais apsvērums, ko Komisija ņem vērā lēmumu pieņemšanā saskaņā ar pašlaik spēkā esošo procedūru; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka patlaban tas faktiski netiek darīts, jo dalībvalstu atšķirīgo viedokļu dēļ balsojumos neizdodas panākt pietiekamu vairākumu un tādēļ EFSA veiktais riska novērtējums galu galā ir būtiskākais apsvērums, ko Komisija ņem vērā lēmumu pieņemšanā saskaņā ar pašlaik spēkā esošo procedūru;

| 22. | uzskata, ka būtu jāievieš šāda kārtība: ja ir veikta juridiska pārbaude un netiek skartas piezīmes par pašlaik ierosināto regulu, turpmāk Komisija pozitīvu lēmumu par atļaujas piešķiršanu principā varētu pieņemt tikai gadījumos, kad arī pastāvīgajā komitejā vai pārsūdzības komitejā priekšlikums ir atbalstīts vismaz ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu jāievieš šāda kārtība: ja ir veikta juridiska pārbaude un netiek skartas piezīmes par pašlaik ierosināto regulu, turpmāk Komisija pozitīvu lēmumu par atļaujas piešķiršanu principā varētu pieņemt tikai gadījumos, kad arī pastāvīgajā komitejā vai pārsūdzības komitejā priekšlikums ir atbalstīts vismaz ar kvalificētu balsu vairākumu;

| 23. | uzskata, ka šādā veidā varētu labāk ņemt vērā tālejošākus dalībvalstu apsvērumus un panākt, ka dalībvalstis izjūt lielāku atbildību par balsojumos pausto nostāju; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka šādā veidā varētu labāk ņemt vērā tālejošākus dalībvalstu apsvērumus un panākt, ka dalībvalstis izjūt lielāku atbildību par balsojumos pausto nostāju;

| 24. | nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ir jāsaglabā un ka balsošanas noteikumus nevar grozīt, jo tie attiecas arī uz citām politikas jomām; |
| --- | --- |

24.

nepiekrīt Komisijas viedoklim, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ir jāsaglabā un ka balsošanas noteikumus nevar grozīt, jo tie attiecas arī uz citām politikas jomām;

| 25. | tādēļ rosina Komisiju apsvērt, vai ES tiesību normām atbilstošā veidā nevarētu grozīt atļaujas piešķiršanas noteikumus ĢMO jomā pastāvošā riska pārvaldības līmenī; |
| --- | --- |

25.

tādēļ rosina Komisiju apsvērt, vai ES tiesību normām atbilstošā veidā nevarētu grozīt atļaujas piešķiršanas noteikumus ĢMO jomā pastāvošā riska pārvaldības līmenī;

| 26. | piekrīt Komisijai, kas uzskata, ka vajadzīga tikai viena riska novērtēšanas sistēma; |
| --- | --- |

26.

piekrīt Komisijai, kas uzskata, ka vajadzīga tikai viena riska novērtēšanas sistēma;

| 27. | rosina veidot ciešāku sadarbību starp Eiropas Komisiju un valstu un reģionu iestādēm, kas atbild par ĢMO audzēšanu; |
| --- | --- |

27.

rosina veidot ciešāku sadarbību starp Eiropas Komisiju un valstu un reģionu iestādēm, kas atbild par ĢMO audzēšanu;

| 28. | uzsver, ka tā varētu palielināt dalībvalstu atbalstu riska novērtēšanai un arī paaugstināt novērtēšanas kvalitāti; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka tā varētu palielināt dalībvalstu atbalstu riska novērtēšanai un arī paaugstināt novērtēšanas kvalitāti;

| 29. | iesaka atļaujas piešķiršanas procesā rūpīgāk analizēt ekoloģiskos apsvērumus, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem augiem un ģenētiski modificētu pārtiku un barību; |
| --- | --- |

29.

iesaka atļaujas piešķiršanas procesā rūpīgāk analizēt ekoloģiskos apsvērumus, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem augiem un ģenētiski modificētu pārtiku un barību;

| 30. | uzskata, ka EFSA stingrākās pamatnostādnes, kas attiecas uz ģenētiski modificētu augu ietekmes uz vidi novērtējumu, noteikti un pēc iespējas drīzāk jāiekļauj Direktīvas 2001/18/EK par ĢMO izplatīšanu vidē pielikumos, lai tās kļūtu juridiski saistošas; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka EFSA stingrākās pamatnostādnes, kas attiecas uz ģenētiski modificētu augu ietekmes uz vidi novērtējumu, noteikti un pēc iespējas drīzāk jāiekļauj Direktīvas 2001/18/EK par ĢMO izplatīšanu vidē pielikumos, lai tās kļūtu juridiski saistošas;

Iesniegtā priekšlikuma regulai vērtējums

| 31. | atzīmē, ka Komisija paziņojumā COM(2015) 176 norāda uz neapmierinātību ar atļaujas piešķiršanas procedūras trūkumiem un ierosina – ļoti līdzīgi kā tas paveikts ar Direktīvu (ES) 2015/412 (izņēmuma noteikumi attiecībā uz ĢMO audzēšanu) – veikt atbilstošus grozījumus regulā par ģenētiski modificētu pārtiku un barību; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka Komisija paziņojumā COM(2015) 176 norāda uz neapmierinātību ar atļaujas piešķiršanas procedūras trūkumiem un ierosina – ļoti līdzīgi kā tas paveikts ar Direktīvu (ES) 2015/412 (izņēmuma noteikumi attiecībā uz ĢMO audzēšanu) – veikt atbilstošus grozījumus regulā par ģenētiski modificētu pārtiku un barību;

| 32. | uzskata, ka, tuvā nākotnē pārstrādājot atļaujas piešķiršanas procedūrā paredzēto vides apdraudējuma novērtēšanas kārtību, kā tas tikko paredzēts Direktīvas (ES) Nr. 2015/412 3. pantā, Komisijas mērķi vairāk ņemt vērā atsevišķu dalībvalstu bažas var sasniegt ātrāk nekā ar iesniegto priekšlikumu regulai; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka, tuvā nākotnē pārstrādājot atļaujas piešķiršanas procedūrā paredzēto vides apdraudējuma novērtēšanas kārtību, kā tas tikko paredzēts Direktīvas (ES) Nr. 2015/412 3. pantā, Komisijas mērķi vairāk ņemt vērā atsevišķu dalībvalstu bažas var sasniegt ātrāk nekā ar iesniegto priekšlikumu regulai;

| 33. | atzīmē, ka priekšlikuma mērķis nav mainīt vienoto drošības līmeni, ko EFSA veiktā riska novērtēšana nodrošina visā Eiropas Savienībā. ES tiesiskajā regulējumā jau pašlaik ir noteikumi, kas gadījumos, kad jauni fakti liecina, ka ģenētiski modificētas pārtikas un barības produkts varētu nopietni apdraudēt veselību vai vidi, ļauj dalībvalstīm attiecīgo produktu aizliegt līdz brīdim, kad tiks veikta jauna pārbaude ES līmenī; |
| --- | --- |

33.

atzīmē, ka priekšlikuma mērķis nav mainīt vienoto drošības līmeni, ko EFSA veiktā riska novērtēšana nodrošina visā Eiropas Savienībā. ES tiesiskajā regulējumā jau pašlaik ir noteikumi, kas gadījumos, kad jauni fakti liecina, ka ģenētiski modificētas pārtikas un barības produkts varētu nopietni apdraudēt veselību vai vidi, ļauj dalībvalstīm attiecīgo produktu aizliegt līdz brīdim, kad tiks veikta jauna pārbaude ES līmenī;

| 34. | norāda, ka būtu jāpiešķir dalībvalstīm tiesības valsts līmenī pieņemt lēmumus, ar ko ierobežo vai aizliedz ES līmenī atļautu ĢMO izmantošanu pārtikā un barībā (pasākumi, kas ļauj atteikties no ĢMO izmantošanas); |
| --- | --- |

34.

norāda, ka būtu jāpiešķir dalībvalstīm tiesības valsts līmenī pieņemt lēmumus, ar ko ierobežo vai aizliedz ES līmenī atļautu ĢMO izmantošanu pārtikā un barībā (pasākumi, kas ļauj atteikties no ĢMO izmantošanas);

| 35. | norāda, ka dalībvalstīm tomēr ir jānodrošina, ka to pasākumi atbilst ES tiesību aktiem, proporcionalitātes principam, prasībai nodrošināt nediskriminējošu attieksmi pret vietējiem produktiem un citu valstu produktiem un ES starptautiskajām saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līmenī; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka dalībvalstīm tomēr ir jānodrošina, ka to pasākumi atbilst ES tiesību aktiem, proporcionalitātes principam, prasībai nodrošināt nediskriminējošu attieksmi pret vietējiem produktiem un citu valstu produktiem un ES starptautiskajām saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līmenī;

| 36. | norāda, ka šiem pasākumiem jāatbilst gan starptautiskajā līmenī izvirzītajiem PTO nosacījumiem, gan iekšējā tirgū spēkā esošajam preču brīvas aprites principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 34. pantā, kurš aizliedz visus pasākumus, kam ir kvantitatīviem preču brīvas aprites ierobežojumiem līdzvērtīga iedarbība; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka šiem pasākumiem jāatbilst gan starptautiskajā līmenī izvirzītajiem PTO nosacījumiem, gan iekšējā tirgū spēkā esošajam preču brīvas aprites principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 34. pantā, kurš aizliedz visus pasākumus, kam ir kvantitatīviem preču brīvas aprites ierobežojumiem līdzvērtīga iedarbība;

| 37. | atzīmē, ka dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot aizlieguma iespēju, savi pasākumi jāpamato ar LESD 36. pantā minētajiem iemesliem un ļoti nozīmīgām sabiedrības interesēm, kā to paredz Eiropas Savienības Tiesas judikatūra, un dalībvalstu noteiktā aizlieguma pamatojums nedrīkst būt pretrunā EFSA veiktajam novērtējumam par apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi; |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot aizlieguma iespēju, savi pasākumi jāpamato ar LESD 36. pantā minētajiem iemesliem un ļoti nozīmīgām sabiedrības interesēm, kā to paredz Eiropas Savienības Tiesas judikatūra, un dalībvalstu noteiktā aizlieguma pamatojums nedrīkst būt pretrunā EFSA veiktajam novērtējumam par apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi;

| 38. | kritiski vērtē to, ka aizlieguma iespēja, kā liecina pašlaik pieejamā informācija, ir saistīta ar nesamērīgi lieliem šķēršļiem, kas dalībvalstij vispirms ir jāpārvar, lai tā valsts līmenī varētu izmantot šo iespēju un noteikt attiecīgu aizliegumu; tas rada bažas par subsidiaritātes principa ievērošanu un norāda, ka šā priekšlikuma apstiprināšanas gadījumā nepārprotami tiktu pārkāpts proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

38.

kritiski vērtē to, ka aizlieguma iespēja, kā liecina pašlaik pieejamā informācija, ir saistīta ar nesamērīgi lieliem šķēršļiem, kas dalībvalstij vispirms ir jāpārvar, lai tā valsts līmenī varētu izmantot šo iespēju un noteikt attiecīgu aizliegumu; tas rada bažas par subsidiaritātes principa ievērošanu un norāda, ka šā priekšlikuma apstiprināšanas gadījumā nepārprotami tiktu pārkāpts proporcionalitātes princips;

| 39. | šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka piemēru sarakstā nav apkopoti tādi argumenti, kas varētu juridiski pareizi pamatot kādā dalībvalstī noteiktu aizliegumu. Šādu sarakstu, kam ir pozitīva ietekme uz juridisko noteiktību, var atrast, piemēram, Direktīvā (ES) Nr. 2015/412, ar ko Direktīvu 2001/18/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) audzēšanu savā teritorijā; |
| --- | --- |

39.

šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka piemēru sarakstā nav apkopoti tādi argumenti, kas varētu juridiski pareizi pamatot kādā dalībvalstī noteiktu aizliegumu. Šādu sarakstu, kam ir pozitīva ietekme uz juridisko noteiktību, var atrast, piemēram, Direktīvā (ES) Nr. 2015/412, ar ko Direktīvu 2001/18/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) audzēšanu savā teritorijā;

| 40. | šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka priekšlikumam nav pievienots ietekmes novērtējums (impact assessment); |
| --- | --- |

40.

šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka priekšlikumam nav pievienots ietekmes novērtējums (impact assessment);

| 41. | kopumā kritiski vērtē to, ka Komisijas priekšlikums gan paredz dalībvalstīm iespēju ierobežot vai aizliegt ES līmenī atļautu ĢMO izmantošanu pārtikā un barībā, bet nenorāda, kā tās šo lēmumu var juridiski pareizi īstenot valsts līmenī; |
| --- | --- |

41.

kopumā kritiski vērtē to, ka Komisijas priekšlikums gan paredz dalībvalstīm iespēju ierobežot vai aizliegt ES līmenī atļautu ĢMO izmantošanu pārtikā un barībā, bet nenorāda, kā tās šo lēmumu var juridiski pareizi īstenot valsts līmenī;

| 42. | uzskata, ka tāpēc pašlaik ir ļoti grūti noteikt, cik bieži aizlieguma iespēja vispār tiks praktiski izmantota, ja jāievēro tik daudzi nosacījumi; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka tāpēc pašlaik ir ļoti grūti noteikt, cik bieži aizlieguma iespēja vispār tiks praktiski izmantota, ja jāievēro tik daudzi nosacījumi;

| 43. | kritiski vērtē to, ka, cenšoties kontrolēt valsts noteiktā izmantošanas aizlieguma ievērošanu, kā liecina pašlaik pieejamā informācija, radīsies nesamērīgi augstas izmaksas, un tas izskaidrojams ar preču brīvo apriti vienotajā tirgū un globālajām preču plūsmām, kā arī to, ka dažādos pārtikas un barības rūpnieciskās ražošanas posmos ir iesaistīti ļoti daudzi dalībnieki; |
| --- | --- |

43.

kritiski vērtē to, ka, cenšoties kontrolēt valsts noteiktā izmantošanas aizlieguma ievērošanu, kā liecina pašlaik pieejamā informācija, radīsies nesamērīgi augstas izmaksas, un tas izskaidrojams ar preču brīvo apriti vienotajā tirgū un globālajām preču plūsmām, kā arī to, ka dažādos pārtikas un barības rūpnieciskās ražošanas posmos ir iesaistīti ļoti daudzi dalībnieki;

| 44. | uzskata, ka nebūtu jācenšas regulēt valstu iespējas noteikt aizliegumu, bet būtu vairāk jāņem vērā dalībvalstu bažas, pārskatot balsu svērumu komiteju balsojumos. Šāda regulējuma ievērošana ir saistīta ar lielu šķēršļu pārvarēšanu, un to gandrīz nav iespējams kontrolēt; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka nebūtu jācenšas regulēt valstu iespējas noteikt aizliegumu, bet būtu vairāk jāņem vērā dalībvalstu bažas, pārskatot balsu svērumu komiteju balsojumos. Šāda regulējuma ievērošana ir saistīta ar lielu šķēršļu pārvarēšanu, un to gandrīz nav iespējams kontrolēt;

| 45. | tāpēc nepiekrīt Komisijas secinājumam, kas pamato minētā regulas projekta iesniegšanu; |
| --- | --- |

45.

tāpēc nepiekrīt Komisijas secinājumam, kas pamato minētā regulas projekta iesniegšanu;

| 46. | tādēļ rosina noraidīt regulas projektu. |
| --- | --- |

46.

tādēļ rosina noraidīt regulas projektu.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

| 17.12.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 423/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 423/76

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Nodokļu pārredzamības tiesību aktu kopums”

(2015/C 423/14)

| Ziņotājs: | Hicham IMANE (BE/PSE), Valonijas parlamenta deputāts |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2003/48/EK”
  COM(2015) 129 final
  “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā”
  COM(2015) 135 final
  “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu”
  COM(2015) 136 final |

Ziņotājs:

Hicham IMANE (BE/PSE), Valonijas parlamenta deputāts

Atsauces dokumenti:

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2003/48/EK”

COM(2015) 129 final

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā”

COM(2015) 135 final

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu”

COM(2015) 136 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM (COM(2015) 135 final)

1. grozījums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju. Šādi Komisija varētu jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt informācijas automātiskās apmaiņas faktisko piemērošanu iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējai vienošanās par cenas noteikšanu. Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par jebkura veida valsts atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(8)

Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju. Šādi Komisija varētu jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt informācijas automātiskās apmaiņas faktisko piemērošanu iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējai vienošanās par cenas noteikšanu. Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par jebkura veida valsts atbalstu.

| (8) | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju. Šādi Komisija varētu jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt informācijas automātiskās apmaiņas faktisko piemērošanu iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem
  , nolēmumiem, kuru mērķis ir valstu tiesību aktos par nodokļiem samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz kādas uzņēmumu grupas struktūru,
  un iepriekšējai vienošanās par cenas noteikšanu. Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par jebkura veida valsts atbalstu
  uzņēmumiem piemērojamā nodokļa jomā, ja tas var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē
  . |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju. Šādi Komisija varētu jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt informācijas automātiskās apmaiņas faktisko piemērošanu iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem
  , nolēmumiem, kuru mērķis ir valstu tiesību aktos par nodokļiem samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz kādas uzņēmumu grupas struktūru,
  un iepriekšējai vienošanās par cenas noteikšanu. Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par jebkura veida valsts atbalstu
  uzņēmumiem piemērojamā nodokļa jomā, ja tas var būt valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē
  .

Pamatojums

Juridisks precizējums par attiecīgā valsts atbalsta piemērošanas jomu.

2. grozījums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu, atvieglotu informācijas apmaiņu un novērstu to, ka katrai dalībvalstij atsevišķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas paredzēta, lai uzglabātu informāciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centrāla direktorija izveidi, kas pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai un kurā dalībvalstis
  varētu augšupielādēt un glabāt
  informāciju
  tā vietā, lai apmainītos ar to pa e-pastu
  . Komisija saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 26. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šādu direktoriju. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(12)

Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu, atvieglotu informācijas apmaiņu un novērstu to, ka katrai dalībvalstij atsevišķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas paredzēta, lai uzglabātu informāciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centrāla direktorija izveidi, kas pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai un kurā dalībvalstis
  varētu augšupielādēt un glabāt
  informāciju
  tā vietā, lai apmainītos ar to pa e-pastu
  . Komisija saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 26. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šādu direktoriju.

| (12) | Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu, atvieglotu informācijas apmaiņu un novērstu to, ka katrai dalībvalstij atsevišķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas paredzēta, lai uzglabātu informāciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centrāla direktorija izveidi, kas pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai un kurā dalībvalstis
  augšupielādē un glabā
  informāciju. Komisija saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 26. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šādu direktoriju
  , nodrošinot dalībvalstīm iespēju apzināt pieņemtā nolēmuma labuma guvēju vai guvējus
  . |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu resursu efektīvu izmantošanu, atvieglotu informācijas apmaiņu un novērstu to, ka katrai dalībvalstij atsevišķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas paredzēta, lai uzglabātu informāciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centrāla direktorija izveidi, kas pieejams visām dalībvalstīm un Komisijai un kurā dalībvalstis
  augšupielādē un glabā
  informāciju. Komisija saskaņā ar Direktīvas 2011/16/ES 26. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šādu direktoriju
  , nodrošinot dalībvalstīm iespēju apzināt pieņemtā nolēmuma labuma guvēju vai guvējus
  .

Pamatojums

Attiecīgās informācijas augšupielāde un uzglabāšana centrālajā direktorijā nedrīkstētu būt fakultatīva. Turklāt šāda pieeja nav nesaderīga ar informācijas apmaiņu papildus pa e-pastu.

3. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas
  izdoti periodā, kurš sākas desmit gadus pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, un
  vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva. | 2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem
  , nolēmumiem, kuru mērķis ir valstu tiesību aktos par nodokļiem samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz kādas uzņēmumu grupas struktūru,
  vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva
  . Arī šo informāciju uzglabā centrālajā direktorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas
  izdoti periodā, kurš sākas desmit gadus pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, un
  vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva.

2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem
  , nolēmumiem, kuru mērķis ir valstu tiesību aktos par nodokļiem samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz kādas uzņēmumu grupas struktūru,
  vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva
  . Arī šo informāciju uzglabā centrālajā direktorijā.

Pamatojums

Šajā grozījumā ir ņemtas vērā dažādu publiskā sektora iestāžu paustās bažas par to, ka, pieprasot nosūtīt visus pēdējos 10 gados izdotos nodokļu nolēmumus, kas varbūt vairs nav spēkā, tiktu radīts pārmērīgs administratīvais slogs.

4. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  1. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs pārrobežu nolēmums attiecas tikai uz vienas fiziskas personas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām. | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   
  1. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs pārrobežu nolēmums attiecas tikai uz vienas fiziskas personas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām.

Pamatojums

Šis ierosinājums sašaurināt piemērošanas jomu šķiet atkāpšanās salīdzinājumā ar Direktīvas 2011/16/ES piemērošanas jomu.

5. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 3.a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Uzņēmumi, kuri nodarbina vairāk nekā 250 darbinieku vai kuru apgrozījums pārsniedz 50 miljonus EUR gadā, vai kuru bilances kopsumma pārsniedz 43 miljonus EUR un kuri ir iesaistīti pārrobežu darījumos, Komisijai tieši paziņo visus iepriekšējos pārrobežu nolēmumus, nolēmumus, kuru mērķis ir valsts tiesību aktos par nodokļiem samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz uzņēmumu grupas struktūru, un iepriekšējās tādas vienošanās par transfertcenu, kas attiecas uz visām uzņēmuma struktūrām Eiropas Savienības dalībvalstīs. Komisija publicē tās informācijas direktoriju, ko tai paziņojuši šie lielie daudznacionālie uzņēmumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.a   
  Uzņēmumi, kuri nodarbina vairāk nekā 250 darbinieku vai kuru apgrozījums pārsniedz 50 miljonus EUR gadā, vai kuru bilances kopsumma pārsniedz 43 miljonus EUR un kuri ir iesaistīti pārrobežu darījumos, Komisijai tieši paziņo visus iepriekšējos pārrobežu nolēmumus, nolēmumus, kuru mērķis ir valsts tiesību aktos par nodokļiem samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz uzņēmumu grupas struktūru, un iepriekšējās tādas vienošanās par transfertcenu, kas attiecas uz visām uzņēmuma struktūrām Eiropas Savienības dalībvalstīs. Komisija publicē tās informācijas direktoriju, ko tai paziņojuši šie lielie daudznacionālie uzņēmumi.

Pamatojums

Lielajiem daudznacionālajiem uzņēmumiem būtu jāpiemēro īpašas pārredzamības prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējām vienošanās katras valsts gadījumā, jo tieši šādi uzņēmumi visvairāk varētu gūt labumu no konkurences izkropļojumiem. Tādējādi arī klienti varētu likt uzņēmumiem būt atbildīgiem par to rīcības ētiskumu saistībā ar nodokļiem.

6. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 4. punkta b) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| b) | attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu: līdz
  2016. gada
  31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

b)

attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu: līdz
  2016. gada
  31. decembrim.

| b) | attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu: līdz
  2015. gada
  31. decembrim. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu: līdz
  2015. gada
  31. decembrim.

Pamatojums

Termiņam, kurā jāiesniedz paziņojums par tādu iepriekšējo pārrobežu nolēmumu un iepriekšējām vienošanās par transfertcenas noteikšanu, kas vēl ir spēkā grozītās direktīvas spēkā stāšanās dienā, vajadzētu būt tādam pašam kā termiņam, kad dalībvalstīm jāpieņem un jāpublicē normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu grozītās direktīvas prasības (skatīt direktīvas priekšlikuma 2. pantu).

7. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 5. punkta f) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | f) | Eiropas nodokļu identifikācijas numurs (TIN), tiklīdz tas ir pieejams, kā izklāstīts Komisijas 2012. gada rīcības plānā par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

f)

Eiropas nodokļu identifikācijas numurs (TIN), tiklīdz tas ir pieejams, kā izklāstīts Komisijas 2012. gada rīcības plānā par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

8. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu tās informācijas paziņošanu, kas minēta šā panta 5. punktā, kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu. | 6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu tās informācijas paziņošanu, kas minēta šā panta 5. punktā, kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.
  Dalībvalstīs, kur decentralizētajām teritoriālajām vai administratīvajām struktūrām ir pilnvaras nodokļu jomā, Komisija dalībvalstīm sniedz palīdzību, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savu pienākumu piedāvāt šādām struktūrām apmācību un atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu tās informācijas paziņošanu, kas minēta šā panta 5. punktā, kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.

6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un praktiskos pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu tās informācijas paziņošanu, kas minēta šā panta 5. punktā, kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.
  Dalībvalstīs, kur decentralizētajām teritoriālajām vai administratīvajām struktūrām ir pilnvaras nodokļu jomā, Komisija dalībvalstīm sniedz palīdzību, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savu pienākumu piedāvāt šādām struktūrām apmācību un atbalstu.

Pamatojums

Direktīvas priekšlikumā paredzētās pārredzamības prasības var piemērot arī teritoriālajām vai administratīvajām struktūrām. Lai gan šādu struktūru apmācība un atbalsts tām ir dalībvalstu pienākums, Komisijai jānodrošina, ka tās tiesību aktu priekšlikumiem ir faktiska ietekme.

9. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar 5. pantu, tostarp iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu pilnu tekstu, no dalībvalsts, kas to izdevusi. | 8.   Dalībvalstis
  un vajadzības gadījumā to teritoriālās un administratīvās struktūras, tostarp vietējās pašvaldības,
  var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar 5. pantu, tostarp iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu pilnu tekstu, no dalībvalsts, kas to izdevusi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.   Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar 5. pantu, tostarp iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu pilnu tekstu, no dalībvalsts, kas to izdevusi.

8.   Dalībvalstis
  un vajadzības gadījumā to teritoriālās un administratīvās struktūras, tostarp vietējās pašvaldības,
  var pieprasīt papildu informāciju saskaņā ar 5. pantu, tostarp iepriekšējā pārrobežu nolēmuma vai iepriekšējās vienošanās par cenas noteikšanu pilnu tekstu, no dalībvalsts, kas to izdevusi.

Pamatojums

Direktīvas priekšlikumā paredzētās pārredzamības prasības piemērojamas ne tikai dalībvalstu centrālajām nodokļu iestādēm, bet arī teritoriālajām un administratīvajām struktūrām, tostarp vietējām pašvaldībām (1). Tāpēc vajadzības gadījumā arī tām jābūt iespējai pieprasīt šādu papildinformāciju.

10. grozījums

1. pants, jauns 8.a panta 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 10.   
  Komisijai ir jāpārbauda visas sankcijas, kas ieviešamas gadījumos, kad ir atteikta vai nav notikusi informācijas apmaiņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

10.   
  Komisijai ir jāpārbauda visas sankcijas, kas ieviešamas gadījumos, kad ir atteikta vai nav notikusi informācijas apmaiņa.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kas ir svarīgs posms Eiropas Savienības atbildes rīcībā, tai konstatējot, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas dēļ ES līmenī atbilstoši aplēsēm netiek gūti iespējamie ienākumi no nodokļiem aptuveni viena triljona euro apmērā gadā; turklāt jāņem vērā, ka ieņēmumi no nodokļiem ES veido aptuveni 90 % no visiem publiskajiem ieņēmumiem. Šis iztrūkums nopietni apdraud ES nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, palielina nodokļu slogu visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, faktiski samazina publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem nepieciešamo pieejamo publisko finansējumu un radušos konkurences izkropļojumu dēļ ietekmē saimnieciskās darbības vietas izvēli, tādējādi apdraudot ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķa īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus, kas ir svarīgs posms Eiropas Savienības atbildes rīcībā, tai konstatējot, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas dēļ ES līmenī atbilstoši aplēsēm netiek gūti iespējamie ienākumi no nodokļiem aptuveni viena triljona euro apmērā gadā; turklāt jāņem vērā, ka ieņēmumi no nodokļiem ES veido aptuveni 90 % no visiem publiskajiem ieņēmumiem. Šis iztrūkums nopietni apdraud ES nodokļu sistēmu efektivitāti un taisnīgumu, palielina nodokļu slogu visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem, faktiski samazina publiskajiem un privātajiem ieguldījumiem nepieciešamo pieejamo publisko finansējumu un radušos konkurences izkropļojumu dēļ ietekmē saimnieciskās darbības vietas izvēli, tādējādi apdraudot ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķa īstenošanu;

| 2. | tāpēc atbalsta Komisijas priekšlikumu paplašināt Direktīvas 2011/16/ES piemērošanu attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā, lai tajā iekļautu informāciju par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem, kuru mērķis ir valstu tiesību aktos samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz kādas uzņēmumu grupas struktūru un iepriekšējām vienošanās par cenas noteikšanu, jo daži uzņēmumi, kas veic pārvalstisku darbību, šādus nolīgumus izmanto, lai izveidotu struktūras, kuras izraisa nodokļu bāzes samazināšanos dalībvalstīs un negatīvi ietekmē iekšējā tirgus efektivitāti; |
| --- | --- |

2.

tāpēc atbalsta Komisijas priekšlikumu paplašināt Direktīvas 2011/16/ES piemērošanu attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā, lai tajā iekļautu informāciju par tādiem iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem, kuru mērķis ir valstu tiesību aktos samazināt nodokļa bāzi, pamatojoties uz kādas uzņēmumu grupas struktūru un iepriekšējām vienošanās par cenas noteikšanu, jo daži uzņēmumi, kas veic pārvalstisku darbību, šādus nolīgumus izmanto, lai izveidotu struktūras, kuras izraisa nodokļu bāzes samazināšanos dalībvalstīs un negatīvi ietekmē iekšējā tirgus efektivitāti;

| 3. | norāda, ka Komisijas iesniegtajā paketē nodokļu nolēmumu prakse nav nosodīta, jo šāda vienošanās atbilst ES 22 dalībvalstu tiesību aktiem un ir likumīgi, ka uzņēmums, kurš savu darbību sāk kādā konkrētā teritorijā, iepriekš noskaidro maksājamā nodokļa summu. Tomēr nedrīkst pieļaut, ka neskaidri nosacījumi izraisa konkurences izkropļojumus un nodokļu ieņēmumu sarukšanu, samazinot ES vispārējos publiskos ieņēmumus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Komisijas iesniegtajā paketē nodokļu nolēmumu prakse nav nosodīta, jo šāda vienošanās atbilst ES 22 dalībvalstu tiesību aktiem un ir likumīgi, ka uzņēmums, kurš savu darbību sāk kādā konkrētā teritorijā, iepriekš noskaidro maksājamā nodokļa summu. Tomēr nedrīkst pieļaut, ka neskaidri nosacījumi izraisa konkurences izkropļojumus un nodokļu ieņēmumu sarukšanu, samazinot ES vispārējos publiskos ieņēmumus;

| 4. | uzsver, ka direktīvas priekšlikumā paredzētās pārredzamības prasības piemērojamas ne tikai dalībvalstu centrālajām nodokļu iestādēm, bet arī teritoriālajām un administratīvajām struktūrām, tostarp vietējām pašvaldībām. Tādēļ šķiet pamatoti, ka arī tās varētu pieprasīt informāciju un ka, ņemot vērā to rīcībā esošos ierobežotos resursus, Komisija vajadzības gadījumā varētu tām sniegt palīdzību un nodrošināt apmācību; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka direktīvas priekšlikumā paredzētās pārredzamības prasības piemērojamas ne tikai dalībvalstu centrālajām nodokļu iestādēm, bet arī teritoriālajām un administratīvajām struktūrām, tostarp vietējām pašvaldībām. Tādēļ šķiet pamatoti, ka arī tās varētu pieprasīt informāciju un ka, ņemot vērā to rīcībā esošos ierobežotos resursus, Komisija vajadzības gadījumā varētu tām sniegt palīdzību un nodrošināt apmācību;

| 5. | ir neizpratnē, kāpēc Komisijas priekšlikumā nav paredzēts īpašu sankciju mehānisms pret dalībvalstīm, kas neievēro pārredzamības prasības; |
| --- | --- |

5.

ir neizpratnē, kāpēc Komisijas priekšlikumā nav paredzēts īpašu sankciju mehānisms pret dalībvalstīm, kas neievēro pārredzamības prasības;

| 6. | uzskata, ka direktīva, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES, būtu jauns pamats, kas ļautu Komisijai ESAO līmenī risināt sarunas par vērienīgākas BEPS (nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana) normas pieņemšanu nekā tā, par kuru patlaban notiek sarunas; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka direktīva, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES, būtu jauns pamats, kas ļautu Komisijai ESAO līmenī risināt sarunas par vērienīgākas BEPS (nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana) normas pieņemšanu nekā tā, par kuru patlaban notiek sarunas;

| 7. | atzīmē, ka Komisija par juridisko pamatu priekšlikumam direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES, izmanto LESD 115. pantu par iekšējā tirgus izveidi, nevis LESD 113. pantu par saskaņošanu nodokļu jomā. Tā kā LESD 115. pants attiecas uz kopīgo kompetenču jomu, ir jāpiemēro subsidiaritātes princips. Komisijas sniegtais pamatojums paskaidrojuma raksta 2.3. punktā par ES līmeņa likumdošanas pievienoto vērtību un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu tomēr ir pilnībā pārliecinošs; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka Komisija par juridisko pamatu priekšlikumam direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES, izmanto LESD 115. pantu par iekšējā tirgus izveidi, nevis LESD 113. pantu par saskaņošanu nodokļu jomā. Tā kā LESD 115. pants attiecas uz kopīgo kompetenču jomu, ir jāpiemēro subsidiaritātes princips. Komisijas sniegtais pamatojums paskaidrojuma raksta 2.3. punktā par ES līmeņa likumdošanas pievienoto vērtību un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu tomēr ir pilnībā pārliecinošs;

| 8. | atgādina, ka Eiropas Savienībai gan nav tiešu pilnvaru ietekmēt valstu nodokļu sistēmas, tomēr Komisija var pārbaudīt, vai dažos nodokļu režīmos, piešķirot atsevišķas nodokļu priekšrocības, nav ietverts nelikumīgs valsts atbalsts konkrētiem uzņēmumiem. Ņemot vērā patlaban notiekošo plašo izmeklēšanu, kas skar 21 dalībvalsti vidēji ar pieciem līdz desmit iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem katrā pārbaudītajā dalībvalstī (turklāt divas citas dalībvalstis vēl nav iesniegušas pārskatu par nodokļu nolēmumiem kopš 2010. gada (2)), šķiet, ka ir nepieciešams, lai Komisija izstrādā pamatnostādnes par iepriekšējo nodokļu nolēmumu izstrādi attiecībā pret valsts atbalstu; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Eiropas Savienībai gan nav tiešu pilnvaru ietekmēt valstu nodokļu sistēmas, tomēr Komisija var pārbaudīt, vai dažos nodokļu režīmos, piešķirot atsevišķas nodokļu priekšrocības, nav ietverts nelikumīgs valsts atbalsts konkrētiem uzņēmumiem. Ņemot vērā patlaban notiekošo plašo izmeklēšanu, kas skar 21 dalībvalsti vidēji ar pieciem līdz desmit iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem katrā pārbaudītajā dalībvalstī (turklāt divas citas dalībvalstis vēl nav iesniegušas pārskatu par nodokļu nolēmumiem kopš 2010. gada (2)), šķiet, ka ir nepieciešams, lai Komisija izstrādā pamatnostādnes par iepriekšējo nodokļu nolēmumu izstrādi attiecībā pret valsts atbalstu;

| 9. | piekrīt, ka ir jāatceļ Padomes Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (Uzkrājumu nodokļa direktīva), jo Padomes Direktīva 2014/107/ES, ar ko grozīta Padomes Direktīva 2011/16/ES, attiecas uz visiem finanšu produktiem, tostarp tiem, kam piemērojama Uzkrājumu nodokļa direktīva, kā arī jānovērš abu normu vienlaicīga piemērošana; |
| --- | --- |

9.

piekrīt, ka ir jāatceļ Padomes Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (Uzkrājumu nodokļa direktīva), jo Padomes Direktīva 2014/107/ES, ar ko grozīta Padomes Direktīva 2011/16/ES, attiecas uz visiem finanšu produktiem, tostarp tiem, kam piemērojama Uzkrājumu nodokļa direktīva, kā arī jānovērš abu normu vienlaicīga piemērošana;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2015. gada jūnijā ir iesniegusi rīcības plānu par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem, kurā iekļauti citi pasākumi ar mērķi apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kaitējošu nodokļu konkurenci, un it īpaši apņemšanos 2016. gadā iesniegt jaunu priekšlikumu par kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) ieviešanu, kas būtu obligāta vismaz daudznacionāliem uzņēmumiem. Jāatgādina, ka saskaņā ar skaitliskajiem datiem, ko Eiropas Komisija darīja zināmus 2011. gadā, KKUINB plāns ES uzņēmumiem ļautu ietaupīt 700 miljonu euro gadā, samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas, un 1,3 miljardus euro, pateicoties konsolidācijai; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju konsultēties ar Reģionu komiteju par jauno KKUINB priekšlikumu. |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2015. gada jūnijā ir iesniegusi rīcības plānu par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem, kurā iekļauti citi pasākumi ar mērķi apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kaitējošu nodokļu konkurenci, un it īpaši apņemšanos 2016. gadā iesniegt jaunu priekšlikumu par kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) ieviešanu, kas būtu obligāta vismaz daudznacionāliem uzņēmumiem. Jāatgādina, ka saskaņā ar skaitliskajiem datiem, ko Eiropas Komisija darīja zināmus 2011. gadā, KKUINB plāns ES uzņēmumiem ļautu ietaupīt 700 miljonu euro gadā, samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas, un 1,3 miljardus euro, pateicoties konsolidācijai; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju konsultēties ar Reģionu komiteju par jauno KKUINB priekšlikumu.

Briselē, 2015. gada 14. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktīvas 2011/16/ES 2. pants.

1

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5140_en.htm

2

---