# Euroopa Liidu C 225/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 225 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik5. juuli 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 225

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik5. juuli 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 225/01 | Komisjoni teatis — Juhenddokument määruse (EÜ) nr 183/2005 (millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded) teatavate sätete rakendamiseks | 1 |
| 2019/C 225/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum nr M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial) (
  1
  ) | 29 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2019/C 225/01

Komisjoni teatis — Juhenddokument määruse (EÜ) nr 183/2005 (millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded) teatavate sätete rakendamiseks

1

2019/C 225/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum nr M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial) (
  1
  )

1

29

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 225/03 | Euro vahetuskurss | 30 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 225/03

Euro vahetuskurss

30

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 225/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 31 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 225/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 33 |
| 2019/C 225/06 | Kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega veinide tootespetsifikaatide standardmuudatuste loetelu avaldamine | 38 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2019/C 225/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

31

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2019/C 225/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

33

2019/C 225/06

Kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega veinide tootespetsifikaatide standardmuudatuste loetelu avaldamine

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/1

---

KOMISJONI TEATIS

Juhenddokument määruse (EÜ) nr 183/2005 (millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded) teatavate sätete rakendamiseks

(2019/C 225/01)

| Dokumendi eesmärk

  Käesolev dokument on suunatud peamiselt söödakäitlejatele ja pädevatele asutustele ning selle eesmärk on anda juhiseid söödahügieeni nõuete rakendamiseks eelkõige söödatootmisüksuste registreerimisel. |
| --- |

Dokumendi eesmärk

Käesolev dokument on suunatud peamiselt söödakäitlejatele ja pädevatele asutustele ning selle eesmärk on anda juhiseid söödahügieeni nõuete rakendamiseks eelkõige söödatootmisüksuste registreerimisel.

| Märkus

  Seda dokumenti täiendatakse ja ajakohastatakse, et võtta arvesse liikmesriikide, pädevate asutuste, söödakäitlejate ning komisjoni tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadi kogemusi ning neilt saadud teavet. |
| --- |

Märkus

Seda dokumenti täiendatakse ja ajakohastatakse, et võtta arvesse liikmesriikide, pädevate asutuste, söödakäitlejate ning komisjoni tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadi kogemusi ning neilt saadud teavet.

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | MÕISTED | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SÖÖDAKÄITLEJATE KOHUSTUSED | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ESMATOOTMINE | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Üldised kaalutlused | 5 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud esmatoodangu väikesed kogused | 6 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Põllumajandusettevõtte tasandi toimingud, mida ei käsitata esmatootmisena | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | TEGEVUSED, MIS EI KUULU SÖÖDAHÜGIEENI MÄÄRUSE KOHALDAMISALASSE | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ÜKSUSTE REGISTREERIMINE JA TUNNUSTAMINE | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Üksuste registreerimine | 7 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Kauplejate registreerimine | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Söödakäitlemisettevõtjad ja internetimüük | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Üksuste tunnustamine | 8 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.2. | Üksuste tunnustamine riikliku õiguse kohaselt | 10 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 7. | SÖÖDAAHELA ALGUS | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Toidu- ja joogitööstusest pärit kõrvalsaadused ja inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit, mida kavatsetakse kasutada söödamaterjalina | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid; nn jäätmete raamdirektiiv) kohased kõrvalsaadused | 11 |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Peamised õiguslikud kohustused | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit | 12 |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Ettevõtjad, kes peavad või ei pea end registreerima vastavalt söödahügieeni määrusele | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Ettevõtjad, kes ei tegele toidu käitlemisega ning tarnivad otse või kaudselt oma toodangut söödaahelasse, kuid kelle peamine tegevusala ei ole sööda valdkonnas | 13 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Toidukäitlemisettevõtted, kes tarnivad osa oma toodangust söödaahelasse, kuid kelle peamine tegevusala ei ole sööda valdkonnas | 14 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõtted ja muud töötlemisettevõtted, mis tarnivad sööta söödakäitlejatele | 16 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 8. | KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED – SÖÖDAKÄITLEJAD | 16 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED – PÄDEVAD ASUTUSED | 20 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | HEA TAVA JUHENDID | 22 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | ELi juhendid | 22 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Riikide juhendid | 23 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| I LISA | 24 |
| --- | --- |

| Mõnes liikmesriigis seoses söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud väikeste kogustega kehtestatud riigisiseste õigusnormide ja kriteeriumite mittetäielik loend | 24 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIGID | 24 |
| --- | --- |

| MUUD EMP RIIGID | 25 |
| --- | --- |

| II LISA | 26 |
| --- | --- |

| Kooskõlas söödahügieeni määruse artikliga 9 registreeritud üksuste nimekirjad | 26 |
| --- | --- |

| EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIGID | 26 |
| --- | --- |

| MUUD EMP RIIGID | 27 |
| --- | --- |

| III LISA | 28 |
| --- | --- |

| Söödakäitlemisettevõtjate tunnustamine söödahügieeni määruse IV lisa alusel (vt söödahügieeni määruse artikkel 10) | 28 |
| --- | --- |

1.   SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded (1) (edaspidi „söödahügieeni määrus“), kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006. Määrusega kehtestatakse üldised hügieeninõuded, mida söödakäitlejad peavad järgima söödaahela kõikides etappides alates sööda esmatootmisest kuni turuleviimiseni. Liikmesriikide pädevad asutused ja sidusrühmad on alates söödahügieeni määruse vastuvõtmisest palunud komisjonil selgitada mitut määruse aspekti. Selle juhenddokumendi eesmärk on kõnealuseid küsimusi selgitada.

Juhenddokumendi eesmärk on käsitleda neid küsimusi olemasolevas õigusraamistikus. Seega ei looda sellega uusi õigusnorme ega püüta ka ammendavalt hõlmata kõiki neid küsimusi reguleerivaid õigusnorme. Lisaks sellele on söödakäitlejate registreerimise nõuete kohaldamist puudutava teksti sõnastuse eesmärk mõnel juhul selgitada teatavaid tegutsemispiire, et võimaldada liikmesriikidel kohandada riskijuhtimiskaalutlusi vastavalt nende hinnangule oma territooriumil valitseva olukorra või tingimuste kohta.

Selle juhenddokumendi eesmärk on aidata toidu- ning söödaahelas tegutsevatel söödakäitlejatel ja riikide pädevatel asutustel söödahügieeni määrust paremini mõista ning seda nõuetekohaselt ja ühetaoliselt kohaldada. Oluline on siiski märkida, et ainult Euroopa Liidu Kohtul on õigus tõlgendada liidu õigust lõplikult ja siduvalt.

Söödahügieeni määruse erinevate aspektide täielikuks mõistmiseks tuleb tunda ka muid liidu õigusakte ning eelkõige järgmistes õigusaktides sätestatud põhimõtteid ja mõisteid:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (2) (edaspidi „TSE määrus“); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (2) (edaspidi „TSE määrus“);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (3) (edaspidi ka „üldised toidualased õigusnormid“); (4) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (3) (edaspidi ka „üldised toidualased õigusnormid“); (4)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta; (5) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta; (5)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (6); (7) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (6); (7)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta; (8) |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta; (8)

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (9) (edaspidi „loomsete kõrvalsaaduste määrus“); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (9) (edaspidi „loomsete kõrvalsaaduste määrus“);

| — | komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (10). |
| --- | --- |

—

komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (10).

2.   MÕISTED

Söödahügieen on määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punktis a määratletud kui sööda ohtlikkuse kontrollimiseks ning loomade jaoks söömiskõlblikkuse tagamiseks vajalikud meetmed ja tingimused, võttes arvesse sööda kavandatud otstarvet.

Sööt on määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 4 määratletud kui töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, kaasa arvatud lisaained, mis on mõeldud loomade söötmiseks.

Sööda esmatootmine on määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punktis f määratletud kui põllumajandussaaduste tootmine, sealhulgas eelkõige taimekasvatus, saagikoristus, lüpsmine, loomade (tapaeelne) pidamine või kalapüük, millest saadavad saadused ei läbi pärast koristust, varumist või püüki ühtki töötlust peale lihtsa füüsilise töötluse.

Söödakäitlemisettevõtja on määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 5 määratletud kui avalik või eraõiguslik kasumit taotlev või kasumitaotluseta juriidiline isik, kes tegeleb sööda tootmise, valmistamise, töötlemise, hoiustamise, transportimise või turustamise mis tahes toiminguga, kaasa arvatud iga tootja, kes tegeleb loomade söötmiseks mõeldud sööda tootmise, töötlemise või hoiustamisega oma talumajapidamises.

Söödakäitleja (11) on määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punktis b määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, kes on kohustatud tagama, et tema juhitavas söödakäitlemisettevõttes täidetakse käesoleva määruse nõudeid.

Turuleviimine on määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 8 määratletud kui toidu või sööda valdamine müügi eesmärgil, kaasa arvatud müügiks pakkumine ja mis tahes muud liiki tasu eest või tasuta üleandmine ning müük, turustamine ja muud liiki üleandmine.

Üksus on määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punktis d määratletud kui söödakäitlemisettevõtte mis tahes üksus.

Pädev asutus on määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punktis e määratletud kui liikmesriigi või kolmanda riigi asutus, mis on määratud teostama ametlikke kontrolle.

Loomsed kõrvalsaadused on määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1 määratletud kui loomade terved kehad või nende osad, loomsed saadused või muud loomset päritolu saadused, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, sh munarakud, embrüod ja sperma.

Loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted on määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 2 määratletud kui tooted, mis on saadud loomsete kõrvalsaaduste ühe või mitme töötlemise või töötlusetapi tulemusena.

Lemmikloomad on määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis f määratletud kui loomad, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil, kuid kes kuuluvad liiki, keda söödetakse, kasvatatakse või peetakse, ent keda tavaliselt ühenduses inimtoiduks ei tarvitata.

Karusloomad on määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis e määratletud kui loomad, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil, kuid keda söödetakse, kasvatatakse või peetakse karusnaha tootmiseks ning keda inimtoiduks ei tarvitata.

Endine toit on komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 68/2013 (söödamaterjalide kataloogi kohta) (12) lisa A osa punktis 3 määratletud kui toit[u] (v.a toidujäätmed), mis on valmistatud inimtarbimiseks kooskõlas kõigi ELi toidualaste normidega, kuid mis ei ole enam inimtoiduks ettenähtud kas praktilistel või logistilistel põhjustel või seoses tootmis-, pakendamis- või muude vigadega ning mis ei põhjusta söödana kasutamise korral mingeid terviseohte.

Käesolevas juhenddokumendis kasutatakse järgmiselt määratletud mõisteid:

inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit – toit, mis vastavuses liidu toidualaste õigusnormidega toodeti inimestele tarbimiseks, kuid mis ei ole enam inimtoiduks ette nähtud, nagu on selgitatud inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suuniste (13) punktis 1.2.

Toiduainete jaemüüja võib viia toidu turule kooskõlas toidualaste õigusnormidega, pakkudes seda söödakäitlejatele, kes töötlevad selle söödaks, nagu on selgitatud inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suuniste punkti 3.2.2 alapunktis b.

Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit ei hõlma järgmist:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (14) osutatud toidu lisaained, toiduensüümid ning toidu lõhna- ja maitseained; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (14) osutatud toidu lisaained, toiduensüümid ning toidu lõhna- ja maitseained;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ (toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (15) osutatud toidulisandid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivis 2002/46/EÜ (toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (15) osutatud toidulisandid;

| — | määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktis f ja komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 I lisa punktis 22 osutatud toidujäätmed; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktis f ja komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 I lisa punktis 22 osutatud toidujäätmed;

töötlemisettevõte – üksus määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 3 punkti d tähenduses, mis toodab sööta, kasutades komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määruse (EL) nr 68/2013 B osas osutatud töötlemisprotsesse.

3.   SÖÖDAKÄITLEJATE KOHUSTUSED

Kõik söödakäitlejad peavad järgima määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestanud toidualaste õigusnormide üldisi põhimõtteid ja nõudeid.

Peale selle peavad söödakäitlejad järgima kõiki ELi toidualaseid õigusakte, sealhulgas eelkõige järgmisi õigusakte:

| — | söödahügieeni määrus: nad peavad tagama, et nende kontrolli all olev söödakäitlemisettevõtja täidab kõiki määruses sätestatud nõudeid, et tagada sööda ohutus ja jälgitavus; |
| --- | --- |

—

söödahügieeni määrus: nad peavad tagama, et nende kontrolli all olev söödakäitlemisettevõtja täidab kõiki määruses sätestatud nõudeid, et tagada sööda ohutus ja jälgitavus;

| — | loomsete kõrvalsaaduste määrus: loomse sööda käitlemisel peavad nad lisaks söödahügieeni määrusele rakendama ka selles konkreetses määruses sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

—

loomsete kõrvalsaaduste määrus: loomse sööda käitlemisel peavad nad lisaks söödahügieeni määrusele rakendama ka selles konkreetses määruses sätestatud nõudeid;

| — | TSE määrus: nad peavad järgima kõiki piiranguid ja nõudeid, mis on sätestatud konkreetselt selles määruses, ning seotud rakendusakte, mis käsitlevad teatavate loomsete saaduste võimalikku kasutamist söödana. |
| --- | --- |

—

TSE määrus: nad peavad järgima kõiki piiranguid ja nõudeid, mis on sätestatud konkreetselt selles määruses, ning seotud rakendusakte, mis käsitlevad teatavate loomsete saaduste võimalikku kasutamist söödana.

4.   ESMATOOTMINE

4.1.   Üldised kaalutlused

Söödahügieeni määrus hõlmab ka sööda esmatootmist. Sööda esmatootmine on söödahügieeni määruse artikli 3 punktis f määratletud kui põllumajandussaaduste tootmine, sealhulgas eelkõige taimekasvatus, saagikoristus, lüpsmine, loomade (tapaeelne) pidamine või kalapüük, millest saadavad saadused ei läbi pärast koristust, varumist või püüki ühtki töötlust peale lihtsa füüsilise töötluse.

Sööda esmatootmise suhtes kohaldatavad eeskirjad on kehtestatud söödahügieeni määruse I lisa A osas. Nagu eespool märgitud, kehtivad loomsete kõrvalsaaduste määruse ja TSE määruse nõuded ka söödakäitlejate suhtes, kes käitlevad loomset sööta ja/või söödavad seda loomadele.

Söödahügieeni määruse I lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud söödakäitlejate tegevuse suhtes. See säte hõlmab sööda esmatootmise tasandil sooritatavaid toiminguid ja järgmisi nendega seotud toiminguid:

| — | esmatoodete transport, ladustamine ja käitlemine tootmiskohas; |
| --- | --- |

—

esmatoodete transport, ladustamine ja käitlemine tootmiskohas;

| — | esmatoodete transport tootmiskohast üksusesse ning |
| --- | --- |

—

esmatoodete transport tootmiskohast üksusesse ning

| — | sööda segamine eranditult oma ettevõtte tarbeks, kasutamata lisandeid või nende eelsegusid, välja arvatud silokonservandid. |
| --- | --- |

—

sööda segamine eranditult oma ettevõtte tarbeks, kasutamata lisandeid või nende eelsegusid, välja arvatud silokonservandid.

Esmatootmine (ja seotud toimingud) tähendab põllumajandusettevõtte tasandil või sarnasel tasandil toimuvat tegevust ning hõlmab muu hulgas järgmist:

| — | taimsete saaduste, näiteks teravilja, puu- ja köögivilja ning ürtide tootmine, kasvatamine ja vedu ning toodete ladustamine ja käitlemine (nende olemust oluliselt muutmata) põllumajandusettevõttes ja nende edasine vedu üksusesse; |
| --- | --- |

—

taimsete saaduste, näiteks teravilja, puu- ja köögivilja ning ürtide tootmine, kasvatamine ja vedu ning toodete ladustamine ja käitlemine (nende olemust oluliselt muutmata) põllumajandusettevõttes ja nende edasine vedu üksusesse;

| — | loomade kasvatamine tapmiseks või loomsete saaduste tootmiseks põllumajandusettevõtte tasandil; |
| --- | --- |

—

loomade kasvatamine tapmiseks või loomsete saaduste tootmiseks põllumajandusettevõtte tasandil;

| — | putukate tootmine, kasvatamine ja kogumine; |
| --- | --- |

—

putukate tootmine, kasvatamine ja kogumine;

| — | mõned samas põllumajandusettevõttes kasvatatud ja koristatud esmatoodete, näiteks vetikate ja koresööda ja/või teravilja kuivatamise meetodid.
  Sellist kuivatamist käsitatakse sööda esmatootmise tasandil sooritatava tavapärase toiminguna söödahügieeni määruse artikli 5 lõike 1 tähenduses.
  Teatavad põllumajandusettevõtte tasandil sooritatavad kuivatustoimingud võivad siiski tooteid muuta ja/või tuua kaasa uusi söödaga seotud ohte. Selliseks toiminguks on näiteks esmatoodete otsene kuivatamine, kasutades kütust, mis võib põhjustada ohtlikku saastumist (näiteks dioksiinidega). Seda toimingut ei saa käsitada esmatootmise tasandil sooritatava tavapärase toiminguna ega ka esmatootmisega seotud toiminguna ning seetõttu käsitatakse seda söödahügieeni määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud toiminguna. |
| --- | --- |

—

mõned samas põllumajandusettevõttes kasvatatud ja koristatud esmatoodete, näiteks vetikate ja koresööda ja/või teravilja kuivatamise meetodid.

Sellist kuivatamist käsitatakse sööda esmatootmise tasandil sooritatava tavapärase toiminguna söödahügieeni määruse artikli 5 lõike 1 tähenduses.

Teatavad põllumajandusettevõtte tasandil sooritatavad kuivatustoimingud võivad siiski tooteid muuta ja/või tuua kaasa uusi söödaga seotud ohte. Selliseks toiminguks on näiteks esmatoodete otsene kuivatamine, kasutades kütust, mis võib põhjustada ohtlikku saastumist (näiteks dioksiinidega). Seda toimingut ei saa käsitada esmatootmise tasandil sooritatava tavapärase toiminguna ega ka esmatootmisega seotud toiminguna ning seetõttu käsitatakse seda söödahügieeni määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud toiminguna.

| Märkused esmatootmise kohta:







  — | Esmatootmise suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on esitatud söödahügieeni määruse I lisas. |
| --- | --- |

Märkused esmatootmise kohta:

—

Esmatootmise suhtes kohaldatavad üldeeskirjad on esitatud söödahügieeni määruse I lisas.

| — | Head loomasöötmistavad on esitatud söödahügieeni määruse III lisas. |
| --- | --- |

—

Head loomasöötmistavad on esitatud söödahügieeni määruse III lisas.

| — | Erinõuded, mis puudutavad põllumajandusloomade söötmist loomse söödaga ning erandi alla kuuluvate loomsete kõrvalsaaduste registreerimist ja lubatud kasutusviise, on esitatud TSE määruse IV lisas (söödana kasutamise keeld) ning loomsete kõrvalsaaduste määruse artikli 11 lõikes 1 ja artikli 14 punkti d alapunktis i. |
| --- | --- |

—

Erinõuded, mis puudutavad põllumajandusloomade söötmist loomse söödaga ning erandi alla kuuluvate loomsete kõrvalsaaduste registreerimist ja lubatud kasutusviise, on esitatud TSE määruse IV lisas (söödana kasutamise keeld) ning loomsete kõrvalsaaduste määruse artikli 11 lõikes 1 ja artikli 14 punkti d alapunktis i.

4.2.   Söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud esmatoodangu väikesed kogused

Söödahügieeni määrust ei kohaldata, kui tootja tarnib kohalikul tasandil sööda esmatoodangu väikeseid koguseid otse kohalikele põllumajandusettevõtetele nende põllumajandusettevõtete tarbeks.

Vastavalt söödahügieeni määruse artikli 2 lõikele 3 võivad liikmesriigid otsustada, kas nad määratlevad väikeste koguste mõiste ning kehtestavad riiklikud õigusnormid ja annavad suuniseid, et tagada sööda ohutus (riskipõhine lähenemisviis).

Kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõttega on liikmesriigid seda küsimust erinevalt reguleerinud, võttes arvesse kohalikke tingimusi ja vajadusi.

Käesoleva dokumendi I lisas on esitatud mõnes liikmesriigis seoses söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud väikeste kogustega kehtestatud riiklike õigusnormide ja kriteeriumide mittetäielik loend.

Lisaks sellele võivad pädevad asutused kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 artikli 20 lõike 4 punktiga d vabastada loomsete kõrvalsaaduste määruses sätestatud teavitamiskohustusest ettevõtjad, kes müüvad kohalikul turul või kohalikele jaemüügiettevõtjatele kohapeal toodetud lemmikloomatoidu väikeseid koguseid.

4.3.   Põllumajandusettevõtte tasandi toimingud, mida ei käsitata esmatootmisena

Mõned söödakäitlejad tegelevad peale sööda esmatootmise ka sööda segamisega eranditult oma ettevõtte tarbeks, kasutades lisandeid või nende eelsegusid, välja arvatud silokonservandid. Seda tegevust hõlmab söödahügieeni määruse artikli 5 lõige 2 ning selliste toimingute suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. Söödahügieeni määruse artiklis 6 sätestatud kohustus rakendada HACCP põhimõtetel põhinevaid menetlusi kehtib ka nende põllumajandustootjate suhtes. Mõnes liikmesriigis kutsutakse neid söödakäitlejaid HACCP põllumajandustootjateks.

5.   TEGEVUSED, MIS EI KUULU SÖÖDAHÜGIEENI MÄÄRUSE KOHALDAMISALASSE

Söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt ei kohaldata määrust järgmise suhtes:

| a) | kodune sööda tootmine oma vajadusteks:






  i) | koduseks isikliku tarbimise eesmärgil toidu tootmiseks peetavate loomade tarbeks (nt eravalduses peetavate munakanade munad, mida kasutatakse oma tarbeks); |
| --- | --- | --- |

a)

kodune sööda tootmine oma vajadusteks:

i)

koduseks isikliku tarbimise eesmärgil toidu tootmiseks peetavate loomade tarbeks (nt eravalduses peetavate munakanade munad, mida kasutatakse oma tarbeks);

| ii) | loomade tarbeks, keda ei peeta toidu tootmiseks (nt lemmikloomatoidu või karusloomasööda tootmine); (16) |
| --- | --- |

ii)

loomade tarbeks, keda ei peeta toidu tootmiseks (nt lemmikloomatoidu või karusloomasööda tootmine); (16)

| b) | toiduloomade söötmine, keda peetakse koduseks isiklikuks tarbimiseks või esmatoodangu (nt munad, piim, liha) väikeste koguste otsetarnimiseks tootja poolt lõpptarbijatele või kohalikele jaemüügiettevõtjatele, kes varustavad otse lõpptarbijaid; |
| --- | --- |

b)

toiduloomade söötmine, keda peetakse koduseks isiklikuks tarbimiseks või esmatoodangu (nt munad, piim, liha) väikeste koguste otsetarnimiseks tootja poolt lõpptarbijatele või kohalikele jaemüügiettevõtjatele, kes varustavad otse lõpptarbijaid;

| c) | nende loomade söötmine, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

nende loomade söötmine, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil;

| d) | sööda esmatoodangu väikeste koguste otsetarnimine kohalikul tasandil tootja poolt kohalikele põllumajandusettevõtetele nende põllumajandusettevõtete tarbeks; (17) |
| --- | --- |

d)

sööda esmatoodangu väikeste koguste otsetarnimine kohalikul tasandil tootja poolt kohalikele põllumajandusettevõtetele nende põllumajandusettevõtete tarbeks; (17)

| e) | lemmikloomatoidu jaemüük. |
| --- | --- |

e)

lemmikloomatoidu jaemüük.

Söödahügieeni määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid võivad söödahügieeni määruse kohaldamisalast välja jäetud tegevuse kohta kehtestada riiklikke õigusnorme ja anda suuniseid, mis tagavad määruse eesmärkide saavutamise.

| Märkused söödahügieeni määruse kohaldamisalast välja jäetud tegevuse kohta:

  Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 15 on sätestatud, et sööta ei tohi turule viia ega anda toiduloomadele, (18) kui see ei ole ohutu. |
| --- |

Märkused söödahügieeni määruse kohaldamisalast välja jäetud tegevuse kohta:

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 15 on sätestatud, et sööta ei tohi turule viia ega anda toiduloomadele, (18) kui see ei ole ohutu.

6.   ÜKSUSTE REGISTREERIMINE JA TUNNUSTAMINE

6.1.   Üksuste registreerimine

Söödahügieeni määruse artikli 9 lõike 2 kohaselt peab söödakäitleja registreerima pädeva asutuse juures kõik oma üksused, mis tegutsevad sööda tootmise, töötlemise, ladustamise, transpordi või turustamise mis tahes etapis.

Nagu söödahügieeni määruse põhjenduses 17 on märgitud, on selle nõude eesmärk tagada jälgitavus tootjast lõppkasutajani ning hõlbustada tõhusaid ametlikke kontrolle.

Registreerimine võimaldab eelkõige

| — | riikide pädevatel asutustel teada, kus üksused asuvad ning millega nad tegelevad, et viia vajaduse korral läbi ametlikke kontrolle kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 (millega kehtestatakse ametlike kontrollide üldeeskirjad) artikliga 31, (19) ning |
| --- | --- |

—

riikide pädevatel asutustel teada, kus üksused asuvad ning millega nad tegelevad, et viia vajaduse korral läbi ametlikke kontrolle kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 (millega kehtestatakse ametlike kontrollide üldeeskirjad) artikliga 31, (19) ning

| — | tutvustada söödakäitlejatele asjakohaste ELi ja riiklike õigusaktide nõudeid. |
| --- | --- |

—

tutvustada söödakäitlejatele asjakohaste ELi ja riiklike õigusaktide nõudeid.

Registreerimine on menetlus, mille käigus pädevale asutusele teatatakse (vähemalt) üksuse nimi ja aadress ning asjaomased tegevused. Igal juhul kehtestab iga liikmesriik oma korra üksuste registreerimiseks kooskõlas söödahügieeni määruse artikliga 9. Liikmesriigid saavad korraldada praktilised aspektid (nt kõiki tegevusi hõlmav üks nimekiri või kaks või rohkem eraldi nimekirja).

Söödahügieeni määruse kohase registreerimise ja söödasektoriga seotud muude ELi õigusaktide kohase registreerimise võib ühendada, tingimusel et järgitakse mõlema registreerimissüsteemi asjakohaseid eeskirju ning pädev asutus otsustab sellist ühendatud registreerimissüsteemi kasutada.

Söödahügieeni määruse artikli 19 lõike 7 kohaselt avalikustavad liikmesriigid kooskõlas artikliga 9 registreeritud üksuste nimekirjad. Käesoleva dokumendi II lisas on esitatud liikmesriikides kättesaadav teave.

6.1.1.   Kauplejate registreerimine

Teatavad äriühingud on spetsialiseerunud söödaga kauplemisele (nn vahendajad). Kuigi nad võivad korraldada sööda liikumist tarnijate ja üksuste vahel, ei tarvitse nad sööta käidelda ega isegi sööta oma ruumides (mis võivad tegelikult olla kontoriruumid) ladustada.

Kui nad vastavad „söödakäitleja“ määratlusele, kehtib nende suhtes ka registreerimise nõue. Vajaduse korral võib kaupleja mõne üksuse puhul olla nõutav ka tunnustamine (20).

6.1.2.   Söödakäitlemisettevõtjad ja internetimüük

Teatavad äriühingud pakuvad sööta müügiks interneti kaudu. Kuigi söödahügieeni määruses ei ole sellist kauplemisviisi konkreetselt nimetatud, kuuluvad sellised ettevõtjad söödakäitlemisettevõtja määratluse alla ning nende suhtes kohaldatakse asjaomaseid söödaalaseid õigusnorme, sealhulgas registreerimise nõuet.

Mis puudutab lemmikloomatoidu jaemüüki interneti kaudu otse lemmikloomaomanikele, siis sellist müüki tuleks käsitada lemmikloomatoidu jaemüügina, nagu sätestatud söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis e. Teisisõnu ei kohaldata söödahügieeni määrust lemmikloomatoidu jaemüügile interneti kaudu.

6.2.   Üksuste tunnustamine

Söödahügieeni määruse artikli 10 lõike 1 kohaselt on teatavate üksuste puhul vajalik pädeva asutuse poolne tunnustamine, kui need üksused tegelevad konkreetsete tegevustega, millega kaasneb suurem oht. Sellisel juhul ei tohi eelneva tunnustamiseta nende tegevustega tegeleda.

Kõnealused tegevused on täpsustatud määruse artikli 10 lõikes 1, mis käsitleb teatavat liiki söödaga seotud toiminguid.

Liikmesriigid võivad kooskõlas määruse artikli 10 lõikega 2 kehtestada täiendava tunnustamisnõude ning kooskõlas sama määruse artikli 10 lõikega 3 võidakse see nõue kehtestada komisjoni määrusega.

Tunnustamiseks tuleb enne, kui söödakäitlemisettevõtjale antakse luba oma toodete turule viimiseks, koha peal kontrollida seadusega ette nähtud struktuurilisi/tegevustingimusi.

6.2.1.   Üksused, mille puhul on vajalik tunnustamine

Söödahügieeni määruse artikli 10 lõikes 1 sätestatud tunnustamise nõue puudutab üksusi, mis tegelevad järgmisega:

| — | määrusega (EÜ) nr 1831/2003 hõlmatud ja söödahügieeni määruse IV lisa 1. peatükis osutatud söödalisandite tootmine ja/või turuleviimine; |
| --- | --- |

—

määrusega (EÜ) nr 1831/2003 hõlmatud ja söödahügieeni määruse IV lisa 1. peatükis osutatud söödalisandite tootmine ja/või turuleviimine;

| — | söödahügieeni määruse IV lisa 2. peatükis osutatud söödalisanditega valmistatud eelsegude tootmine ja/või turuleviimine; |
| --- | --- |

—

söödahügieeni määruse IV lisa 2. peatükis osutatud söödalisanditega valmistatud eelsegude tootmine ja/või turuleviimine;

| — | segasööda tootmine turuleviimiseks või üksnes oma ettevõtte tarbeks, kasutades söödahügieeni määruse IV lisa 3. peatükis osutatud söödalisandeid või neid sisaldavaid eelsegusid. |
| --- | --- |

—

segasööda tootmine turuleviimiseks või üksnes oma ettevõtte tarbeks, kasutades söödahügieeni määruse IV lisa 3. peatükis osutatud söödalisandeid või neid sisaldavaid eelsegusid.

| Märkus

  Ülevaatlikkuse ja selguse huvides on käesoleva juhenddokumendi III lisas esitatud söödahügieeni määruse IV lisa konsolideeritud versioon ning välja on jäetud viited toodetele, mida varem hõlmas direktiiv 82/471/EMÜ (mis on kuulutatud kehtetuks), ning viited antibiootikumidele kui kasvustimulaatoritele, kuna viited neile toodetele IV lisas ei ole kehtivate õigusaktide puhul enam asjakohased. |
| --- |

Märkus

Ülevaatlikkuse ja selguse huvides on käesoleva juhenddokumendi III lisas esitatud söödahügieeni määruse IV lisa konsolideeritud versioon ning välja on jäetud viited toodetele, mida varem hõlmas direktiiv 82/471/EMÜ (mis on kuulutatud kehtetuks), ning viited antibiootikumidele kui kasvustimulaatoritele, kuna viited neile toodetele IV lisas ei ole kehtivate õigusaktide puhul enam asjakohased.

Lisaks sellele on söödahügieeni määruses sätestatud, et söödakäitlejad peavad teatavates muudes olukordades tagama, et pädev asutus tunnustab nende juhitavaid üksusi, mis on hõlmatud kõnealuse määrusega.

Söödahügieeni määruse II lisa kohaselt peavad tunnustuse saama ka üksused, mis tegelevad söödas kasutatavate toodete turule viimiseks ühe või mitmega järgmistest toimingutest: (21)

| — | töötlemata taimeõli töötlemine, v.a need, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 852/2004 reguleerimisalasse; (22) |
| --- | --- |

—

töötlemata taimeõli töötlemine, v.a need, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 852/2004 reguleerimisalasse; (22)

| — | rasvhapete õlikeemiline tootmine; |
| --- | --- |

—

rasvhapete õlikeemiline tootmine;

| — | biodiisli tootmine; |
| --- | --- |

—

biodiisli tootmine;

| — | rasvade segamine |
| --- | --- |

—

rasvade segamine

ning

| — | nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 141/2007 (23) artiklis 1, üksused, mis toodavad ja/või viivad turule kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid“ kuuluvaid söödalisandeid; |
| --- | --- |

—

nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 141/2007 (23) artiklis 1, üksused, mis toodavad ja/või viivad turule kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid“ kuuluvaid söödalisandeid;

| — | nagu on sätestatud määruse (EL) 2015/786 (24) artiklis 6, üksused, kus viiakse läbi detoksifitseerimist; |
| --- | --- |

—

nagu on sätestatud määruse (EL) 2015/786 (24) artiklis 6, üksused, kus viiakse läbi detoksifitseerimist;

| — | nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklis 8, üksused, mis toodavad erisööta, milles teatavate söödalisandite sisaldus ületab lubatud suurimat sisaldust enam kui 100 korda. |
| --- | --- |

—

nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklis 8, üksused, mis toodavad erisööta, milles teatavate söödalisandite sisaldus ületab lubatud suurimat sisaldust enam kui 100 korda.

Söödahügieeni määruse artikli 19 lõikes 6 on sätestatud, et komisjon koondab ja avalikustab liikmesriikides kooskõlas määruse artikliga 13 tunnustatud üksuste nimekirjad. Teave on kättesaadav loomasööta käsitleval komisjoni veebilehel (25).

6.2.2.   Üksuste tunnustamine riikliku õiguse kohaselt

Söödahügieeni määruse artikli 10 lõike 2 kohaselt on liikmesriikidel võimalik nõuda nende söödatootmisüksuste tunnustamist, mille puhul liidu õiguse kohaselt ei ole tunnustamine vajalik.

Nendeks võivad olla nõukogu direktiivi 90/167/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud ravimsöötade tootjad, keda mõnes liikmesriigis tunnustatakse kooskõlas söödahügieeni määruse artikli 10 lõikega 2.

7.   SÖÖDAAHELA ALGUS

Söödaahel on väga keeruline, eriti kui võtta arvesse söödamaterjali arvukaid allikaid. Söödast põhjustatud juhtumid, st varasemad juhtumid, kus saastunud sööt on kahjustanud sööda- ja toiduahela ohutust, on samuti näidanud, kui oluline on määrata kindlaks söödaahela algus, et tagada toodete ohutus ja täielik jälgitavus.

Lisaks sellele on viimastel aastatel hakatud üha rohkem kasutama söödana endist toitu, et vähendada toidu kadu ja raiskamist ning kasutada tõhusalt ära toit, mis on ohutu, kuid mida ei saa toidupankade kaudu inimestele tarbimiseks jagada. Sellega seoses on komisjon kehtestanud ringmajandust käsitleva teatise (26) lahutamatu osana tegevuskava toidu raiskamise vähendamiseks, mille eesmärk on muu hulgas väärtustada inimtoiduks enam mitte ette nähtud toitu, kasutades seda loomade söötmiseks.

Olenevalt konkreetsest olukorrast kasutatakse liikmesriikides söödahügieeni määruse artikli 9 lõike 2 kohaldamisel eri lähenemisviise nende üksuste registreerimiseks, mis tarnivad ainult osa oma toodangust söödaahelasse, kuid mille põhitegevus ei toimu sööda valdkonnas (näiteks kaevandus-, keemia- või toidutööstusettevõtted), mistõttu on jõutud erinevatele järeldustele selle kohta, kas need üksused peaksid kuuluma söödahügieeni määruse kohaldamisalasse.

Seetõttu on ettevõtjad teatanud suurest koormusest, mis võib takistada inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu tarnimist söödasektorile või selle lausa võimatuks muuta (näiteks kahekordne registreerimine toidu- ja söödakäitlejana või toidukäitleja söödakäitlejana registreerimise ühtlustatud nõuete puudumine).

Söödahügieeni määruse rakendamise parandamiseks ja ühtlustamiseks on seega vaja määrust täpsustada, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid kogemusi ja seda, kui tähtis on, et pädevad asutused oleksid täielikult teadlikud söödaahela kõikidest lülidest, toetades samal ajal praktilist lähenemisviisi. Täpsustamine on vajalik, et määrata kindlaks söödahügieeni määruse artikli 5 lõike 6 (27) kohaldamisala. Kuigi on selge, et põllumajandustootjad peavad hankima ja kasutama sööta, mis pärineb söödahügieeni määrusega kooskõlas registreeritud ja/või tunnustatud üksustest, on vaja mõningaid suuniseid selle kohta, milliste kriteeriumide alusel võib muid ettevõtjaid käsitada söödakäitlejatena.

Söödahügieeni määruse põhieesmärk on tagada toodete ohutus ja jälgitavus. Selleks, et teha kindlaks, kas üksus peab olema registreeritud kooskõlas söödahügieeni määrusega ning kas toode võib siseneda söödaahelasse, võib kaaluda järgmisi põhikriteeriume, võttes arvesse järgmist reguleerivat raamistikku:

| — | määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 4 esitatud mõiste „sööt“ määratlus – töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, kaasa arvatud lisaained, mis on mõeldud loomade söötmiseks. Seega on kavatsus kasutada ainet või toodet loomade söötmiseks otsustav kriteerium selle aine käsitamiseks söödana. Ettevõtja kavatsus toote tarnimisel on seega põhikriteerium, mida tuleb kaaluda, et teha kindlaks, kas kohaldada tuleks söödahügieeni määruse nõudeid; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 4 esitatud mõiste „sööt“ määratlus – töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata aine või toode, kaasa arvatud lisaained, mis on mõeldud loomade söötmiseks. Seega on kavatsus kasutada ainet või toodet loomade söötmiseks otsustav kriteerium selle aine käsitamiseks söödana. Ettevõtja kavatsus toote tarnimisel on seega põhikriteerium, mida tuleb kaaluda, et teha kindlaks, kas kohaldada tuleks söödahügieeni määruse nõudeid;

| — | toote õiguslik staatus vastavalt asjaomastes ELi õigusaktides sätestatud liigitusele. See õiguslik staatus võib olla näiteks järgmine: toit, loomne või mitteloomne kõrvalsaadus, sööt või jäätmed vastavalt inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunistes kirjeldatule; |
| --- | --- |

—

toote õiguslik staatus vastavalt asjaomastes ELi õigusaktides sätestatud liigitusele. See õiguslik staatus võib olla näiteks järgmine: toit, loomne või mitteloomne kõrvalsaadus, sööt või jäätmed vastavalt inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunistes kirjeldatule;

| — | ettevõtja poolt toodete turuleviimisel neile kaasa pandud teave (nt märgistus või kaubadokument); |
| --- | --- |

—

ettevõtja poolt toodete turuleviimisel neile kaasa pandud teave (nt märgistus või kaubadokument);

| — | üksuse liik, kus toode valmistati ja kust see pärit on, ning üksuse liik, millele toode tarnitakse: näiteks loomsete kõrvalsaaduste või endise toidu töötlemisettevõtted ning söödatootmisüksused ja põllumajandusettevõtted. |
| --- | --- |

—

üksuse liik, kus toode valmistati ja kust see pärit on, ning üksuse liik, millele toode tarnitakse: näiteks loomsete kõrvalsaaduste või endise toidu töötlemisettevõtted ning söödatootmisüksused ja põllumajandusettevõtted.

Ettevõtjatele ja liikmesriikide pädevatele asutustele langeva tarbetu halduskoormuse vältimiseks peaks mõnel konkreetsel juhul olema vastuvõetav, et mõned söödakäitlejad hangivad tooteid (28) üksustest, mis on registreeritud (ja/või vajaduse korral tunnustatud) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 852/2004 ja/või määrusega (EÜ) nr 853/2004 ja/või loomsete kõrvalsaaduste määrusega.

Kõikide söödaohutusnõuete täitmise eest vastutav söödakäitleja peab tagama, et toote (29) ümberliigitamisel söödamaterjaliks järgitakse kõiki asjaomaseid söödaalaseid õigusakte kooskõlas söödahügieeni määruse artikli 4 lõikega 1, sealhulgas nii söödahügieeni eeskirju kui ka nõudeid, mis käsitlevad eelkõige saasteainete jääkide konkreetseid piirnorme ning märgistamist.

Samuti peavad söödakäitlejad, kes sooritavad toiminguid, mida söödahügieeni määruse artikli 5 lõige 1 ei hõlma, kehtestama, rakendama ja hoidma toimivana alalise kirjaliku menetluse või menetlused, mis põhineb või põhinevad HACCP põhimõtetel, nagu on sätestatud söödahügieeni määruse artiklis 6.

Lisaks sellele peab söödakäitleja olema toote (30) ümberliigitamisel söödamaterjaliks eelkõige teadlik loomsete kõrvalsaaduste määruses ja TSE määruses sätestatud nõuetest ja piirangutest (sealhulgas söödana kasutamise keelust).

Igal juhul võivad liikmesriikide pädevad asutused pärast asjaomaste konkreetsete tegevuste hindamist otsustada, kas ettevõtja tuleb registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega. Registreerimine tugevdab liikmesriigi ametlike kontrollide süsteemi.

7.1.   Toidu- ja joogitööstusest pärit kõrvalsaadused ja inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit, mida kavatsetakse kasutada söödamaterjalina

7.1.1.   Direktiivi 2008/98/EÜ (31)
  (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid; nn jäätmete raamdirektiiv) kohased kõrvalsaadused

Toiduaine- ja joogisektori kõrvalsaadusi kasutatakse ulatuslikult loomasöödas. Paljude sektorite tootmisprotsessides (nt õliseemnete purustamine, suhkru-, tärklise- ja linnasetootmine) tekib materjali, mida kasutatakse hiljem söödana. Nende mitteloomsete materjalide kasutamine söödana on kooskõlas ringmajanduse eesmärgiga ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid) sätestatud jäätmehierarhiaga. Jäätmete raamdirektiiviga kehtestatakse sätted keskkonna ja inimese tervise kaitsmiseks selliselt, et välditakse või vähendatakse jäätmete tekitamise ja käitlemise ebasoodsat mõju, vähendades ressursside kasutamise üldmõju ja suurendades sellise kasutamise tõhusust.

Materjal, mida ei toodeta tootmisprotsessi käigus tahtlikult, võib, kuid ei pruugi kuuluda jäätmete hulka. Tootmisjääke võib käsitada kõrvalsaadusena (mitte jäätmetena) ainult siis, kui tootmisjäägid vastavad jäätmete raamdirektiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud kumulatiivsetele kriteeriumitele, st need on toodetud tootmisprotsessi lahutamatu osana ning nende edasine kasutamine loomasöödana ilma täiendava töötlemiseta lisaks kõnealuse materjali tootmisprotsessile on seaduslik ja kindel. Need loomasöödana kasutatavad kõrvalsaadused on seega söödamaterjal.

Peale selle eristatakse jäätmete raamdirektiivis selgelt kõrvaldamist ja taaskasutamist, kusjuures jäätmehierarhias on taaskasutamine (sh ringlussevõtt) kõrvaldamisest eespool (jäätmete raamdirektiivi artikkel 4) ning taaskasutatavat toodet ei käsitata enam jäätmena (kui on täidetud jäätmete raamdirektiivi artiklis 6 sätestatud tingimused).

Loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 hõlmatud töödeldud tooted (v.a need, mis on ette nähtud põletamiseks, prügilasse ladestamiseks või kasutamiseks biogaasi- või kompostimistehases), ei kuulu jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalasse ulatuses, milles need on hõlmatud muude liidu õigusaktidega (jäätmete raamdirektiivi artikkel 2).

Jäätmete raamdirektiivi tõlgendamise üksikasjalikud juhised on esitatud järgmistes Euroopa Komisjoni väljaannetes:

| — | Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (32) (jäätmeid käsitleva direktiivi 2008/98/EC põhisätete tõlgendamise suunised) ning |
| --- | --- |

—

Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste (32) (jäätmeid käsitleva direktiivi 2008/98/EC põhisätete tõlgendamise suunised) ning

| — | komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tõlgendav teatis jäätmete ja kõrvalsaaduste kohta“ (33). |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Tõlgendav teatis jäätmete ja kõrvalsaaduste kohta“ (33).

Oluline on see, et söödaahelasse sisenemiseks tooteid turule viivad ettevõtjad näitaksid selgelt, et need tooted on ette nähtud kasutamiseks söödana, kuna tooted, mida käsitatakse jäätmetena, ei tohi hilisemas etapis söödaahelasse uuesti siseneda.

7.1.2.   Peamised õiguslikud kohustused

Söödakäitlejate peamiste õiguslike kohustuste kohta on söödahügieeni määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud, et „söödakäitlejad tagavad, et nende tegevus tootmisel, töötlemisel ja turustamisel on igas etapis kooskõlas ühenduse õigusaktidega, nendele vastavate siseriiklike õigusnormidega ning heade tavadega. Eelkõige peavad nad tagama, et nende tegevus vastab käesolevas määruses sätestatud asjakohastele hügieeninõuetele“.

Nagu eespool mainitud, saavad söödakäitlejad kasutada söödaahelas vajaduse korral paljusid kõrvalsaadusi ja inimtoiduks enam mitte ette nähtud toitu. Söödakäitlejad peavad tagama, et nende tegevus ning turule viidavad kõrvalsaadused ja inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit oleksid peale söödahügieeni määruse kooskõlas ka muude asjaomaste õigusaktidega, nagu:

| — | määrus (EÜ) nr 178/2002 (üldised toidualased õigusnormid), |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 178/2002 (üldised toidualased õigusnormid),

| — | määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta,

| — | direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (34) |
| --- | --- |

—

direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (34)

| — | loomsete kõrvalsaaduste määrus ja määrus (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse loomsete kõrvalsaaduste määrust) ning |
| --- | --- |

—

loomsete kõrvalsaaduste määrus ja määrus (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse loomsete kõrvalsaaduste määrust) ning

| — | TSE määrus. |
| --- | --- |

—

TSE määrus.

Seetõttu peavad märgistusnõuded ja transpordil kasutatavad kaubadokumendid olema eelnimetatud õigusaktidega kooskõlas, kui see on asjakohane.

7.1.3.   Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit

Jäätmete raamdirektiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/851, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid. Selles direktiivis on sätestatud, et ained, mis ei koosne loomsetest kõrvalsaadustest ega sisalda neid ning on ette nähtud kasutamiseks söödana, ei kuulu jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalasse ulatuses, milles need on hõlmatud muude liidu õigusaktidega, näiteks määrusega (EÜ) nr 767/2009.

Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu kohta saab täiendavaid ja üksikasjalikke juhiseid inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunistest, mille eesmärk on hõlbustada teatava loomseid või mitteloomseid saadusi sisaldava võiva ja inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu kasutamist söödana. Need suunised peaksid abistama riiklikke ja kohalikke pädevaid asutusi ning toiduahela ettevõtjaid asjaomaste ELi õigusaktide kohaldamisel.

Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suuniste punktis 3.2.2 kirjeldatakse eelkõige meetmeid, mis suurendavad inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomse toidu kasutamist söödana, ning tehakse muu hulgas ettepanek, et toiduainete jaemüüjaid ei ole teatavatel asjaoludel enam vaja vastavalt söödahügieeni määrusele registreerida.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata eelnimetatud suuniste punktis 1.3 esitatud joonisele 1 „Vooskeem toidust söödani“, (35) millel on selgitatud, millal võib toote tarnida otse söödakäitlemisettevõtjale või millal peavad loomsed saadused esmalt vastama loomsete kõrvalsaaduste määruses sätestatud tingimustele.

Söödamaterjali suhtes kohaldatavad üldtingimused on loetletud komisjoni määruse (EL) nr 68/2013 (söödamaterjalide kataloogi kohta) lisa A osas. Selle lisa C osas, eelkõige punktis 13, on loetletud palju näiteid tööstuse kõrvalsaadustest ja jääkidest.

Samuti tuleb arvesse võtta nende materjalide loetelu, mille turuleviimine või kasutamine loomatoiduna on vastavalt määruse (EÜ) nr 767/2009 III lisale piiratud või keelatud.

7.2.   Ettevõtjad, kes peavad või ei pea end registreerima vastavalt söödahügieeni määrusele

Sõltuvalt oma tegevusest ja asjaomastest üksustest peavad või ei pea teatavad ettevõtjad end vastavalt söödahügieeni määrusele registreerima.

7.2.1.   Ettevõtjad, kes ei tegele toidu käitlemisega ning tarnivad otse või kaudselt oma toodangut söödaahelasse, kuid kelle peamine tegevusala ei ole sööda valdkonnas

Näited:

| — | Keemiatööstus: raudsulfaadi, orgaaniliste hapete, naatrium- või kaltsiumhüdroksiidi tootmine rasvhapete soolade saamiseks |
| --- | --- |

—

Keemiatööstus: raudsulfaadi, orgaaniliste hapete, naatrium- või kaltsiumhüdroksiidi tootmine rasvhapete soolade saamiseks

| — | Bioetanooli tootmine: piiritusetööstuse tahked jäägid, teraviljavalk |
| --- | --- |

—

Bioetanooli tootmine: piiritusetööstuse tahked jäägid, teraviljavalk

| — | Ravimitööstus |
| --- | --- |

—

Ravimitööstus

| — | Mäetööstus: mineraalid |
| --- | --- |

—

Mäetööstus: mineraalid

| a) | Teatavad tootjad või tarnijad ei tarvitse alati teada, et nende tooted või toorained võivad pärast müüki kaudselt siseneda söödaahelasse. Seega neil võib või võib ka mitte olla sööda turuleviimise kavatsus. See on eriti asjakohane tegevuste ja/või üksuste puhul, mis on söödasektoriga tavaliselt vähe seotud ning turustavad harilikult väikese osa oma toodetest (36) vahendajate kaudu, kes võivad muu hulgas suunata need tooted söödaahelasse lisandite ja/või söödamaterjali tootmiseks. Näiteks:






  — | Teatavate toodete (37) esimest tarnijat (nt kaevandust) ei pea käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma tema registreerimist. Söödaahel algab siis, kui toodet kavatsetakse kasutada sööda tootmiseks. See algab näiteks vahendavast ettevõtjast, kes viib tooted turule, et müüa need söödalisandite tootjale – need mõlemad peavad olema registreeritud kooskõlas söödahügieeni määrusega. |
| --- | --- | --- |

a)

Teatavad tootjad või tarnijad ei tarvitse alati teada, et nende tooted või toorained võivad pärast müüki kaudselt siseneda söödaahelasse. Seega neil võib või võib ka mitte olla sööda turuleviimise kavatsus. See on eriti asjakohane tegevuste ja/või üksuste puhul, mis on söödasektoriga tavaliselt vähe seotud ning turustavad harilikult väikese osa oma toodetest (36) vahendajate kaudu, kes võivad muu hulgas suunata need tooted söödaahelasse lisandite ja/või söödamaterjali tootmiseks. Näiteks:

—

Teatavate toodete (37) esimest tarnijat (nt kaevandust) ei pea käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma tema registreerimist. Söödaahel algab siis, kui toodet kavatsetakse kasutada sööda tootmiseks. See algab näiteks vahendavast ettevõtjast, kes viib tooted turule, et müüa need söödalisandite tootjale – need mõlemad peavad olema registreeritud kooskõlas söödahügieeni määrusega.

| — | Niisuguste teatavate keemiatoodete (38) (nt kaltsiumhüdroksiidi ja võihappe) tarnijat, mida hiljem kasutatakse nende keemilise reaktsiooni tulemusena saadavate söödalisandite/söödamaterjali (nt kaltsiumbutanaadi) tootmiseks, ei pea käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma tema registreerimist. Söödaahel algab siis, kui toodet kavatsetakse kasutada söödalisandite/söödamaterjali tootmiseks, st söödalisandi/söödamaterjali tootjast, kes peab olema registreeritud kooskõlas söödahügieeni määrusega. |
| --- | --- |

—

Niisuguste teatavate keemiatoodete (38) (nt kaltsiumhüdroksiidi ja võihappe) tarnijat, mida hiljem kasutatakse nende keemilise reaktsiooni tulemusena saadavate söödalisandite/söödamaterjali (nt kaltsiumbutanaadi) tootmiseks, ei pea käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma tema registreerimist. Söödaahel algab siis, kui toodet kavatsetakse kasutada söödalisandite/söödamaterjali tootmiseks, st söödalisandi/söödamaterjali tootjast, kes peab olema registreeritud kooskõlas söödahügieeni määrusega.

| b) | Kui aga esimene tarnija viib turule tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks söödana, sealhulgas:






  — | söödalisandid (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003) |
| --- | --- | --- |

b)

Kui aga esimene tarnija viib turule tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks söödana, sealhulgas:

—

söödalisandid (vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/2003)

| — | ja/või söödamaterjali (vastavalt määrusele (EÜ) nr 767/2009), |
| --- | --- |

—

ja/või söödamaterjali (vastavalt määrusele (EÜ) nr 767/2009),

siis see tarnija peab olema registreeritud söödakäitlejana kooskõlas söödahügieeni määrusega.

7.2.2.   Toidukäitlemisettevõtted, kes tarnivad osa oma toodangust söödaahelasse, kuid kelle peamine tegevusala ei ole sööda valdkonnas

Neil juhtudel võib toidukäitlemisettevõttel olla või võib ka mitte olla sööda tootmise kavatsus, kuid tema tegevuse osana (enamasti väikese osana, v.a teatavad erandid, näiteks taimeõli tootvad toidukäitlemisettevõtted) toodetakse loomseid ja mitteloomseid kõrvalsaadusi, mida sageli kasutatakse söödatööstuses. Söödaahelasse võidakse tarnida ka teatavat toitu, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks (39).

Neid kriteeriume arvesse võttes võib seega suuremal või vähemal määral täheldada järgmisi olukordi.

| a) | Toidukäitlemisettevõtted (sh jaemüüjad), mis tarnivad loomseid kõrvalsaadusi (sh inimtoiduks enam mitte ette nähtud loomne toit) loomsete kõrvalsaaduste/endise toidu töötlemisettevõtetele, (40) kus need töödeldakse söödamaterjaliks (41).
  Näiteks järgmistest ettevõtetest pärinevad tooted:






  — | tapamajad/lihalõikusettevõtted/lihatöötlemisettevõtted; |
| --- | --- | --- |

a)

Toidukäitlemisettevõtted (sh jaemüüjad), mis tarnivad loomseid kõrvalsaadusi (sh inimtoiduks enam mitte ette nähtud loomne toit) loomsete kõrvalsaaduste/endise toidu töötlemisettevõtetele, (40) kus need töödeldakse söödamaterjaliks (41).

Näiteks järgmistest ettevõtetest pärinevad tooted:

—

tapamajad/lihalõikusettevõtted/lihatöötlemisettevõtted;

| — | kalalõikusettevõtted; |
| --- | --- |

—

kalalõikusettevõtted;

| — | töötlev toiduainetööstus (kondiitri-, makarontoodete või pitsatööstus): loomseid kõrvalsaadusi, näiteks mune, piima, liha või kala sisaldavad tooted ja/või inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit, mis sisaldab neid loomseid kõrvalsaadusi; |
| --- | --- |

—

töötlev toiduainetööstus (kondiitri-, makarontoodete või pitsatööstus): loomseid kõrvalsaadusi, näiteks mune, piima, liha või kala sisaldavad tooted ja/või inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit, mis sisaldab neid loomseid kõrvalsaadusi;

| — | jaemüüjad, näiteks liha- ja kalapoed; |
| --- | --- |

—

jaemüüjad, näiteks liha- ja kalapoed;

| — | kaubahallid. |
| --- | --- |

—

kaubahallid.

Juhul kui toidukäitlemisettevõte tarnib tooteid (42) edasiseks töötlemiseks loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõttesse, ei pea toidukäitlemisettevõtet käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma selle registreerimist kooskõlas söödahügieeni määrusega. Söödaahel algab sel juhul loomsete kõrvalsaaduste ja/või endise toidu töötlemisettevõttest, kus toodetakse söödamaterjali ning mis tuleb registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega.

| b) | Toidukäitlemisettevõtted (sh jaemüüjad), mis tarnivad inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomset toitu töötlemisettevõtetele, kus see töödeldakse söödamaterjaliks (43).
  Näited:






  — | töötlev toiduainetööstus (nt külmutatud köögiviljade tööstus, konservitööstus, joogitööstus): inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit; |
| --- | --- | --- |

b)

Toidukäitlemisettevõtted (sh jaemüüjad), mis tarnivad inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomset toitu töötlemisettevõtetele, kus see töödeldakse söödamaterjaliks (43).

Näited:

—

töötlev toiduainetööstus (nt külmutatud köögiviljade tööstus, konservitööstus, joogitööstus): inimtoiduks enam mitte ette nähtud toit;

| — | pagaritööstus: leib/sai (mis ei sisalda loomseid saadusi); |
| --- | --- |

—

pagaritööstus: leib/sai (mis ei sisalda loomseid saadusi);

| — | kaubahallid ja muud jaemüügikauplused: köögiviljad, puuviljad jne. |
| --- | --- |

—

kaubahallid ja muud jaemüügikauplused: köögiviljad, puuviljad jne.

Juhul kui toidukäitlemisettevõte (sh jaemüüja) tarnib tooteid (44) edasiseks töötlemiseks töötlemisettevõttesse, ei pea toidukäitlemisettevõtet käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma selle registreerimist kooskõlas söödahügieeni määrusega. Söödaahel võib alata töötlemisettevõttest, kus toodetakse söödamaterjali ning mis tuleb registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega.

| c) | Toidukäitlemisettevõtted (muud kui jaemüüjad), mis tarnivad loomseid kõrvalsaadusi ja/või loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid, sealhulgas loomset endist toitu, söödakäitlejatele (muud kui loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõtted) (45).
  Näited:






  — | piimatööstuse suhtes kohaldatav erand: piim, piimapõhised tooted ja teatavad piimast saadud tooted, mis on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 4. jao II osas. |
| --- | --- | --- |

c)

Toidukäitlemisettevõtted (muud kui jaemüüjad), mis tarnivad loomseid kõrvalsaadusi ja/või loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid, sealhulgas loomset endist toitu, söödakäitlejatele (muud kui loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõtted) (45).

Näited:

—

piimatööstuse suhtes kohaldatav erand: piim, piimapõhised tooted ja teatavad piimast saadud tooted, mis on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 4. jao II osas.

Kui toidukäitlemisettevõte tarnib loomseid kõrvalsaadusi söödakäitlejale otse söödamaterjalina kasutamiseks, tuleks toidukäitlemisettevõte kooskõlas söödahügieeni määrusega registreerida söödakäitlejana lisaks selle registreerimisele kooskõlas loomsete kõrvalsaaduste määrusega (46).

Kui söödakäitleja, kellele tarnitakse kõrvalsaadusi, on lemmikloomatoidu tootja, tuleb teda samuti tunnustada kooskõlas loomsete kõrvalsaaduste määrusega.

| d) | Toidukäitlemisettevõtted (muud kui jaemüüjad), mis tarnivad inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomseid kõrvalsaadusi ja toitu (47) söödakäitlejatele, kes ei ole töötlemisettevõtted.
  Näited:






  — | jahutööstus: kliid, nisukliid; |
| --- | --- | --- |

d)

Toidukäitlemisettevõtted (muud kui jaemüüjad), mis tarnivad inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomseid kõrvalsaadusi ja toitu (47) söödakäitlejatele, kes ei ole töötlemisettevõtted.

Näited:

—

jahutööstus: kliid, nisukliid;

| — | suhkrutööstus: suhkrupeedimass; |
| --- | --- |

—

suhkrutööstus: suhkrupeedimass;

| — | krõpsutööstus: kartulikoored; |
| --- | --- |

—

krõpsutööstus: kartulikoored;

| — | õlletööstus: õlleraba; |
| --- | --- |

—

õlletööstus: õlleraba;

| — | piiritusetööstus: niisked jääkproduktid ja kuivatatud jääkproduktid; |
| --- | --- |

—

piiritusetööstus: niisked jääkproduktid ja kuivatatud jääkproduktid;

| — | mahlatööstus: apelsinimass. |
| --- | --- |

—

mahlatööstus: apelsinimass.

Sellisel juhul tuleks toidukäitlemisettevõtet käsitada söödakäitlejana ning see tuleks registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega, kui tooted on ette nähtud kasutamiseks loomade söötmiseks.

| e) | Söödakäitlejad, mis ei ole töötlemisettevõtted ja mis ostavad toiduainete jaemüüjatelt väikeses koguses mitteloomset toitu (sealhulgas inimtoiduks enam mitte ette nähtud toitu).
  Näited:






  — | Käsitöönduslikud söödatootjad, kes ostavad mitteloomset toitu kohalikelt toiduainete jaemüüjatelt. |
| --- | --- | --- |

e)

Söödakäitlejad, mis ei ole töötlemisettevõtted ja mis ostavad toiduainete jaemüüjatelt väikeses koguses mitteloomset toitu (sealhulgas inimtoiduks enam mitte ette nähtud toitu).

Näited:

—

Käsitöönduslikud söödatootjad, kes ostavad mitteloomset toitu kohalikelt toiduainete jaemüüjatelt.

Toiduainete jaemüüjat, kes on registreeritud või tunnustatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 852/2004 ning viib turule toitu kooskõlas toidualaste õigusnormidega, et müüa seda söödakäitlejale, kes kogub toitu selle töötlemiseks söödaks või töötleb selle otse söödaks, ei pea käsitama söödakäitlejana ning pädevad asutused ei pea seega nõudma tema registreerimist kooskõlas söödahügieeni määrusega. Sellisel juhul algab söödaahel söödakäitlejast, kes kasutab tooraineid sellisena ja toodab lõplikku segasööta ning kes tuleks registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega.

Seega võivad söödakäitlejad, näiteks väikesed käsitöönduslikud lemmikloomatoidu tootjad (kes toodavad koeraküpsiseid), samuti osta toiduainete jaemüüjatelt teatavat toitu, et kasutada seda söödamaterjalina. Need toiduainete jaemüüjad viivad turule toiduaineid, mis sellisel juhul on ette nähtud kasutamiseks söödamaterjalina söödakäitlejate poolt, võttes alati arvesse õigusaktides sätestatud kehtivaid norme ja piiranguid, et tagada ohutus ja jälgitavus ning et pädevatel asutustel oleks hõlpsasti kättesaadav teave kõikide tarnijate kohta.

| — | Põllumajandustootjad, kes hangivad kohalikelt toiduainete jaemüüjatelt inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomset toitu. |
| --- | --- |

—

Põllumajandustootjad, kes hangivad kohalikelt toiduainete jaemüüjatelt inimtoiduks enam mitte ette nähtud mitteloomset toitu.

Söödahügieeni määruse artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et põllumajandustootjad hangivad ja kasutavad üksnes sööta, mis pärineb söödahügieeni määruse alusel registreeritud ja/või tunnustatud üksustest. Seega, kui toiduainete jaemüüja müüb toodet söödana, tuleks teda käsitada söödakäitlejana ning registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega, kuna tuleb arvesse võtta, et ta tarnib söödamaterjali (endist toitu) otse kasutamiseks põllumajandusettevõttes loomade söötmiseks.

7.2.3.   Loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõtted ja muud töötlemisettevõtted, mis tarnivad sööta söödakäitlejatele

Näited:

| — | töödeldud loomse valgu, loomse rasva jne tootmine; |
| --- | --- |

—

töödeldud loomse valgu, loomse rasva jne tootmine;

| — | söödamaterjali tootmine inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidust (leib, küpsised, pagaritooted, makarontooted jne); |
| --- | --- |

—

söödamaterjali tootmine inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidust (leib, küpsised, pagaritooted, makarontooted jne);

| — | söödamaterjali töötlemine muust söödamaterjalist: apelsinimassist silo tootmine. |
| --- | --- |

—

söödamaterjali töötlemine muust söödamaterjalist: apelsinimassist silo tootmine.

Sellisel juhul tuleks loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõtted ja endise toidu töötlemisettevõtted, mis tarnivad söödamaterjali söödakäitlejatele, registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega.

8.   KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED – SÖÖDAKÄITLEJAD

1. küsimus

„Mul on karjakasvatusettevõte. Ma toodan ise sööta oma maal kasvatatavast teraviljast. Ma kasutan selle sööda tootmisel ka lisandeid sisaldavaid tooteid. Kas ma pean järgima määruse (EÜ) nr 183/2005 II lisa nõudeid?“

VASTUS

VASTUS

Paljud söödatooted sisaldavad lisandeid ning oluline on see, kuidas toodet turustatakse. Kogu loomasööt tuleb turustada kooskõlas määrusega (EÜ) nr 767/2009 või määrusega (EÜ) nr 1831/2003.

Kasutades tooteid, mida turustatakse lisanditena või eelsegudena, peavad põllumajandustootjad järgima söödahügieeni määruse II lisa nõudeid, välja arvatud juhul, kui kasutatakse silokonservante või silokonservantide eelsegusid.

Täiendsööda kasutamisel ei pea söödahügieeni määruse II lisa järgima.

Eelsegude ja täiendsööda vaheline erinevus on määratletud 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 767/2009 (sööda turuleviimise ja kasutamise kohta) artikli 8 lõikes 1, mis käsitleb söödalisandite sisaldust:

„Ilma et see piiraks sellise õigusakti tingimuste kohaldamist, millega lubatakse asjaomase söödalisandi kasutamist, ei sisalda söödamaterjalid ja täiendsööt söödalisandeid, mille sisaldus ületab täissöödas lubatud suurimat sisaldust enam kui 100 korda, koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide puhul viis korda.“

2. küsimus

2. küsimus

„Mul on karjakasvatusettevõte. Ma toodan ise sööta oma maal kasvatatavast teraviljast. Ma kasutan selle sööda tootmisel ka lisandeid/eelsegusid. Kas ma pean oma põllumajandusettevõtte registreerima või mitte? Milliseid lisasid ma pean järgima? Kas ma pean taotlema tunnustamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 183/2005?“

VASTUS

VASTUS

Põllumajandusettevõtted, mis toodavad sööta oma loomade tarbeks, tuleb registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega ning need peavad kõnealusel juhul vastama söödahügieeni määruse I, II ja III lisale.

Söödamaterjali ja segasööda (täiendsööda või täissööda) esmatootmise suhtes kohaldatakse I lisa ja head põllumajandustava. Kui põllumajandusettevõte kasutab sööda omaks tarbeks tootmisel söödalisandeid (v.a silokonservandid) või eelsegusid, kohaldatakse II lisa ja HACCP süsteemi.

Samuti peavad põllumajandustootjad toiduloomade söötmisel järgima III lisa sätteid.

Põllumajandusettevõtted, mis toodavad segasööta üksnes oma majapidamiste tarbeks, kasutades söödahügieeni määruse IV lisa 3. peatükis osutatud söödalisandeid või neid sisaldavaid eelsegusid, peavad tagama, et neil on pädevate asutuste tunnustus.

3. küsimus

3. küsimus

„Olen kalamees ja toodan kalasööta oma küla ümbruskonnas elavatele kohalikele kalameestele. Kas ma olen söödakäitleja?“

VASTUS

VASTUS

Kalasööt, mis on ette nähtud vette puistamiseks, et meelitada ligi kalu (sageli nimetatakse seda peibutussöödaks), kuulub määruses (EÜ) nr 178/2002 sätestatud mõiste „sööt“ alla.

Seega tuleb peibutussööda tootjaid käsitada söödakäitlejatena ning nad tuleb registreerida kooskõlas söödahügieeni määrusega. Kui aga tegemist on peibutussööda koduse tootmisega oma vajadusteks, et püüda kala koduseks isiklikuks tarbimiseks, on tootjad kooskõlas söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktiga a registreerimisnõudest vabastatud.

Siiski ei tuleks loomasöödana käsitada kalasööta, mis on ette nähtud konksu otsa kinnitamiseks ja mille eesmärk ei ole seega looma toitmine.

See on ka kooskõlas liidu õigusaktidega, võttes arvesse viidet kalasöödana kasutatavatele tõukudele ja ussidele loomsete kõrvalsaaduste määruse artiklis 18 (48) ning määruse (EL) nr 142/2011 X lisa III peatükis kirjeldatut.

48

4. küsimus

4. küsimus

„Olen loomseid jäätmeid käitleva tehase omanik. Ostan toidukäitlejatelt tooteid, et toota söödamaterjali, mille ma seejärel müün segasööda tootjatele. Minu tarnijad märgistavad siiski minu ostetavad tooted jäätmetena. Kas selline tarnijapoolne märgistus on lubatud?“

VASTUS

VASTUS

Ei ole. Loomseid kõrvalsaadusi, mis on segatud jäätmetega ja märgistatud jäätmetena, ei tohi kasutada põllumajandusloomade söötmiseks. Loomseid kõrvalsaadusi võib kooskõlas loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate õigusaktidega kasutada ainult teatavate tehniliste toodete tootmiseks või need tuleb jäätmetena kõrvaldada.

Toidukäitlemisettevõte (näiteks tapamaja) võib tarnida loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõttele põllumajandusloomade sööda tootmiseks ainult 3. kategooria loomseid kõrvalsaadusi. Sellisel puhul jäätmete raamdirektiivi ei kohaldata.

Seetõttu tuleks sellised loomsed saadused märgistada vastavalt määruse (EÜ) nr 142/2011 VIII lisas ning määruse (EÜ) nr 999/2001 V lisas esitatud nõuetele.

Söödahügieeni määruse II lisa jaotise „TOOTMINE“ punktis 8 on selgitatud, et „toodete märgistusel peab olema selgelt märgitud, kas toode on ette nähtud kasutamiseks söödana või muul otstarbel. Kui teatav tootepartii ei ole sööda või toiduna kasutamiseks deklareeritud, ei tohi käitleja töötlemisahela hilisemas etapis sellekohast teavet muuta“.

Seoses toiduahela ohutuse ja terviklikkusega tuleks vältida jäätmetena turule viidud, inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu sattumist söödaahelasse (49). Seega ei tohi söödakäitlejad oma üksuses sööda tootmisel neid tooteid kasutada.

49

5. küsimus

5. küsimus

„Mul on söödakäitlemisettevõte. Minu riigi pädevate asutuste nõuande kohaselt olen ma kohustatud ostma tooteid neilt sööda- või toidutootjatelt, kes on registreeritud või tunnustatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 183/2005. Kui ma aga ostan osa tooteid teise liikmesriigi äriühingult ja nõuan tõendit selle kohta, et see äriühing on kõnealuse määruse kohaselt registreeritud, öeldakse mulle, et see ei ole vajalik, sest äriühing on riigi tasandil juba registreeritud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (loomsete kõrvalsaaduste määrus).“

VASTUS

VASTUS

Kohaldatakse mõlema määruse kohast registreerimist ja/või tunnustamist. Liikmesriigid saavad korraldada praktilised aspektid (nt ühtne registreerimise või tunnustamise number või eraldi numbrid, mõlemale õigusaktile viitav üks nimekiri või kaks eraldi nimekirja).

Söödasektoriga seotud ELi õigusaktide kohase registreerimise ja söödahügieeni määruse kohase registreerimise võib ühendada, tingimusel et järgitakse mõlema registreerimissüsteemi asjakohaseid eeskirju ning pädev asutus otsustab kasutada sellist ühendatud registreerimissüsteemi.

6. küsimus

6. küsimus

„Minu söödakäitlemisettevõte toodab lemmikloomade toortoitu (50). Lemmikloomatoit võib sisaldada selliseid tooteid nagu toores liha (sealhulgas rups, kondid ja rasv) või puu- ja köögiviljad, taimeõli, oliiviõli jne.

Teisalt pean söödakäitlejana olema registreeritud (või tunnustatud) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 183/2005 nagu kõik toiduloomadele ja mittetoiduloomadele sööda tootjad. Kas ma pean end registreerima kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (artikkel 24) või määrusega (EÜ) nr 183/2005?“

VASTUS

VASTUS

Kohaldatakse mõlema määruse kohast registreerimist ja/või tunnustamist.

Te peaksite olema tunnustatud kooskõlas loomsete kõrvalsaaduste määruse artikli 24 lõike 1 punktiga e ning registreeritud kooskõlas söödahügieeni määruse artikliga 9.

Lemmikloomatoidu tootjana peaksite tähelepanu pöörama ka loomsete kõrvalsaaduste määruse artiklites 21 ja 22 sätestatud jälgitavuse nõuetele, artiklis 28 sätestatud enesekontrollile ning artiklis 29 sätestatud HACCP kavale.

Liikmesriigid saavad korraldada praktilised aspektid (nt ühtne registreerimise või tunnustamise number või eraldi numbrid, mõlemale õigusaktile viitav üks nimekiri või kaks eraldi nimekirja). Üksikasjalikult tuleb nimetada kõik söödakäitleja tegevused ning tuleb tagada, et üksus vastab söödahügieeni määruses sätestatud nõuetele.

7. küsimus

7. küsimus

„Mul on internetiettevõte. Ma impordin lemmikloomatoitu ja müün seda otse lemmikloomaomanikele. Kas minu tegevus kuulub määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 2 lõike 2 punktis e osutatud mõiste „jaemüük“ alla?“

VASTUS

VASTUS

Kuna internetimüüki käsitlevad söödahügieeniga seotud erisätted puuduvad, siis pole põhjust eeldada, et internetimüük ei kuulu söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis e sätestatud mõiste „lemmikloomatoidu jaemüük“ alla. Tegemist on lihtsalt ühe ärimudeliga, mille puhul sööta käideldakse ja hoiustatakse lõpptarbijale müümise või tarnimise kohas. Teisisõnu ei kohaldata söödahügieeni määrust otseselt lemmikloomatoidu müümisel interneti kaudu otse lõppkasutajale (lemmikloomaomanikele).

Söödahügieeni määruse kohaldamisel ei ole tähtis mitte see, kuidas jaemüüjat vastavalt äritegevuse eri etappidele määratletakse (lemmikloomatoidu jaemüüja või importija), vaid tegevus ise. Söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 1 punktis c on sõnaselgelt sätestatud, et määrust kohaldatakse sööda impordi suhtes kolmandatest riikidest ja ekspordi suhtes kolmandatesse riikidesse. Seega, isegi kui keegi tegeleb lemmikloomatoidu jaemüügiga, st tegevusega, mis söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punkti e kohaselt ei kuulu määruse kohaldamisalasse, peab ta seoses lemmikloomatoidu impordiga ikkagi järgima söödahügieeni määrust.

Söödahügieeni määruse kohaldamisalast väljajäämine ei tähenda siiski, et turule viidava sööda suhtes ei kohaldata muid nõudeid, näiteks sööda märgistamise nõuet.

Kui aga internetimüük hõlmab sööda müümist mitte ainult lõppkasutajatele, vaid ka muudele üksustele, kohaldatakse söödahügieeni määrust.

Lemmikloomatoitu võib liitu importida ainult siis, kui saadetis vastab kõigile loomseid kõrvalsaadusi käsitlevate õigusnormidele.

8. küsimus

8. küsimus

„Mul on lemmikloomapood ning ma müün lemmikloomatoitu. Samal ajal müün ka väikestes kogustes toiduloomade, näiteks küülikute või kanade sööta tarbijatele, kes kasvatavad neid loomi koduseks isiklikuks tarbimiseks. Kuna lemmikloomatoidu jaemüük ei kuulu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohaldamisalasse, siis minu arvates ei pea ma ennast registreerima.“

VASTUS

VASTUS

Lemmikloomatoidu jaemüük ei kuulu tegelikult söödahügieeni määruse kohaldamisalasse. Ometi ei saa näiteks küülikuid ja kanu käsitada lemmikloomadena ning nende sööda jaemüük kuulub söödahügieeni määruse kohaldamisalasse; seetõttu peaks sellega tegelev lemmikloomapood olema vähemalt registreeritud kooskõlas artikli 9 lõikega 2.

9. küsimus

9. küsimus

„Olen loomakliinikut pidav veterinaararst. Samal ajal pakun oma klientidele ka eritooteid loomade toitmiseks. Kas ma pean olema registreeritud kooskõlas söödahügieeni määrusega?“

VASTUS

VASTUS

Toiduloomade jaoks sööda tootmine ja/või müük ning lemmikloomatoidu tootmine kuuluvad söödahügieeni määruse kohaldamisalasse ning nende tegevustega tegelev veterinaarkliinik peab olema registreeritud või vajaduse korral tunnustatud kooskõlas söödahügieeni määrusega.

Lemmikloomatoidu müüki käsitatakse jaemüügitegevusena ning seega ei kuulu see söödahügieeni määruse kohaldamisalasse. Ometi ei käsitata näiteks küülikuid ja kanu lemmikloomadena. Neile ettenähtud sööda jaemüük kuulub söödahügieeni määruse kohaldamisalasse ning seetõttu peaks see tegevus olema registreeritud või vajaduse korral tunnustatud kooskõlas söödahügieeni määrusega.

9.   KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED – PÄDEVAD ASUTUSED

KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED – PÄDEVAD ASUTUSED

10. küsimus

10. küsimus

„Kuidas tuleks tõlgendada määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 10 lõike 1 punkti b, mis käsitleb eelsegude tootmise tunnustamist (51)?“

VASTUS

VASTUS

Söödahügieeni määruse artikli 10 lõike 1 punkti b sisu on järgmine:

Söödakäitlejad tagavad, et nende üksused, mis on hõlmatud käesoleva määrusega on pädeva asutuse poolt tunnustatud, kui: need üksused tegelevad ühega järgmistest: [...] käesoleva määruse IV lisa 2. peatükis osutatud söödalisanditega valmistatud eelsegude tootmine ja/või turustamine.

Seetõttu esineb kolm erinevat olukorda:

| — | söödakäitleja toodab ja viib turule eelsegusid; |
| --- | --- |

—

söödakäitleja toodab ja viib turule eelsegusid;

| — | söödakäitleja viib turule eelsegusid; |
| --- | --- |

—

söödakäitleja viib turule eelsegusid;

| — | söödakäitleja toodab eelsegusid. |
| --- | --- |

—

söödakäitleja toodab eelsegusid.

Viimane juhtum on asjakohane ainult siis, kui eelsegude tootja täidab teise söödakäitleja tellimust või tootja kasutab eelsegusid ainult oma üksuses. Eelsegude tootmine oma tarbeks on eriti asjakohane selliste lisandite puhul, mida saab kasutada segasööda tootmiseks ainult eelseguna.

Kokkuvõttes peab kõigil üksustel, kes toodavad IV lisa 2. peatükis nimetatud lisandeid sisaldavaid eelsegusid oma tarbeks ja turuleviimiseks, olema selleks tegevuseks luba.

11. küsimus

11. küsimus

„Toidupankadele annetatav lemmikloomatoit. Viimastel aastatel on kasvanud kaubahallide poolt lemmikloomatoidu annetamine toidupankadele, et abistada raskustesse sattunud lemmikloomaomanikke. Toidupangad on vahendajad, kes jagavad neid tooteid tavaliselt sümboolse hinnaga asjaomastele inimestele. Annetatakse palju erinevaid tooteid, mis ei ole omavahel seotud (erinev suurus, erinevad kaubamärgid jne). Kas see tegevus kuulub määruse (EÜ) nr 183/2005 kohaldamisalasse ning kas kaubahallide poolt lemmikloomatoidu toidupankadele annetamise puhul on nõutav ka jälgitavus?“

VASTUS

VASTUS

Söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punkti e kohaselt ei kohaldata määrust lemmikloomatoidu jaemüügi suhtes.

Lemmikloomatoidu annetamist kaubahallide (ja muude jaemüüjate) poolt toidupankadele tuleb liikmesriigi õiguse kohaselt käsitada jaemüügina ning seetõttu ei kuulu see söödahügieeni määruse kohaldamisalasse.

Liikmesriigid võivad aga söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 3 kohaselt kehtestada söödahügieeni määruse kohaldamisalast välja jäetud tegevuse suhtes riigisiseseid õigusnorme ja anda suuniseid.

Määruse (EÜ) nr 178/2002 (üldised toidualased õigusnormid) (52) artiklis 18 sätestatud üldine jälgitavuse nõue kehtib siiski kõigi tegevuste puhul, mis on seotud muu hulgas sööda turustamise kõigi etappidega, sealhulgas lemmikloomatoidu jagamisega kaubahallide poolt toidupankadele. Viimati nimetatud sättes on sätestatud ainult saavutatav eesmärk, mitte selle saavutamise viis; seega on jäetud piisav paindlikkus praktiliseks tegutsemiseks. Nii peavad sellises jagamises osalevad organisatsioonid pidama jälgitavuse nõude täitmiseks arvestust selle üle, kust nad lemmikloomatoitu hangivad, ning kui nad varustavad lemmikloomatoiduga teist organisatsiooni, siis peavad nad dokumenteerima, kellele lemmikloomatoitu edasi anti. Eelpakendatud lemmikloomatoidu puhul ei peaks jälgitavus olema probleem, kuid liikmesriigid peaksid pöörama tähelepanu lahtiselt müüdavale lemmikloomatoidule.

52

Lisateave on kättesaadav üldiseid toidualaseid õigusnorme käsitleva määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklite 11, 12, 14, 17, 18, 19 ja 20 rakendamise suunistes (53).

53

Muu kui töödeldud lemmikloomatoidu puhul, mis kooskõlas määruse (EÜ) nr 142/2011 artikli 3 punktidega b ja c jõuab loomsete kõrvalsaaduste tootmisahela lõpp-punkti, tuleb toidupanka tunnustada kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktiga i või j.

12. küsimus

12. küsimus

„Kuidas tuleks vastavalt söödahügieeni määrusele käsitada lemmikloomatoidu vahelao registreerimist?“

VASTUS

VASTUS

Söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis e on sätestatud, et „käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes: [...] lemmikloomatoidu jaemüük“.

Kuna vaheladu võib käsitada jaemüügiettevõttena määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 punktis 7 esitatud määratluse laias tähenduses, võib järeldada, et lemmikloomatoidu vahelaod ei kuulu üldiselt söödahügieeni määruse kohaldamisalasse ning pädevad asutused ei pea seega neid registreerima.

Ometi on söödahügieeni määruses seoses lemmikloomatoidu vaheladustamisega sätestatud nõuded, mida tuleb arvesse võtta, sest ladustamistoimingud kuuluvad söödahügieeni määruse kohaldamisalasse, näiteks:

| — | II lisa jaotis „LADUSTAMINE JA VEDU“ sisaldab sööda ladustamisele esitatavaid nõudeid ning seega on lemmikloomatoidu vahelaod üksused, mis käitlevad söödana käsitatavaid tooteid, ning nad ei tohi tegutseda, kui pädev asutus ei ole neid registreerinud. |
| --- | --- |

—

II lisa jaotis „LADUSTAMINE JA VEDU“ sisaldab sööda ladustamisele esitatavaid nõudeid ning seega on lemmikloomatoidu vahelaod üksused, mis käitlevad söödana käsitatavaid tooteid, ning nad ei tohi tegutseda, kui pädev asutus ei ole neid registreerinud.

Füüsiliselt veo ja ladustamisega piirduva hulgimüügitegevuse raames toimuv vaheladustamine tuleb registreerida. Kui hulgimüügitegevus hõlmab enamat kui ladustamine ja vedu (näiteks ümberpakendamist), tuleb lemmikloomatoidu vaheladustamisega tegelev üksus registreerida kooskõlas artikli 9 lõikega 2.

Võttes aga arvesse artikli 2 lõike 2 punkti e, ei pea jaemüügikaupluse ruume, kus vaheladustatakse lemmikloomatoitu, registreerima, kuigi nende suhtes võidakse kohaldada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti i või punkti j.

14. küsimus

14. küsimus

„Mulle kuulub laohoone, kus ladustatakse kolmandate isikute toodetud lisandeid, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 183/2005 IV lisa 1. peatükis, ning eelsegusid, mis sisaldavad selle määruse IV lisa 2. peatükis loetletud lisandeid. Kas minu ettevõte peab olema tunnustatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 183/2005 artikliga 10?“

VASTUS

VASTUS

Ei. Söödahügieeni määruse artikli 10 lõike 1 punkti a kohaselt kehtib tunnustamise nõue üksuste suhtes, mis tegelevad määrusega (EÜ) nr 1831/2003 hõlmatud söödalisandite või direktiiviga 82/471/EMÜ hõlmatud ning söödahügieeni määruse IV lisa 1. peatükis osutatud toodete tootmise ja/või turustamisega ning söödahügieeni määruse IV lisa 2. peatükis osutatud söödalisanditega valmistatud eelsegude tootmise ja/või turustamisega. Kuid turustamine on toodete omaniku (tootja ja/või vahendaja) kohustus. Seega peab toodete omanik olema tunnustatud kooskõlas söödahügieeni määruse artikli 10 lõike 1 punktiga a ning laohoone registreeritud kooskõlas söödahügieeni määruse artikli 9 lõikega 2.

Samuti tuleb veoettevõtted, mis tegelevad ainult toodete veoga, registreerida kooskõlas söödahügieeni määruse artikli 9 lõikega 2. Tunnustamise nõue ei ole vajalik.

10.   HEA TAVA JUHENDID

HEA TAVA JUHENDID

Soodustada tuleb riikide ja ühenduse hea tava juhendite koostamist, levitamist ja kasutamist. Kuid nende juhendite kasutamine on söödakäitlejatele vabatahtlik.

Koostöös liikmesriikidega on koostatud ühenduse hea tava juhendite koostamise suunised (54).

54

Need ühenduse hea tava juhendid on välja töötatud kooskõlas söödahügieeni määruse artikliga 22. Nende sisu on kogu liidus asjaomastes sektorites rakendatav ning need sobivad söödahügieeni määruse hügieeninõuete ja HACCP nõuete täitmise juhenditeks.

10.1.   ELi juhendid (55)

ELi juhendid

55

Alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee hindas järgmisi ühenduse hea tava juhendeid:

| — | Pealkiri: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) – European Feed Manufacturers Guide [Ühenduse hea tava juhend toiduloomadele segasööda ja eelsegude tööstusliku tootmise ELi sektori kohta – Euroopa söödatootjate juhend]
  Autor: FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d’Aliments Composés (57) (Euroopa Söödatootjate Föderatsioon) |
| --- | --- |

—

Pealkiri: Community guide to good practice for the EU industrial compound feed and premixtures manufacturing sector for food-producing animals (56) – European Feed Manufacturers Guide [Ühenduse hea tava juhend toiduloomadele segasööda ja eelsegude tööstusliku tootmise ELi sektori kohta – Euroopa söödatootjate juhend]

56

Autor: FEFAC – Fédération Européenne des Fabricants d’Aliments Composés (57) (Euroopa Söödatootjate Föderatsioon)

57

| — | Pealkiri: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) [Ühenduse hea tava juhend toidulisandite ja eelsegude valdkonna ettevõtjatele]
  Autor: FAMI-QS – European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) (Euroopa söödalisandite ja eelsegude kvaliteedisüsteemi liit) |
| --- | --- |

—

Pealkiri: Community guide to good practice for feed additive and premixture operators (58) [Ühenduse hea tava juhend toidulisandite ja eelsegude valdkonna ettevõtjatele]

58

Autor: FAMI-QS – European Association for Feed Additives and Premixtures Quality System (59) (Euroopa söödalisandite ja eelsegude kvaliteedisüsteemi liit)

59

| — | Pealkiri: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (60) [Ühenduse hea tava juhend ohutu lemmikloomatoidu tootmise kohta]
  Autor: Euroopa lemmikloomatoidu tootjate liit (61) |
| --- | --- |

—

Pealkiri: Guide to good practice for the manufacture of safe pet foods (60) [Ühenduse hea tava juhend ohutu lemmikloomatoidu tootmise kohta]

60

Autor: Euroopa lemmikloomatoidu tootjate liit (61)

61

| — | Pealkiri: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (62) [Euroopa hea tava juhend ohutu söödamaterjali tööstusliku tootmise kohta]
  Autor:






  — | Starch Europe (Euroopa tärklisetööstuse ühendus) (63) |
| --- | --- | --- |

—

Pealkiri: European Guide to good practice for the industrial manufacture of safe feed materials (62) [Euroopa hea tava juhend ohutu söödamaterjali tööstusliku tootmise kohta]

62

Autor:

—

Starch Europe (Euroopa tärklisetööstuse ühendus) (63)

63

| — | ELi taimeõli ja valgutoodete tootmisharu (FEDIOL) (64) |
| --- | --- |

—

ELi taimeõli ja valgutoodete tootmisharu (FEDIOL) (64)

64

| — | Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (EBB) (65) |
| --- | --- |

—

Euroopa Biodiislikütuse Nõukogu (EBB) (65)

65

| — | Koostöös Euroopa söödakomponentide ohutuse sertifitseerimise organisatsiooniga (EFISC (66)) |
| --- | --- |

—

Koostöös Euroopa söödakomponentide ohutuse sertifitseerimise organisatsiooniga (EFISC (66))

66

Sektori viitedokumendid:

| — | Tärklise töötlemisel ohutu söödamaterjali tootmise kohta |
| --- | --- |

—

Tärklise töötlemisel ohutu söödamaterjali tootmise kohta

| — | Õliseemnete purustamisel ja taimeõli rafineerimisel ohutu söödamaterjali tootmise kohta |
| --- | --- |

—

Õliseemnete purustamisel ja taimeõli rafineerimisel ohutu söödamaterjali tootmise kohta

| — | Biodiislikütuse töötlemisel ohutu söödamaterjali tootmise kohta |
| --- | --- |

—

Biodiislikütuse töötlemisel ohutu söödamaterjali tootmise kohta

| — | Salmonella kontrollnimekiri |
| --- | --- |

—

Salmonella kontrollnimekiri

| — | Salmonella teabeleht |
| --- | --- |

—

Salmonella teabeleht

| — | Pealkiri: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (67) [Euroopa hea hügieenitava juhend teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede, muude taimsete saaduste ja nendest saadud toodete kogumise, ladustamise, veo ja nendega kauplemise kohta]
  Autor:






  — | Euroopa Teravilja-, Loomasööda-, Õlivilja-, Oliiviõli-, Oliivi-, Rasva- ja Toiduainetekaubanduse Komitee (COCERAL) (68) |
| --- | --- | --- |

—

Pealkiri: European Guide to Good Hygiene Practices for the collection, storage, trading and transport of cereals, oilseeds, protein crops, other plant products and products derived thereof (67) [Euroopa hea hügieenitava juhend teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede, muude taimsete saaduste ja nendest saadud toodete kogumise, ladustamise, veo ja nendega kauplemise kohta]

67

Autor:

—

Euroopa Teravilja-, Loomasööda-, Õlivilja-, Oliiviõli-, Oliivi-, Rasva- ja Toiduainetekaubanduse Komitee (COCERAL) (68)

68

| — | Euroopa Liidu Põllumajandusühistute Liit (COGECA) (69) |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Põllumajandusühistute Liit (COGECA) (69)

69

| — | Kutseliste sadamalaopidajate Euroopa assotsiatsioon põllumajandustooraine mahtlasti ladustamiseks Euroopa Liidus (UNISTOCK) (70) |
| --- | --- |

—

Kutseliste sadamalaopidajate Euroopa assotsiatsioon põllumajandustooraine mahtlasti ladustamiseks Euroopa Liidus (UNISTOCK) (70)

70

Alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee vaatab koostöös sidusrühmade ja muude huvitatud isikutega hea tava juhendid korrapäraselt läbi.

10.2.   Riikide juhendid

Riikide juhendid

Komisjon on loonud riikide hea tava juhendite registri, (71) et need oleksid liikmesriikidele ning sööda- ja toidukäitlejatele kättesaadavad.

71

---

(1)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 1.

1

(2)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

3

(4)  Lisateave määruse (EÜ) nr 178/2002 kohta (sealhulgas eraldi juhenddokument) on avaldatud komisjoni veebilehel:

4

https://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en.

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

5

(6)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

6

(7)  Määrus (EÜ) nr 882/2004 tunnistati alates 14. detsembrist 2019 kehtetuks ning asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrusega (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

7

(8)  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

8

(9)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

9

(10)  ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.

10

(11)  Söödahügieeni määruse kontekstis.

11

(12)  ELT L 29, 30.1.2013, lk 1.

12

(13)  Komisjoni teatis 2018/C 133/02 (ELT C 133, 16.4.2018, lk 2).

13

(14)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

14

(15)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

15

(16)  Pädevad asutused võivad kooskõlas loomsete kõrvalsaaduste määruse artikliga 18 teha teatavaid erandeid keelust kasutada karusloomasöödana teatavaid 2. kategooria materjale ja teatavaid toidujäätmeid.

16

(17)  Vt käesoleva juhenddokumendi punkt 4.2.

17

(18)  Määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 15 sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis nende loomade sööda suhtes, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil.

18

mutatis mutandis

(19)  Määruse (EL) 2017/625 (millega tunnistatakse alates 14. detsembrist 2019 kehtetuks määrus (EÜ) nr 882/2004) artikkel 146.

19

(20)  Vt käesoleva juhenddokumendi punkt 6.2.

20

(21)  Komisjoni 15. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 225/2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 II lisa nende ettevõtete tunnustamise osas, mis viivad turule söödana kasutatavaid taimeõlidest ja segarasvadest saadud tooteid, ning õlide, rasvade ja nendest saadud toodete tootmise, ladustamise ja transpordiga ning nende dioksiinisisalduse kontrollimisega seotud erinõuete osas (ELT L 77, 16.3.2012, lk 1).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 226, 25.6.2004, lk 3).

22

(23)  Komisjoni 14. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 141/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid“ alla kuuluvaid söödalisandeid (ELT L 43, 15.12.2007, lk 9).

23

(24)  Komisjoni 19. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/786, millega määratletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/32/EÜ määratletud loomasööda detoksifitseerimismenetluste vastuvõetavusnõuded (ELT L 125, 21.5.2015, lk 10).

24

(25)  https://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/approved-establishments_en.

25

(26)  ELi ringmajanduse loomise tegevuskava (COM(2015) 614 final).

26

(27)  Söödahügieeni määruse artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et söödakäitlejad ja põllumajandustootjad hangivad ja kasutavad üksnes sööta, mis pärineb käesoleva määruse alusel registreeritud ja/või tunnustatud üksustest.

27

(28)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

28

(29)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

29

(30)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

30

(31)  Muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/851, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (ELT L 150, 14.6.2018, lk 109).

31

(32)  http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/guidance.htm.

32

(33)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52007DC0059.

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

34

(35)  Punkti 7.1.3 esimeses lõigus osutatud direktiivi (EL) 2018/851 muudatuste tõttu ei ole vooskeemil nimetatud eritingimused enam asjakohased.

35

(36)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

36

(37)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

37

(38)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

38

(39)  Vt inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunised. Loomsete saaduste loomatoidus kasutamise piirangud on sätestatud loomsete kõrvalsaaduste määruses ja komisjoni määruses (EL) nr 142/2011. Söödana kasutamise keelud on sätestatud TSE määruse artiklis 7 ja IV lisas.

39

(40)  Tunnustatakse vastavalt loomsete kõrvalsaaduste määruse artiklile 24.

40

(41)  Kasutustingimused on esitatud komisjoni teatise „Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunised“ 4. peatükis.

41

(42)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

42

(43)  Kasutustingimused on esitatud komisjoni teatise „Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunised“ 3. peatükis.

43

(44)  Mida selles etapis ei käsitata veel söödana.

44

(45)  Kasutustingimused on esitatud komisjoni teatise „Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunised“ 4. peatükis.

45

(46)  Kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 X lisa 4. jao II osas kirjeldatud eranditega, kui pädev asutus on nendeks loa andnud.

46

(47)  Kasutustingimused on esitatud komisjoni teatise „Inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suunised“ 3. peatükis.

47

(48)  Alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (PAFF) 17.–18. detsembri 2009. aasta koosoleku kokkuvõtlik protokoll, punkt 6 „Muud küsimused“.

48

(49)  Alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (PAFF) 19.–20. mai 2014. aasta koosoleku kokkuvõtlik protokoll, punkt A.06.

49

(50)  Vt üksikasjalik selgitus inimtoiduks enam mitte ette nähtud toidu söödana kasutamise suuniste punktis 4.3.

50

(51)  Brüsselis 15.–16. septembril 2014 toimunud alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee (loomatoidu sektsiooni) koosoleku kokkuvõtlik protokoll, punkt A.09.

51

(52)  Määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 18 ja 20 ning määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõudeid kohaldatakse mutatis mutandis nende loomade sööda suhtes, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil.

52

mutatis mutandis

(53)  Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi veebileht: Toidualaste õigusnormide üldised nõuded. http://ec.europa.eu/food/safety/general_food_law/general_requirements_en

53

(54)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-guidelines_good_practice_en.pdf.

54

(55)  http://ec.europa.eu/food/safety/animal-feed/feed-hygiene/guides-good-practice/index_en.htm.

55

(56)  Komisjoni teatis häid tavasid käsitlevate ühenduse juhendite kohta (2016/C 418/02) (ELT C 418, 12.11.2016, lk 2).

56

(57)  http://www.fefac.org/.

57

(58)  Teatis häid tavasid käsitlevate ühenduse suuniste kohta (2007/C 64/04) (ELT C 64, 20.3.2007, lk 17).

58

(59)  http://www.fami-qs.org/.

59

(60)  Komisjoni teatis häid tavasid käsitlevate ühenduse juhendite kohta (2018/C 128/03) (ELT C 128, 11.4.2018, lk 3).

60

(61)  http://www.fediaf.org/.

61

(62)  Komisjoni teatis häid tavasid käsitlevate ühenduse juhendite kohta (2016/C 418/02) (ELT C 418, 12.11.2016, lk 2).

62

(63)  http://www.starch.eu/

63

(64)  http://www.fediol.eu/.

64

(65)  http://www.ebb-eu.org/.

65

(66)  http://www.efisc.eu/.

66

(67)  Komisjoni teatis häid tavasid käsitlevate ühenduse juhendite kohta (2016/C 418/02) (ELT C 418, 12.11.2016, lk 2).

67

(68)  http://www.coceral.com/

68

(69)  http://www.copa-cogeca.be/.

69

(70)  http://www.unistock.be/

70

(71)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/animal-feed-guides-good-practice-biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf.

71

---

I LISA

Mõnes liikmesriigis (1) seoses söödahügieeni määruse artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud väikeste kogustega kehtestatud riigisiseste õigusnormide ja kriteeriumite mittetäielik loend

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIGID

1.   AUSTRIA

Väikesed kogused piirkondlikul põllumajandusettevõtete tasandil – kolme tonni tarnimine ühest põllumajanduseettevõttest teise põllumajandusettevõttesse 15 km raadiuses. Registreerimine ei ole vajalik.

Futtermittelgebührentarif 2017 (FMT 2017) (2) – Söödatariifi määr 2017 – FMT 2017.

2.   HORVAATIA

Väikesed kogused – põllumajandustooted, mis on toodetud ARKOD süsteemis (3) registreeritud põllumajandusettevõttes, millel on alla viie hektari põllumajandusmaad ja/või mitte rohkem kui üks väärtuslik loomühik (4).

Pravilnik o registraciji poljoprivrednika koji posluju s hranom za životinje – Söödaga tegelevate põllumajandustootjate registreerimise määrus (OG 24/16) (5).

3.   TAANI

Väikesed kogused – aastas kuni viie tonni esmatoodangu otsetarnimine tootmiskohast 50 km raadiuses asuvatele kohalikele põllumajandusettevõtetele nendes ettevõtetes kasutamiseks.

Bekendtgørelse nr. 935 af 27. juni 2018 om foder og foderstofvirksomheder, § 11 – Taani 27. juuni 2018. aasta korralduse nr 935 (mis käsitleb sööta ja söödakäitlemisettevõtjaid) § 11.

4.   EESTI

Väikesed kogused – ühe aasta jooksul kuni viie tonni sööda esmatoodangu tootmine müügiks või muul viisil tasu eest või tasuta üleandmiseks sööda esmatootjalt põllumajandustootjale, kelle põllumajandusettevõte asub Eestis.

Peatükk 3, § 6 (10) Söödaseadus 1 (vastu võetud 11.01.2007 RT I 2007, 6, 32) (6) (inglise keeles) (7)

Vastu võetud 25.04.2007, nr 64; RTL 2007, 37, 641 – Sööda esmatoodangu väikesed kogused ning nende turuleviimise nõuded – Põllumajandusministri 25. aprilli 2007. aasta määrus nr 64; RTL 2007, 37, 641 (8).

5.   SOOME

Väikesed kogused – esmatoodang, mille on kuni kolme hektari suurusel tootmispinnal tootnud söödakäitlejad, kes on vabastatud teatamise kohustusest (esmatootjana registreerimiseks), tarnimiseks otse tootmiskohast ainult kohalikele põllumajandustootjatele (või sarnastele käitlejatele).

Rehulaki 8.2.2008/86 (9) – Söödaseadus 86/2008, sh muudatused kuni 565/2014 (k.a) (10) (§ 18 lõige 1).

Maa- ja metsätalousministeriön asetus rehualan toiminnanharjoittamisesta 548/2012 (11) – Põllumajandus- ja metsandusministri määrus 548/2012, mis käsitleb tegevust söödasektoris, sh muudatused kuni 960/2014 (k.a) (12) (§ 5 lõige 2).

6.   SAKSAMAA

Väikesed kogused – sööda otsetarnimine sööda esmatootjalt (kes toodab kuni viiel hektaril aastas) kohalikul tasandil (50 km raadiuses tootmiskohast).

Leitfaden zur Registrierung von Futtermittelunternehmen (Seite 12) – Söödakäitlejate registreerimise juhised (lk 12) (13).

7.   ITAALIA

Väikesed kogused – lõppkasutaja tellimusel samas provintsis või naaberprovintsis asuvalt põllumajandustootjalt pärit esmatoodangu otsetarnimine.

Circolare esplicativa Nazionale del 28 dicembre 2005 numero di protocollo n.45950-P-I8da9/1 – 28. detsembri 2005. aasta riiklik seletuskiri protokolli nr 45950-P-I8da9/1 juurde (14).

8.   LÄTI

Väikesed kogused – sööda esmatoodanguga kauplemine (müük, müük või tarnimine tasuta või tasu eest) kuni kümne tonni ulatuses kalendriaasta jooksul.

Ministru kabineta noteikumi Nr.865 – 2009 gada 4.augustā (prot. Nr.51 40.§) Higiēnas prasības dzīvnieku barības primārajai ražošanai un tiešajām piegādēm mazos daudzumos – Läti ministrite kabineti määrus nr 865, mis käsitleb sööda esmatoodangule esitatavaid hügieeninõudeid ja väikeste koguste otsetarnet, jõustunud 4. augustil 2009.

9.   SLOVEENIA

Väikesed kogused – taimse sööda esmatoodangu mis tahes kogus, mis on toodetud Sloveenia Vabariigi territooriumil asuvas põllumajandusettevõttes ja tarnitud Sloveenia Vabariigi piires teisele põllumajandusettevõttele kui lõppkasutajale.

Člen 2(6) Pravilnik o registraciji in odobritvi obratov nosilcev dejavnosti na področju krme (Uradni list Republike Slovenije, št. 50/15, 67/65) – Söödakäitlejate üksuste registreerimise ja tunnustamise eeskirjad, artikli 2 lõige 6 (Sloveenia Vabariigi ametlik teataja 50/15, 67/65) (15).

10.   ROOTSI

Väikesed kogused – aastas kuni kümne tonni esmatoodangu kuivaine otsetarnimine tootmiskohast 50 km raadiuses asuvatele kohalikele ostjatele.

Kapitel 4 (§1) Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om foder – Riikliku Põllumajandusnõukogu eeskirjad ja üldised nõuanded sööda kohta, 4. peatükk (§ 1).

11.   ÜHENDKUNINGRIIK

Ühendkuningriik ei ole kehtestanud õigusakte, milles on määratletud sööda väikesed kogused seoses määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 2 lõike 2 punktiga d. Siiski kasutavad täitevasutused üldise juhisena määratlust, mille kohaselt sööda esmatoodangu väike kogus on alla 20 tonni aastas.

MUUD EMP RIIGID

1.   NORRA

Väikesed kogused – aastas kuni 15 tonni esmatoodangu otsetarnimine tootmiskohast 30 km raadiuses asuvatele kohalikele põllumajandustootjatele.

Forskrift om fôrhygiene, § 3. Unntak for små mengder landdyrfôr til lokale mottakere – Söödahügieeni määrus, § 3. Sööda väikeste kogustega seotud erand kohalikele põllumajandustootjatele (16).

---

(1)  Ning EMP riigis Norras.

(2)  http://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/gebuehrentarife/futtermittelgesetz/.

(3)  Põllumajandusmaa registreerimise riiklik süsteem.

(4)  Loom või rühm samasse liiki kuuluvaid loomi kaaluga kuni 500 kg.

(5)  http://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_03_24_723.html.

(6)  https://www.riigiteataja.ee/akt/101092015029.

(7)  https://www.riigiteataja.ee/en/eli/ee/503092015007/consolide.

(8)  https://www.riigiteataja.ee/akt/12823160.

(9)  http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2008/20080086?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=2008%2F86.

(10)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2008/en20080086.pdf.

(11)  http://www.finlex.fi/fi/laki/smur/2012/20120548?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=548%2F2012.

(12)  http://www.finlex.fi/fi/laki/kaannokset/2012/en20120548.pdf.

(13)  http://www.bvl.bund.de/SharedDocs/Downloads/02_Futtermittel/fm_Leitfaden_Registrierung_Betriebe.pdf?__blob=publicationFile&v=3.

(14)  http://www.salute.gov.it/imgs/C_17_pubblicazioni_1198_allegato.pdf.

(15)  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV7397.

(16)  https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2010-01-14-39?q=fôrhygiene.

---

II LISA

Kooskõlas söödahügieeni määruse artikliga 9 registreeritud üksuste nimekirjad

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIGID

1.   AUSTRIA

https://www.baes.gv.at/amtliche-nachrichten/kundmachungen/futtermittelgesetz/

2.   BELGIA

http://www.favv-afsca.fgov.be/productionanimale/alimentation/agrementsautorisations/

3.   BULGAARIA

http://www.babh.government.bg/en/Object/site_register/index/

4.   HORVAATIA

http://www.veterinarstvo.hr/default.aspx?id=12

5.   KÜPROS

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/B5CA788BBB54A58BC22581E800448B77?OpenDocument

6.   TŠEHHI VABARIIK

http://eagri.cz/public/app/srs_pub/eu183/index.php?search=advanced

7.   TAANI

https://www.foedevarestyrelsen.dk/Leksikon/Sider/Lister-over-registrerede-fodervirksomheder.aspx

8.   EESTI

https://jvis.agri.ee/jvis/avalik.html#/kaitlemisettevotedparing

9.   SOOME

https://www.evira.fi/en/animals/feed/

10.   PRANTSUSMAA

https://www.economie.gouv.fr/dgccrf/profil-entreprise/exploitants-enregistres-secteur-alimentation-animale

11.   SAKSAMAA

https://www.bvl.bund.de/DE/02_Futtermittel/03_AntragstellerUnternehmen/01_Zulassungs_Registrierungspflicht/02_Futtermittelbetriebe_Verzeichnis/fm_FMBetriebeVerzeichnis_node.html

12.   KREEKA

http://www.minagric.gr/index.php/en/farmer-menu-2/livestock-menu/feedingstuffs-menu

13.   UNGARI

http://portal.nebih.gov.hu/-/takarmany-listak

14.   IIRIMAA

http://www.agriculture.gov.ie/agri-foodindustry/feedingstuffs/listsoffbos-registeredandapproved/

15.   ITAALIA

http://www.salute.gov.it/portale/temi/p2_6.jsp?lingua=italiano&id=1572&area=sanitaAnimale&menu=mangimi

16.   LEEDU

http://www.vic.lt:8101/pls/seklos/rpu.sel

17.   LUKSEMBURG

http://www.securite-alimentaire.public.lu/professionnel/aliments_animaux/index.html

18.   LÄTI

http://www.pvd.gov.lv/?sadala=615#jump

19.   MALTA

http://agriculture.gov.mt/en/vrd/Documents/2017/animalNutritionSection/Register%20of%20Maltese%20Feed%20Businesses%20v.120917.pdf

20.   MADALMAAD

https://english.nvwa.nl/topics/approved-establishments/animal-feed-sector

21.   POOLA

https://pasze.wetgiw.gov.pl/demo/index.php?mode=2&search_mode=1&lng=&protect=952b2f6e4c267ed40ecee2abc7a0737e

22.   PORTUGAL

http://www.dgv.min-agricultura.pt/portal/page/portal/DGV/genericos?generico=201155&cboui=201155

23.   RUMEENIA

http://www.ansvsa.ro/unitati-nutritie-animala/

24.   SLOVAKKIA

http://www.uksup.sk/okvz-register/

25.   SLOVEENIA

http://www.uvhvvr.gov.si/en/registers_and_lists/feed/list_of_feed_establishments/

26.   HISPAANIA

http://www.mapama.gob.es/es/ganaderia/temas/alimentacion-animal/acceso-publico/registro_general_establecimientos.aspx

27.   ROOTSI

http://www.jordbruksverket.se/swedishboardofagriculture/engelskasidor/animals/feedandanimalbyproducts.4.3a2bcf1b1244c6487a480004440.html

28.   ÜHENDKUNINGRIIK

https://www.food.gov.uk/enforcement/sectorrules/feedapprove/feedpremisesregister

MUUD EMP RIIGID

1.   NORRA

https://www.mattilsynet.no/om_mattilsynet/godkjente_produkter_og_virksomheter/forvarer/approved_and_registered_feed_companiespdf.9258-438/binary/Approved%20and%20registered%20feed%20companies.pdf

---

III LISA

Söödakäitlemisettevõtjate tunnustamine söödahügieeni määruse IV lisa alusel (vt söödahügieeni määruse artikkel 10)

1. PEATÜKK

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 alusel lubatud lisandid:

| — | toitainelised lisandid: kõik selle grupi lisandid; |
| --- | --- |

—

toitainelised lisandid: kõik selle grupi lisandid;

| — | zootehnilised lisandid: kõik selle grupi lisandid; |
| --- | --- |

—

zootehnilised lisandid: kõik selle grupi lisandid;

| — | tehnoloogilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 1 alapunktiga b (antioksüdandid) hõlmatud lisandid: üksnes lisandid, mille maksimaalne sisaldus on fikseeritud; |
| --- | --- |

—

tehnoloogilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 1 alapunktiga b (antioksüdandid) hõlmatud lisandid: üksnes lisandid, mille maksimaalne sisaldus on fikseeritud;

| — | organoleptilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 2 alapunktiga a (värvained) hõlmatud lisandid: karotinoidid ja ksantofüllid. |
| --- | --- |

—

organoleptilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 2 alapunktiga a (värvained) hõlmatud lisandid: karotinoidid ja ksantofüllid.

2. PEATÜKK

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 alusel lubatud lisandid:

| — | zootehnilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 4 alapunktiga d (muud zootehnilised lisandid) hõlmatud lisandid; |
| --- | --- |

—

zootehnilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 4 alapunktiga d (muud zootehnilised lisandid) hõlmatud lisandid;

| — | koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid: kõik söödalisandid; |
| --- | --- |

—

koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid: kõik söödalisandid;

| — | toitainelised lisandid:






  — | määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 3 alapunktiga a (vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained) hõlmatud lisandid: A ja D; |
| --- | --- | --- |

—

toitainelised lisandid:

—

määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 3 alapunktiga a (vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained) hõlmatud lisandid: A ja D;

| — | määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 3 alapunktiga b (mikroelementide ühendid) hõlmatud lisandid: Cu ja Se. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 3 alapunktiga b (mikroelementide ühendid) hõlmatud lisandid: Cu ja Se.

3. PEATÜKK

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 alusel lubatud lisandid:

| — | zootehnilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 4 alapunktiga d (muud zootehnilised lisandid) hõlmatud lisandid; |
| --- | --- |

—

zootehnilised lisandid: määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisa punkti 4 alapunktiga d (muud zootehnilised lisandid) hõlmatud lisandid;

| — | koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid: kõik söödalisandid. |
| --- | --- |

—

koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid: kõik söödalisandid.

---

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/29

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum nr M.9362 – Suez Organique / Avril PA / Terrial)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 225/02)

27. juunil 2019 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu.

| — | elektroonilises vormis EUR-lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9362 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32019M9362 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/30

---

Euro vahetuskurss (1)

4. juuli 2019

(2019/C 225/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1288 |
| JPY | Jaapani jeen | 121,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4633 |
| GBP | Inglise nael | 0,89730 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5208 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1120 |
| ISK | Islandi kroon | 141,70 |
| NOK | Norra kroon | 9,6298 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,434 |
| HUF | Ungari forint | 322,82 |
| PLN | Poola zlott | 4,2439 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7188 |
| TRY | Türgi liir | 6,3237 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6076 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4749 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7899 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6888 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5307 |
| KRW | Korea vonn | 1 319,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,7869 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7567 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3985 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 961,23 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6653 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,683 |
| RUB | Vene rubla | 71,5913 |
| THB | Tai baat | 34,603 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,3098 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,4305 |
| INR | India ruupia | 77,3335 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1288

JPY

Jaapani jeen

121,65

DKK

Taani kroon

7,4633

GBP

Inglise nael

0,89730

SEK

Rootsi kroon

10,5208

CHF

Šveitsi frank

1,1120

ISK

Islandi kroon

141,70

NOK

Norra kroon

9,6298

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,434

HUF

Ungari forint

322,82

PLN

Poola zlott

4,2439

RON

Rumeenia leu

4,7188

TRY

Türgi liir

6,3237

AUD

Austraalia dollar

1,6076

CAD

Kanada dollar

1,4749

HKD

Hongkongi dollar

8,7899

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6888

SGD

Singapuri dollar

1,5307

KRW

Korea vonn

1 319,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,7869

CNY

Hiina jüaan

7,7567

HRK

Horvaatia kuna

7,3985

IDR

Indoneesia ruupia

15 961,23

MYR

Malaisia ringit

4,6653

PHP

Filipiini peeso

57,683

RUB

Vene rubla

71,5913

THB

Tai baat

34,603

BRL

Brasiilia reaal

4,3098

MXN

Mehhiko peeso

21,4305

INR

India ruupia

77,3335

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/31

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2019/C 225/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. (edaspidi „LGP“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. (edaspidi „LGP“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Ares Management Corporation (edaspidi „Ares“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation (edaspidi „Ares“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Press Ganey Associates, Inc. (edaspidi „Press Ganey“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Press Ganey Associates, Inc. (edaspidi „Press Ganey“, Ameerika Ühendriigid).

LGP ja Ares omandavad Press Ganey üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   LGP: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib eeskätt äriühingutesse, mis pakuvad teenuseid, sh tarbija-, ettevõtlus- ja tervishoiuteenuseid, ning jaemüügi-, turustamis- ja tööstusettevõtetesse.

—   Ares: alternatiivne varahaldaja, kellel on osalus laenu- ja börsivälistes ettevõtetes ning kinnisvaraturul.

—   Press Ganey: patsientide kogemuse mõõtmine, tulemuste analüüs ja strateegilised nõustamislahendused tervishoiuorganisatsioonidele kõigis tervishoiuvaldkondades peamiselt Ameerika Ühendriikides.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9422 – Leonard Green & Partners / Ares Management Corporation / Press Ganey Associates

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/33

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2019/C 225/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise hetkest.

KOONDDOKUMENT

„Paški sir“

ELi nr: PDO-HR-02397 – 10.4.2018

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Paški sir“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Paški sir“ on kõva lambajuust, mida valmistatakse Pagi saare pärismaist tõugu lammaste täispiimast. Toodet laagerdatakse enne turustamist vähemalt 60 päeva ning sellel on järgmised füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused:

| — | kuju: silindrikujuline, põhi on sile ning ülaosa on lapik või kergelt kumer; |
| --- | --- |

—

kuju: silindrikujuline, põhi on sile ning ülaosa on lapik või kergelt kumer;

| — | suurus: läbimõõt 18–24 cm, kõrgus 7–13 cm; |
| --- | --- |

—

suurus: läbimõõt 18–24 cm, kõrgus 7–13 cm;

| — | kaal: 1,8–3,5 kg sõltuvalt juustu suurusest; |
| --- | --- |

—

kaal: 1,8–3,5 kg sõltuvalt juustu suurusest;

| — | kuivainesisaldus: vähemalt 55 %; |
| --- | --- |

—

kuivainesisaldus: vähemalt 55 %;

| — | rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 45 %; |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 45 %;

| — | koorik: sile ja kõva, värvus kuldkollasest kuni kahvatu punakaspruunini; |
| --- | --- |

—

koorik: sile ja kõva, värvus kuldkollasest kuni kahvatu punakaspruunini;

| — | juustumass: kompaktne, kergelt elastne, lihtne lõigata, tihke tekstuur, augud puuduvad või on väga vähe väikeseid ebakorrapäraseid auke, kahvatukollane; laagerdumisel kaotab elastsust ja värvus tumeneb; |
| --- | --- |

—

juustumass: kompaktne, kergelt elastne, lihtne lõigata, tihke tekstuur, augud puuduvad või on väga vähe väikeseid ebakorrapäraseid auke, kahvatukollane; laagerdumisel kaotab elastsust ja värvus tumeneb;

| — | maitse: kergelt terav ja magus, laagerdumisel muutub teravamaks; |
| --- | --- |

—

maitse: kergelt terav ja magus, laagerdumisel muutub teravamaks;

| — | aroom: lambajuustudele iseloomulik maitsetaimede varjundiga. |
| --- | --- |

—

aroom: lambajuustudele iseloomulik maitsetaimede varjundiga.

Juust „Paški sir“ võib olla ka tavamõõtmetest väiksem; sel juhul laagerdatakse seda enne turustamist vähemalt 60 päeva ning sellel on järgmised füüsikalised ja organoleptilised omadused:

| — | suurus: läbimõõt 9–14 cm, kõrgus 6–12 cm; |
| --- | --- |

—

suurus: läbimõõt 9–14 cm, kõrgus 6–12 cm;

| — | kaal: 0,6–1,2 kg; |
| --- | --- |

—

kaal: 0,6–1,2 kg;

| — | muud omadused on samad nagu tavamõõtmetega juustul. |
| --- | --- |

—

muud omadused on samad nagu tavamõõtmetega juustul.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt

Lambad veedavad kogu aasta karjamaadel, kus nad toituvad rohust ja „Paški siri“ tootmispiirkonnas toodetud koresöödast. Kui lambad ei saa suvel ega talvel rahuldada kogu oma toitumisvajadust rohust ja „Paški siri“ tootmispiirkonnas toodetud koresöödast toitudes, täiendatakse nende toidulauda väljaspool kõnealust piirkonda toodetud kore- ja jõusöödaga. Väljaspool piirkonda toodetud sööda kogus ei tohi ületada 50 % kuivainest, mida lambad aasta jooksul tarbivad.

Lammaste söödaratsioon lüpsiperioodil, mis kestab umbes 130 päeva, koosneb peamiselt koresöödast (haljassööt ja hein) ning võib sisaldada ka jõusööta (nisu, oder, mais, soja) ja nende segusid. Koresööt moodustab vähemalt 83 % kuivaine üldsisaldusest ratsioonis ning jõusööda lisamisel moodustab viimati nimetatu kuni 17 % ratsiooni kuivainesisaldusest. Vähemalt 65 % ratsiooni koresööda üldsisaldusest peab pärinema „Paški siri“ geograafilisest tootmispiirkonnast ja see vastab 54 %-le päevaratsiooni kuivaine üldsisaldusest; ülejäänud 35 % võib olla saadud väljastpoolt „Paški siri“ geograafilist tootmispiirkonda. Jõusööt (nisu, oder, mais, soja) ja selle segud on kõik saadud väljastpoolt „Paški siri“ geograafilist tootmispiirkonda.

Väljastpoolt „Paški siri“ geograafilist tootmispiirkonda saadud koresöödana võib kasutada üksnes hästi kuivatatud heina, mis koosneb kuni üheaastastest ja hästi säilinud lehestikuga nurmikatest, mitmeaastastest liblikõielistest taimedest või ristikusegust.

Keelatud on kasutada sileeritud sööta ja õlleraba.

Esimest korda tekkis vajadus hankida sööta väljastpoolt „Paški siri“ geograafilist tootmispiirkonda eelmise sajandi teises pooles. Maine tõttu, mis oli „Paški siril“ juba tollal, hakkasid põllumajandustootjad 1960ndatel aretama valikuliselt lüpsilambaid. Pagi lammaste aretamisel pöörati tähelepanu piima koguse ja kvaliteedi parandamisele, st piimatoodangu suurendamisele, mis viis 1980ndatel söödavajaduse suurenemiseni; Pagi saare karja- ja heinamaade piiratud arvu tõttu ei saadud seda tootmispiirkonnas täielikult toota. Sööda vähesus ilmnes eelkõige põua-aastatel. Selle tagajärjel hakkasid Pagi lambakasvatajad ostma koresööta naabruses olevatelt mandrialadelt ning kui piimatoodang suurenes, lisasid lüpsiperioodil ratsiooni järk-järgult jõusööta.

Tooraine

„Paški siri“ valmistatakse Pagi saare pärismaist tõugu lammaste toorest või kuumtöödeldud täispiimast, loomsest laabist või muudest mikrobioloogilistest kalgendavatest ensüümidest ja meresoolast, mida toodetakse tootmispiirkonnas. Samuti on lubatud kasutada piimhappebaktereid, lüsosüümi ja kaltsiumkloriidi.

Piim, mida ei töödelda kuue tunni jooksul alates lüpsmisest, jahutatakse temperatuurini alla 6 °C ning töödeldakse 48 tunni jooksul alates lüpsmisest.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Paški siri“ tootmise etapid – alates piima tootmisest ja laabiga kalgendamisest kuni juustu vormimise, pressimise, soolamise ja laagerdamiseni – peavad toimuma punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu „Paški sir“ turustatakse tervelt või tükkidena, mis on pakitud vaakum- või gaasipakendisse. Alla 1,2 kg kaaluvaid juuste võib turustada üksnes tervelt. Üle 12 kuu laagerdunud „Paški siri“ turustatakse ka riivituna.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Turule viidud valmistootel peab olema nimetus „Paški sir“, mille tähtede suurus, tüüp ja värvus peavad selgemalt muust kirjast erinema. Lisaks nimetusele peab tootel olema „Paški siri“ ühine sümbol, mis on näidatud allpool.

Kõigil kaitstud päritolunimetuse „Paški sir“ kasutajail, kes toodavad toodet vastavalt selle spetsifikaadile, on õigus kasutada ühist sümbolit samadel tingimustel.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Paški sir“ toodetakse Pagi saarel ning kahel laiul – Maunil ja Škrdal.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu „Paški sir“ eripära ja kvaliteet on tingitud tootmispiirkonna konkreetsetest keskkonnatingimustest, kaasa arvatud karjamaade taimekooslusest ning lambakasvatuse ja lambajuustu tootmise pikast traditsioonist.

Juustu „Paški sir“ toodetakse Pagi saarel, mis on geoloogiliselt karstiala, kus maa on vaevu haritav. Valdav karstireljeef ja vahemereline kliima on mõjutanud taimkatte omadusi ning lambakasvatuse kujunemist peamiseks põllumajandustegevuseks. Pagil on palju vähem taimkatet (eriti kõrgeid taimi) kui teistel suurtel Aadria mere saartel, suuremal osal selle maakattest domineerivad karstikarjamaad, mis on väga olulised saarel karjatamise seisukohast, sest need moodustavad 90 % kogu põllumajandusmaast.

Pagi saare karjamaade kõige levinumate koosseisude hiljutised floristilised ja fütotsönoloogilised teadusuuringud on näidanud 331 soontaimede liiki, millest enamik kuulub vahemerelisse flooraelementi. Looduslike tingimuste eripära soosib eeskätt Vahemere piirkonna rohumaadele iseloomulike taimede kasvu. Seetõttu võib leida enamikul saare karjamaadel palju aromaatseid ja ravimtaimi, näiteks harilikku raudrohtu (Achillea millefolium L.), koirohtu (Artemisia absinthium L.), harilikku apteegitilli (Foeniculum vulgare Mill.), ahtalehist käokulda (Helichrysum italicum Roth G. Don), harilikku naistepuna (Hypericum officinalis L.), münti (Mentha sp.), aedruuti (Ruta graveolens L.), aed-liivateed (Thymus vulgaris L.) ja aedsalveid (Salvia officinalis L.).

Pagi saarel toimunud sajanditepikkuse lammaste valiku tõttu on tekkinud pärismaine lambatõug – Pagi lammas, keda aretatakse peaaegu eranditult Pagi saarel ning kellele pole vastast võime poolest paremini ära kasutada kiviste karjamaade nappi taimestikku ja kohaneda täielikult poolekstensiivse kasvatusmeetodiga, mille puhul piimatoodangu määravad suures osas ära keskkonnategurid (Ivica Ljubičić et al.„Florni sastav ovčarskih pašnjaka otoka Paga“ [„Pagi saare lambakarjamaade taimekooslus“], ajakiri „Mljekarstvo“ 62(4), Zagreb, 2012).

Konkreetne Pagi lammaste kasvatamismeetod põhineb sellel, et lambad veedavad kogu päeva karjamaadel ning tarbivad aromaatseid ja ravimtaimi; see ei kajastu mitte ainult toodetud piima koguses, vaid ka selle keemilises koostises ja töötlemisomadustes (Neven Antunac et al.„Utjecaj paragenetskih čimbenika na proizvodnju i kemijski sastav mlijeka paških ovaca“ [„Parageneetiliste tegurite mõju Pagi lambapiima toodangule ja keemilisele koostisele“], ajakiri „Mljekarstvo“ 61(3), Zagreb, 2011). Kuna lambaid kasvatatakse väljas, ei ole juustul kunagi nn laudaaroomi.

Juustu „Paški sir“ valmistamise traditsioon on sama pikk nagu Pagi lammaste aretamise traditsioon; see kujunes välja karmide elutingimuste tõttu, mis tähendas seda, et saare elanikud pidid ülejäänud piima ära kasutama ja seda hilisemaks kasutamiseks säilitama. Pagi saare elanike jaoks tähendas juust eelkõige rasvade ja valkude varu lüpsihooaja järel, aga ka väärtuslikku toiduainet, millega oli võimalik kaubelda. Lambajuustu tootmist Pagi saarel mainiti esimest korda 1831. aastal Veneetsias trükitud raamatus „Nuovo dizionario geografico universale“ [„Uus universaalne geograafiasõnastik“]. Leitakse siiski, et sellise „Paški siri“ valmistamine, millisena me seda praegu teame, algas umbes 1870. aastal. Esimesed andmed perekondlikes põllumajandusettevõtetes „Paški siri“ tootmise meetodi kohta pärinevad 1912. aastast, mil Ljudevit Tejkal mainis seda oma raamatus „Sirarstvo u Dalmaciji“ [„Juustu valmistamine Dalmaatsias“]. Nikola Zdanovski ütles oma raamatus „Ovčje mljekarstvo“ [„Lambapiima valmistamine“] (1947), et Pagi lambad on laialt tuntud mitte üksnes oma suurepärase villa ja maitsva talleliha, vaid ka „Paški siri“ poolest.

Pagi saare karjamaade taimestiku koosseis mõjutab lambapiima erilist koostist seoses rasvade, valkude, suhkrute ja mineraalide sisalduse ning muude konkreetsete ühenditega, mis lõppkokkuvõttes tagavad juustule iseloomuliku Vahemere piirkonna maitsetaimede aroomi ning juustu intensiivse maitse ja teravuse. Tasakaalustatud aroomi ja umami maitset täiendab ka merevaikhape, mida laiemast piirkonnast pärit kümnest analüüsitud lambajuustust leidub vaid „Paški siris“ ja väiksemates kogustes juustus „Travnik/Vlašić“ (Jasmina Havranek et al.„Atlas ovčjih sireva zemalja zapadnog Balkana“ [„Lääne-Balkani lambajuustude atlas“], Zagreb, 2012).

Kohalike taimede omapärane aroom kandub üle juustule „Paški sir“ peamiselt tänu lambakasvatusele ja juustuvalmistamise oskustele, mida kohalikud perekondlikud põllumajandusettevõtted on igivanast ajast peale täiustanud ja põlvest põlve edasi andnud. Juustu lõhnabuketi ning paljude muude omaduste püsivus sõltub saare juustuvalmistajate traditsioonilistest teadmistest ja oskustest kõigil tootmisetappidel.

„Paški siri“ õige tekstuur sõltub suuresti temperatuurist ja purustatud kalgendi kuumutamise kestusest, mida meisterlik juustuvalmistaja kohandab olenevalt hooajast, st laabiga kalgendamise ajal valitsevast õhutemperatuurist ja suhtelisest õhuniiskusest.

„Paški siri“ suhteliselt väikest massi arvestades on välistel ilmastikuoludel suur mõju laagerdumisprotsessile. Vanasti ei olnud võimalik kuivatushoone tingimusi reguleerida ning suure niiskuse tõttu tekiks juustukoorikule soovimatu mikrofloora. Seetõttu pesid juustuvalmistajad juustu käsitsi ning katsid selle oliivi- või muu taimeõliga. Seda tehakse praeguseni ning see mõjutab märkimisväärselt juustukooriku omadusi – valminud juustu koorik on kõva ja sile ning kuldkollase kuni punakaspruuni värvusega. Juustu pesemisjärgsel õlitamisel, mida juustuvalmistaja teeb laagerdumise ajal vähemalt neli kuni kuus korda, on positiivne mõju juustu sees toimuvate ensümaatiliste protsesside õigele kulule, sest see vähendab kuivamist ja pärsib juustu pinna mikrofloora proteolüütilist aktiivsust.

„Paški siri“ tekstuur ja maitse sõltuvad laagerdumisperioodi pikkusest. Kaks kuud laagerdunud noor juust on veidi elastne, seda on lihtne lõigata ning sel puuduvad augud või on väga vähe hõredalt jaotunud väikeseid ümmargusi auke. Koorik on söömiseks piisavalt pehme. Selle maitse on veidi magus, mõõdukalt soolane ja meeldivalt terav ning sel on lambajuustudele omased nüansid. Sel on tootmispiirkonnale iseloomulik markantne ja kauakestev lõhn, mis meenutab Vahemere piirkonna maitsetaimi ja ürte.

Laagerdumisel muutub „Paški sir“ järk-järgult teravamaks, selle maitse, lõhn ja värvus muutuvad intensiivsemaks ning juustumassi tekstuur muutub tihkemaks. Täielikult laagerdunud „Paški sir“ on laagerdunud kuus või enam kuud; sel on peen granuleeritud struktuur ja lõikamisel laguneb see ebaühtlasteks tükkideks. Sel on terav, ühtlaselt täidlane maitse, see sulab suus ning keele all võib tunda kristalle.

„Paški siri“ füüsikalisteks omadusteks on selle suhteliselt väike suurus ja mass (kuni 3,5 kg), kajastades traditsioonilist tootmismeetodit, mida on ajalooliselt kasutanud perekondlikud põllumajandusettevõtted, mille lammaste arv on suhteliselt väike ja seega juustu valmistamiseks kasutatava piima päevakogused piiratud. Zdanovski märgib, et „Paški siri“ valmistati eelmise sajandi keskel endiselt käsitsi, st ilma vorme kasutamata, mistõttu juust oli väiksema suurusega.

Praegu valmistavad „Paški siri“ peamiselt väikesed perekondlikud põllumajandusettevõtted, kes kasvatavad ka lambaid. Nii antakse traditsioonilist tootmismeetodit peredes põlvest põlve edasi ning tagatakse juustu eriline identiteet ja autentsus lühikese tootmisahela abil.

Kui „Paški siri“ hakati 1971. aastal esimest korda tootma juustutööstuses ja võeti kasutusele piima pastöriseerimisprotsess, hoiti alles paljud selle traditsioonilise tootmismeetodi aspektid. See ei rikkunud juustu erilist maitset ja aroomi, sest säilitati kalgendi töötlemise ja laagerdumise traditsioonilised tootmistingimused. Toorpiimast ja pastöriseeritud piimast toodetud juustul puuduvad märgatavad erinevused, sest „Paški siri“ iseloomuliku ja äratuntava maitse ja aroomi määrab ära Pagi lambapiima koostis, mida mõjutab looduskeskkond, kus lambad elavad, st toit, mida nad tarbivad (Zdravko Barać et al.„Paška ovca – hrvatska izvorna pasmina“ [„Pagi lammas – Horvaatia pärismaine tõug“], Novalja, 2008). Kolm väikest juustutööstust, kes valmistavad „Paški siri“, jätkavad lühikese tootmisahela traditsiooni ning kuigi nad ostavad osa piimast kohalikelt lambakasvatajatelt, toodavad nad ülejäänu oma lambakarja abil.

Mitmed riiklikel ja rahvusvahelistel näitustel saadud auhinnad tõendavad „Paški siri“ erilist kvaliteeti.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/139/Specifikacija-Paski-sir.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 5.7.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/38

---

Kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega veinide tootespetsifikaatide standardmuudatuste loetelu avaldamine

(2019/C 225/06)

Käesolevas väljaandes esitatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 61 lõike 6 kohaselt kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega veinide tootespetsifikaatide standardmuudatuste loetelu.

Komisjon avalikustab kõnealuste standardmuudatustega seotud taotlused ja koonddokumendid eespool nimetatud artikli kohaselt veini kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste elektroonilises registris, mis on loodud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklile 104 ning on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/.

Standardmuudatuste loetelu liikmesriikide kaupa

| Riik | Nimi | Registreerimisnumber |
| --- | --- | --- |
| Bulgaaria | Дунавска равнина | PGI-BG-A1538-AM01 |
| Тракийска низина | PGI-BG-A1552-AM02 |
| Saksamaa | Baden | PDO-DE A1264-AM01 |
| Württemberg | PDO-DE A1276-AM01 |
| Kreeka | Δαφνές | PDO-GR-A1390-AM01 |
| Παρνασσός | PGI-GR-A1026-AM01 |
| Πλαγιές Πάικου | PGI-GR-A1088-AM01 |
| Τύρναβος | PGI-GR-A0122-AM01 |
| Hispaania | Alella | PDO-ES-A1423-AM03 |
| Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava | PDO-ES-A0732-AM02 |
| Arribes | PDO-ES-A0614-AM02 |
| Aylés | PDO-ES-A1522-AM03 |
| Bajo Aragón | PGI-ES-A1362-AM03 |
| Betanzos | PGI-ES-A1257-AM02 |
| Bullas | PDO-ES-A0536-AM03 |
| Cangas | PDO-ES-A0119-AM02 |
| Castelló | PGI-ES-A1173-AM02 |
| Cava | PDO-ES-A0735-AM06 |
| Conca de Barberà | PDO-ES-A1422-AM02 |
| Dehesa del Carrizal | PDO-ES-A0054-AM02 |
| Dominio de Valdepusa | PDO-ES-A0052-AM02 |
| Finca Élez | PDO-ES-A0053-AM01 |
| Granada | PDO-ES-A1475-AM02 |
| Jumilla | PDO-ES-A0109-AM03 |
| Manchuela | PDO-ES-A0046-AM01 |
| Montilla-Moriles | PDO-ES-A1479-AM02 |
| Montsant | PDO-ES-A1550-AM03 |
| Penedès | PDO-ES-A1551-AM03 |
| Pla de Bages | PDO-ES-A1557-AM03 |
| Pla i Llevant | PDO-ES-A1038-AM04 |
| Ribeira Sacra | PDO-ES-A1128-AM02 |
| Ribera del Duero | PDO-ES-A0626-AM03 |
| Ribera del Júcar | PDO-ES-A0049-AM01 |
| Rueda | PDO-ES-A0889-AM02 |
| Toro | PDO-ES-A0886-AM02 |
| Uclés | PDO-ES-A0050-AM02 |
| Valdeorras | PDO-ES-A1132-AM03 |
| Valle del Cinca | PGI-ES-A0181-AM03 |
| Valtiendas | PDO-ES-A0747-AM02 |
| Prantsusmaa | Alpes-de-Haute-Provence | PGI-FR-A1115-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten | PDO-FR-A0349-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Bergheim | PDO-FR-A0915-AM01 |
| Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim | PDO-FR-A0348-AM01 |
| Alsace grand cru Brand | PDO-FR-A0340-AM01 |
| Alsace grand cru Bruderthal | PDO-FR-A0336-AM01 |
| Alsace grand cru Eichberg | PDO-FR-A0338-AM01 |
| Alsace grand cru Engelberg | PDO-FR-A0385-AM01 |
| Alsace grand cru Florimont | PDO-FR-A0298-AM01 |
| Alsace grand cru Frankstein | PDO-FR-A0346-AM01 |
| Alsace grand cru Froehn | PDO-FR-A0384-AM01 |
| Alsace grand cru Furstentum | PDO-FR-A0378-AM01 |
| Alsace grand cru Geisberg | PDO-FR-A0379-AM01 |
| Alsace grand cru Gloeckelberg | PDO-FR-A0377-AM01 |
| Alsace grand cru Goldert | PDO-FR-A0373-AM01 |
| Alsace grand cru Hatschbourg | PDO-FR-A0372-AM01 |
| Alsace grand cru Hengst | PDO-FR-A0376-AM01 |
| Alsace grand cru Kaefferkopf | PDO-FR-A0914-AM01 |
| Alsace grand cru Kanzlerberg | PDO-FR-A0410-AM01 |
| Alsace grand cru Kastelberg | PDO-FR-A0419-AM01 |
| Alsace grand cru Kessler | PDO-FR-A0414-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Barr | PDO-FR-A0343-AM01 |
| Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé | PDO-FR-A0339-AM01 |
| Alsace grand cru Kitterlé | PDO-FR-A0335-AM01 |
| Alsace grand cru Mambourg | PDO-FR-A0411-AM01 |
| Alsace grand cru Mandelberg | PDO-FR-A0334-AM01 |
| Alsace grand cru Marckrain | PDO-FR-A0333-AM01 |
| Alsace grand cru Moenchberg | PDO-FR-A0383-AM01 |
| Alsace grand cru Muenchberg | PDO-FR-A0417-AM01 |
| Alsace grand cru Ollwiller | PDO-FR-A0413-AM01 |
| Alsace grand cru Osterberg | PDO-FR-A0412-AM01 |
| Alsace grand cru Pfersigberg | PDO-FR-A0374-AM01 |
| Alsace grand cru Pfingstberg | PDO-FR-A0387-AM01 |
| Alsace grand cru Praelatenberg | PDO-FR-A0381-AM01 |
| Alsace grand cru Rangen | PDO-FR-A0386-AM01 |
| Alsace grand cru Rosacker | PDO-FR-A0341-AM01 |
| Alsace grand cru Saering | PDO-FR-A0375-AM01 |
| Alsace grand cru Schlossberg | PDO-FR-A0415-AM01 |
| Alsace grand cru Schoenenbourg | PDO-FR-A0418-AM01 |
| Alsace grand cru Sommerberg | PDO-FR-A0416-AM01 |
| Alsace grand cru Sonnenglanz | PDO-FR-A0625-AM01 |
| Alsace grand cru Spiegel | PDO-FR-A0345-AM01 |
| Alsace grand cru Sporen | PDO-FR-A0628-AM01 |
| Alsace grand cru Steinert | PDO-FR-A0344-AM01 |
| Alsace grand cru Steingrubler | PDO-FR-A0630-AM01 |
| Alsace grand cru Steinklotz | PDO-FR-A0636-AM01 |
| Alsace grand cru Vorbourg | PDO-FR-A0632-AM01 |
| Alsace grand cru Wiebelsberg | PDO-FR-A0638-AM01 |
| Alsace grand cru Wineck-Schlossberg | PDO-FR-A0633-AM01 |
| Alsace grand cru Winzenberg | PDO-FR-A0641-AM01 |
| Alsace grand cru Zinnkoepflé | PDO-FR-A0635-AM01 |
| Alsace grand cru Zotzenberg | PDO-FR-A0916-AM01 |
| Alsace/Vin d’Alsace | PDO-FR-A1101-AM02 |
| Anjou | PDO-FR-A0820-AM01 |
| Barsac | PDO-FR-A0186-AM02 |
| Béarn | PDO-FR-A0597-AM01 |
| Beaujolais | PDO-FR-A0934-AM01 |
| Beaumes de Venise | PDO-FR-A0724-AM01 |
| Bergerac | PDO-FR-A0190-AM02 |
| Blaye | PDO-FR-A0712-AM02 |
| Bordeaux | PDO-FR-A0821-AM03 |
| Bordeaux supérieur | PDO-FR-A0306-AM03 |
| Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais | PDO-FR-A0828-AM02 |
| Bourgogne Passe-tout-grains | PDO-FR-A0738-AM01 |
| Brouilly | PDO-FR-A0935-AM01 |
| Brulhois | PDO-FR-A0984-AM01 |
| Cabardès | PDO-FR-A1011-AM01 |
| Cadillac | PDO-FR-A0686-AM02 |
| Champagne | PDO-FR-A1359-AM02 |
| Charentais | PGI-FR-A1196-AM01 |
| Château-Grillet | PDO-FR-A0587-AM02 |
| Châteaumeillant | PDO-FR-A0154-AM02 |
| Châtillon-en-Diois | PDO-FR-A0177-AM03 |
| Chénas | PDO-FR-A1029-AM01 |
| Cheverny | PDO-FR-A0164-AM01 |
| Chinon | PDO-FR-A0395-AM02 |
| Chiroubles | PDO-FR-A0911-AM01 |
| Clairette de Die | PDO-FR-A0301-AM01 |
| Comté Tolosan | PGI-FR-A1231-AM03 |
| Corse/Vin de Corse | PDO-FR-A0145-AM01 |
| Coteaux bourguignons | PDO-FR-A0931-AM01 |
| Côte de Brouilly | PDO-FR-A1027-AM01 |
| Coteaux champenois | PDO-FR-A1364-AM01 |
| Coteaux d’Aix-en-Provence | PDO-FR-A0159-AM02 |
| Coteaux de l’Ain | PGI-FR-A1160-AM03 |
| Coteaux de Die | PDO-FR-A0397-AM01 |
| Coteaux du Cher et de l’Arnon | PGI-FR-A1129-AM02 |
| Coteaux du Languedoc/Languedoc | PDO-FR-A0922-AM05 |
| Coteaux Varois en Provence | PDO-FR-A0725-AM01 |
| Côtes d’Auvergne | PDO-FR-A0925-AM02 |
| Côtes de Bergerac | PDO-FR-A0191-AM03 |
| Côtes de Blaye | PDO-FR-A0271-AM02 |
| Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0987-AM03 |
| Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | PDO-FR-A0707-AM02 |
| Côtes de Provence | PDO-FR-A0392-AM02 |
| Côtes du Marmandais | PDO-FR-A0683-AM01 |
| Côtes du Rhône | PDO-FR-A0325-AM02 |
| Côtes du Rhône Villages | PDO-FR-A0664-AM04 |
| Cour-Cheverny | PDO-FR-A0304-AM01 |
| Crémant d’Alsace | PDO-FR-A0917-AM01 |
| Crémant de Die | PDO-FR-A0487-AM01 |
| Crémant de Limoux | PDO-FR-A1003-AM01 |
| Entre-deux-Mers | PDO-FR-A0406-AM02 |
| Fleurie | PDO-FR-A0930-AM01 |
| Gaillac | PDO-FR-A0502-AM02 |
| Gigondas | PDO-FR-A0143-AM01 |
| Grands-Echezeaux | PDO-FR-A0583-AM01 |
| Graves de Vayres | PDO-FR-A0927-AM02 |
| Haut-Poitou | PDO-FR-A0726-AM01 |
| Irouléguy | PDO-FR-A0708-AM02 |
| Juliénas | PDO-FR-A1025-AM01 |
| Jurançon | PDO-FR-A0827-AM02 |
| Lalande-de-Pomerol | PDO-FR-A0171-AM01 |
| L’Etoile | PDO-FR-A0598-AM01 |
| Lirac | PDO-FR-A0331-AM01 |
| Listrac-Médoc | PDO-FR-A0276-AM01 |
| Loupiac | PDO-FR-A0170-AM02 |
| Luberon | PDO-FR-A0920-AM02 |
| Lussac Saint-Emilion | PDO-FR-A1200-AM01 |
| Madiran | PDO-FR-A0687-AM02 |
| Marcillac | PDO-FR-A0818-AM01 |
| Margaux | PDO-FR-A0329-AM01 |
| Méditerranée | PGI-FR-A1154-AM02 |
| Monbazillac | PDO-FR-A0153-AM02 |
| Montagne-Saint-Emilion | PDO-FR-A0990-AM01 |
| Morgon | PDO-FR-A1024-AM01 |
| Moulin-à-Vent | PDO-FR-A0933-AM01 |
| Moulis/Moulis-en-Médoc | PDO-FR-A0731-AM01 |
| Muscat de Lunel | PDO-FR-A0717-AM01 |
| Pacherenc du Vic-Bilh | PDO-FR-A0593-AM03 |
| Palette | PDO-FR-A0185-AM01 |
| Pauillac | PDO-FR-A0713-AM02 |
| Pays d’Hérault | PGI-FR-A1370-AM01 |
| Pays d’Oc | PGI-FR-A1367-AM02 |
| Pécharmant | PDO-FR-A0823-AM02 |
| Pomerol | PDO-FR-A0273-AM01 |
| Premières Côtes de Bordeaux | PDO-FR-A0274-AM03 |
| Puisseguin Saint-Emilion | PDO-FR-A0992-AM02 |
| Quincy | PDO-FR-A0498-AM01 |
| Régnié | PDO-FR-A0912-AM01 |
| Rosette | PDO-FR-A0163-AM01 |
| Saint-Amour | PDO-FR-A1028-AM01 |
| Sainte-Foy-Bordeaux | PDO-FR-A0407-AM02 |
| Saint-Emilion | PDO-FR-A0988-AM01 |
| Saint-Emilion Grand Cru | PDO-FR-A0993-AM02 |
| Saint-Nicolas-de-Bourgueil | PDO-FR-A0585-AM01 |
| Saint-Pourçain | PDO-FR-A0586-AM01 |
| Saumur-Champigny | PDO-FR-A0147-AM01 |
| Saussignac | PDO-FR-A0189-AM02 |
| Sauternes | PDO-FR-A0819-AM02 |
| Seyssel | PDO-FR-A0679-AM01 |
| Tavel | PDO-FR-A0328-AM01 |
| Tursan | PDO-FR-A0734-AM02 |
| Val de Loire | PGI-FR-A1225-AM01 |
| Vin des Allobroges | PGI-FR-A1144-AM03 |
| Vinsobres | PDO-FR-A0690-AM01 |
| Itaalia | Abruzzo | PDO-IT-A0880-AM03 |
| Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler | PDO-IT-A0293-AM02 |
| Alto Livenza | PGI-IT-A0864-AM03 |
| Asti | PDO-IT-A1396-AM04 |
| Basilicata | PGI-IT-A0531-AM02 |
| Bosco Eliceo | PDO-IT-A0287-AM04 |
| Brachetto d’Acqui/Acqui | PDO-IT-A1382-AM03 |
| Brunello di Montalcino | PDO-IT-A1199-AM02 |
| Cerasuolo d’Abruzzo | PDO-IT-A0743-AM03 |
| Colli Bolognesi | PDO-IT-A0289-AM02 |
| Colli del Sangro | PGI-IT-A0744-AM02 |
| Colli di Faenza | PDO-IT-A0291-AM02 |
| Colli d’Imola | PDO-IT-A0290-AM02 |
| Colli Euganei | PDO-IT-A0454-AM02 |
| Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei | PDO-IT-A0455-AM02 |
| Colli Trevigiani | PGI-IT-A0518-AM05 |
| Colline Frentane | PGI-IT-A0745-AM02 |
| Colline Pescaresi | PGI-IT-A0887-AM03 |
| Colline Teatine | PGI-IT-A0891-AM02 |
| Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco | PDO-IT-A0515-AM02 |
| Conselvano | PGI-IT-A0519-AM03 |
| Cortese di Gavi/Gavi | PDO-IT-A1310-AM03 |
| del Vastese/Histonium | PGI-IT-A0893-AM02 |
| Dogliani | PDO-IT-A1330-AM04 |
| Est! Est!! Est!!! di Montefiascone | PDO-IT-A0705-AM02 |
| Franciacorta | PDO-IT-A1034-AM02 |
| Gambellara | PDO-IT-A0469-AM04 |
| Gutturnio | PDO-IT-A0327-AM02 |
| Lambrusco di Sorbara | PDO-IT-A0332-AM02 |
| Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | PDO-IT-A0337-AM02 |
| Lambrusco Salamino di Santa Croce | PDO-IT-A0342-AM02 |
| Lamezia | PDO-IT-A0618-AM02 |
| Lipuda | PGI-IT-A0665-AM03 |
| Lison | PDO-IT-A0457-AM02 |
| Lison-Pramaggiore | PDO-IT-A0459-AM02 |
| Locride | PGI-IT-A0644-AM03 |
| Lugana | PDO-IT-A1322-AM02 |
| Malvasia di Casorzo d’Asti/Malvasia di Casorzo/Casorzo | PDO-IT-A1194-AM03 |
| Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | PDO-IT-A1201-AM02 |
| Marca Trevigiana | PGI-IT-A0520-AM04 |
| Marino | PDO-IT-A0753-AM02 |
| Modena/di Modena | PDO-IT-A0347-AM02 |
| Montecucco Sangiovese | PDO-IT-A1246-AM02 |
| Montepulciano d’Abruzzo | PDO-IT-A0723-AM02 |
| Moscato di Terracina/Terracina | PDO-IT-A0761-AM02 |
| Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini | PDO-IT-A0350-AM03 |
| Osco/Terre degli Osci | PGI-IT-A0693-AM03 |
| Palizzi | PGI-IT-A0645-AM05 |
| Pellaro | PGI-IT-A0648-AM03 |
| Pentro di Isernia/Pentro | PDO-IT-A0684-AM01 |
| Piave | PDO-IT-A0464-AM03 |
| Piave Malanotte/Malanotte del Piave | PDO-IT-A0463-AM02 |
| Pinerolese | PDO-IT-A1232-AM02 |
| Prosecco | PDO-IT-A0516-AM05 |
| Reno | PDO-IT-A0506-AM03 |
| Romagna | PDO-IT-A0507-AM02 |
| Romagna Albana | PDO-IT-A0285-AM04 |
| Rosso di Montalcino | PDO-IT-A1456-AM03 |
| Rotae | PGI-IT-A0688-AM02 |
| Ruchè di Castagnole Monferrato | PDO-IT-A1258-AM02 |
| Scilla | PGI-IT-A0651-AM02 |
| Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina | PDO-IT-A1035-AM03 |
| Soave Superiore | PDO-IT-A0473-AM03 |
| Taurasi | PDO-IT-A0237-AM03 |
| Terre Aquilane/Terre de L’Aquila | PGI-IT-A0898-AM03 |
| Terre di Chieti | PGI-IT-A0901-AM02 |
| Terre di Cosenza | PDO-IT-A0627-AM02 |
| Terre di Veleja | PGI-IT-A0529-AM02 |
| Torgiano | PDO-IT-A0851-AM03 |
| Toscano/Toscana | PGI-IT-A1517-AM02 |
| Trebbiano d’Abruzzo | PDO-IT-A0728-AM02 |
| Trentino | PDO-IT-A0754-AM04 |
| Trento | PDO-IT-A0752-AM02 |
| Val di Neto | PGI-IT-A0655-AM03 |
| Val Tidone | PGI-IT-A0532-AM03 |
| Valtellina rosso/Rosso di Valtellina | PDO-IT-A1323-AM02 |
| Valtellina Superiore | PDO-IT-A1036-AM03 |
| Veneto | PGI-IT-A0521-AM03 |
| Veneto Orientale | PGI-IT-A0522-AM03 |
| Venezia Giulia | PGI-IT-A0977-AM05 |
| Verdicchio dei Castelli di Jesi | PDO-IT-A0482-AM03 |
| Verona/Veronese/Provincia di Verona | PGI-IT-A0524-AM03 |
| Küpros | Κουμανδαρία | PDO-CY-A1622-AM01 |
| Ungari | Balatonboglár/Balatonboglári | PDO-HU-A1378-AM02 |
| Csongrád/Csongrádi | PDO-HU-A1383-AM02 |
| Eger/Egri | PDO-HU-A1328-AM03 |
| Etyek-Buda/Etyek-Budai | PDO-HU-A1350-AM02 |
| Káli | PDO-HU-A1505-AM02 |
| Zemplén/Zempléni | PGI-HU-A1375-AM03 |
| Madalmaad | Drenthe | PGI-NL-A0969-AM02 |
| Flevoland | PGI-NL-A0380-AM02 |
| Friesland | PGI-NL-A0972-AM02 |
| Gelderland | PGI-NL-A0962-AM02 |
| Groningen | PGI-NL-A0970-AM02 |
| Limburg | PGI-NL-A0961-AM02 |
| Noord-Brabant | PGI-NL-A0964-AM02 |
| Noord-Holland | PGI-NL-A0966-AM02 |
| Overijssel | PGI-NL-A0968-AM02 |
| Utrecht | PGI-NL-A0967-AM02 |
| Zeeland | PGI-NL-A0963-AM02 |
| Zuid-Holland | PGI-NL-A0965-AM02 |
| Portugal | Alentejano | PGI-PT-A1543-AM01 |
| Alentejo | PDO-PT-A1542-AM01 |
| Dão | PDO-PT-A1534-AM01 |
| Minho | PGI-PT-A1536-AM01 |
| Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto | PDO-PT-A1540-AM01 |
| Palmela | PDO-PT-A1460-AM01 |
| Península de Setúbal | PGI-PT-A1459-AM01 |
| Setúbal | PDO-PT-A1457-AM01 |
| Távora-Varosa | PDO-PT-A1541-AM01 |
| Rumeenia | Aiud | PDO-RO-A0366-AM01 |
| Bohotin | PDO-RO-A0138-AM01 |
| Colinele Dobrogei | PGI-RO-A0612-AM01 |
| Coteşti | PDO-RO-A1577-AM01 |
| Dealurile Munteniei | PGI-RO-A1085-AM01 |
| Huşi | PDO-RO-A1583-AM01 |
| Lechinţa | PDO-RO-A0369-AM01 |
| Sebeş-Apold | PDO-RO-A0371-AM01 |
| Târnave | PDO-RO-A0365-AM01 |

Riik

Nimi

Registreerimisnumber

Bulgaaria

Дунавска равнина

PGI-BG-A1538-AM01

Тракийска низина

PGI-BG-A1552-AM02

Saksamaa

Baden

PDO-DE A1264-AM01

Württemberg

PDO-DE A1276-AM01

Kreeka

Δαφνές

PDO-GR-A1390-AM01

Παρνασσός

PGI-GR-A1026-AM01

Πλαγιές Πάικου

PGI-GR-A1088-AM01

Τύρναβος

PGI-GR-A0122-AM01

Hispaania

Alella

PDO-ES-A1423-AM03

Arabako Txakolina/Txakolí de Álava/Chacolí de Álava

PDO-ES-A0732-AM02

Arribes

PDO-ES-A0614-AM02

Aylés

PDO-ES-A1522-AM03

Bajo Aragón

PGI-ES-A1362-AM03

Betanzos

PGI-ES-A1257-AM02

Bullas

PDO-ES-A0536-AM03

Cangas

PDO-ES-A0119-AM02

Castelló

PGI-ES-A1173-AM02

Cava

PDO-ES-A0735-AM06

Conca de Barberà

PDO-ES-A1422-AM02

Dehesa del Carrizal

PDO-ES-A0054-AM02

Dominio de Valdepusa

PDO-ES-A0052-AM02

Finca Élez

PDO-ES-A0053-AM01

Granada

PDO-ES-A1475-AM02

Jumilla

PDO-ES-A0109-AM03

Manchuela

PDO-ES-A0046-AM01

Montilla-Moriles

PDO-ES-A1479-AM02

Montsant

PDO-ES-A1550-AM03

Penedès

PDO-ES-A1551-AM03

Pla de Bages

PDO-ES-A1557-AM03

Pla i Llevant

PDO-ES-A1038-AM04

Ribeira Sacra

PDO-ES-A1128-AM02

Ribera del Duero

PDO-ES-A0626-AM03

Ribera del Júcar

PDO-ES-A0049-AM01

Rueda

PDO-ES-A0889-AM02

Toro

PDO-ES-A0886-AM02

Uclés

PDO-ES-A0050-AM02

Valdeorras

PDO-ES-A1132-AM03

Valle del Cinca

PGI-ES-A0181-AM03

Valtiendas

PDO-ES-A0747-AM02

Prantsusmaa

Alpes-de-Haute-Provence

PGI-FR-A1115-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergbieten

PDO-FR-A0349-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

PDO-FR-A0915-AM01

Alsace grand cru Altenberg de Wolxheim

PDO-FR-A0348-AM01

Alsace grand cru Brand

PDO-FR-A0340-AM01

Alsace grand cru Bruderthal

PDO-FR-A0336-AM01

Alsace grand cru Eichberg

PDO-FR-A0338-AM01

Alsace grand cru Engelberg

PDO-FR-A0385-AM01

Alsace grand cru Florimont

PDO-FR-A0298-AM01

Alsace grand cru Frankstein

PDO-FR-A0346-AM01

Alsace grand cru Froehn

PDO-FR-A0384-AM01

Alsace grand cru Furstentum

PDO-FR-A0378-AM01

Alsace grand cru Geisberg

PDO-FR-A0379-AM01

Alsace grand cru Gloeckelberg

PDO-FR-A0377-AM01

Alsace grand cru Goldert

PDO-FR-A0373-AM01

Alsace grand cru Hatschbourg

PDO-FR-A0372-AM01

Alsace grand cru Hengst

PDO-FR-A0376-AM01

Alsace grand cru Kaefferkopf

PDO-FR-A0914-AM01

Alsace grand cru Kanzlerberg

PDO-FR-A0410-AM01

Alsace grand cru Kastelberg

PDO-FR-A0419-AM01

Alsace grand cru Kessler

PDO-FR-A0414-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Barr

PDO-FR-A0343-AM01

Alsace grand cru Kirchberg de Ribeauvillé

PDO-FR-A0339-AM01

Alsace grand cru Kitterlé

PDO-FR-A0335-AM01

Alsace grand cru Mambourg

PDO-FR-A0411-AM01

Alsace grand cru Mandelberg

PDO-FR-A0334-AM01

Alsace grand cru Marckrain

PDO-FR-A0333-AM01

Alsace grand cru Moenchberg

PDO-FR-A0383-AM01

Alsace grand cru Muenchberg

PDO-FR-A0417-AM01

Alsace grand cru Ollwiller

PDO-FR-A0413-AM01

Alsace grand cru Osterberg

PDO-FR-A0412-AM01

Alsace grand cru Pfersigberg

PDO-FR-A0374-AM01

Alsace grand cru Pfingstberg

PDO-FR-A0387-AM01

Alsace grand cru Praelatenberg

PDO-FR-A0381-AM01

Alsace grand cru Rangen

PDO-FR-A0386-AM01

Alsace grand cru Rosacker

PDO-FR-A0341-AM01

Alsace grand cru Saering

PDO-FR-A0375-AM01

Alsace grand cru Schlossberg

PDO-FR-A0415-AM01

Alsace grand cru Schoenenbourg

PDO-FR-A0418-AM01

Alsace grand cru Sommerberg

PDO-FR-A0416-AM01

Alsace grand cru Sonnenglanz

PDO-FR-A0625-AM01

Alsace grand cru Spiegel

PDO-FR-A0345-AM01

Alsace grand cru Sporen

PDO-FR-A0628-AM01

Alsace grand cru Steinert

PDO-FR-A0344-AM01

Alsace grand cru Steingrubler

PDO-FR-A0630-AM01

Alsace grand cru Steinklotz

PDO-FR-A0636-AM01

Alsace grand cru Vorbourg

PDO-FR-A0632-AM01

Alsace grand cru Wiebelsberg

PDO-FR-A0638-AM01

Alsace grand cru Wineck-Schlossberg

PDO-FR-A0633-AM01

Alsace grand cru Winzenberg

PDO-FR-A0641-AM01

Alsace grand cru Zinnkoepflé

PDO-FR-A0635-AM01

Alsace grand cru Zotzenberg

PDO-FR-A0916-AM01

Alsace/Vin d’Alsace

PDO-FR-A1101-AM02

Anjou

PDO-FR-A0820-AM01

Barsac

PDO-FR-A0186-AM02

Béarn

PDO-FR-A0597-AM01

Beaujolais

PDO-FR-A0934-AM01

Beaumes de Venise

PDO-FR-A0724-AM01

Bergerac

PDO-FR-A0190-AM02

Blaye

PDO-FR-A0712-AM02

Bordeaux

PDO-FR-A0821-AM03

Bordeaux supérieur

PDO-FR-A0306-AM03

Bourg/Côtes de Bourg/Bourgeais

PDO-FR-A0828-AM02

Bourgogne Passe-tout-grains

PDO-FR-A0738-AM01

Brouilly

PDO-FR-A0935-AM01

Brulhois

PDO-FR-A0984-AM01

Cabardès

PDO-FR-A1011-AM01

Cadillac

PDO-FR-A0686-AM02

Champagne

PDO-FR-A1359-AM02

Charentais

PGI-FR-A1196-AM01

Château-Grillet

PDO-FR-A0587-AM02

Châteaumeillant

PDO-FR-A0154-AM02

Châtillon-en-Diois

PDO-FR-A0177-AM03

Chénas

PDO-FR-A1029-AM01

Cheverny

PDO-FR-A0164-AM01

Chinon

PDO-FR-A0395-AM02

Chiroubles

PDO-FR-A0911-AM01

Clairette de Die

PDO-FR-A0301-AM01

Comté Tolosan

PGI-FR-A1231-AM03

Corse/Vin de Corse

PDO-FR-A0145-AM01

Coteaux bourguignons

PDO-FR-A0931-AM01

Côte de Brouilly

PDO-FR-A1027-AM01

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM01

Coteaux d’Aix-en-Provence

PDO-FR-A0159-AM02

Coteaux de l’Ain

PGI-FR-A1160-AM03

Coteaux de Die

PDO-FR-A0397-AM01

Coteaux du Cher et de l’Arnon

PGI-FR-A1129-AM02

Coteaux du Languedoc/Languedoc

PDO-FR-A0922-AM05

Coteaux Varois en Provence

PDO-FR-A0725-AM01

Côtes d’Auvergne

PDO-FR-A0925-AM02

Côtes de Bergerac

PDO-FR-A0191-AM03

Côtes de Blaye

PDO-FR-A0271-AM02

Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0987-AM03

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

PDO-FR-A0707-AM02

Côtes de Provence

PDO-FR-A0392-AM02

Côtes du Marmandais

PDO-FR-A0683-AM01

Côtes du Rhône

PDO-FR-A0325-AM02

Côtes du Rhône Villages

PDO-FR-A0664-AM04

Cour-Cheverny

PDO-FR-A0304-AM01

Crémant d’Alsace

PDO-FR-A0917-AM01

Crémant de Die

PDO-FR-A0487-AM01

Crémant de Limoux

PDO-FR-A1003-AM01

Entre-deux-Mers

PDO-FR-A0406-AM02

Fleurie

PDO-FR-A0930-AM01

Gaillac

PDO-FR-A0502-AM02

Gigondas

PDO-FR-A0143-AM01

Grands-Echezeaux

PDO-FR-A0583-AM01

Graves de Vayres

PDO-FR-A0927-AM02

Haut-Poitou

PDO-FR-A0726-AM01

Irouléguy

PDO-FR-A0708-AM02

Juliénas

PDO-FR-A1025-AM01

Jurançon

PDO-FR-A0827-AM02

Lalande-de-Pomerol

PDO-FR-A0171-AM01

L’Etoile

PDO-FR-A0598-AM01

Lirac

PDO-FR-A0331-AM01

Listrac-Médoc

PDO-FR-A0276-AM01

Loupiac

PDO-FR-A0170-AM02

Luberon

PDO-FR-A0920-AM02

Lussac Saint-Emilion

PDO-FR-A1200-AM01

Madiran

PDO-FR-A0687-AM02

Marcillac

PDO-FR-A0818-AM01

Margaux

PDO-FR-A0329-AM01

Méditerranée

PGI-FR-A1154-AM02

Monbazillac

PDO-FR-A0153-AM02

Montagne-Saint-Emilion

PDO-FR-A0990-AM01

Morgon

PDO-FR-A1024-AM01

Moulin-à-Vent

PDO-FR-A0933-AM01

Moulis/Moulis-en-Médoc

PDO-FR-A0731-AM01

Muscat de Lunel

PDO-FR-A0717-AM01

Pacherenc du Vic-Bilh

PDO-FR-A0593-AM03

Palette

PDO-FR-A0185-AM01

Pauillac

PDO-FR-A0713-AM02

Pays d’Hérault

PGI-FR-A1370-AM01

Pays d’Oc

PGI-FR-A1367-AM02

Pécharmant

PDO-FR-A0823-AM02

Pomerol

PDO-FR-A0273-AM01

Premières Côtes de Bordeaux

PDO-FR-A0274-AM03

Puisseguin Saint-Emilion

PDO-FR-A0992-AM02

Quincy

PDO-FR-A0498-AM01

Régnié

PDO-FR-A0912-AM01

Rosette

PDO-FR-A0163-AM01

Saint-Amour

PDO-FR-A1028-AM01

Sainte-Foy-Bordeaux

PDO-FR-A0407-AM02

Saint-Emilion

PDO-FR-A0988-AM01

Saint-Emilion Grand Cru

PDO-FR-A0993-AM02

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

PDO-FR-A0585-AM01

Saint-Pourçain

PDO-FR-A0586-AM01

Saumur-Champigny

PDO-FR-A0147-AM01

Saussignac

PDO-FR-A0189-AM02

Sauternes

PDO-FR-A0819-AM02

Seyssel

PDO-FR-A0679-AM01

Tavel

PDO-FR-A0328-AM01

Tursan

PDO-FR-A0734-AM02

Val de Loire

PGI-FR-A1225-AM01

Vin des Allobroges

PGI-FR-A1144-AM03

Vinsobres

PDO-FR-A0690-AM01

Itaalia

Abruzzo

PDO-IT-A0880-AM03

Alto Adige/dell’Alto Adige/Südtirol/Südtiroler

PDO-IT-A0293-AM02

Alto Livenza

PGI-IT-A0864-AM03

Asti

PDO-IT-A1396-AM04

Basilicata

PGI-IT-A0531-AM02

Bosco Eliceo

PDO-IT-A0287-AM04

Brachetto d’Acqui/Acqui

PDO-IT-A1382-AM03

Brunello di Montalcino

PDO-IT-A1199-AM02

Cerasuolo d’Abruzzo

PDO-IT-A0743-AM03

Colli Bolognesi

PDO-IT-A0289-AM02

Colli del Sangro

PGI-IT-A0744-AM02

Colli di Faenza

PDO-IT-A0291-AM02

Colli d’Imola

PDO-IT-A0290-AM02

Colli Euganei

PDO-IT-A0454-AM02

Colli Euganei Fior d’Arancio/Fior d’Arancio Colli Euganei

PDO-IT-A0455-AM02

Colli Trevigiani

PGI-IT-A0518-AM05

Colline Frentane

PGI-IT-A0745-AM02

Colline Pescaresi

PGI-IT-A0887-AM03

Colline Teatine

PGI-IT-A0891-AM02

Conegliano-Prosecco/Conegliano Valdobbiadene-Prosecco/Valdobbiadene-Prosecco

PDO-IT-A0515-AM02

Conselvano

PGI-IT-A0519-AM03

Cortese di Gavi/Gavi

PDO-IT-A1310-AM03

del Vastese/Histonium

PGI-IT-A0893-AM02

Dogliani

PDO-IT-A1330-AM04

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

PDO-IT-A0705-AM02

Franciacorta

PDO-IT-A1034-AM02

Gambellara

PDO-IT-A0469-AM04

Gutturnio

PDO-IT-A0327-AM02

Lambrusco di Sorbara

PDO-IT-A0332-AM02

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

PDO-IT-A0337-AM02

Lambrusco Salamino di Santa Croce

PDO-IT-A0342-AM02

Lamezia

PDO-IT-A0618-AM02

Lipuda

PGI-IT-A0665-AM03

Lison

PDO-IT-A0457-AM02

Lison-Pramaggiore

PDO-IT-A0459-AM02

Locride

PGI-IT-A0644-AM03

Lugana

PDO-IT-A1322-AM02

Malvasia di Casorzo d’Asti/Malvasia di Casorzo/Casorzo

PDO-IT-A1194-AM03

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

PDO-IT-A1201-AM02

Marca Trevigiana

PGI-IT-A0520-AM04

Marino

PDO-IT-A0753-AM02

Modena/di Modena

PDO-IT-A0347-AM02

Montecucco Sangiovese

PDO-IT-A1246-AM02

Montepulciano d’Abruzzo

PDO-IT-A0723-AM02

Moscato di Terracina/Terracina

PDO-IT-A0761-AM02

Ortrugo dei Colli Piacentini/Ortrugo – Colli Piacentini

PDO-IT-A0350-AM03

Osco/Terre degli Osci

PGI-IT-A0693-AM03

Palizzi

PGI-IT-A0645-AM05

Pellaro

PGI-IT-A0648-AM03

Pentro di Isernia/Pentro

PDO-IT-A0684-AM01

Piave

PDO-IT-A0464-AM03

Piave Malanotte/Malanotte del Piave

PDO-IT-A0463-AM02

Pinerolese

PDO-IT-A1232-AM02

Prosecco

PDO-IT-A0516-AM05

Reno

PDO-IT-A0506-AM03

Romagna

PDO-IT-A0507-AM02

Romagna Albana

PDO-IT-A0285-AM04

Rosso di Montalcino

PDO-IT-A1456-AM03

Rotae

PGI-IT-A0688-AM02

Ruchè di Castagnole Monferrato

PDO-IT-A1258-AM02

Scilla

PGI-IT-A0651-AM02

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

PDO-IT-A1035-AM03

Soave Superiore

PDO-IT-A0473-AM03

Taurasi

PDO-IT-A0237-AM03

Terre Aquilane/Terre de L’Aquila

PGI-IT-A0898-AM03

Terre di Chieti

PGI-IT-A0901-AM02

Terre di Cosenza

PDO-IT-A0627-AM02

Terre di Veleja

PGI-IT-A0529-AM02

Torgiano

PDO-IT-A0851-AM03

Toscano/Toscana

PGI-IT-A1517-AM02

Trebbiano d’Abruzzo

PDO-IT-A0728-AM02

Trentino

PDO-IT-A0754-AM04

Trento

PDO-IT-A0752-AM02

Val di Neto

PGI-IT-A0655-AM03

Val Tidone

PGI-IT-A0532-AM03

Valtellina rosso/Rosso di Valtellina

PDO-IT-A1323-AM02

Valtellina Superiore

PDO-IT-A1036-AM03

Veneto

PGI-IT-A0521-AM03

Veneto Orientale

PGI-IT-A0522-AM03

Venezia Giulia

PGI-IT-A0977-AM05

Verdicchio dei Castelli di Jesi

PDO-IT-A0482-AM03

Verona/Veronese/Provincia di Verona

PGI-IT-A0524-AM03

Küpros

Κουμανδαρία

PDO-CY-A1622-AM01

Ungari

Balatonboglár/Balatonboglári

PDO-HU-A1378-AM02

Csongrád/Csongrádi

PDO-HU-A1383-AM02

Eger/Egri

PDO-HU-A1328-AM03

Etyek-Buda/Etyek-Budai

PDO-HU-A1350-AM02

Káli

PDO-HU-A1505-AM02

Zemplén/Zempléni

PGI-HU-A1375-AM03

Madalmaad

Drenthe

PGI-NL-A0969-AM02

Flevoland

PGI-NL-A0380-AM02

Friesland

PGI-NL-A0972-AM02

Gelderland

PGI-NL-A0962-AM02

Groningen

PGI-NL-A0970-AM02

Limburg

PGI-NL-A0961-AM02

Noord-Brabant

PGI-NL-A0964-AM02

Noord-Holland

PGI-NL-A0966-AM02

Overijssel

PGI-NL-A0968-AM02

Utrecht

PGI-NL-A0967-AM02

Zeeland

PGI-NL-A0963-AM02

Zuid-Holland

PGI-NL-A0965-AM02

Portugal

Alentejano

PGI-PT-A1543-AM01

Alentejo

PDO-PT-A1542-AM01

Dão

PDO-PT-A1534-AM01

Minho

PGI-PT-A1536-AM01

Oporto/Port/Port Wine/Porto/Portvin/Portwein/Portwijn/vin de Porto/vinho do Porto

PDO-PT-A1540-AM01

Palmela

PDO-PT-A1460-AM01

Península de Setúbal

PGI-PT-A1459-AM01

Setúbal

PDO-PT-A1457-AM01

Távora-Varosa

PDO-PT-A1541-AM01

Rumeenia

Aiud

PDO-RO-A0366-AM01

Bohotin

PDO-RO-A0138-AM01

Colinele Dobrogei

PGI-RO-A0612-AM01

Coteşti

PDO-RO-A1577-AM01

Dealurile Munteniei

PGI-RO-A1085-AM01

Huşi

PDO-RO-A1583-AM01

Lechinţa

PDO-RO-A0369-AM01

Sebeş-Apold

PDO-RO-A0371-AM01

Târnave

PDO-RO-A0365-AM01

---

(1)  Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas (ELT L 9, 11.1.2019, lk 2).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

---