# Službeni list C 297/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 297 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.3 rujna 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 297

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.3 rujna 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 297/01 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije za 2021.–2030. | 1 |
| 2019/C 297/02 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske za 2021.–2030. | 5 |
| 2019/C 297/03 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke za 2021.–2030. | 9 |
| 2019/C 297/04 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske za 2021.–2030. | 13 |
| 2019/C 297/05 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke za 2021.–2030. | 17 |
| 2019/C 297/06 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije za 2021.–2030. | 21 |
| 2019/C 297/07 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske za 2021.–2030. | 25 |
| 2019/C 297/08 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke za 2021.–2030. | 29 |
| 2019/C 297/09 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske za 2021.–2030. | 33 |
| 2019/C 297/10 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske za 2021.–2030. | 36 |
| 2019/C 297/11 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske za 2021.–2030. | 40 |
| 2019/C 297/12 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije za 2021.–2030. | 44 |
| 2019/C 297/13 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra za 2021.–2030. | 48 |
| 2019/C 297/14 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije za 2021.–2030. | 52 |
| 2019/C 297/15 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve za 2021.–2030. | 56 |
| 2019/C 297/16 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga za 2021.–2030. | 60 |
| 2019/C 297/17 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske za 2021.–2030. | 64 |
| 2019/C 297/18 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte za 2021.–2030. | 68 |
| 2019/C 297/19 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske za 2021.–2030. | 72 |
| 2019/C 297/20 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije za 2021.–2030. | 76 |
| 2019/C 297/21 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske za 2021.–2030. | 80 |
| 2019/C 297/22 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala za 2021.–2030. | 84 |
| 2019/C 297/23 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske za 2021.–2030. | 88 |
| 2019/C 297/24 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije za 2021.–2030. | 92 |
| 2019/C 297/25 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke za 2021.–2030. | 96 |
| 2019/C 297/26 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske za 2021.–2030. | 100 |
| 2019/C 297/27 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske za 2021.–2030. | 104 |
| 2019/C 297/28 | Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine za 2021.–2030. | 108 |

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska komisija

2019/C 297/01

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije za 2021.–2030.

1

2019/C 297/02

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske za 2021.–2030.

5

2019/C 297/03

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke za 2021.–2030.

9

2019/C 297/04

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske za 2021.–2030.

13

2019/C 297/05

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke za 2021.–2030.

17

2019/C 297/06

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije za 2021.–2030.

21

2019/C 297/07

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske za 2021.–2030.

25

2019/C 297/08

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke za 2021.–2030.

29

2019/C 297/09

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske za 2021.–2030.

33

2019/C 297/10

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske za 2021.–2030.

36

2019/C 297/11

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske za 2021.–2030.

40

2019/C 297/12

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije za 2021.–2030.

44

2019/C 297/13

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra za 2021.–2030.

48

2019/C 297/14

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije za 2021.–2030.

52

2019/C 297/15

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve za 2021.–2030.

56

2019/C 297/16

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga za 2021.–2030.

60

2019/C 297/17

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske za 2021.–2030.

64

2019/C 297/18

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte za 2021.–2030.

68

2019/C 297/19

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske za 2021.–2030.

72

2019/C 297/20

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije za 2021.–2030.

76

2019/C 297/21

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske za 2021.–2030.

80

2019/C 297/22

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala za 2021.–2030.

84

2019/C 297/23

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske za 2021.–2030.

88

2019/C 297/24

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije za 2021.–2030.

92

2019/C 297/25

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke za 2021.–2030.

96

2019/C 297/26

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske za 2021.–2030.

100

2019/C 297/27

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske za 2021.–2030.

104

2019/C 297/28

Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine za 2021.–2030.

108

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska komisija

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/1

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije za 2021.–2030.

(2019/C 297/01)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Belgija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Belgija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Belgiju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Belgiji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Belgiju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Belgiji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Spomenuti elementi i drugi elementi detaljno su opisani u priloženom radnom dokumentu službi Komisije (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Spomenuti elementi i drugi elementi detaljno su opisani u priloženom radnom dokumentu službi Komisije (6).

| (13) | Belgija je objavila nacrt nacionalnog energetskog i klimatskog plana te njemu priložila nacrt federalnog plana, četiri nacrta regionalnih planova i nekoliko dodatnih priloga. Dok se dodatni dokumenti mogu priložiti, konačni Nacionalni energetski i klimatski plan (NEKP) mora sadržavati sve elemente sukladno uredbi, uključujući informacije za procjenu predloženih razina ambicioznosti te prikladnost plana u pogledu njihova ostvarivanja na temelju sveobuhvatnog pregleda politika i mjera te popratne procjene učinka. Potrebni su značajni napori i politička volja za ostvarivanje boljeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji bi predstavljao koristan alat za omogućivanje suradnje među različitim odgovornim tijelima u ostvarenju energetske tranzicije. Potrebna je posebna pozornost u upravljanju međupoveznicama između dimenzija dekarbonizacije i energetske učinkovitosti te drugih dimenzija, posebice kroz predstavljanje konkretnih i mjerljivih ciljeva koji se odnose na energetsku sigurnost, unutarnje tržište te istraživanje, inovacije i konkurentnost na kojima se temelje ambicije dekarbonizacije, obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti te boljim pojašnjenjem kako je uzeto u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. |
| --- | --- |

(13)

Belgija je objavila nacrt nacionalnog energetskog i klimatskog plana te njemu priložila nacrt federalnog plana, četiri nacrta regionalnih planova i nekoliko dodatnih priloga. Dok se dodatni dokumenti mogu priložiti, konačni Nacionalni energetski i klimatski plan (NEKP) mora sadržavati sve elemente sukladno uredbi, uključujući informacije za procjenu predloženih razina ambicioznosti te prikladnost plana u pogledu njihova ostvarivanja na temelju sveobuhvatnog pregleda politika i mjera te popratne procjene učinka. Potrebni su značajni napori i politička volja za ostvarivanje boljeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji bi predstavljao koristan alat za omogućivanje suradnje među različitim odgovornim tijelima u ostvarenju energetske tranzicije. Potrebna je posebna pozornost u upravljanju međupoveznicama između dimenzija dekarbonizacije i energetske učinkovitosti te drugih dimenzija, posebice kroz predstavljanje konkretnih i mjerljivih ciljeva koji se odnose na energetsku sigurnost, unutarnje tržište te istraživanje, inovacije i konkurentnost na kojima se temelje ambicije dekarbonizacije, obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti te boljim pojašnjenjem kako je uzeto u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatnog pregleda o konkurentnosti, ne samo industrija s visokom potrošnjom energije, već i sektora niskougljičnih tehnologija, pružajući konkretnu analizu o položaju na globalnom tržištu, naglašavajući područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Belgija bi također imala koristi od daljnje integracije politika kružnog gospodarstva i naglašavanjem prednosti tih politika u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatnog pregleda o konkurentnosti, ne samo industrija s visokom potrošnjom energije, već i sektora niskougljičnih tehnologija, pružajući konkretnu analizu o položaju na globalnom tržištu, naglašavajući područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Belgija bi također imala koristi od daljnje integracije politika kružnog gospodarstva i naglašavanjem prednosti tih politika u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Belgiju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Belgiju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Belgija bi trebala dopuniti informacije o politikama i mjerama potrebnima za ostvarivanje cilja za stakleničke plinove u sektorima koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a od –35 % 2030. u usporedbi s 2005., uključujući građevinski i prometni sektor gdje je potrebno ostvariti najveća smanjenja, tako da pruži dodatne detalje o njihovom području primjene, vremenskom rasporedu i očekivanim učincima. Belgija bi trebala navesti namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta, obračunanih emisija iz sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te iz sektora trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Belgija bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na najmanje 25 % kao doprinos cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Belgija bi trebala navesti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Nadalje, Belgija bi trebala osigurati da njezin cilj za 2020. u pogledu obnovljivih izvora koji je postavljen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) u potpunosti bude ostvaren i da se zadrži kao referentna vrijednost za 2021. nadalje te da objasni kako namjerava ostvariti i zadržati taj osnovni udjel. Belgija bi trebala pojačati napore u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te u prometnom sektoru kako bi povećala udio obnovljivih izvora i diversificirala ih. Belgija bi trebala bi navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001, uključujući pojednostavnjenje administrativnih postupaka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Belgija bi trebala povećati razinu ambicioznosti u pogledu energetske učinkovitosti kroz smanjenje konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Belgija bi trebala poduprijeti predložene politike i mjere procjenom učinka i detaljnijim nizom podataka o razmjeru i vremenskom rasporedu provedbe u razdoblju 2021.–2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Belgija bi trebala utvrditi mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost. Prilikom procjene primjerenosti resursa u sektoru električne energije, Belgija bi trebala uzeti u obzir regionalni kontekst i stvarni potencijal spojnih vodova i proizvodnih mogućnosti u susjednim zemljama. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Belgija bi trebala dodatno razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Belgija bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belgija bi trebala pojačati već odličnu regionalnu suradnju s petostranim energetskim forumom na temelju političke deklaracije od 4. ožujka 2019. tako da posebice obuhvati razvoj i nadzor integriranih nacionalnih i energetskih klimatskih planova i to posebno u pogledu pitanja relevantnih za prekograničnu suradnju. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Belgija bi trebala poboljšati brojčano iskazivanje primarno kvalitativnih podataka o potrebama za ulaganjima te ih nadopuniti sveobuhvatnom procjenom ukupnih potreba za ulaganjima radi postizanja ciljeva. Belgija bi trebala omogućiti općenitu procjenu izvora ulaganja, uključujući odgovarajuća financiranja na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Belgija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Belgija bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, uključujući analizu s kvantitativnog gledišta. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Belgija bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine, uključujući u regijama s visokim razinama emisija ugljika i industrijskim regijama. Austrija bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem dodatnih pojedinosti o postojećim i potencijalnim mjerama, planovima u vezi s energetskim siromaštvom i njihovom očekivanom učinku te istodobno završiti analizu u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 211.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1000 final.

4

(5)  COM(2019) 501 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 211.

6

(7)  SWD(2019) 211.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/5

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske za 2021.–2030.

(2019/C 297/02)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Bugarska je dostavila nacrt svojeg nacionalnog energetskog i klimatskog plana 15. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Bugarska je dostavila nacrt svojeg nacionalnog energetskog i klimatskog plana 15. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (4) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(4)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (5) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(5)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (6) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(6)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (7) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(7)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (8) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Bugarsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Bugarskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Bugarsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Bugarskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (9) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (10) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(10)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (11) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6), |
| --- | --- |

(11)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6),

| (12) | Integrirani energetski i klimatski planovi pružaju mogućnost za koherentno definiranje dugoročnih politika i mjera, uzimajući u obzir posljedičnu povezanost među dimenzijama u smislu potencijalnih sinergija ili rizika. Iako se politikama i mjerama opisanima u nacrtu plana razmatraju neke međusobne povezanosti, njihovu je procjenu u svih pet dimenzija potrebno dodatno naglasiti u konačnom planu. Analiza bi mogla uključivati kvantitativne procjene i trebala bi također obuhvaćati moguće negativne interakcije među politikama i mjerama te pokazati kako ih Bugarska namjerava rješavati. Osobito, potrebna je dodatna procjena sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Slično tome, trebalo bi dodatno istražiti ulogu energetske učinkovitosti u rješavanju energetskog siromaštva. Važan element koji je potrebno dalje procijeniti u konačnom planu, uključujući iz perspektive troškova i konkurentnosti, jest interakcija između planiranog nastavka proizvodnje energije iz ugljena i povećanog korištenja plina i dimenzije dekarbonizacije. Drugi je element učinak korištenja biomase na obračunana uklanjanja u sektoru korištenja zemljišta i šumarstva. U dimenziji istraživanja, inovacija i konkurentnosti potrebno je uzeti u obzir vezu između proizvodnje električne energije i uvođenja niskougljičnih tehnologija. |
| --- | --- |

(12)

Integrirani energetski i klimatski planovi pružaju mogućnost za koherentno definiranje dugoročnih politika i mjera, uzimajući u obzir posljedičnu povezanost među dimenzijama u smislu potencijalnih sinergija ili rizika. Iako se politikama i mjerama opisanima u nacrtu plana razmatraju neke međusobne povezanosti, njihovu je procjenu u svih pet dimenzija potrebno dodatno naglasiti u konačnom planu. Analiza bi mogla uključivati kvantitativne procjene i trebala bi također obuhvaćati moguće negativne interakcije među politikama i mjerama te pokazati kako ih Bugarska namjerava rješavati. Osobito, potrebna je dodatna procjena sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Slično tome, trebalo bi dodatno istražiti ulogu energetske učinkovitosti u rješavanju energetskog siromaštva. Važan element koji je potrebno dalje procijeniti u konačnom planu, uključujući iz perspektive troškova i konkurentnosti, jest interakcija između planiranog nastavka proizvodnje energije iz ugljena i povećanog korištenja plina i dimenzije dekarbonizacije. Drugi je element učinak korištenja biomase na obračunana uklanjanja u sektoru korištenja zemljišta i šumarstva. U dimenziji istraživanja, inovacija i konkurentnosti potrebno je uzeti u obzir vezu između proizvodnje električne energije i uvođenja niskougljičnih tehnologija.

| (13) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se provela sveobuhvatna analiza o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, uključujući analizu dekarbonizacije energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Plan bi imao koristi od naglašavanja područja konkurentne prednosti i potencijalnih izazova i od definiranja ciljeva, politika i mjera koji se na njima temelje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Dodatno bi se mogle naglasiti interakcije s kružnim gospodarstvom i posebice njegova relevantnost za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(13)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se provela sveobuhvatna analiza o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, uključujući analizu dekarbonizacije energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Plan bi imao koristi od naglašavanja područja konkurentne prednosti i potencijalnih izazova i od definiranja ciljeva, politika i mjera koji se na njima temelje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Dodatno bi se mogle naglasiti interakcije s kružnim gospodarstvom i posebice njegova relevantnost za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (14) | Preporuke Komisije za Bugarsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7), |
| --- | --- |

(14)

Preporuke Komisije za Bugarsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Bugarske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7),

PREPORUČUJE:

| 1. | Bugarska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na najmanje 27 % kao doprinos cilju Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Bugarska bi trebala iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Bugarska bi trebala povećati razinu ambicioznosti u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te navesti politike i mjere za postizanje ciljeva u pogledu prometa koji su postavljeni u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana i koji su u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Bugarska bi trebala navesti dodatne pojedinosti i mjere u vezi s okvirom kojim se omogućuje potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bugarska bi trebala povećati razinu ambicioznosti prema smanjenju primarne i konačne potrošnje energije u kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. te ih podržati primjerenim politikama i mjerama kojima bi se do 2030. ostvarile dodatne uštede energije. Bugarska bi trebala poduprijeti predložene politike i mjere procjenom učinka i detaljnijim podacima o brojčanom iskazivanju učinaka u smislu očekivanih ušteda energije te o vremenskom rasporedu provedbe. Bugarska bi trebala dodatno razraditi kako se može poboljšati učinkovitost programa u vezi s obvezom uštede energije radi ostvarivanja rezultata. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bugarska bi trebala odrediti snažnu strategiju diversifikacije plina, uključujući relevantne temeljne infrastrukturne projekte i njihove doprinose. Bugarska bi trebala navesti pojedinosti za dugoročnu opskrbu nuklearnih materijala i goriva, osobito u kontekstu predviđenog proširenja nuklearnih proizvodnih mogućnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bugarska bi trebala utvrditi budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve u području integracije na tržište, posebice mjere za razvoj likvidnih i konkurentnih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, što se postiže poticanjem tržišnog natjecanja unutar zemlje, posvemašnjim uvođenjem u cijelosti tržišnih cijena te uklanjanjem prepreka prekograničnoj trgovini. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bugarska bi trebala dodatno razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Bugarska bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bugarska bi trebala pojačati regionalnu suradnju sa susjednim državama članicama i u okviru uspostavljenih regionalnih okvira suradnje kao što su Skupina na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC), uključujući obnovljive izvore, energetsku učinkovitost i dimenziju istraživanja, inovacija i konkurentnosti te uzimajući u obzir zajedničke izazove i ciljeve. Postoji značajan potencijal za daljnju suradnju u kontekstu nadolazećih razvoja u sektoru električne energije, uključujući potrebu za uvođenjem većih udjela obnovljivih izvora i čistog prometa kojima bi se moglo utjecati na međupovezanosti električnog sektora i trgovanje u regiji. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bugarska bi trebala dati pregled ulaganja potrebnih za modernizaciju gospodarstva ostvarivanjem energetskih i klimatskih ciljeva. Bugarska bi trebala omogućiti općenitu procjenu izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Austrija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bugarska bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode i brojčano iskazuju učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bugarska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine te posebice uzimajući u obzir učinke tranzicije na industrije ugljena i druge industrije s visokim razinama emisije ugljika. Bugarska bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući određivanjem procjene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 225.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1001 final/2.

4

(5)  COM(2019) 502 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 225.

6

(7)  SWD(2019) 225.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/9

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke za 2021.–2030.

(2019/C 297/03)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Češka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Češka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (4) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(4)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (5) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(5)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (6) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(6)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (7) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(7)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (8) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Češku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Češkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Češku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Češkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (9) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (10) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(10)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (11) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(11)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (12) | Međusobne povezanosti između dimenzija energetske unije vidljive su u nacrtu plana, ali nisu izričito navedene. Češka bi trebala u konačnom planu proširiti spomenute međusobne povezanosti između različitih dimenzija energetske unije utvrđivanjem sinergija u okviru dimenzija dekarbonizacije, npr. biogoriva, korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo. Sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu trebale bi se dodatno istražiti tako da se razjasni kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarivanju nacionalnih ciljeva o sigurnosti opskrbe energijom te kako bi se rješavao problem energetskog siromaštva. Trebalo bi obuhvatiti i jasne vremenske okvire. Važan element za daljnje razmatranje konačnog plana jest pravedna tranzicija u odnosu na regije ugljena i regije s visokim razinama emisija ugljika. Drugo relevantno razmatranje jesu rizici učinka klimatskih promjena na opskrbu energijom. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(12)

Međusobne povezanosti između dimenzija energetske unije vidljive su u nacrtu plana, ali nisu izričito navedene. Češka bi trebala u konačnom planu proširiti spomenute međusobne povezanosti između različitih dimenzija energetske unije utvrđivanjem sinergija u okviru dimenzija dekarbonizacije, npr. biogoriva, korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo. Sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu trebale bi se dodatno istražiti tako da se razjasni kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarivanju nacionalnih ciljeva o sigurnosti opskrbe energijom te kako bi se rješavao problem energetskog siromaštva. Trebalo bi obuhvatiti i jasne vremenske okvire. Važan element za daljnje razmatranje konačnog plana jest pravedna tranzicija u odnosu na regije ugljena i regije s visokim razinama emisija ugljika. Drugo relevantno razmatranje jesu rizici učinka klimatskih promjena na opskrbu energijom. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (13) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Češka bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(13)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Češka bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (14) | Preporuke Komisije za Češku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(14)

Preporuke Komisije za Češku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Češka bi trebala podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na udio obnovljive energije od najmanje 23 % kao doprinos Češke cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje ovog cilja, Češka bi trebala uključiti okvirnu putanju u konačni plan koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom. Češka bi trebala iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Češka bi trebala povećati razinu ambicioznosti u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te navesti mjere za postizanje ciljeva u pogledu prometa koji su u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Češka bi trebala uključiti mjere za smanjenje administrativnog opterećenja te mjere u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Češka bi trebala podignuti razinu ambicioznosti prema smanjenju primarne potrošnje energije u kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. te ih podržati politikama i mjerama kojima bi se do 2030. ostvarile dodatne uštede energije. Češka bi trebala bolje utvrditi politike i mjere koje se planiraju donijeti u razdoblju 2021.–2030., a donošenje bi se trebalo temeljiti na procjeni očekivanih učinaka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Češka bi trebala uključiti projekcije za buduću energetsku mješavinu, uključujući obnovljive izvore plina, i planirane mjere u području otpornosti energetskog sustava, dodatne mjere za potražnju, mjere za kibernetičku sigurnost i kritičnu infrastrukturu. Češka bi trebala pružiti detaljnije politike i mjere s ciljem diversifikacije opskrbe prirodnim plinom iz trećih zemalja. Osim toga, trebala bi navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u odnosu na diversifikaciju i smanjenje energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost i dugoročna opskrba nuklearnim materijalima i gorivom, posebice u kontekstu razvoja nuklearnih proizvodnih mogućnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Češka bi trebala utvrditi budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve u pogledu integracije na tržište, posebice dobro definirane nove i planirane mjere. Češka bi trebala navesti potencijal obnovljivih plinova. Češka bi u planu trebala navesti sveukupnu procjenu postojećih i budućih mjera u odnosu na razvoj konkurentnosti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Češka bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Češka bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Češka bi trebala nastaviti već odličan pristup regionalnoj suradnji u okviru Višegradske skupine koja obuhvaća Češku, Mađarsku, Poljsku i Slovačku, kao i bilateralne dijaloge s drugim državama članicama. Takva bi suradnja trebala uključivati teme kao što su daljnja integracija na unutarnjem energetskom tržištu, mjere u vezi procjene prikladnosti sustava u kontekstu planiranog nastavka tržišta mogućnosti, pravedne tranzicije, dekarbonizacija i daljnje uvođenje obnovljivih izvora, uključujući posljedične učinke na energetski sustav i prekograničnu trgovinu električnom energijom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Češka bi trebala proširiti svoju analizu troškova i izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a koja je zasada predviđena za specifične politike, na način da se njome omogući općeniti pregled potreba za ulaganjima za postizanje energetskih i klimatskih ciljeva. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Češka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Češka bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode i brojčano iskazuju učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Češka bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. U konačnom integriranom nacionalnom i klimatskom planu posebice bi se trebao analizirati učinak energetske tranzicije stanovnika kod kojih se primjenjuje postupno ukidanje ugljena ili kod kojih postoje prilagodbe u drugim sektorima s visokom potrošnjom energije te napraviti poveznicu na češki strateški okvir, ReStart, promicanjem pravedne tranzicije čeških regija ugljena. Bugarska bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući određivanjem procjene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18.lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 214.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1002 final.

4

(5)  COM(2019) 503 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 214.

6

(7)  SWD(2019) 214.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/13

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske za 2021.–2030.

(2019/C 297/04)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 288.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Danska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Danska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena objavljuje se (2) zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena objavljuje se (2) zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Dansku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Danskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Dansku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Danskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom bi planu Danska trebala uzeti u obzir sinergije između pet dimenzija energetske unije i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, uključujući objašnjenje kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. U kontekstu osiguranja upravljane provedbe cilja od 100 % obnovljive električne energije do 2030., dodatni podaci o specifičnim ciljevima u odnosu na odgovor na potražnju, agregaciju, fleksibilnost sustava, pametne rešetke, pohranu, distribuiranu proizvodnju, zaštitu potrošača i konkurentnost u maloprodajnom energetskom sektoru također su važni elementi koje je potrebno spomenuti u konačnom planu. Važno je da je konačnim planom obuhvaćen detaljni opis svih subvencija za energiju kao i nacionalnih politika, mjera i vremenskih rasporeda za njihovo postupno ukidanje, posebice za fosilna goriva. Informacije o tome kako rizici klimatskih promjena mogu utjecati na opskrbu energijom također bi pomogle u poboljšanju plana. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom bi planu Danska trebala uzeti u obzir sinergije između pet dimenzija energetske unije i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, uključujući objašnjenje kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. U kontekstu osiguranja upravljane provedbe cilja od 100 % obnovljive električne energije do 2030., dodatni podaci o specifičnim ciljevima u odnosu na odgovor na potražnju, agregaciju, fleksibilnost sustava, pametne rešetke, pohranu, distribuiranu proizvodnju, zaštitu potrošača i konkurentnost u maloprodajnom energetskom sektoru također su važni elementi koje je potrebno spomenuti u konačnom planu. Važno je da je konačnim planom obuhvaćen detaljni opis svih subvencija za energiju kao i nacionalnih politika, mjera i vremenskih rasporeda za njihovo postupno ukidanje, posebice za fosilna goriva. Informacije o tome kako rizici klimatskih promjena mogu utjecati na opskrbu energijom također bi pomogle u poboljšanju plana. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatnije analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetskih sektora i industrijskih sektora s visokim razinama emisije ugljika. Strategija izvoza energetskih tehnologija mogla bi služiti kao temelj mjerljivim ciljevima koji bi se ubuduće mogli uključiti u konačni plan, zajedno s politikama i mjerama za njihovo postizanje. U konačnom nacionalnom energetskom i klimatskom planu također bi se mogle naglasiti uštede u emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz ambicioznih radnji u vezi s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatnije analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetskih sektora i industrijskih sektora s visokim razinama emisije ugljika. Strategija izvoza energetskih tehnologija mogla bi služiti kao temelj mjerljivim ciljevima koji bi se ubuduće mogli uključiti u konačni plan, zajedno s politikama i mjerama za njihovo postizanje. U konačnom nacionalnom energetskom i klimatskom planu također bi se mogle naglasiti uštede u emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz ambicioznih radnji u vezi s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Dansku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Dansku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Danska bi trebala razjasniti kako planira ostvariti svoj cilj u pogledu emisija stakleničkih plinova do 2030. za emisije koje nisu obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama EU-a od –39 % u usporedbi s 2005., tako da uspostavi i troškovno učinkovite politike u građevinskom sektoru te definira svoje planirane politike u vezi prometa te navede namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta, sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te sustava trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Danska bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 55 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Danska bi trebala između ostalog razjasniti razinu okvirne putanje koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Nadalje, Danska bi trebala iznijeti putanje i odgovarajuće mjere u prometnom sektoru kako bi ostvarila prometni cilj u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Danska bi trebala pružiti dodatne pojedinosti o specifičnim mjerama kojima se osigurava održivost opskrbe biomasom i njezine primjene u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase u danskoj energetskoj mješavini. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Danska bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. u kontekstu povećanja razine napora kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Danska bi trebala predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se kompenzirali vjerojatni učinci bitno sniženih razina financiranja za energetsku učinkovitost te za dogovorena porezna smanjenja, a kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Danska bi trebala uključiti mjere čija je namjena ušteda energije i kojima se to može napraviti sukladno članku 7. Direktive 2012/27/EU. To je posebice važno u kontekstu odluke Danske da zatvori svoj postojeći program u vezi obveze u pogledu energetske učinkovitosti čime bi se smanjilo financiranje dostupno za konačne mjere uštede energije. Danska bi trebala više pojasniti aktualne mjere kojima se mogu ostvariti ambicije u pogledu čišćeg i učinkovitijeg prometa i vozila. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Danska bi trebala definirati jasne, mjerljive i budućnosti okrenute ciljeve o integraciji na tržište. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Danska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Danska bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Danska bi trebala proširiti postojeće dobre dogovore o regionalnoj suradnji na druge mehanizme suradnje, posebice s drugim nordijskim zemljama (Finska, Island, Norveška i Švedska) i baltičkim zemljama (Estonija, Latvija i Litva). Moguća područja za pojačanu suradnju u području obnovljivih izvora uključuju planirane statističke prijenose ili hibridne projekte u vezi s obnovljivom energijom gdje je električna energija iz vjetra povezana s više tržišta. U istraživanju i inovacijama ta područja uključuju usklađivanje znanstveno-istraživačkih programa, koordinirano financiranje i utvrđivanje sinergija s drugim državama članicama i s programima i inicijativama Unije. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Danska bi trebala proširiti pruženu analizu potreba za ulaganjima tako da procijeni javne i privatne potrebe ulaganja planiranih politika kako bi se ostvarili klimatski i energetski ciljevi do 2030. te naveli vjerojatni izvori njihova financiranja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Danska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Danska bi pozdravljenu integraciju s politikama o ublažavanju klimatskih promjena i onečišćenju zraka trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno trebala bi barem uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Danska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 275.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1003 final.

4

(5)  COM(2019) 504 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 275.

6

(7)  SWD(2019) 275.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/17

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke za 2021.–2030.

(2019/C 297/05)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Njemačka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Njemačka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Njemačku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Njemačkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Njemačku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Njemačkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | S obzirom na sveukupno dobro postavljene nacionalne ciljeve u energetskoj i klimatskoj politici u nacrtu plana, u konačnom bi se planu mogle navesti glavne interakcije između ovih ciljeva u smislu nacionalnih razina ambicioznosti i u smislu provizornih, planiranih, dodatnih i postojećih političkih instrumenata. Dodatno razjašnjenje spajanja sektora i povezane strukture poticaja u različitim sektorima gospodarstva omogućilo bi obuhvatnije rješavanje pitanja dosljednosti politika i mjera s dimenzijama energetske unije i između njih. U tom bi se kontekstu moglo razmotriti utvrđivanje potreba za ulaganjima u svim dimenzijama energetske unije, sprječavanje iznenadnih utjecaja promjenjivih cijena osiguranjem postepenog ukidanja subvencija za energiju s dugoročnom vidljivosti, te mjere kojima se ublažava učinak osjetljivih potrošača putem mjera u vezi s energetskim siromaštvom. Sveobuhvatna procjena učinka mogla bi pomoći u rješavanju interakcija politike, primjerice brojčanim iskazivanjem učinka na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva održive opskrbe biomase za energetske namjene, uključujući rizike za energetsku sigurnost uslijed klimatskih promjena. Kvantitativnim pregledom konačnog plana razvoja različitih izvora fleksibilnosti potrebnih za integraciju sve većeg udjela obnovljive energije u sustavu električne energije moglo bi se pomoći u rješavanju dodatnih interakcija između dimenzija energetske unije. Mogle bi se obuhvatnije uključiti informacije o tome kako je načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu uzeto u obzir u nacionalnim politikama i mjerama u raznim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na sveukupno dobro postavljene nacionalne ciljeve u energetskoj i klimatskoj politici u nacrtu plana, u konačnom bi se planu mogle navesti glavne interakcije između ovih ciljeva u smislu nacionalnih razina ambicioznosti i u smislu provizornih, planiranih, dodatnih i postojećih političkih instrumenata. Dodatno razjašnjenje spajanja sektora i povezane strukture poticaja u različitim sektorima gospodarstva omogućilo bi obuhvatnije rješavanje pitanja dosljednosti politika i mjera s dimenzijama energetske unije i između njih. U tom bi se kontekstu moglo razmotriti utvrđivanje potreba za ulaganjima u svim dimenzijama energetske unije, sprječavanje iznenadnih utjecaja promjenjivih cijena osiguranjem postepenog ukidanja subvencija za energiju s dugoročnom vidljivosti, te mjere kojima se ublažava učinak osjetljivih potrošača putem mjera u vezi s energetskim siromaštvom. Sveobuhvatna procjena učinka mogla bi pomoći u rješavanju interakcija politike, primjerice brojčanim iskazivanjem učinka na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva održive opskrbe biomase za energetske namjene, uključujući rizike za energetsku sigurnost uslijed klimatskih promjena. Kvantitativnim pregledom konačnog plana razvoja različitih izvora fleksibilnosti potrebnih za integraciju sve većeg udjela obnovljive energije u sustavu električne energije moglo bi se pomoći u rješavanju dodatnih interakcija između dimenzija energetske unije. Mogle bi se obuhvatnije uključiti informacije o tome kako je načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu uzeto u obzir u nacionalnim politikama i mjerama u raznim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Dodatni element koji zaslužuje veću pozornost jest industrijska konkurentnost u područjima konkurentskih prednosti Njemačke i potencijalnih izazova u njezinoj energetskoj tranziciji. Mjerljivi ciljevi za budućnost bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva, obrazovnom i industrijskom politikom. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Dodatni element koji zaslužuje veću pozornost jest industrijska konkurentnost u područjima konkurentskih prednosti Njemačke i potencijalnih izazova u njezinoj energetskoj tranziciji. Mjerljivi ciljevi za budućnost bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva, obrazovnom i industrijskom politikom. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Njemačku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Njemačku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Njemačka bi trebala navesti troškovno učinkovite dodatne politike i mjere, konkretno u građevinskom i poljoprivrednom sektoru, kako bi se riješio bitni nedostatak koji se predviđa cilju u pogledu emisija stakleničkih plinova za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a za 2030. od –38 % u usporedbi s 2005. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Njemačka bi trebala navesti brojčano iskazane politike i mjere u skladu s obvezama iz Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se pravodobno i troškovno učinkovito ostvario njemački doprinos od 30 % udjela obnovljivih izvora cilju Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Njemačka bi trebala iznijeti putanje i specifične mjere kako bi ostvarila cilj u pogledu prometa u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Njemačka bi trebala navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001, uključujući pojednostavnjenje administrativnih postupaka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Njemačka bi trebala iznijeti dostatno ambiciozni nacionalni doprinos za primarnu i konačnu energetsku potrošnju koja uzima u obzir potrebu za zajedničko povećanje razine napora potrebnih za ostvarivanje cilja Unije za 2030. te za podržavanje nacionalnog doprinosa politikama i mjerama u opsegu koji je prikladan za ostvarivanje odgovarajućih ušteda energije. Njemačka bi trebala utvrditi politike koje se planiraju donijeti i provesti u razdoblju od 2021. do 2030., njihove očekivane učinke kao i vremenski raspored za provedbu i troškovne zahtjeve. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Njemačka bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja ovisnosti o energiji, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, kao i informacije o postupnom ukidanju iz nuklearnih mogućnosti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Njemačka bi trebala definirati budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za jačanje marketinških signala i poboljšanje djelotvornog učinka sastavnica tržišta u cijeni električne energije. Njemačka bi trebala uključiti vremenski raspored s odgovarajućim mjerama za uklanjanje strukturne prenatrpanosti u električnom sustavu te za omogućivanje učinkovite otpreme i lokacijskih signala na tržište kao važan element konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, posebice na temelju daljnje suradnje i koordinacije s drugim državama članicama u kontekstu funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Njemačka bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti od 2022. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Njemačka bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Njemačka bi trebala nastaviti finalizaciju integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana tijekom njegove provedbe, regionalne suradnje u odgovarajućim skupinama na visokoj razini te savjetovanja iz susjednih država članica. U tom je kontekstu potreban naglasak na postupno ukidanje ugljena i lignita, primjenu obnovljivih izvora i unutarnje energetsko tržište, čime bi se rješavala pitanja razina i mogućnosti međusobne povezivosti od 2021. nadalje, regionalnih mjera suradnja u vezi s procjenom primjerenosti sustava, pravedne tranzicije i promjene u energetskom sustavu potrebne za unos viših udjela obnovljivih izvora za koje se očekuje da će izmijeniti prekograničnu trgovinu električnom energijom i istodobno povećati potrebu za fleksibilnosti sustava. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Njemačka bi trebala proširiti svoju analizu potreba za ulaganjima u infrastrukturu prijenosa električne energije i stvoriti općeniti pregled potreba za ulaganjima za postizanje energetskih i klimatskih ciljeva. Njemačka bi trebala omogućiti općenitu procjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Njemačka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Njemačka bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode i kvantificiraju učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Njemačka bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o socioekonomskom učinku i planiranom postupnom ukidanju ili o prilagodbama u drugim sektorima s velikim emisijama ugljika. Njemačka bi trebala opisati povezane učinke planiranih ciljeva, politika i mjera na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Njemačka bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući pružanjem namjenske procjene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 229.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1004 final.

4

(5)  COM(2019) 505 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 229.

6

(7)  SWD(2019) 229.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/21

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije za 2021.–2030.

(2019/C 297/06)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Estonija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 28. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Estonija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 28. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Estoniju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Estoniji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Estoniju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Estoniji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Estonija bi trebala u konačnom planu uzeti u obzir međusobne povezanosti između planiranih politika i mjera, konkretno razmatranjem posljedica načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu na dekarbonizaciju, energetsku sigurnost i dimenzije unutarnjeg energetskog tržišta. Doprinos energetske učinkovitosti u smanjenju ovisnosti o uvozu energije i nadoknađivanju učinka smanjenja proizvodnje električne energije iz uljnog škriljevca važni su elementi u tom pogledu, između ostalog u cilju integracije sve većeg udjela obnovljivih izvora i osiguranja primjerenosti budućeg sustava proizvodnje električne energije. Drugo relevantno razmatranje jesu rizici učinka klimatskih promjena na opskrbu energijom. Estonija bi posebnu pozornost trebala obratiti na navođenje stanja provedbe i učinaka politika i mjera, kao i pružiti projekcije za emisije stakleničkih plinova prema sektoru politike (sustav trgovanja emisijama, sektori raspodjele tereta te korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo). Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Estonija bi trebala u konačnom planu uzeti u obzir međusobne povezanosti između planiranih politika i mjera, konkretno razmatranjem posljedica načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu na dekarbonizaciju, energetsku sigurnost i dimenzije unutarnjeg energetskog tržišta. Doprinos energetske učinkovitosti u smanjenju ovisnosti o uvozu energije i nadoknađivanju učinka smanjenja proizvodnje električne energije iz uljnog škriljevca važni su elementi u tom pogledu, između ostalog u cilju integracije sve većeg udjela obnovljivih izvora i osiguranja primjerenosti budućeg sustava proizvodnje električne energije. Drugo relevantno razmatranje jesu rizici učinka klimatskih promjena na opskrbu energijom. Estonija bi posebnu pozornost trebala obratiti na navođenje stanja provedbe i učinaka politika i mjera, kao i pružiti projekcije za emisije stakleničkih plinova prema sektoru politike (sustav trgovanja emisijama, sektori raspodjele tereta te korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo). Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Estonija bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Estonija bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Estoniju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Estoniju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Estonije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Estonija bi trebala razjasniti kako namjerava ostvariti cilj u pogledu emisije stakleničkih plinova za emisije koje nisu obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama EU-a od –13 % prije 2005., uključujući ulogu sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Ovo konkretno zahtijeva daljnju analizu kombiniranog učinka planiranih politika te primjenu pravila o obračunavanju sukladno Uredbi (EU) 2018/841. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Estonija bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 42 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Estonija bi trebala pružiti dodatne detalje o mjerama za ostvarivanje okvirnog cilja u sektoru grijanja i hlađenja sukladno članku 23. Direktive (EU) 2018/2001 te osigurati da su uspostavljene prikladne mjere za povećanje obnovljivih izvora kako bi se ostvario cilj u pogledu prometa iz nacrta plana i koji je u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Estonija bi trebala pružiti dodatne pojedinosti o specifičnim mjerama kojima se planira osigurati dugoročna održivost primjene biomase u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase u estonskoj energetskoj mješavini. Trebala bi navesti mjere u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Estonija bi trebala podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. u kontekstu povećanja razine napora kako bi bilo moguće povećati napore potrebne za postizanje cilja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Estonija bi to trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. U konačnom bi planu trebala uključiti sve politike i mjere planirane za ostvarivanje cilja kumulativnih ušteda s realističnim rasporedom provedbe i jasnom procjenom njihovih potreba za ulaganjima. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Estonija bi trebala navesti mjere za osiguranje prikladnosti proizvodnje električne energije u kontekstu ambicioznog cilja u pogledu obnovljivih izvora, uključujući mjere za odgovor na potražnju te skladištenje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Estonija bi trebala definirati budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za razvijanje konkurentnih maloprodajnih tržišta te za razvijanje razine uključenosti potrošača na maloprodajnom tržištu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Estonija bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Estonija bi trebala pojačati već dobre dogovore o regionalnoj suradnji između baltičkih zemalja (Estonija, Latvija, Litva), proširiti ih na nova područja te proširiti geografski doseg kako bi uključivao nordijske zemlje (Danska, Finska, Island, Norveška i Švedska). Naglasak regionalnih razmjena trebao bi biti na područjima unutarnjeg energetskog tržišta i energetske sigurnosti, u kontekstu promjena u sustavima električne energije koji primaju više udjele obnovljive električne energije, čime se povećava uvoz/izvoz električne energije te pojačava potreba za fleksibilnosti sustava, kao i na dekarbonizaciji prometnog sektora i znanstvenog istraživanja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Estonija bi trebala omogućiti općeniti pregled ulaganja potrebnog za modernizaciju svojeg gospodarstva ostvarivanjem energetskih i klimatskih ciljeva te općenitu procjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Estonija bi trebala popisati mjere i planove za postupno ukidanje subvencija za energiju, posebice za fosilna goriva. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Estonija bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju projekcije onečišćenja zraka na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Estonija bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Estonija bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući naglašavanjem primjene mjera energetske učinkovitosti radi ublažavanja energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 277.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1005 final.

4

(5)  COM(2019) 506 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 277.

6

(7)  SWD(2019) 277.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/25

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske za 2021.–2030.

(2019/C 297/07)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Irska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Irska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Irsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Irskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Irsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Irskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Irska bi se u konačnom planu trebala nadovezati na razmatranja međudjelovanja politika iz nacrta plana navodeći obrazloženje sinergija među dimenzijama dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg energetskog tržišta. Jedno od tih pitanja jest učinak planiranog postupnog ukidanja ugljena i povećanja razina energije iz obnovljivih izvora na energetsku sigurnost i adekvatnost proizvodnje elektroenergetskog sustava. Drugo pitanje koje valja obrazložiti jest usklađenost planiranog povećanja uporabe biomase s planom povećanja uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Razmatranje načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu pri utvrđivanju kriterija za prihvatljivost potpore za obnovljive izvore energije i predlaganju politika u dimenzijama energetske sigurnosti i unutarnjeg energetskog tržišta drugi je važan element koji treba obuhvatiti u konačnom planu. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Irska bi se u konačnom planu trebala nadovezati na razmatranja međudjelovanja politika iz nacrta plana navodeći obrazloženje sinergija među dimenzijama dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg energetskog tržišta. Jedno od tih pitanja jest učinak planiranog postupnog ukidanja ugljena i povećanja razina energije iz obnovljivih izvora na energetsku sigurnost i adekvatnost proizvodnje elektroenergetskog sustava. Drugo pitanje koje valja obrazložiti jest usklađenost planiranog povećanja uporabe biomase s planom povećanja uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Razmatranje načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu pri utvrđivanju kriterija za prihvatljivost potpore za obnovljive izvore energije i predlaganju politika u dimenzijama energetske sigurnosti i unutarnjeg energetskog tržišta drugi je važan element koji treba obuhvatiti u konačnom planu. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od razmatranja uloge kružnog gospodarstva, pozivajući se na nacionalne strategije i planove djelovanja te navodeći njihove koristi i moguće kompromise u smislu smanjenja emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od razmatranja uloge kružnog gospodarstva, pozivajući se na nacionalne strategije i planove djelovanja te navodeći njihove koristi i moguće kompromise u smislu smanjenja emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Irsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Irsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Irska bi trebala predložiti dodatne mjere, posebno u građevinskom i prometnom sektoru, kako bi na troškovno učinkovit način smanjila znatnu predviđenu razliku u odnosu na njezin cilj za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –30 % u usporedbi s 2005. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi, kao doprinos Irske cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030., predložiti udio energije iz obnovljivih izvora od najmanje 31 % kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi uključiti okvirnu putanju u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje te objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi predložiti putanje i odgovarajuće mjere u sektoru grijanja i hlađenja te prometnom sektoru kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi uspostaviti mjere za svladavanje administrativnog opterećenja i detaljne informacije u vezi s mjerama o okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Irska bi trebala znatno povećati svoju razinu ambicije u pogledu energetske učinkovitosti kroz smanjenje razine krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije u smislu apsolutne vrijednosti u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi iskazati svoj konačan doprinos kao posebnu vrijednost za potrošnju primarne energije i krajnju potrošnju energije. Trebala bi detaljno razraditi temeljnu metodologiju za procjenu uštede energije. Također bi trebala navesti ulaganja potrebna za provedbu politika energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebala bi navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, posebno u sektoru plina i nafte s obzirom na nesigurnosti koje se odnose na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Irska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama njezinog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi se nadovezati na okvir Energetske suradnje zemalja na Sjevernom moru i Inicijative za čistu energije za otoke Europske unije kako bi ispunila ciljeve u pogledu obnovljivih izvora i osigurala pravodobnu provedbu projekata međupovezanosti koji su u tijeku. U pogledu odluke Ujedinjene Kraljevine da napusti Europsku uniju Irska bi trebala navesti mjere kojima bi se osigurao nastavak regionalne suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom u smislu interventnih planova pripravnosti i odgovora koji se odnose na električnu energiju i sigurnost opskrbe plinom i naftom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi navesti provedena djelovanja i planove za postupno ukidanje energetskih subvencija, posebno za fosilna goriva. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trebala bi predstaviti učinke na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružajući informacije na kojima se temelje i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Irska bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne energetske tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koji planirane politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Konačni plan trebao bi se posebno osvrnuti na učinak koji tranzicija ima na stanovništvo regija s visokom razinom emisija ugljika. Irska bi trebala dopuniti pristup rješavanju pitanja energetskog siromaštva okvirnim ciljevima smanjenja energetskog siromaštva kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 230.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1006 final.

4

(5)  COM(2019) 507 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 230.

6

(7)  SWD(2019) 230.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/29

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke za 2021.–2030.

(2019/C 297/08)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Grčka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 25. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Grčka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 25. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Grčku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Grčkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Grčku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Grčkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom bi planu Grčke temelji trebali biti pozitivne međusobne povezanosti između planiranih politika i mjera iz nacrta plana te bi ona trebala dalje istražiti izazovnije političke međusobne povezanosti. Jednu takvu međupovezanost predstavljaju sinergije s dimenzijom dekarbonizacije, npr. učinak planiranih politika o bioenergiji na obračunane emisije i uklanjanja u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Drugu međupovezanost predstavljaju sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, npr. objašnjenjem kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva i sigurnosti opskrbe energijom. Energetska bi se učinkovitost također mogla razmotriti u pogledu ublažavanja energetskog siromaštva. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom bi planu Grčke temelji trebali biti pozitivne međusobne povezanosti između planiranih politika i mjera iz nacrta plana te bi ona trebala dalje istražiti izazovnije političke međusobne povezanosti. Jednu takvu međupovezanost predstavljaju sinergije s dimenzijom dekarbonizacije, npr. učinak planiranih politika o bioenergiji na obračunane emisije i uklanjanja u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Drugu međupovezanost predstavljaju sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, npr. objašnjenjem kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva i sigurnosti opskrbe energijom. Energetska bi se učinkovitost također mogla razmotriti u pogledu ublažavanja energetskog siromaštva. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od pokrivanja sektora niskougljičnih tehnologija, uključujući mjere za dekarbonizaciju energetskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika i sveobuhvatniju analizu o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran ovaj sektor, naglašavajući područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova. Grčka bi također imala koristi od dodatne razrade ušteda u emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz mjera povezanih s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od pokrivanja sektora niskougljičnih tehnologija, uključujući mjere za dekarbonizaciju energetskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika i sveobuhvatniju analizu o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran ovaj sektor, naglašavajući područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova. Grčka bi također imala koristi od dodatne razrade ušteda u emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz mjera povezanih s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Grčku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Grčku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Grčka bi trebala omogućiti pravodobno i troškovno učinkovito postizanje doprinosa Grčke od 31 % cilju Unije u pogledu obnovljive energije do 2030. tako da u konačnom planu obuhvati, između ostalog, okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999 te pruža detaljnije i brojčano iskazane politike i mjere sukladne obvezama iz Direktive (EU) 2018/2001. Grčka bi trebala pomiriti ciljeve navedene u nacrtu plana za udio obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja s okvirnim ciljem iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 i u prometnom sektoru u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Grčka bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti prema smanjenju konačne i primarne potrošnje energije u kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. te ih podržati politikama i mjerama kojima bi se do 2030. ostvarile dodatne uštede energije. Grčka bi trebala razjasniti vremenski raspored usvajanja i provedbe politika za koje je predviđeno da će biti na snazi od 2020., posebice za nove instrumente. Namjena mjera predviđenih za postizanje zajedničkih ciljeva uštede trebala bi biti primjerenog opsega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Grčka bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja ovisnosti o energiji, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, posebice u odnosu na prirodni plin. Grčka bi trebala uključiti procjenu o tome kako infrastrukturni projekti i regionalna suradnja pridonose ciljevima energetske sigurnosti te ujedno iskoristiti regionalnu suradnju i fleksibilne mogućnosti za ostvarivanje mogućnosti koje smanjenje emisija stakleničkih plinova predstavlja za modernizaciju grčkog gospodarstva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Grčka bi trebala uključiti budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za povećanje konkurentnosti na maloprodajnim i veleprodajnim tržištima u skladu sa svojom obvezom iz programa Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) u vezi smanjenja operatorovih tržišnih udjela na maloprodajnom i veleprodajnom tržištu ispod 50 % do 2020. Grčka bi trebala provesti ciljni model za električnu energiju i spajanje tržišta sa susjedima na temelju vremenskih rasporeda dogovorenih u mehanizmu nadziranja nakon programa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Grčka bi trebala brojčano iskazati nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Grčka bi trebala pojačati postojeću dogovorenu dobru suradnju s Bugarskom i Ciprom kao i sa zemljama Skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC). Grčka bi trebala u kontekstu inicijative „Čista energija za otoke EU-a” pojačati suradnju s državama članicama i otočkim regijama koje se suočavaju s istim geografskim, klimatskim i infrastrukturnim izazovima i mogućnostima u svojoj energetskoj tranziciji. Grčka bi trebala istražiti prekogranični potencijal i makroregionalne aspekte koordinirane energetske i klimatske politike, osobito na jadransko-jonskom području, s ciljem smanjenja ugljičnog otiska regije i primjene pristupa ekosustava. Naglasak regionalnih razmjena mogao bi biti na područjima unutarnjeg energetskog tržišta i energetske sigurnosti, u kontekstu promjena u sustavima električne energije koji primaju više udjele obnovljive električne energije, čime se povećava uvoz i izvoz električne energije te pojačava potreba za fleksibilnosti sustava. Pored toga, Grčka bi trebala iskoristiti bilateralnu suradnju i fleksibilne mogućnosti za ostvarivanje mogućnosti koje smanjenje emisija stakleničkih plinova predstavlja za modernizaciju grčkog gospodarstva. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Grčka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Grčka bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Grčka bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje, vještine i obuku. Grčka bi trebala pružiti detaljnije informacije o projektima kojima se podržava pravedna tranzicija, navesti oblike podrške i učinke inicijativa te ujedno napraviti poveznicu na tranziciju regija ugljena, regija s visokim razinama emisije ugljika i industrijskih regija. Grčka bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 261

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1007 final.

4

(5)  COM(2019) 508 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 261.

6

(7)  SWD(2019) 261.

7

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/33

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske za 2021.–2030.

(2019/C 297/09)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Španjolska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 22. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Španjolska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 22. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Španjolsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Španjolskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Španjolsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Španjolskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Postoji široka dosljednost ciljeva unutar i među dimenzijama, posebno u odnosu na dekarbonizaciju i energetsku učinkovitost. Španjolska bi u konačnom planu isto tako trebala opisati međusobnu povezanost planiranih politika i mjera i dodatno ih kvantificirati, ako je to moguće. Usmjerenost bi mogla biti na sinergijama između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjavajući kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. Interakcije planiranih politika povezanih s postupnim ukidanjem elektrana na ugljen i nuklearnih elektrana, uključujući strategiju za uporabu postrojenja nuklearnog gorivnog ciklusa u zemlji, učinak rizika klimatskih promjena na opskrbu energijom i učinak povećanog prodora obnovljivih izvora energije na unutarnje tržište isto su tako važni elementi koje treba riješiti u konačnom planu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Postoji široka dosljednost ciljeva unutar i među dimenzijama, posebno u odnosu na dekarbonizaciju i energetsku učinkovitost. Španjolska bi u konačnom planu isto tako trebala opisati međusobnu povezanost planiranih politika i mjera i dodatno ih kvantificirati, ako je to moguće. Usmjerenost bi mogla biti na sinergijama između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjavajući kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. Interakcije planiranih politika povezanih s postupnim ukidanjem elektrana na ugljen i nuklearnih elektrana, uključujući strategiju za uporabu postrojenja nuklearnog gorivnog ciklusa u zemlji, učinak rizika klimatskih promjena na opskrbu energijom i učinak povećanog prodora obnovljivih izvora energije na unutarnje tržište isto su tako važni elementi koje treba riješiti u konačnom planu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Španjolsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Španjolsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Španjolske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Španjolska bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 42 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebala bi uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebala bi navesti dodatne pojedinosti o mjerama smanjenja administrativnog opterećenja i u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi dodatno istražiti na koji bi način trebalo dodatno razviti trenutačne mjere kako bi se ostvarila njihova ambicija postizanja očekivanih ušteda energije. Takvim će se mjerama morati ostvariti porast ušteda energije u usporedbi s trenutačnim postignućima, a izazove takvog znatnog povećanja trebalo bi uzeti u obzir na primjeren način. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Španjolska bi trebala dodatno razviti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost, kao i informacije o postupnom ukidanju nuklearne energije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebala bi definirati budućnosti okrenute ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za rješavanje predvidljivog razvoja tarifnih deficita u elektroenergetskom i plinskom sektoru i mogući učinak predviđenih mjera. Trebala bi navesti strategiju i rok za napredak prema cijenama u potpunosti temeljenima na tržištu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Španjolska bi trebala dodatno razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i konačnog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi pojačati postojeću dobru regionalnu suradnju s Francuskom i Portugalom u svrhu rješavanja, prije svega, područja unutarnjeg energetskog tržišta i energetske sigurnosti, a posebno prekograničnih i međuregionalnih međupovezanosti. Trebala bi razmotriti jačanje mjera koje se odnose na regionalnu suradnju u područjima obnovljive energije i energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Španjolska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Točnije, planom bi trebalo obuhvatiti pitanje učinaka na regije s visokom razinom ugljena i emisija ugljika i integrirati nacionalnu strategiju za energetsku tranziciju. Španjolska trebala bi uključiti posebnu procjenu pitanja energetskog siromaštva, zajedno sa svim povezanim ciljevima ili posebnim politika ili mjerama, kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 262.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1008 final.

4

(5)  COM(2019) 509 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 262.

6

(7)  SWD(2019) 262.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/36

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske za 2021.–2030.

(2019/C 297/10)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Francuska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 15. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Francuska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 15. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Francusku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Francuskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Francusku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Francuskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom bi planu Francuska trebala uzeti u obzir interakcije između dimenzija. Kao primjer, mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti ili povećanje primjene električnih vozila pojačat će se sigurnost opskrbe smanjenjem potreba za uvoz nafte i plina. U nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana priznato je da je energetska učinkovitost prvo načelo kojim se usmjeravaju napori prema energetskoj tranziciji. Uključene su neke negativne interakcije između politika i mjera u jednoj dimenziji i ciljeva u drugoj. Potrebna je detaljna analiza razvoja vršnog opterećenja u razdoblju od 2021. do 2030. i točna procjena energetske sigurnosti i međupovezanosti, kao i postavljanje ciljeva u skladu s time. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. U konačnom bi se planu moglo uključiti više informacija o tome kako rizici od klimatskih promjena mogu utjecati na opskrbu energijom. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom bi planu Francuska trebala uzeti u obzir interakcije između dimenzija. Kao primjer, mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti ili povećanje primjene električnih vozila pojačat će se sigurnost opskrbe smanjenjem potreba za uvoz nafte i plina. U nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana priznato je da je energetska učinkovitost prvo načelo kojim se usmjeravaju napori prema energetskoj tranziciji. Uključene su neke negativne interakcije između politika i mjera u jednoj dimenziji i ciljeva u drugoj. Potrebna je detaljna analiza razvoja vršnog opterećenja u razdoblju od 2021. do 2030. i točna procjena energetske sigurnosti i međupovezanosti, kao i postavljanje ciljeva u skladu s time. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. U konačnom bi se planu moglo uključiti više informacija o tome kako rizici od klimatskih promjena mogu utjecati na opskrbu energijom.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom.

| (15) | Preporuke Komisije za Francusku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Francusku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Francuske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Francuska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na udio obnovljive energije od najmanje 33 % kao doprinos Francuske cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Francuska bi trebala iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Francuska bi trebala osigurati da njezin cilj za 2020. u pogledu obnovljivih izvora koji je postavljen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) u potpunosti bude ostvaren i da se zadrži kao referentna vrijednost od 2021. nadalje te bi trebala objasniti kako namjerava ostvariti i zadržati taj osnovni udjel. Francuska bi trebala uskladiti ciljeve navedene u nacrtu integriranog energetskog i klimatskog plana za udio obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja i u prometnom sektoru s okvirnim ciljem iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 i s ciljem u pogledu prometa u članku 25. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Francuska bi trebala preispitati napore za smanjenje primarne potrošnje energije kako bi pridonijela zajedničkom cilju Unije o energetskoj učinkovitosti do 2030. Doprinos Francuske dostatna je ambicija za konačnu energetsku potrošnju. Francuska bi trebala uključiti pojedinosti o očekivanim učincima planiranih politika i mjera u konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu kako bi osigurala da je njihov opseg provedbe dostatan za ostvarivanje potrebnih smanjenja u potrošnji energije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Francuska bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, kao i informacije o planiranim nuklearnim proizvodnim mogućnostima. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Francuska bi trebala definirati budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za razvijanje konkurentnih veleprodajnih tržišta, uključujući posvemašnje uvođenje u cijelosti tržišnih cijena. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Francuska bi trebala brojčano iskazati nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Francuska bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Francuska bi trebala pojačati postojeću dobru regionalnu suradnju sa Španjolskom, Portugalom i zemljama iz petostranog energetskog foruma (10). Naglasak regionalnih razmjena trebao bi biti na unutarnjem energetskom tržištu i područjima energetske sigurnosti. Francuska bi trebala nastaviti suradnju s Portugalom i Španjolskom, posebice na prekograničnim i prekoregionalnim energetskim međupovezanostima. Francuska bi trebala razmotriti jačanje mjera u vezi s regionalnom suradnjom u području obnovljive energije. Francuska bi trebala razmotriti pojačavanje dogovorene regionalne suradnje na nova područja kao što je procjena regionalnih proizvodnih mogućnosti te istraživanja i inovacije na tehnologijama zajedničkog interesa s drugim državama članicama. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Francuska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Francuska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Francuska bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem procjene broja i vrste kućanstava zahvaćenih energetskim siromaštvom kako bi bilo moguće procijeniti potrebu za okvirnim ciljem smanjenja energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 263.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1009 final.

4

(5)  COM(2019) 510 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 263.

6

(7)  SWD(2019) 263.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

9

(10)  Austrija, Belgija, Francuska, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka i Švicarska

10

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/40 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/40

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske za 2021.–2030.

(2019/C 297/11)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Hrvatska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 28. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Hrvatska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 28. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan, pri čemu se nastojao i izbjeći rizik od kašnjenja dovršenja tog plana. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan, pri čemu se nastojao i izbjeći rizik od kašnjenja dovršenja tog plana.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Hrvatsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Hrvatskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Hrvatsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Hrvatskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom bi se planu u obzir trebala uzeti usklađenost različitih dimenzija. Primjerice, ako Hrvatska planira povećati energetsku sigurnost razmatranjem povećanja domaće proizvodnje ugljikovodika, trebalo bi odvagnuti kako to utječe na postizanje ciljeva dekarbonizacije i poštovanje načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Drugi su primjeri utjecaj povećane uporabe bioenergije na obračunane emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te utjecaj rizika povezanih s klimatskim promjenama na energetsku sigurnost. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom bi se planu u obzir trebala uzeti usklađenost različitih dimenzija. Primjerice, ako Hrvatska planira povećati energetsku sigurnost razmatranjem povećanja domaće proizvodnje ugljikovodika, trebalo bi odvagnuti kako to utječe na postizanje ciljeva dekarbonizacije i poštovanje načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Drugi su primjeri utjecaj povećane uporabe bioenergije na obračunane emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te utjecaj rizika povezanih s klimatskim promjenama na energetsku sigurnost.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se podrobnije zahvatili aspekti konkurentnosti, konkretno sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama. Poboljšala bi se i interakcija s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se podrobnije zahvatili aspekti konkurentnosti, konkretno sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama. Poboljšala bi se i interakcija s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Hrvatsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7), |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Hrvatsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Hrvatske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7),

PREPORUČUJE:

| 1. | Hrvatska bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 36,4 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Usto, trebala bi povećati ambicioznost u sektoru grijanja i hlađenja kako bi se ostvario indikativni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te ambicioznost za ostvarenje cilja za promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti dodatne pojedinosti i mjere u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hrvatska bi trebala povećati razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj energetske učinkovitosti Unije do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Predložene politike i mjere trebala bi poduprijeti procjenom učinka u kojoj bi se izradile projekcije očekivanih ušteda i predočio realističan vremenski okvir za provedbu predviđenih mjera. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hrvatska bi trebala utvrditi budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve u području integracije tržišta, posebice mjere za razvoj likvidnih i konkurentnih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, što se postiže poticanjem tržišnog natjecanja unutar zemlje, posvemašnjim uvođenjem u cijelosti tržišnih cijena te uklanjanjem prepreka prekograničnoj trgovini. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hrvatska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hrvatska bi unutar skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC) trebala i dalje s partnerima iz regije surađivati kad je riječ o njezinu nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Tako bi se, konkretno, moglo raditi na pitanjima kao što su daljnja integracija na unutarnjem energetskom tržištu, ocjenjivanje adekvatnosti sustava, pravedna tranzicija, dekarbonizacija i uvođenje energije iz obnovljivih izvora. Hrvatska bi trebala istražiti prekogranični potencijal i makroregionalne aspekte koordinirane energetske i klimatske politike, osobito na Jadranu, s ciljem smanjenja ugljičnog otiska regije i primjene pristupa ekosustava. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hrvatska bi svoju analizu troškova i izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, kojom su zasad obuhvaćene poneke mjere u području prometa i energetske učinkovitosti, trebala proširiti u opći pregled ulaganja potrebnih za modernizaciju gospodarstva postizanjem energetskih i klimatskih ciljeva. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hrvatska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Hrvatska bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hrvatska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Trebala bi nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem procjene broja i vrste kućanstava zahvaćenih energetskim siromaštvom kako bi bilo moguće procijeniti potrebu za indikativnim ciljem smanjenja energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 224.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1010 final.

4

(5)  COM(2019) 511 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 224.

6

(7)  SWD(2019) 224.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/44

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije za 2021.–2030.

(2019/C 297/12)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Italija je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 8. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Italija je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 8. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi osigurati transparentnost i predvidljivost nacionalnih politika i mjera s ciljem osiguravanja sigurnosti ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi osigurati transparentnost i predvidljivost nacionalnih politika i mjera s ciljem osiguravanja sigurnosti ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Italiju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Italiji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Italiju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Italiji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U svojem konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu Italija bi se trebala nadovezati na pozitivnu međusobnu povezanost planiranih politika i mjera koje je navela u svojem nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana i dodatno istražiti zahtjevnije međusobne povezanosti politika, posebno dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta. Posebno se očekuje više pojedinosti: i. o posljedicama postupnog ukidanja elektrana na ugljen i očekivanom razvoju uloge plina u kombinaciji izvora energije; ii. o tome kako postići znatan proboj obnovljivih izvora energije; iii. o učincima talijanskog mehanizma za razvoj kapaciteta (CRM) u smislu cijena za potrošače energije; iv. o očekivanom razvoju subvencija za fosilna goriva. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

U svojem konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu Italija bi se trebala nadovezati na pozitivnu međusobnu povezanost planiranih politika i mjera koje je navela u svojem nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana i dodatno istražiti zahtjevnije međusobne povezanosti politika, posebno dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta. Posebno se očekuje više pojedinosti: i. o posljedicama postupnog ukidanja elektrana na ugljen i očekivanom razvoju uloge plina u kombinaciji izvora energije; ii. o tome kako postići znatan proboj obnovljivih izvora energije; iii. o učincima talijanskog mehanizma za razvoj kapaciteta (CRM) u smislu cijena za potrošače energije; iv. o očekivanom razvoju subvencija za fosilna goriva. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od isticanja područja konkurentne prednosti i mogućih izazova na globalnoj razini u odnosu na sektor niskougljičnih tehnologija, uključujući dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s visokom razinom emisija ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan isto tako bi mogao imati koristi od dodatne razrade ušteda emisija stakleničkih plinova koje proizlaze iz djelovanja povezanih s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od isticanja područja konkurentne prednosti i mogućih izazova na globalnoj razini u odnosu na sektor niskougljičnih tehnologija, uključujući dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s visokom razinom emisija ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan isto tako bi mogao imati koristi od dodatne razrade ušteda emisija stakleničkih plinova koje proizlaze iz djelovanja povezanih s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Italiju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Italiju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Italije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Italija bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije Italije od 30 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebala bi povećati razinu ambicije u pogledu obnovljivih izvora energije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi predložiti mjere kojima bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi smanjiti složenost i regulatornu nesigurnost te navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Što se tiče energetske učinkovitosti, Italija bi trebala osigurati da ključni instrumenti politike navedeni u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana ostvare odgovarajuće uštede u razdoblju od 2021. do 2030. Trebala bi na odgovarajući način odraziti predviđena ažuriranja i poboljšanja postojećih programa potpora u konačnom integriranog nacionalnom energetskom i klimatskom planu te u sljedećim izvješćima o napretku. Trebala bi ih u znatnoj mjeri povećati kako bi se omogućilo postizanje navedenih ciljeva uštede energije. Uzimajući u obzir znatni neiskorišteni potencijal, trebala bi nastaviti s jačanjem mjera energetske učinkovitosti za zgrade (za nove i postojeće javne i privatne zgrade) i u prometu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Italija bi trebala navesti mjere koje podupiru ciljeve energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost. Trebala bi uzeti u obzir regionalni kontekst i stvarni potencijal spojnih vodova i proizvodnih kapaciteta u susjednim zemljama tijekom procjene adekvatnosti resursa elektroenergetskog sustava. Trebala bi razjasniti u kojoj je mjeri razvoj koji se očekuje u plinskom sektoru usklađen s navedenim ciljevima dekarbonizacije i predviđenim postupnim ukidanjem elektrana na ugljen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebala bi postaviti jasne ciljeve, ključne etape i rokove koje valja ostvariti u odnosu na predviđene reforme na energetskim tržištima, posebno na veleprodajnim tržištima prirodnog plina i pri funkcioniranju maloprodajnih tržišta električne energije i prirodnog plina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Italija bi trebala razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2021. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi provesti savjetovanja sa susjednim zemljama i unutar skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC) u pogledu dovršetka integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Italija bi trebala dodatno istražiti prekogranični potencijal i makroregionalne aspekte koordinirane energetske i klimatske politike, osobito na Jadranu, s ciljem smanjenja ugljičnog otiska regije i primjene pristupa ekosustava te dodatno iskoristiti potencijal uže mediteranske suradnje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi navesti provedena djelovanja i planove za postupno ukidanje energetskih subvencija, posebno za fosilna goriva. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, uključujući iz perspektive kvantitete. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje, vještine i distribuciju prihoda, uključujući regije s visokom razinom emisija ugljika i industrijske regije. Italija bi trebala dopuniti pristup rješavanju pitanja energetskog siromaštva uključivanjem posebnih mjerljivih ciljeva i pojedinosti o financijskim sredstvima za provedbu opisanih politika kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 264.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1011 final.

4

(5)  COM(2019) 512 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 264.

6

(7)  SWD(2019) 264.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/48

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra za 2021.–2030.

(2019/C 297/13)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Cipar je dostavio nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 29. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Cipar je dostavio nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 29. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Cipar za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Cipru (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Cipar za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Cipru (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6), |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6),

| (13) | Iako se čini da su politike i mjere u nacrtu plana uvelike koherentne po svim dimenzijama, Cipar bi trebao dalje razviti svoju procjenu međusobne povezanosti između politika i mjera u konačnom planu. Cipar bi također trebao pružiti više podataka o sinergijama između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Analiza bi mogla uključivati kvantitativne procjene i trebala bi također obuhvaćati moguće negativne interakcije među politikama i mjerama te pokazati kako ih Cipar namjerava rješavati. Procjena interakcija politike i multidisciplinarnih učinaka također može biti korisna za pojedinačne politike i mjere ili skupine politika i mjera sa širokim rasponom učinka na energetski sustav Cipra i ostalo. To uključuje politike koje se odnose na potpunu provedbu konkurentnog tržišta električne energije, uvođenje prirodnog plina ili međupovezanost izoliranog električnog sustava Cipra. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Iako se čini da su politike i mjere u nacrtu plana uvelike koherentne po svim dimenzijama, Cipar bi trebao dalje razviti svoju procjenu međusobne povezanosti između politika i mjera u konačnom planu. Cipar bi također trebao pružiti više podataka o sinergijama između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Analiza bi mogla uključivati kvantitativne procjene i trebala bi također obuhvaćati moguće negativne interakcije među politikama i mjerama te pokazati kako ih Cipar namjerava rješavati. Procjena interakcija politike i multidisciplinarnih učinaka također može biti korisna za pojedinačne politike i mjere ili skupine politika i mjera sa širokim rasponom učinka na energetski sustav Cipra i ostalo. To uključuje politike koje se odnose na potpunu provedbu konkurentnog tržišta električne energije, uvođenje prirodnog plina ili međupovezanost izoliranog električnog sustava Cipra. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan mogao bi se nadopuniti sveobuhvatnijim mjerama kojima bi se iskoristile potencijalne interakcije s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan mogao bi se nadopuniti sveobuhvatnijim mjerama kojima bi se iskoristile potencijalne interakcije s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Cipar temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Cipar temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Cipra koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Cipar bi trebao razjasniti kako planira ostvariti svoj cilj u pogledu emisije stakleničkih plinova do 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a od –24 % u usporedbi s 2005. tako da dodatno razmotri troškovno učinkovite politike u razdoblju 2021.–2030. te namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta i obračunanih sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Posebno bi se mogao razmatrati sektor prometa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cipar bi trebao bitno podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na udio obnovljivih izvora od najmanje 23 % kao doprinos Cipra cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. sukladno Uredbi (EU) 2018/1999 i nakon odgovarajućeg razmatranja relevantnih okolnosti i nacionalnih ograničenja. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje ovog cilja, Cipar bi trebao uključiti okvirnu putanju u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom. Cipar bi trebao iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Usto, trebao bi podignuti razinu ambicioznosti u sektoru grijanja i hlađenja te prometa kako bi ostvario okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj za promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Cipar bi trebao navesti dodatne pojedinosti i mjere u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cipar bi trebao bitno podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. u kontekstu povećanja razine napora kako bi bilo moguće postići cilj energetske učinkovitosti Unije do 2030. Cipar bi trebao moći dovršiti projekcije i scenarije kako bi se omogućila procjena očekivanih učinaka na nove planirane politike, mjere i programe o primarnoj i konačnoj energetskoj potrošnji za svaki sektor minimalno do 2040., uključujući i projekcije i scenarije za 2030. te uključujući okvirnu putanju od 2021. nadalje. Cipar bi trebao povećati naglasak na energetsku učinkovitost u sektoru prometa povećanjem raspona mjera u vezi s ovim specifičnim sektorom, s obzirom da bi obuhvaćao polovinu potrošene energije u toj zemlji 2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cipar bi trebao utvrditi budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve u pogledu integracije na tržište, posebice mjere za sektor plina, u kontekstu planova za ostvarivanje opskrbe prirodnim plinom na svojem teritoriju u bliskoj budućnosti. Cipar bi trebao predstaviti trenutačno stanje u vezi s organizacijom tržišta električne energije, jasno i dosljedno s brojčanim i nebrojčanim ciljevima iz unutarnje dimenzije tržišta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cipar bi trebao dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebao poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Cipar bi trebao pojačati postojeće dogovore o suradnji sa susjednom Grčkom kao i s drugim državama članicama, uključujući suradnju u dimenzijama unutarnjeg tržišta, energetske sigurnosti te istraživanja, inovacija i konkurentnosti. Po mogućnosti, Cipar bi mogao u kontekstu inicijative „Čista energija za otoke EU-a” pojačati suradnju s državama članicama i otočkim regijama koje se u svojoj energetskoj tranziciji suočavaju s istim geografskim, klimatskim i infrastrukturnim izazovima i mogućnostima. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cipar bi mogao uključiti sveobuhvatni odjeljak kojim se utvrđuju sve potrebe za ulaganjima, prema dimenzijama i subdimenzijama, uz jasan opis metodologije koja se primjenjuje za procjenu te vjerojatne nacionalne i regionalne izvore te izvore Unije za njihovo financiranje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cipar bi trebao navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Cipar bi trebao nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode i brojčano iskazuju učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Cipar bi trebao bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Cipar bi trebao nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući dodavanjem razmatranja o očekivanim učincima predloženih politika i mjera u svim dimenzijama na razinu energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 223.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1012 final.

4

(5)  COM(2019) 513 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 223.

6

(7)  SWD(2019) 223.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/52

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije za 2021.–2030.

(2019/C 297/14)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Latvija je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 28. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Latvija je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 28. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Latviju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Latviji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Latviju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Latviji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu Latvija bi trebala uzeti u obzir međusobnu povezanost politika, posebno sinergija između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjavajući kako energetska učinkovitost pridonosi 1. troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, 2. sigurnosti opskrbe energijom i 3. rješavanju problema energetskog siromaštva. Druga međusobna povezanost koju treba obuhvatiti jest uporaba biomase u energetske svrhe i učinak na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Isto tako moglo bi se obuhvatiti pitanje učinaka klimatskih promjena na energetski sektor. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu Latvija bi trebala uzeti u obzir međusobnu povezanost politika, posebno sinergija između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjavajući kako energetska učinkovitost pridonosi 1. troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, 2. sigurnosti opskrbe energijom i 3. rješavanju problema energetskog siromaštva. Druga međusobna povezanost koju treba obuhvatiti jest uporaba biomase u energetske svrhe i učinak na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Isto tako moglo bi se obuhvatiti pitanje učinaka klimatskih promjena na energetski sektor.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Latviju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Latviju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Latvije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Latvija bi trebala dodatno razviti svoju strategiju za postizanje svojeg cilja za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –6 % u usporedbi s 2005. To uključuje dodatnu razradu koraka potrebnih za provedbu opisanih politika i analizu uloge sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju pravila za obračun u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi u znatnoj mjeri povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 50 % udjela energije iz obnovljivih izvora kao doprinos Latvije cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora, kako je utvrđeno u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi uključiti okvirnu putanju u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i omogućuju pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje, i objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi predložiti detaljne mjere kako bi ostvarila okvirni cilj u uključenom sektoru grijanja i hlađenja iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti više pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Latvija bi trebala povećati razinu ambicije, posebno prema smanjenju potrošnje primarne energije i podržati je politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije kako bi se postigao cilj povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi pružiti detaljniji opis planiranih politika, posebno u građevinskom i prometnom sektoru, kao i konkretne procjene ušteda energije na temelju postojećih i planiranih mjera politike do 2030. te rokova za popratna ulaganja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebala bi navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, uključujući procjenu načina na koji predložene politike i mjere osiguravaju postizanje cilja smanjenja energetske ovisnosti. Trebala bi uzeti u obzir regionalni kontekst u okviru procjene adekvatnosti resursa elektroenergetskog sustava. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trebala bi definirati napredne ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj konkurentnijih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Latvija bi trebala razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2020. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi pojačati dobru regionalnu suradnju baltičkih zemalja (Estonije, Latvije, Litve); proširujući dogovore o suradnji na nova područja i šireći geografski domet na način da uključuje nordijske zemlje (Dansku, Finsku, Island, Norvešku i Švedsku). Usmjerenost regionalnih razmjena trebala bi biti na unutarnjem energetskom tržištu i područjima energetske sigurnosti, u pogledu promjena unutar elektroenergetskih sustava kojima se uključuju veći udjeli električne energije iz obnovljivih izvora što će povećati uvoz/izvoz električne energije i povećati potrebu za fleksibilnosti sustava, kao i dekarbonizaciji prometnog sektora i regionalnoj suradnji u istraživanjima. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Latvija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući učinke na onečišćenje zraka za različite scenarije, pružajući informacije na kojima se temelje i razmatrajući učinke sinergija i kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Latvija bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Latvija bi trebala uključiti procjenu stanja koje se odnosi na energetsko siromaštvo i ciljeve smanjenja i/ili ograničavanja energetskog siromaštva zajedno s politikama i mjerama propisanima Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 265.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1013 final.

4

(5)  COM(2019) 514 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 265.

6

(7)  SWD(2019) 265.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

(10)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

10

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/56

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve za 2021.–2030.

(2019/C 297/15)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Litva je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 17. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Litva je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 17. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Litvu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Litvi (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Litvu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Litvi (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Konačni plan bi se trebao graditi na interakcijama između različitih politika i mjera u dimenzijama energetske unije te širiti u njima, a koje su već prikazane za energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i sektori koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a. U nacrtu plana također je priznata važnost obnovljive energije i mjera energetske učinkovitosti za energetsku sigurnost što bi se trebalo dalje razvijati u konačnom planu. Slično tome, u konačnom je planu potrebno razmotriti ulogu dimenzija unutarnjeg tržišta i dimenzija istraživanja, inovacija i konkurentnosti u podupiranju napora planiranih za druge dimenzije energetske unije. Važan dio konačnog plana čini razmatranje sinergija između sektora LULUCF-a i Uredbe o raspodjeli tereta i učinka povećane primjene biomase za energiju na sektor LULUCF-a. |
| --- | --- |

(13)

Konačni plan bi se trebao graditi na interakcijama između različitih politika i mjera u dimenzijama energetske unije te širiti u njima, a koje su već prikazane za energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i sektori koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a. U nacrtu plana također je priznata važnost obnovljive energije i mjera energetske učinkovitosti za energetsku sigurnost što bi se trebalo dalje razvijati u konačnom planu. Slično tome, u konačnom je planu potrebno razmotriti ulogu dimenzija unutarnjeg tržišta i dimenzija istraživanja, inovacija i konkurentnosti u podupiranju napora planiranih za druge dimenzije energetske unije. Važan dio konačnog plana čini razmatranje sinergija između sektora LULUCF-a i Uredbe o raspodjeli tereta i učinka povećane primjene biomase za energiju na sektor LULUCF-a.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Litva bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Litva bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Litvu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Litvu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Litve koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Litva bi trebala dodatno razviti strategiju za postizanje cilja u pogledu emisije stakleničkih plinova do 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a od –9 % u usporedbi s 2005. To uključuje utvrđivanje uloge sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju pravila o obračunavanju sukladno Uredbi (EU) 2018/841 te daljnje definiranje planiranih politika. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Litva bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 45 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. navedenu u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana kao doprinos cilju Unije u pogledu obnovljive energije do 2030. kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Litva bi trebala uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4 stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Litva bi trebala navesti mjere za postizanje cilja u pogledu prometa koji je postavljen u nacrtu integriranog energetskog i klimatskog plana i u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Litva bi trebala navesti dodatne pojedinosti o pojednostavnjenju administrativnih postupaka i o omogućivanju okvira za potrošnju vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Litva bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. i predložiti ambicioznije politike i mjere koje bi omogućile dodatne uštede energije kako bi se postigao cilj Unije o energetskoj učinkovitosti do 2030. Litva bi trebala navesti nacionalni doprinos energetskoj učinkovitosti u smislu apsolutne razine primarne i konačne energetske potrošnje 2030. Litva bi trebala pružiti dodatne informacije o politikama i mjerama energetske učinkovitosti navođenjem koje politike će se nastaviti nakon 2020., koje će se nove politike uvesti nakon 2020. te koje će učinke imati. Osobito, Litva bi trebala razmotriti uspostavljanje dodatnih mjera energetske učinkovitosti usmjerenih na prometni sektor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Litva bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti o diversifikaciji i smanjenju energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, te mjere za podržavanje prikladnosti proizvodnje električne energije u kontekstu ambicioznog cilja u pogledu obnovljivih izvora, kao što su dodatne mjere za odgovor na potražnju te skladištenje. Prilikom procjene primjerenosti resursa u sektoru električne energije, Litva bi trebala uzeti u obzir regionalni kontekst i stvarni potencijal spojnih vodova i proizvodnih mogućnosti u susjednim zemljama. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Litva bi trebala definirati budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za razvijanje konkurentnih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, uključujući posvemašnje uvođenje u cijelosti tržišnih cijena. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Litva bi trebala razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti od 2020. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Litva bi trebala pojačati postojeću dogovorenu dobru regionalnu suradnji između baltičkih zemalja (Estonija, Latvija i Litva) na nova područja te proširiti geografski doseg kako bi uključivao nordijske zemlje (Danska, Finska, Island, Norveška i Švedska). Naglasak regionalnih razmjena trebao bi biti na područjima unutarnjeg energetskog tržišta i energetske sigurnosti, u kontekstu promjena u sustavima električne energije koji primaju više udjele obnovljive električne energije, čime se povećava uvoz/izvoz električne energije te pojačava potreba za fleksibilnosti sustava, kao i na dekarbonizaciji prometnog sektora i regionalnoj suradnji u znanstvenom istraživanju. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Litva bi trebala omogućiti općeniti pregled ulaganja potrebnog za modernizaciju svojeg gospodarstva ostvarivanjem energetskih i klimatskih ciljeva te općenitu procjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Litva bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Litva bi trebala uključiti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Litva bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Litva bi trebala dalje razvijati pristup rješavanja problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem ciljeva i namjeravanih učinaka planiranih politika u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 228.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1014 final.

4

(5)  COM(2019) 515 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 228.

6

(7)  SWD(2019) 228.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/60

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga za 2021.–2030.

(2019/C 297/16)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Luksemburg je dostavio svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 18. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburg je dostavio svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 18. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Luksemburg za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Luksemburgu (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Luksemburg za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Luksemburgu (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Konačni bi plan trebao pružiti jasan opis dodatnih predviđenih politika i mjera, popraćen procjenom učinka i procjenom interakcija među različitim dimenzijama energetske unije, koje uglavnom nedostaju u nacrtu plana. Konačni plan imao bi koristi od pristupa više okrenutog prema budućnosti, uzimajući u obzir posebne izazove Luksemburga, posebno s obzirom na njegovu snažnu ovisnost o opskrbi energijom iz susjednih zemalja. Isto tako bi opravdao posebnu pozornost u odnosu na razvoj nacionalnih mjera fleksibilnosti kao što su upravljanje potražnjom i skladištenje. |
| --- | --- |

(13)

Konačni bi plan trebao pružiti jasan opis dodatnih predviđenih politika i mjera, popraćen procjenom učinka i procjenom interakcija među različitim dimenzijama energetske unije, koje uglavnom nedostaju u nacrtu plana. Konačni plan imao bi koristi od pristupa više okrenutog prema budućnosti, uzimajući u obzir posebne izazove Luksemburga, posebno s obzirom na njegovu snažnu ovisnost o opskrbi energijom iz susjednih zemalja. Isto tako bi opravdao posebnu pozornost u odnosu na razvoj nacionalnih mjera fleksibilnosti kao što su upravljanje potražnjom i skladištenje.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od širenja informacija o najnovijim i trenutačnim mjerama i trendovima makroekonomske konkurentnosti, posebno kako bi se obuhvatilo trenutačni položaj sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od širenja informacija o najnovijim i trenutačnim mjerama i trendovima makroekonomske konkurentnosti, posebno kako bi se obuhvatilo trenutačni položaj sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Luksemburg temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Luksemburg temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Luksemburg bi trebao dopuniti informacije o planiranim politikama i mjerama za namjeravano ambiciozno smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektorima koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije i ispunjenje obveze u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8) da emisije iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) ne premašuju uklanjanja. Trebao bi navesti dodatne pojedinosti o njihovom opsegu, vremenskom okviru, vjerojatnim učincima i svakoj namjeravanoj upotrebi fleksibilnih mogućnosti između raspodjele napora i sektora obračunanog LULUCF-a i trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Luksemburg bi trebao detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije Luksemburga od 23–25 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebao bi uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebao bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje i objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Luksemburg bi trebao predložiti detaljne mjere za ostvarenje cilja koji se odnosi na promet i prodora električne energije opisanih u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebao bi navesti dodatne pojedinosti o pojednostavnjenju administrativnih postupaka i o okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Luksemburg bi trebao definirati svoj doprinos kao posebnu vrijednost za potrošnju primarne energije i za krajnju potrošnju energije te jasno predstaviti očekivane uštede i detaljniju procjenu učinka predloženih politika i mjera. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebao bi razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2020. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebao poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trebao bi pojačati već odličnu regionalnu suradnju unutar petostranog energetskog foruma na temelju političke izjave od 4. ožujka 2019. kako bi posebno uključivala razvoj i praćenje nacionalnih energetskih i klimatskih planova, posebno u odnosu na pitanja relevantna za prekograničnu suradnju. Trebao bi posebno razmotriti napore za dekarbonizaciju prometa iz regionalne perspektive. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebao bi pružiti sveobuhvatnu procjenu ukupnih potreba za ulaganjima za postizanje ciljeva, kao i informacije o financijskim sredstvima koje je potrebno mobilizirati radi provedbe postojećih i planiranih politika i mjera. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Luksemburg bi trebao navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Luksemburg bi trebao dopuniti analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, uključujući zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama te osnažujući kvantitativne analize. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Luksemburg bi trebao bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Luksemburg bi trebao nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem procjene kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 266.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1015 final.

4

(5)  COM(2019) 516 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 266.

6

(7)  SWD(2019) 266.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.)

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

(10)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

10

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/64

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske za 2021.–2030.

(2019/C 297/17)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Mađarska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Mađarska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Mađarsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Mađarskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Mađarsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Mađarskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Dok se neke političke interakcije već nalaze u planu na razini ciljeva, Mađarska bi trebala dalje razviti procjenu međupovezanosti između politika i mjera u konačnom planu te objasniti kako ih namjerava rješavati. Osobito, Mađarska bi trebala dodatno razraditi sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjenjem kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva. Elementi koje je potrebno dalje razviti u konačnom planu jesu interakcije između proizvodnje obnovljive električne energije i promicanje elektromobilnosti i mrežnog razvoja. Slično tome, u konačnom je planu potrebno navesti detalje o poveznici između predviđenog povećanja primjene biomase u sektorima grijanja i hlađenja te uklanjanja iz sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva, kao i zahtjeve o održivosti. Konačno, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Dok se neke političke interakcije već nalaze u planu na razini ciljeva, Mađarska bi trebala dalje razviti procjenu međupovezanosti između politika i mjera u konačnom planu te objasniti kako ih namjerava rješavati. Osobito, Mađarska bi trebala dodatno razraditi sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjenjem kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva. Elementi koje je potrebno dalje razviti u konačnom planu jesu interakcije između proizvodnje obnovljive električne energije i promicanje elektromobilnosti i mrežnog razvoja. Slično tome, u konačnom je planu potrebno navesti detalje o poveznici između predviđenog povećanja primjene biomase u sektorima grijanja i hlađenja te uklanjanja iz sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva, kao i zahtjeve o održivosti. Konačno, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mađarska bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mađarska bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Mađarsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Mađarsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Mađarske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Mađarska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na udio obnovljive energije od najmanje 23 % kao doprinos Mađarske cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Mađarska bi trebala iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Mađarska bi trebala povećati razinu ambicioznosti u sektoru grijanja i hlađenja kako bi se ostvario okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te iznijeti mjere za ostvarivanje cilja u pogledu prometa postavljenog u njezinom planu i koji je u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Mađarska bi trebala pružiti dodatne pojedinosti o specifičnim mjerama kojima se osigurava održivost opskrbe biomasom i njezine primjene u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase u mađarskoj energetskoj mješavini, posebice u sektoru grijanja i hlađenja. Mađarska bi trebala uvesti mjere za prevladavanje administrativnog tereta i mjera u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mađarska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Mađarska bi trebala predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. U konačnom bi planu Mađarska trebala napraviti jasnu razliku između postojećih i dodatnih politika i mjera te omogućiti obuhvatniju procjenu učinka planiranih inicijativa te bolje procijeniti očekivane uštede energije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osim toga, Mađarska bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u odnosu na diversifikaciju i smanjenje energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i dugoročna opskrba nuklearnim materijalima i gorivom, posebice u kontekstu proširenja nuklearnih proizvodnih mogućnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mađarska bi trebala pružiti dodatne detalje o budućnosti okrenutim nebrojčanim i brojčanim ciljevima o integraciji na tržište te iznijeti primjerene politike i mjere za njihovo postizanje. Pored toga, Mađarska bi mrežnim operatorima trebala omogućiti povrat opravdanih i učinkovito nastalih troškova te im dati pristup učinkovitom pravnom pregledu regulatornih odluka. Mađarska bi trebala iznijeti strategiju i vremenski raspored posvemašnjeg uvođenja u cijelosti tržišnih cijena. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mađarska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mađarska bi trebala nastaviti savjetovanje sa susjednim državama članicama i regionalnu suradnju u okviru Skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC) i u kontekstu Višegradske skupine koja obuhvaća Češku, Mađarsku, Poljsku i Slovačku. Naglasak regionalnih razmjena mogao bi biti na daljnjoj integraciji na unutarnje energetsko tržište, dekarbonizaciji i primjeni obnovljivih izvora kao i na istraživanju, inovacijama i konkurentnosti uzimajući u obzir zajedničke izazove i ciljeve. To obuhvaća procjenu primjerenosti sustava, pitanja pravedne tranzicije i promjene energetskog sustava potrebne za unos viših udjela obnovljivih izvora te druge predviđene razvoje čime bi se moglo utjecati na međupovezanosti električnog sektora i trgovanje u regiji. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mađarska bi mogla poboljšati i proširiti analizu potreba za ulaganjima koja se trenutačno odnosi na učinkovitost u građevinskom sektoru, obnovljive izvore i elektromobilnost i stvoriti općeniti pregled potreba za ulaganjima kako bi modernizirala svoje gospodarstvo postizanjem energetskih i klimatskih ciljeva. Mađarska bi trebala omogućiti općenitu procjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mađarska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Mađarska bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Mađarska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Točnije, trebala bi rješavati pitanja učinka na stanovništvo u regijama s visokim razinama emisije ugljika ili industrijskim regijama. Mađarska bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući pružanjem namjenske procjene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 267.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1016 final.

4

(5)  COM(2019) 517 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 267.

6

(7)  SWD(2019) 267.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/68 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/68

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte za 2021.–2030.

(2019/C 297/18)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Malta je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Malta je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Maltu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Malti (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Maltu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Malti (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Malta bi se u konačnom planu trebala nadovezati na pozitivnu međusobnu povezanost planiranih politika i mjera koje je navela u nacrtu plana i dodatno istražiti zahtjevnije međusobne povezanosti politika, posebno između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Malta bi isto tako trebala postaviti konkretne, mjerljive i vremenski određene ciljeve politike za svih pet dimenzija. |
| --- | --- |

(13)

Malta bi se u konačnom planu trebala nadovezati na pozitivnu međusobnu povezanost planiranih politika i mjera koje je navela u nacrtu plana i dodatno istražiti zahtjevnije međusobne povezanosti politika, posebno između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Malta bi isto tako trebala postaviti konkretne, mjerljive i vremenski određene ciljeve politike za svih pet dimenzija.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan mogao bi se dopuniti sveobuhvatnijim mjerama za iskorištavanje potencijala interakcija s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan mogao bi se dopuniti sveobuhvatnijim mjerama za iskorištavanje potencijala interakcija s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Maltu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Maltu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Malta bi trebala planirati dodatne domaće mjere, posebno u građevinskom i prometnom sektoru, i brojčano iskazati njihove očekivane učinke kako bi smanjila znatnu razliku u odnosu na njezin cilj za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –19 % u usporedbi s 2005. Iz razloga ekonomičnosti mogli bi biti opravdani određeni prijenosi godišnje raspodjele emisija iz ostalih država članica, kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi u znatnoj mjeri povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 21 % udjela energije iz obnovljivih izvora kao doprinos Malte cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora, kako je utvrđeno u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999 i nakon primjerenog razmatranja relevantnih okolnosti i nacionalnih ograničenja. Trebala bi u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi se ostvario okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi pružiti detaljnije mjere kojima bi se ostvario cilj iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001 koji se odnosi na promet. Trebala bi navesti više pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Malta bi trebala povećati razinu ambicije u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Potrebne su konkretne dodatne mjere energetske učinkovitosti, posebno za građevinu i promet, kako bi se ispunio cilj predložen za razdoblje od 2021. do 2030. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Malta bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i potencijalno povećana uloga upravljanja potražnjom u elektroenergetskom sektoru. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Malta bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi dodatno poboljšati razinu detaljne razrade ciljeva i politika i mjera konačnog integriranog nacionalnog energetskom i klimatskog plana, posebno za postavljanje jasnih, mjerljivih i naprednih ciljeva za dimenziju unutarnjeg tržišta te dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti; i objasniti u kojoj su mjeri predviđeni planovi istraživanja nafte usklađeni s dugoročnim ciljevima dekarbonizacije. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi dopuniti uglavnom kvalitativna upućivanja na neke od predviđenih potreba za ulaganjima, izdataka i izvora financiranja, uz daljnju kvantifikaciju kako bi se dobila sveobuhvatna procjena ukupnih potreba za ulaganjima radi postizanja ciljeva, kao i informacije o nacionalnim financijskim sredstvima i financijskim sredstvima Unije koje je potrebno mobilizirati. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Malta bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući i brojčano iskazujući učinke na onečišćenje zraka u različitim scenarijima, pružajući popratne informacije i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Malta bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 268.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1017 final.

4

(5)  COM(2019) 518 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 268.

6

(7)  SWD(2019) 268.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/72 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/72

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske za 2021.–2030.

(2019/C 297/19)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Nizozemska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Nizozemsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Nizozemskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Nizozemsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Nizozemskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Nacrt plana uglavnom se temelji na postojećoj politici Nizozemske, posebno na Koalicijskom sporazumu iz 2017. i Energetskom sporazumu iz 2013. (Energieakkoord). Nekoliko bi elemenata trebalo dodati u dimenzije energetske unije, povezanih s predloženom razinom ambicije i popratnim politikama i mjerama, kao i povezanu procjenu učinka. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na upravljanje međusobnom povezanosti između dimenzija dekarbonizacije i energetske učinkovitosti i ostalim dimenzijama, posebno kroz predstavljanje konkretnijih i mjerljivih ciljeva koji se odnose na energetsku sigurnost, unutarnje tržište te istraživanje, inovacije i konkurentnost, i kako će navedeni podržati ostvarivanje ambicija dekarbonizacije, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Trebalo bi bolje objasniti na koji je način načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu uzeto u obzir. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Nacrt plana uglavnom se temelji na postojećoj politici Nizozemske, posebno na Koalicijskom sporazumu iz 2017. i Energetskom sporazumu iz 2013. (Energieakkoord). Nekoliko bi elemenata trebalo dodati u dimenzije energetske unije, povezanih s predloženom razinom ambicije i popratnim politikama i mjerama, kao i povezanu procjenu učinka. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na upravljanje međusobnom povezanosti između dimenzija dekarbonizacije i energetske učinkovitosti i ostalim dimenzijama, posebno kroz predstavljanje konkretnijih i mjerljivih ciljeva koji se odnose na energetsku sigurnost, unutarnje tržište te istraživanje, inovacije i konkurentnost, i kako će navedeni podržati ostvarivanje ambicija dekarbonizacije, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Trebalo bi bolje objasniti na koji je način načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu uzeto u obzir. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se podrobnije zahvatili aspekti konkurentnosti, konkretno sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se podrobnije zahvatili aspekti konkurentnosti, konkretno sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama.

| (15) | Preporuke Komisije za Nizozemsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Nizozemsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Nizozemska bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 27–35 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos Nizozemske cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebala bi uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje te objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi predložiti putanje i odgovarajuće mjere u sektoru grijanja i hlađenja te prometnom sektoru kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti dodatne pojedinosti o pojednostavnjenju administrativnih postupaka okvira kojim se omogućuje potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi preispitati svoju krajnju potrošnju energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. te utvrditi dodatne politike i mjere kojima bi se mogle ostvariti dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi, uz već postojeće, navesti dodatne politike i mjere za potrebe ostvarivanja ciljeva povećanja energetske učinkovitosti Nizozemske do 2020. Očekivani učinak ušteda energije, razdoblje njihove provedbe i ciljani sektori moraju biti navedeni u konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Trebala bi nastaviti s naporima koji se odnose na sustave obveze uštede energije nakon 2020., uzimajući u obzir to da je obveza uštede energije u razdoblju od 2021. do 2030. ambicioznija od trenutačne obveze. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nizozemska bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i adekvatnost proizvodnje električne energije u pogledu ambicioznog cilja obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebala bi dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2021. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trebala bi pojačati već odličnu regionalnu suradnju unutar petostranog energetskog foruma na temelju političke izjave od 4. ožujka 2019. kako bi prije svega, uključila razvoj i praćenje nacionalnih energetskih i klimatskih planova, posebno u odnosu na pitanja relevantna za prekograničnu suradnju. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi pružiti opći pregled potreba za ulaganjima kako bi se ostvarili ciljevi klimatske i energetske politike te opću ocjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nizozemska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nizozemska bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Nizozemska bi trebala uključiti posebnu procjenu pitanja energetskog siromaštva, zajedno sa svim povezanim ciljevima ili posebnim politika ili mjerama, kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 227.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1018 final.

4

(5)  COM(2019) 519 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 227.

6

(7)  SWD(2019) 227.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/76

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije za 2021.–2030.

(2019/C 297/20)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Austrija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta planova osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove te potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Austrija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta planova osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove te potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Austriju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Austriji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Austriju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Austriji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Austrija bi u konačnom planu mogla dodatno razraditi međupoveznice među dimenzijama dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta, posebice s obzirom na aktualnu transformaciju energetskog sustava s ciljem od 100 % obnovljivog sustava električne energije te na implikacije koje bi ovo moglo imati, primjerice, na ostvarenje cilja od 15 % povezanosti. S obzirom na važnost bioenergije za ostvarenje austrijskih ciljeva na području obnovljive energije i stakleničkih plinova, dobrodošla je daljnja analiza posljedica obračunanih emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te emisija onečišćujućih tvari u zraku. Budući da je uporaba hidroenergije važna, također bi se mogli razmotriti učinci klimatskih promjena na energetsku sigurnost. |
| --- | --- |

(13)

Austrija bi u konačnom planu mogla dodatno razraditi međupoveznice među dimenzijama dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta, posebice s obzirom na aktualnu transformaciju energetskog sustava s ciljem od 100 % obnovljivog sustava električne energije te na implikacije koje bi ovo moglo imati, primjerice, na ostvarenje cilja od 15 % povezanosti. S obzirom na važnost bioenergije za ostvarenje austrijskih ciljeva na području obnovljive energije i stakleničkih plinova, dobrodošla je daljnja analiza posljedica obračunanih emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te emisija onečišćujućih tvari u zraku. Budući da je uporaba hidroenergije važna, također bi se mogli razmotriti učinci klimatskih promjena na energetsku sigurnost.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od veće usmjerenosti na industrijsku konkurentnost te na konkurentne prednosti Austrije i potencijalne izazove u tranziciji u ugljično neutralni energetski sektor. Mjerljivi ciljevi za budućnost bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva, obrazovnom i industrijskom politikom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od veće usmjerenosti na industrijsku konkurentnost te na konkurentne prednosti Austrije i potencijalne izazove u tranziciji u ugljično neutralni energetski sektor. Mjerljivi ciljevi za budućnost bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva, obrazovnom i industrijskom politikom.

| (15) | Preporuke Komisije za Austriju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Austriju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Austrija bi mjere koje planira uvesti u građevinskom i prometnom sektoru radi ostvarivanja cilja za 2030. za stakleničke plinove od –36 % u odnosu na 2005. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a trebala nadopuniti mjerama iz poljoprivrede i korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (sektori LULUCF). Austrija bi trebala navesti namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta, obračunanih emisija iz sektora LULUCF-a te iz sektora trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Austrija bi trebala iznijeti udio obnovljive energije od najmanje 46 % kao doprinos cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999, a istodobno zadržati ambiciozni cilj za obnovljivu energiju. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Austrija bi trebala navesti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Nadalje, Austrija bi trebala iznijeti putanje i odgovarajuće mjere za sektore grijanja i hlađenja te sektor prometa radi ostvarenja okvirnog cilja u skladu s člankom 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilja za promet u skladu s člankom 25. iste direktive. Austrija bi trebala navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030., Austrija bi trebala preispitati svoje doprinose i utvrditi dodatne politike i mjere kojima bi se mogla ostvariti dodatna ušteda energije do 2030. Austrija bi trebala razjasniti nacionalni doprinos koji se trenutačno može tumačiti na dva različita načina te ga navesti u odnosu na potrošnju primarne energije i konačnu potrošnju energije. Austrija bi trebala dodatno potkrijepiti svoje okvirne navode o politikama i mjerama koje će se provoditi nakon 2020., a za koje u konačnom integriranom nacionalnom i klimatskom planu treba uključiti vremenski plan provedbe, jasne ciljeve i očekivane učinke i uštede. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Austrija bi trebala navesti konkretne ciljeve u pogledu diversifikacije nafte i plina i o opskrbi iz trećih zemalja, o smanjenju ovisnosti o uvozu energije te o poboljšanju otpornosti i fleksibilnosti nacionalnog sustava električne energije. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Austrija bi trebala dodatno razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Austrija bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Austrija bi trebala nastaviti s regionalnom suradnjom, uključujući savjetovanja sa susjednim zemljama, radi finaliziranja i provedbe integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, konkretno u kontekstu Skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC) i petostranog energetskog foruma, posebice s obzirom na ulogu Austrije kao regionalnog središta za plin te u kontekstu austrijskog cilja povećanja udjela obnovljivih izvora u sektoru električne energije na 100 %. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Austrija bi trebala omogućiti općeniti pregled ulaganja potrebnih za ostvarivanje energetskih i klimatskih ciljeva te općenitu procjenu izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Austrija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Austrija bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Austrija bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine, uključujući u regijama s visokim razinama emisija ugljika i industrijskim regijama. Austrija bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem dodatnih pojedinosti o postojećim i potencijalnim mjerama, planovima u vezi s energetskim siromaštvom i njihovom očekivanom učinku te istodobno završiti analizu u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 226.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1019 final.

4

(5)  COM(2019) 520 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 226 final.

6

(7)  SWD(2019) 226 final.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/80

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske za 2021.–2030.

(2019/C 297/21)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Poljska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 9. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Poljska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 9. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Poljsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Poljskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Poljsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Poljskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Uzimajući u obzir ograničene informacije o interakcijama između različitih dimenzija energetske unije navedenima u nacrtu plana, konačni plan mogao bi sadržavati ključne interakcije između tih dimenzija u smislu razina nacionalne ambicije i privremenih, planiranih, dodatnih i postojećih instrumenata politike. Konačnim planom mogla bi se detaljnije obuhvatiti pitanja interakcija među dimenzijama dekarbonizacije, energetske učinkovitosti i energetske sigurnosti. To bi se moglo poduprijeti širenjem sveobuhvatne procjene učinka, npr. radi kvantificiranja učinaka na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva održive opskrbe biomasom u energetske svrhe te rješavanjem pitanja rizika povezanih s klimatskim promjenama na energetsku sigurnost. Štoviše, nadovezujući se na dobru početnu točku pruženih potreba za ulaganjima i izdataka u elektroenergetskom sektoru i sektoru proizvodnje energije, u konačnom bi se planu to moglo proširiti na sektore potražnje za energijom i neenergetske sektore, diljem svih dimenzija energetske unije. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Uzimajući u obzir ograničene informacije o interakcijama između različitih dimenzija energetske unije navedenima u nacrtu plana, konačni plan mogao bi sadržavati ključne interakcije između tih dimenzija u smislu razina nacionalne ambicije i privremenih, planiranih, dodatnih i postojećih instrumenata politike. Konačnim planom mogla bi se detaljnije obuhvatiti pitanja interakcija među dimenzijama dekarbonizacije, energetske učinkovitosti i energetske sigurnosti. To bi se moglo poduprijeti širenjem sveobuhvatne procjene učinka, npr. radi kvantificiranja učinaka na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva održive opskrbe biomasom u energetske svrhe te rješavanjem pitanja rizika povezanih s klimatskim promjenama na energetsku sigurnost. Štoviše, nadovezujući se na dobru početnu točku pruženih potreba za ulaganjima i izdataka u elektroenergetskom sektoru i sektoru proizvodnje energije, u konačnom bi se planu to moglo proširiti na sektore potražnje za energijom i neenergetske sektore, diljem svih dimenzija energetske unije. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Poljsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Poljsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Poljske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Poljska bi trebala pružiti više informacija o planiranim politikama i mjerama za rješavanje predviđene znatne razlike cilja Poljske za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –7 % u usporedbi s 2005. To uključuje viši stupanj jasnoće o mjerama koje se odnose na promet i više pojedinosti o dodatnim mjerama, posebno u građevinskom sektoru, sektoru poljoprivrede, korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva, te primjenu pravila za obračun utvrđenima Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 25 % udjela energije iz obnovljivih izvora kao doprinos Poljske cilju Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora, kako je utvrđeno formulom u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje te objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te uspostaviti detaljne mjere kako bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet utvrđen u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti dodatne pojedinosti i mjere o pojednostavnjenju administrativnih postupaka i o okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poljska bi trebala preispitati svoje doprinose i uspostaviti dodatne politike i mjere kojima bi se mogle ostvariti dodatne uštede energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Predložena razina ambicije prema smanjenju krajnjeg doprinosa trebala bi biti bolje opravdana i poduprta odgovarajućim i brojčano iskazanim uštedama iz politika i mjera. Trebala bi podržati politike i mjere procjenom učinka i dostaviti detaljnije informacije o opsegu i vremenskom okviru provedbe. Trebala bi dodatno istražiti politike i mjere u području prometa uzimajući u obzir očekivano povećanje potražnje za energijom u sektoru u budućnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Poljska bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost energetskog sustava kako bi se prilagodio predviđenim promjenama ususret 2030. i nakon toga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trebala bi definirati napredne ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za procjenu učinka obveza javnih službi, posebno skladištenja plina i regulacije cijena na funkcioniranje tržišta te objasniti na koji će se način ublažiti negativne posljedice. Trebala bi navesti strategiju i rok za napredak prema cijenama u potpunosti temeljenima na tržištu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Poljska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi nastaviti i proširiti savjetovanje sa susjednim državama članicama kao i regionalnu suradnju u kontekstu Višegradske skupine (Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka) te unutar odgovarajućih skupina na visokoj razini. Regionalne razmjene mogle bi biti usmjerene na daljnju integraciju na unutarnjem energetskom tržištu, ocjenjivanje adekvatnosti sustava u pogledu planiranog nastavka tržišta kapaciteta, pravednu tranziciju, dekarbonizaciju i uvođenje energije iz obnovljivih izvora te učinak na energetski sustav i prekograničnu trgovinu električnom energijom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poljska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, uključujući iz kvantitativne perspektive, te predstavljajući učinke na onečišćenje zraka za različite scenarije. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Poljska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan posebno bi trebao riješiti pitanje učinka tranzicije na stanovništvo koje živi u regijama ugljena, jačajući poveznicu s inicijativom tranzicije u regijama ugljena koja je u tijeku i odgovarajućim nacionalnim i regionalnim planovima tranzicije, kao i one na koje utječu prilagodbe u drugim sektorima s visokom potrošnjom energije. Poljska bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem ciljeva i namjeravanih učinaka planiranih politika i mjera kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 281.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1020 final.

4

(5)  COM(2019) 521 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 281.

6

(7)  SWD(2019) 281.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

(10)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

10

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/84 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/84

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala za 2021.–2030.

(2019/C 297/22)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Portugal je dostavio svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Portugal je dostavio svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano izražene planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano izražene planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Portugal za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Portugalu (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Portugal za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Portugalu (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Portugal ima dosljedan broj srednjoročnih i dugoročnih ciljeva smanjenja emisija. Da bi ostvario željenu dekarbonizaciju, Portugal planira prebaciti gospodarstvo na električnu energiju. Potrebno je dodatno razviti elektroenergetski sektor kroz nove kapacitete električne energije iz obnovljivih izvora, posebno solarne energije, energije vjetra i hidroenergije. Te prilagodbe imaju snažne posljedice na ostale dimenzije energetske unije, posebno dimenziju unutarnjeg tržišta te istraživanje, inovacije i konkurentnost. Konačnim bi planom trebalo razjasniti sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjavajući kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva i dotaknuti se njegove povezanosti s energetskim siromaštvom. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Portugal ima dosljedan broj srednjoročnih i dugoročnih ciljeva smanjenja emisija. Da bi ostvario željenu dekarbonizaciju, Portugal planira prebaciti gospodarstvo na električnu energiju. Potrebno je dodatno razviti elektroenergetski sektor kroz nove kapacitete električne energije iz obnovljivih izvora, posebno solarne energije, energije vjetra i hidroenergije. Te prilagodbe imaju snažne posljedice na ostale dimenzije energetske unije, posebno dimenziju unutarnjeg tržišta te istraživanje, inovacije i konkurentnost. Konačnim bi planom trebalo razjasniti sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu objašnjavajući kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva i dotaknuti se njegove povezanosti s energetskim siromaštvom. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatnog pregleda konkurentnosti, ne samo industrija s visokom potrošnjom energije nego i sektora niskougljičnih tehnologija, pružajući konkretnu analizu položaja na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od dodatne razrade interakcije s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatnog pregleda konkurentnosti, ne samo industrija s visokom potrošnjom energije nego i sektora niskougljičnih tehnologija, pružajući konkretnu analizu položaja na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od dodatne razrade interakcije s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Portugal temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Portugal temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Portugala koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Portugal bi trebao detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 47 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos Portugala cilju Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora te kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebao bi, među ostalim, u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Portugal bi trebao povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvario okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te predložiti mjere kako bi ostvario cilj koji se odnosi na promet utvrđen u njegovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebao bi navesti dodatne informacije o pojednostavnjenju administrativnih postupaka i navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebao bi znatno povećati ambiciju za doprinos krajnjoj potrošnji energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. i utvrditi dodatne politike i mjere kojima bi se mogle ostvariti dodatne uštede energije do 2030. Trebao bi dostaviti propisnu kvantifikaciju očekivanih ušteda energije iz planiranih politika i mjera kao dio detaljnije procjene učinka i navesti kako na koji bi način one sudjelovale u nacionalnim doprinosima energetskoj učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Trebao bi definirati budućnosti okrenute ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj konkurentnijih tržišta električne energije i plina, uključujući napredak prema cijenama u potpunosti temeljenima na tržištu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Portugal bi trebao dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebao poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Portugal bi trebao pojačati postojeću dobru regionalnu suradnju sa Španjolskom i Francuskom. Regionalne razmjene trebale bi biti usmjerene na unutarnje energetsko tržište i područja energetske sigurnosti, posebno prekogranične i međuregionalne međupovezanosti. Trebao bi razmotriti jačanje mjera koje se odnose na regionalnu suradnju u područjima obnovljive energije i energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebao bi pružiti opći pregled ulaganja potrebnih za modernizaciju svojeg gospodarstva ostvarivanjem energetskih i klimatskih ciljeva, izraženih u okviru nacionalnog plana ulaganja. Trebao bi pružiti opći pregled izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. Trebao bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Portugal bi trebao navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trebao bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući učinke na onečišćenje zraka za različite scenarije, pružajući informacije na kojima se temelje i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Portugal bi trebao bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Trebao bi nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem procjene broja i vrste kućanstava zahvaćenih energetskim siromaštvom i ciljeva za smanjenje energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 272.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1021 final.

4

(5)  COM(2019) 522 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 272.

6

(7)  SWD(2019) 272.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/88

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske za 2021.–2030.

(2019/C 297/23)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Rumunjska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Rumunjska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Rumunjsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Rumunjskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Rumunjsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Rumunjskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom planu trebalo bi dodatno razraditi procjenu međusobne povezanosti politika i mjera te opisati način na koji Rumunjska namjerava riješiti to pitanje. U planu bi posebno trebalo opisati sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Potrebno je ocijeniti interakciju između planirane daljnje uporabe ugljena i plina u razdoblju do 2030. i ciljeva dekarbonizacije. Slično tome, trebalo bi uključiti procjenu međudjelovanja politika i međusektorskih učinaka u odnosu na sveobuhvatne politike i mjere, kao što su planirani novi kapaciteti izgrađeni u odnosu na dimenzije energetske učinkovitosti i dekarbonizacije, najnovije regulatorne mjere koje se odnose na energetsko tržište u odnosu na ciljeve unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe, i učinci mjera dekarbonizacije u prometu i povećana uporaba obnovljivih izvora energije na mreži. Isto bi tako trebalo ocijeniti i učinak povećane uporabe šumske biomase u proizvodnji električne energije i topline na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Štoviše, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom planu trebalo bi dodatno razraditi procjenu međusobne povezanosti politika i mjera te opisati način na koji Rumunjska namjerava riješiti to pitanje. U planu bi posebno trebalo opisati sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Potrebno je ocijeniti interakciju između planirane daljnje uporabe ugljena i plina u razdoblju do 2030. i ciljeva dekarbonizacije. Slično tome, trebalo bi uključiti procjenu međudjelovanja politika i međusektorskih učinaka u odnosu na sveobuhvatne politike i mjere, kao što su planirani novi kapaciteti izgrađeni u odnosu na dimenzije energetske učinkovitosti i dekarbonizacije, najnovije regulatorne mjere koje se odnose na energetsko tržište u odnosu na ciljeve unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe, i učinci mjera dekarbonizacije u prometu i povećana uporaba obnovljivih izvora energije na mreži. Isto bi tako trebalo ocijeniti i učinak povećane uporabe šumske biomase u proizvodnji električne energije i topline na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Štoviše, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od ocjenjivanja rezultata nacionalne strategije konkurentnosti 2014.–2020., predstavljajući sveobuhvatnu analizu o trenutačnom položaju sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu i ističući područja konkurentnih prednosti i mogućih izazova. Isto tako bi ga se moglo dopuniti sveobuhvatnijim mjerama za iskorištavanje potencijala interakcija s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od ocjenjivanja rezultata nacionalne strategije konkurentnosti 2014.–2020., predstavljajući sveobuhvatnu analizu o trenutačnom položaju sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu i ističući područja konkurentnih prednosti i mogućih izazova. Isto tako bi ga se moglo dopuniti sveobuhvatnijim mjerama za iskorištavanje potencijala interakcija s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Rumunjsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Rumunjsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Rumunjska bi trebala znatno povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 34 % udjela energije iz obnovljivih izvora kao doprinos Rumunjske cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet utvrđen u njezinom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi uspostaviti mjere za pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola i navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi pružiti dodatne pojedinosti o posebnim mjerama za osiguranje održivosti opskrbe biomasom i uporabe u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase Rumunjskoj unutar kombinacije izvora energije, a posebno u sektoru grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rumunjska bi trebala znatno povećati ambiciju u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije za 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi dodatno razjasniti postojeće politike i mjere i pružiti detaljnije informacije o planiranim politikama i mjerama za čitavo razdoblje od 2021. do 2030., posebno o njihovim očekivanim uštedama i učincima kao i roku za provedbu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Trebala bi navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, posebno mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i pouzdana strategija diversifikacije plina, uključujući relevantne temeljne infrastrukturne projekte i ukidanje neprimjerenih ograničenja ulaganja u proizvodnju plina, uzimajući u obzir regionalni potencijal rezervi u Crnom moru. Trebala bi utvrditi strategiju za osiguranje dugoročne opskrbe nuklearnim materijalima i gorivom u pogledu povećanja kapaciteta proizvodnje nuklearne energije i detaljne informacije o strategiji za održanje njezinih domaćih kapaciteta u gorivnom ciklusu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rumunjska bi trebala utvrditi napredne ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj likvidnih i konkurentnih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, što se postiže poticanjem tržišnog natjecanja unutar zemlje i uklanjanjem prepreka prekograničnoj trgovini, uključujući ograničenja izvoza. Trebala bi riješiti pitanje negativnog učinka na regulaciju veleprodajnih cijena i izraziti jasno stajalište kako bi osigurala usklađenost nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije u odnosu na otvorena i liberalizirana tržišta te slobodno formiranje cijena uključivanjem strategije i roka za napredak prema cijenama u potpunosti temeljenima na tržištu, pritom uključujući ciljane mjere zaštite ranjivih potrošača. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rumunjska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2020. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi pojačati regionalnu suradnju sa susjednim državama članicama i unutar uspostavljenih okvira regionalne suradnje kao što je skupina na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC), uključujući u području infrastrukture za plin i električnu energiju, obnovljivih izvora energije, energetske učinkovitosti te istraživanja, inovacija i konkurentnosti uzimajući u obzir zajedničke izazove i ciljeve. Postoji znatan potencijal za daljnju suradnju u pogledu razvoja planiranih u elektroenergetskom sektoru, uključujući potrebu za uključivanjem većih udjela obnovljivih izvora energije i čist promet, što bi moglo utjecati na elektroenergetsku međupovezivost i trgovanje u regiji. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi proširiti svoju analizu potreba za ulaganjima i rizika koji se odnose na ciljeve njezine strategije energetskog razvoja na opći pregled potreba za ulaganjem u svrhu postizanja ciljeva njezinog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Trebala bi pružiti opći pregled izvora tih ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rumunjska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi uključiti analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama u zrak zajedno sa zahtijevanim informacijama o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno razmatrajući učinke na socijalna pitanja i zapošljavanje, navodeći konkretnije mjere i vremenske okvire za rješavanje problema energetskog siromaštva, kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999. Trebala bi se dotaknuti pitanja potreba i mjera u pogledu strukturalnih promjena koje su posljedica tranzicije na čistu energiju za monoindustrijske regije kao što su one koje ovise o industriji ugljena ili ostali sektori s visokom potrošnjom energije. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 273.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1022 final.

4

(5)  COM(2019) 523 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 273.

6

(7)  SWD(2019) 273.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/92

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije za 2021.–2030.

(2019/C 297/24)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Slovenija je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Slovenija je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Sloveniju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Sloveniji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Sloveniju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Sloveniji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Slovenija u konačnom planu mora utvrditi da je pitanje svih elemenata koji su nedostajali u nacrtu, kao što je scenarij postojećih mjera, procjena učinka i potrebe za ulaganjima, riješeno u odnosu na sve dimenzije. Međusobna povezanost postojećih i planiranih politika i mjera također bi trebala biti uzeta u obzir, posebno: sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Procjena toga hoće li postojeće politike osigurati smanjenje uporabe fosilnih goriva u energetskom sektoru kao i informacije o funkcioniranju energetskog tržišta isto su tako važni elementi koje treba riješiti u konačnom planu. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Slovenija u konačnom planu mora utvrditi da je pitanje svih elemenata koji su nedostajali u nacrtu, kao što je scenarij postojećih mjera, procjena učinka i potrebe za ulaganjima, riješeno u odnosu na sve dimenzije. Međusobna povezanost postojećih i planiranih politika i mjera također bi trebala biti uzeta u obzir, posebno: sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Procjena toga hoće li postojeće politike osigurati smanjenje uporabe fosilnih goriva u energetskom sektoru kao i informacije o funkcioniranju energetskog tržišta isto su tako važni elementi koje treba riješiti u konačnom planu. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o trenutačnom položaju sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i obrazovanja te industrijskim politikama. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan isto tako bi mogao imati koristi od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o trenutačnom položaju sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i obrazovanja te industrijskim politikama. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan isto tako bi mogao imati koristi od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Sloveniju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Sloveniju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovenije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Slovenija bi trebala navesti dodatne troškovno učinkovite politike i mjere, posebno u vezi sa zgradama u pogledu cilja za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –15 % u usporedbi s 2005. i odgovarajućom obvezom u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8) da emisije iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva ne premašuju uklanjanja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Slovenija bi trebala znatno povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 37 % udjela energije iz obnovljivih izvorakao doprinos Slovenije cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora, kako je utvrđeno formulom u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999 i nakon primjerenog razmatranja relevantnih okolnosti i nacionalnih ograničenja. Trebala bi u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje te objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti konkretne mjere za pojednostavnjenje administrativnih postupaka i u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Slovenija bi trebala znatno povećati razinu ambicije u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije za 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi izraziti svoj doprinos u smislu krajnje potrošnje energije. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi navesti politike i mjere za čitavo razdoblje od 2021. do 2030., uključujući njihov učinak, u smislu očekivanih ušteda energije, i rok za provedbu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Slovenija bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trebala bi definirati budućnosti okrenute ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj konkurentnijih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Slovenija bi trebala razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2023. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Slovenija bi trebala provesti potpuno razvijen postupak savjetovanja sa susjednim zemljama i ostalim državama članicama u svrhu promicanja ostvarivanja ciljeva energetske unije na troškovno optimalan način. Slovenija bi trebala dodatno istražiti prekogranični potencijal i makroregionalne aspekte koordinirane energetske i klimatske politike, osobito na Jadranu, s ciljem smanjenja ugljičnog otiska regije i primjene pristupa ekosustava. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trebala bi pružiti opći pregled ulaganja potrebnih za modernizaciju njezinog gospodarstva ostvarivanjem svojih energetskih i klimatskih ciljeva, i opću procjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te razini Unije. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Slovenija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slovenija bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine, posebno u odnosu na postupno ukidanje električne energije dobivene iz ugljena. Slovenija bi trebala nastavit razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem procjene kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 271.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1023 final.

4

(5)  COM(2019) 524 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 271.

6

(7)  SWD(2019) 271.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.)

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

(10)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

10

(11)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

11

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/96 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/96

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke za 2021.–2030.

(2019/C 297/25)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Slovačka je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Slovačka je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Slovačku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Slovačkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Slovačku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Slovačkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Konačnim planom trebalo bi utvrditi međusobne povezanosti i osigurati dosljednost između različitih dimenzija. Cjeloviti pristup, koji je već primijenjen u nacionalnim raspravama s više dionika o rješavanju problema energetskog siromaštva, pritom uzimajući u obzir dimenzije unutarnjeg tržišta i energetske učinkovitosti, trebalo bi proširiti na sve dimenzije. Isto tako bi se moglo riješiti pitanje učinaka klimatskih promjena kao rizika za energetsku sigurnost. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

Konačnim planom trebalo bi utvrditi međusobne povezanosti i osigurati dosljednost između različitih dimenzija. Cjeloviti pristup, koji je već primijenjen u nacionalnim raspravama s više dionika o rješavanju problema energetskog siromaštva, pritom uzimajući u obzir dimenzije unutarnjeg tržišta i energetske učinkovitosti, trebalo bi proširiti na sve dimenzije. Isto tako bi se moglo riješiti pitanje učinaka klimatskih promjena kao rizika za energetsku sigurnost. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Slovačku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Slovačku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Slovačka bi trebala znatno povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 24 % udjela energije iz obnovljivih izvorakao doprinos Slovačke cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano izražene politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet utvrđen u njezinom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi predložiti konkretne mjere za smanjenje administrativnog opterećenja i u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi pružiti dodatne pojedinosti o posebnim mjerama za osiguranje održivosti opskrbe biomasom i uporabe u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase Slovačkoj unutar kombinacije izvora energije, a posebno u sektoru grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Slovačka bi trebala povećati svoju ambiciju u pogledu krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. i podržati je politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi dostaviti propisnu kvantifikaciju očekivanih ušteda energije iz planiranih politika i mjera kao dio detaljnije procjene učinka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Slovačka bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i dugoročna opskrba nuklearnim materijalima i gorivom u pogledu razvoja kapaciteta za proizvodnju nuklearne energije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trebala bi definirati napredne ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj konkurentnijih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, uključujući napredak prema cijenama u potpunosti temeljenih na tržištu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Slovačka bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2023. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi nastaviti savjetovanje sa susjednim državama članicama i regionalnu suradnju u kontekstu Višegradske skupine koja uključuje Češku, Mađarsku, Poljsku i Slovačku te skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC), kao i bilateralnu suradnju, kao što je ona s Češkom u području sustava distribucije električne energije. Regionalne razmjene mogle bi biti usmjerene na daljnju integraciju na unutarnjem energetskom tržištu, ocjenjivanje adekvatnosti sustava, pravednu tranziciju i dekarbonizaciju i uvođenje energije iz obnovljivih izvora te učinak na energetski sustav. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Slovačka bi svoju analizu potreba i izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, trenutačno predviđeno samo za energetsku učinkovitost i istraživanja, trebala proširiti u opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje njezinih energetskih i klimatskih ciljeva. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Slovačka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući i kvantificirajući učinke na onečišćenje zraka za različite scenarije, pružajući popratne informacije i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Slovačka bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Konačnim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planom trebalo bi riješiti posljedice tranzicije na stanovništvo koje živi u regiji ugljena Horna Nitra i povezati ga s planom djelovanja vlade koji se odnosi na tranziciju u tom području, kao i prilagodbe u ostalim sektorima s visokom potrošnjom energije. Slovačka bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem posebne procjene pitanja energetskog siromaštva, kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 274.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1024 final.

4

(5)  COM(2019) 525 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 274.

6

(7)  SWD(2019) 274.

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/100

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske za 2021.–2030.

(2019/C 297/26)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Finska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Finska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Finsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Finskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Finsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Finskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom bi planu Finska trebala uzeti u obzir međupovezanosti između planiranih politika i mjera, konkretno, sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu i uz objašnjenje kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. Važni elementi koje je potrebno razmotriti u konačnom planu jesu interakcije planiranih politika u vezi s postupnim ukidanjem elektrana na ugljen i smanjenjem primjene nafte koji se zamjenjuju šumarskim ostacima i biogorivom, povećana primjena obnovljive električne energije te potrebno jačanje mreža električne energije. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom bi planu Finska trebala uzeti u obzir međupovezanosti između planiranih politika i mjera, konkretno, sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu i uz objašnjenje kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. Važni elementi koje je potrebno razmotriti u konačnom planu jesu interakcije planiranih politika u vezi s postupnim ukidanjem elektrana na ugljen i smanjenjem primjene nafte koji se zamjenjuju šumarskim ostacima i biogorivom, povećana primjena obnovljive električne energije te potrebno jačanje mreža električne energije. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Finska bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Finska bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Finsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Finsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Finske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Finska bi trebala razjasniti na koji način planira pridržavati se obveze u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8) prema kojoj emisije iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) ne premašuju uklanjanja, uzimajući u obzir mogućnost primjene fleksibilnih mogućnosti između sektora raspodjele tereta i sektora LULUCF-a. To zahtijeva primjenu pravila o obračunavanju u okviru LULUCF-a. Finska bi trebala brojčano iskazati učinak u cijelom razdoblju 2021.–2030. planiranih politika i mjera za postizanje cilja u pogledu emisije stakleničkih plinova do 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a od –39 % u usporedbi s 2005. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Finska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na udio obnovljive energije od najmanje 51 % kao doprinos Finske cilju u pogledu obnovljivih izvora Unije do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Finska bi trebala iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Finska bi trebala pružiti dodatne pojedinosti o specifičnim mjerama kojima se planira osigurati dugoročna održivost primjene biomase u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase u finskoj energetskoj mješavini. Finska bi trebala navesti dodatne pojedinosti i mjere u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finska bi trebala podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Finska bi to trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Finska bi trebala sagledati potencijal uštede energije u stambenim i industrijskim sektorima te utvrditi mjere koja najviše odgovaraju rješavanju tog pitanja. Finska bi trebala procijeniti razloge očekivanog povećanja bruto domaćeg proizvoda (BDP) koje nastaje povećanjem potrošnje energije te utvrditi specifične mjere za ublažavanje tog učinka. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osim toga, Finska trebala bi navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u odnosu na diversifikaciju i smanjenje energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, te strategiju za osiguravanje dugoročne opskrbe nuklearnim materijalima i gorivom, posebice u kontekstu razvoja nuklearnih proizvodnih mogućnosti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Finska bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finska bi trebala pojačati postojeću dogovorenu dobru regionalnu suradnju između nordijskih zemalja (Danska, Finska, Island, Norveška i Švedska) tako da ih proširi na nova područja te proširi geografski doseg kako bi uključivao baltičke države (Estonija, Latvija i Litva). Naglasak regionalnih razmjena trebao bi biti na područjima unutarnjeg energetskog tržišta i energetske sigurnosti, u kontekstu promjena u sustavima električne energije koji primaju više udjele obnovljive električne energije, čime se povećava uvoz/izvoz električne energije te pojačava potreba za fleksibilnosti sustava. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finska bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Finska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. |
| --- | --- |

9.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 276.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1025 final.

4

(5)  COM(2019) 526 final, 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 276.

6

(7)  SWD(2019) 276.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/104

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske za 2021.–2030.

(2019/C 297/27)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Švedska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 17. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Švedska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 17. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Švedsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Švedskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Švedsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Švedskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | U konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu Švedska bi isto tako trebala uzeti u obzir međusobnu povezanost politika, posebno sinergija između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načel energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Interakcija planiranih politika povezanih s planiranim povećanjem obnovljivih izvora energije u elektroenergetskom sektoru i potrebno jačanje elektroenergetskih mreža isto su tako važni elementi koje treba obuhvatiti u konačnom planu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Budući da je uporaba hidroenergije važna, trebalo bi razmotriti i učinke klimatskih promjena na energetsku sigurnost. |
| --- | --- |

(13)

U konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu Švedska bi isto tako trebala uzeti u obzir međusobnu povezanost politika, posebno sinergija između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načel energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Interakcija planiranih politika povezanih s planiranim povećanjem obnovljivih izvora energije u elektroenergetskom sektoru i potrebno jačanje elektroenergetskih mreža isto su tako važni elementi koje treba obuhvatiti u konačnom planu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Budući da je uporaba hidroenergije važna, trebalo bi razmotriti i učinke klimatskih promjena na energetsku sigurnost.

| (14) | Švedska bi se u konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu mogla nadovezati na svoj općeniti cilj razvoja tehnologija i usluga koje bi švedska poduzeća mogla komercijalizirati predstavljajući sveobuhvatniji pregled konkurentnosti sektora niskougljičnih tehnologija. Također bi mogla imati koristi od unaprijeđenih informacija o interakciji s kružnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(14)

Švedska bi se u konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu mogla nadovezati na svoj općeniti cilj razvoja tehnologija i usluga koje bi švedska poduzeća mogla komercijalizirati predstavljajući sveobuhvatniji pregled konkurentnosti sektora niskougljičnih tehnologija. Također bi mogla imati koristi od unaprijeđenih informacija o interakciji s kružnim gospodarstvom.

| (15) | Preporuke Komisije za Švedsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Švedsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Švedske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Švedska bi trebala razviti vlastitu strategiju za ispunjenje obveze u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8) da emisije iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) ne premašuju uklanjanja, na temelju primjene popratnih pravila za obračun. Trebala bi obratiti posebnu pozornost na procjenu učinka politika i mjera o sustavu trgovanja emisijama i sektora obuhvaćenih raspodjelom napora i LULUCF-om. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi potvrditi hvalevrijednu razinu ambicije od 65 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. navedenu u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana kao doprinos Švedske cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora u skladu s člankom 3. Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i člankom 4. Uredbe 2018/1999. Taj bi doprinos trebale popratiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebalo bi uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe 2018/1999. Trebalo bi uključiti i dodatne informacije koje se odnose na svladavanje administrativnog opterećenja i dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive 2018/2001. Trebalo bi pružiti dodatne pojedinosti u vezi s posebnim mjerama planiranim za osiguranje dugoročne održivosti uporabe biomase u energetskom sektoru s obzirom na važan doprinos biomase Švedskoj unutar kombinacije izvora energije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Švedska bi trebala povećati napore usmjerena na smanjenje krajnje potrošnje energije u pogledu potrebe da se zajednički ostvari cilj povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. i podržati ga politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi razviti i uključiti dodatne mjere i njihov očekivani učinak u smislu uštede energije u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Švedska bi trebala navesti mjere koje podupiru ciljeve energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i adekvatnost proizvodnje električne energije u pogledu ambicioznog cilja obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Švedska bi trebala razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2023. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Trebala bi pojačati već dobru regionalnu suradnju nordijskih zemalja (Danske, Finske, Islanda, Norveške i Švedske), proširujući dogovore o suradnji na nova područja i šireći geografski domet na način da uključi baltičke zemlje (Estoniju, Litvu i Latviju). Usmjerenost regionalnih razmjena trebala bi biti na unutarnjem energetskom tržištu i područjima energetske sigurnosti, u pogledu promjena unutar elektroenergetskih sustava koji uključuju veće udjele električne energije iz obnovljivih izvora što će povećati uvoz i izvoz električne energije i povećati potrebu za fleksibilnosti sustava. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi pružiti opći pregled potreba za ulaganjima kako bi se ostvarili ciljevi klimatske i energetske politike te opću ocjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Švedska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Trebala bi uključiti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući učinke na onečišćenje zraka u različitim scenarijima, pružajući informacije na kojima se temelje i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Švedska bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. |
| --- | --- |

10.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 278.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1026 final.

4

(5)  COM(2019) 527 final od 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 278 final.

6

(7)  SWD(2019) 278 final.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

---

| 3.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 297/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 297/108

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 18. lipnja 2019.

o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine za 2021.–2030.

(2019/C 297/28)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

| (2) | Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom. |
| --- | --- |

(2)

Ujedinjena Kraljevina dostavila je svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

| (4) | Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(4)

Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

| (5) | Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

| (6) | Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(6)

Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

| (7) | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(7)

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

| (8) | Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

| (9) | Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Ujedinjenoj Kraljevini (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Ujedinjenoj Kraljevini (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

| (10) | Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge. |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

| (11) | Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(11)

Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| (12) | Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6). |
| --- | --- |

(12)

Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

| (13) | Ujedinjena Kraljevina trebala bi u konačnom planu povući jasnije poveznice između domaćih politika i dimenzija energetske unije te uzeti u obzir međusobnu povezanost planiranih politika i mjera dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta, te istraživanja, inovacija i konkurentnosti. Primjeri su načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu, utjecaj uporabe bioenergije na obračunane emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te utjecaj rizika povezanih s klimatskim promjenama na opskrbu energijom. |
| --- | --- |

(13)

Ujedinjena Kraljevina trebala bi u konačnom planu povući jasnije poveznice između domaćih politika i dimenzija energetske unije te uzeti u obzir međusobnu povezanost planiranih politika i mjera dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta, te istraživanja, inovacija i konkurentnosti. Primjeri su načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu, utjecaj uporabe bioenergije na obračunane emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te utjecaj rizika povezanih s klimatskim promjenama na opskrbu energijom.

| (14) | Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od razmatranja uloge kružnog gospodarstva, pozivajući se na nacionalne strategije i planove djelovanja te navodeći njihove koristi i moguće kompromise u smislu smanjenja emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od razmatranja uloge kružnog gospodarstva, pozivajući se na nacionalne strategije i planove djelovanja te navodeći njihove koristi i moguće kompromise u smislu smanjenja emisija stakleničkih plinova.

| (15) | Preporuke Komisije za Ujedinjenu Kraljevinu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine koji je objavljen uz ovu Preporuku (7). |
| --- | --- |

(15)

Preporuke Komisije za Ujedinjenu Kraljevinu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Ujedinjene Kraljevine koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

PREPORUČUJE:

| 1. | Ujedinjena Kraljevina trebala bi dodatno navesti i kvantificirati učinke dodatnih politika i mjera, također izvan sektora građevinarstva i prometa, za postizanje cilja za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –37 % u usporedbi s 2005. To uključuje odgovarajuću obvezu u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8) da emisije iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva ne premašuju uklanjanja i zahtijeva primjenu popratnih pravila za obračun. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Trebala bi, kao doprinos Ujedinjene Kraljevine cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030., predložiti udio energije iz obnovljivih izvora od najmanje 27 % kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi uključiti okvirnu putanju u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Usto, trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te povećati razinu ambicije kako bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ujedinjena Kraljevina trebala bi utvrditi nacionalne doprinose koji bi bilo znatno ambiciozniji od projekcija modela navedenih u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi navesti politike i mjere za čitavo razdoblje od 2021. do 2030. Trebala bi pripremiti procjenu učinka za planirane politike i mjere u pogledu energetske učinkovitosti, posebno u smislu očekivanih ušteda energije koje bi se njima ostvarile. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ujedinjena Kraljevina trebala bi navesti mjere koje podupiru ciljeve energetske učinkovitosti koji se odnose na diversifikaciju i smanjenje energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i dugoročna opskrba nuklearnim gorivom, u pogledu mogućeg razvoja njezinog kapaciteta nuklearne proizvodnje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Trebala bi definirati budućnosti okrenute ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, a posebno navesti strategiju i rok za ostvarivanje napretka prema cijenama u potpunosti temeljenih na tržištu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ujedinjena Kraljevina trebala bi razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2023. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Trebala bi se nadovezati na okvir Energetske suradnje zemalja na Sjevernom moru koji se odnosi na razmjenu dobrih praksi programa potpora za vjetar na moru i potencijalnih projekata kako bi ispunila ciljeve energetske unije koji se odnose na veću energetsku sigurnost, održivost i konkurentnost. U pogledu odluke Ujedinjene Kraljevine da napusti Europsku uniju, Ujedinjena Kraljevina trebala bi predvidjeti mjere kojima bi se osigurao nastavak regionalne suradnje s Irskom u smislu interventnih planova pripravnosti i odgovora koji se odnose na električnu energiju i sigurnost opskrbe plinom i naftom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Trebala bi poboljšati svoju analizu rashoda i izvora ulaganja diljem dimenzija energetske unije, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini, koja se trenutačno pruža za niz područja, te je nadopuniti općenitim pregledom potreba i rizika ulaganja te prepreka ulaganju. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ujedinjena Kraljevina trebala bi navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trebala bi predstaviti učinke na onečišćenje zraka za razne scenarije, pružajući informacije na kojima se temelje i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Trebala bi detaljno razraditi aspekte pravedne tranzicije, posebno naznačivši procjenu energetskog siromaštva, navodeći povezane ciljeve i opisujući učinke koje politike, mjere i ciljevi imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Trebala bi posvetiti posebnu pozornost regijama s visokom razinom ugljena i emisija ugljika i načinu na koji će energetska tranzicija utjecati na njih. Ujedinjena Kraljevina trebala bi uključiti posebnu procjenu pitanja energetskog siromaštva, zajedno sa svim povezanim ciljevima ili posebnim politikama ili mjerama, kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

11.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

Za Komisiju

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

1

(2)  SWD(2019) 279.

2

(3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

3

(4)  SWD(2019) 1027 final.

4

(5)  COM(2019) 528 final od 5. lipnja 2019.

5

(6)  SWD(2019) 279 final.

6

(7)  SWD(2019) 279 final.

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

---