# Eiropas Savienības C 47/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 47 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 7. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 47

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 7. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 4.–7. jūlija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 4.–7. jūlija sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs |
| 2023/C 47/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par sieviešu nabadzību Eiropā (2021/2170(INI)) | 2 |
| 2023/C 47/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par Eiropas stratēģiju Indijas un Klusā okeāna reģionam tirdzniecības un investīciju jomā (2021/2200(INI)) | 15 |
| 2023/C 47/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par ES un Indijas turpmāko sadarbību tirdzniecības un investīciju jomā (2021/2177(INI)) | 23 |
| 2023/C 47/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par virzību uz kopīgu Eiropas rīcību aprūpes jomā (2021/2253(INI)) | 30 |
| 2023/C 47/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par garīgo veselību digitālajā darba pasaulē (2021/2098(INI)) | 63 |
| 2023/C 47/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par banku savienību (2021/2184(INI)) Eiropas Parlaments, | 75 |
| | Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs |
| 2023/C 47/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (2021/2245(INI)) | 87 |
| 2023/C 47/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojumu par Serbiju (2021/2249(INI)) | 102 |
| 2023/C 47/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Kosovu (2021/2246(INI)) | 118 |
| 2023/C 47/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par ES un multilaterālisma aizsardzību (2020/2114(INI)) | 130 |
| 2023/C 47/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par pievēršanos nodrošinātībai ar pārtiku jaunattīstības valstīs (2021/2208(INI)) | 149 |
| 2023/C 47/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par ES sociālās ekonomikas rīcības plānu (2021/2179(INI)) | 171 |
| 2023/C 47/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par intersekcionālo diskrimināciju Eiropas Savienībā: Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sieviešu sociālekonomiskais stāvoklis (2021/2243(INI)) | 184 |
| 2023/C 47/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par valstu veto, kuru mērķis ir vājināt globālo vienošanos par nodokļiem (2022/2734(RSP)) | 198 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs |
| 2023/C 47/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par kardināla Joseph Zen un humānās palīdzības fonda 612 pilnvarnieku aizturēšanu Honkongā (2022/2751(RSP)) | 202 |
| 2023/C 47/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par pirmiedzīvotāju un vides aizstāvju stāvokli Brazīlijā, tostarp Dom Phillips un Bruno Pereira nogalināšanu (2022/2752(RSP)) | 205 |
| 2023/C 47/17 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par stāvokli Tadžikistānas Kalnu Badahšānas autonomajā provincē (2022/2753(RSP)) | 209 |
| 2023/C 47/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālajām darbībām (2021/2203(INI)) | 213 |
| 2023/C 47/19 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli (2021/2235(INI)) | 225 |
| 2023/C 47/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — cīņu pret krāpšanu (2021/2234(INI)) | 236 |
| 2023/C 47/21 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par labāku likumdošanas procesu: kopīgi centieni nolūkā izstrādāt labākus tiesību aktus (2021/2166(INI)) | 250 |
| 2023/C 47/22 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par ASV Augstākās tiesas lēmumu atcelt tiesības uz abortu Amerikas Savienotajās Valstīs un nepieciešamību nosargāt tiesības uz abortu un sieviešu veselību, tostarp Eiropas Savienībā (2022/2742(RSP)) | 268 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs |
| 2023/C 47/23 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei un Komisijai attiecībā uz sarunām par Eiropas Savienības un Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (ICPO–Interpola) sadarbības nolīgumu (2022/2025(INI)) | 273 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs

2023/C 47/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par sieviešu nabadzību Eiropā (2021/2170(INI))

2

2023/C 47/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par Eiropas stratēģiju Indijas un Klusā okeāna reģionam tirdzniecības un investīciju jomā (2021/2200(INI))

15

2023/C 47/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par ES un Indijas turpmāko sadarbību tirdzniecības un investīciju jomā (2021/2177(INI))

23

2023/C 47/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par virzību uz kopīgu Eiropas rīcību aprūpes jomā (2021/2253(INI))

30

2023/C 47/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par garīgo veselību digitālajā darba pasaulē (2021/2098(INI))

63

2023/C 47/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par banku savienību (2021/2184(INI)) Eiropas Parlaments,

75

Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs

2023/C 47/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (2021/2245(INI))

87

2023/C 47/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojumu par Serbiju (2021/2249(INI))

102

2023/C 47/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Kosovu (2021/2246(INI))

118

2023/C 47/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par ES un multilaterālisma aizsardzību (2020/2114(INI))

130

2023/C 47/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par pievēršanos nodrošinātībai ar pārtiku jaunattīstības valstīs (2021/2208(INI))

149

2023/C 47/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par ES sociālās ekonomikas rīcības plānu (2021/2179(INI))

171

2023/C 47/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par intersekcionālo diskrimināciju Eiropas Savienībā: Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sieviešu sociālekonomiskais stāvoklis (2021/2243(INI))

184

2023/C 47/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par valstu veto, kuru mērķis ir vājināt globālo vienošanos par nodokļiem (2022/2734(RSP))

198

Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs

2023/C 47/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par kardināla Joseph Zen un humānās palīdzības fonda 612 pilnvarnieku aizturēšanu Honkongā (2022/2751(RSP))

Joseph Zen

202

2023/C 47/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par pirmiedzīvotāju un vides aizstāvju stāvokli Brazīlijā, tostarp Dom Phillips un Bruno Pereira nogalināšanu (2022/2752(RSP))

Dom Phillips

Bruno Pereira

205

2023/C 47/17

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par stāvokli Tadžikistānas Kalnu Badahšānas autonomajā provincē (2022/2753(RSP))

209

2023/C 47/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālajām darbībām (2021/2203(INI))

213

2023/C 47/19

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli (2021/2235(INI))

225

2023/C 47/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — cīņu pret krāpšanu (2021/2234(INI))

236

2023/C 47/21

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par labāku likumdošanas procesu: kopīgi centieni nolūkā izstrādāt labākus tiesību aktus (2021/2166(INI))

250

2023/C 47/22

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par ASV Augstākās tiesas lēmumu atcelt tiesības uz abortu Amerikas Savienotajās Valstīs un nepieciešamību nosargāt tiesības uz abortu un sieviešu veselību, tostarp Eiropas Savienībā (2022/2742(RSP))

268

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs

2023/C 47/23

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei un Komisijai attiecībā uz sarunām par Eiropas Savienības un Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (ICPO–Interpola) sadarbības nolīgumu (2022/2025(INI))

273

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs |
| 2023/C 47/24 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija lēmums par Parlamenta Reglamenta grozījumiem attiecībā uz 216. pantu par komiteju sanāksmēm (2022/2069(REG)) | 283 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs

2023/C 47/24

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija lēmums par Parlamenta Reglamenta grozījumiem attiecībā uz 216. pantu par komiteju sanāksmēm (2022/2069(REG))

283

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs |
| 2023/C 47/25 | P9_TA(2022)0269Digitālo pakalpojumu tiesību akts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts) | 285 |
| 2023/C 47/26 | P9_TA(2022)0270Digitālo tirgu tiesību akts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē un ar ko groza Direktīvas (ES) 2019/1937 un (ES) 2020/1828 (Digitālo tirgu akts) | 288 |
| 2023/C 47/27 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE)) | 289 |
| 2023/C 47/28 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE)) | 292 |
| 2023/C 47/29 | P9_TA(2022)0273Pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumi attiecībā uz Moldovu ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Moldovas produktiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas produktiem no Moldovas Republikas piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses | 293 |
| | Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs |
| 2023/C 47/30 | P9_TA(2022)0282Krievijas iebrukums Ukrainā: Krīzes pasākumi zvejniecības un akvakultūras nozarēs ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza un labo attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas militārā agresija pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu minētās militārās agresijas radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas agresijas karš pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu šā agresijas kara radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi | 294 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs |
| 2023/C 47/31 | P9_TA(2022)0294Krievijas iebrukums Ukrainā: pagaidu pasākumi attiecībā uz Ukrainas izdotiem autovadītāja dokumentiem ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem | 295 |
| 2023/C 47/32 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu, ar ko Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumus nosaka par noziegumu jomu, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE)) | 296 |
| 2023/C 47/33 | P9_TA(2022)0296Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai | 297 |
| 2023/C 47/34 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) | 298 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs

2023/C 47/25

P9_TA(2022)0269Digitālo pakalpojumu tiesību akts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))P9_TC1-COD(2020)0361Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts)

285

2023/C 47/26

P9_TA(2022)0270Digitālo tirgu tiesību akts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))P9_TC1-COD(2020)0374Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē un ar ko groza Direktīvas (ES) 2019/1937 un (ES) 2020/1828 (Digitālo tirgu akts)

288

2023/C 47/27

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

289

2023/C 47/28

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

292

2023/C 47/29

P9_TA(2022)0273Pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumi attiecībā uz Moldovu ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Moldovas produktiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))P9_TC1-COD(2022)0188Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas produktiem no Moldovas Republikas piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

293

Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs

2023/C 47/30

P9_TA(2022)0282Krievijas iebrukums Ukrainā: Krīzes pasākumi zvejniecības un akvakultūras nozarēs ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza un labo attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas militārā agresija pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu minētās militārās agresijas radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))P9_TC1-COD(2022)0118Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas agresijas karš pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu šā agresijas kara radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi

294

Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs

2023/C 47/31

P9_TA(2022)0294Krievijas iebrukums Ukrainā: pagaidu pasākumi attiecībā uz Ukrainas izdotiem autovadītāja dokumentiem ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))P9_TC1-COD(2022)0204Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem

295

2023/C 47/32

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu, ar ko Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumus nosaka par noziegumu jomu, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

296

2023/C 47/33

P9_TA(2022)0296Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))P9_TC1-COD(2022)0213Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

297

2023/C 47/34

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD))

298

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

7.2.2023

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 4.–7. jūlija sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/2

---

P9_TA(2022)0274

Sieviešu nabadzība Eiropā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par sieviešu nabadzību Eiropā (2021/2170(INI))

(2023/C 47/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 9., 151., 153. un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 9., 151., 153. un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) un jo īpaši tajā paredzētos noteikumus par sociālajām tiesībām un vīriešu un sieviešu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) un jo īpaši tajā paredzētos noteikumus par sociālajām tiesībām un vīriešu un sieviešu līdztiesību,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, principu “nevienu neatstāt novārtā” un jo īpaši 1. mērķi, kurš tiecas izskaust nabadzību, 5. mērķi, kurš tiecas panākt dzimumu līdztiesību un uzlabot sieviešu dzīves apstākļus, un 8. mērķi, kurš tiecas panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, principu “nevienu neatstāt novārtā” un jo īpaši 1. mērķi, kurš tiecas izskaust nabadzību, 5. mērķi, kurš tiecas panākt dzimumu līdztiesību un uzlabot sieviešu dzīves apstākļus, un 8. mērķi, kurš tiecas panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi,

| — | ņemot vērā ES izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” un jo īpaši tās mērķi līdz 2020. gadam par 25 % samazināt to ES iedzīvotāju skaitu, kuri dzīvo zem valstī noteiktā nabadzības sliekšņa, lai tādējādi vairāk nekā 20 miljoniem cilvēku palīdzētu izkļūt no nabadzības, un ņemot vērā nepieciešamību pilnībā mobilizēt dalībvalstu sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmas, lai ienākumu atbalsts būtu pienācīgs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” un jo īpaši tās mērķi līdz 2020. gadam par 25 % samazināt to ES iedzīvotāju skaitu, kuri dzīvo zem valstī noteiktā nabadzības sliekšņa, lai tādējādi vairāk nekā 20 miljoniem cilvēku palīdzētu izkļūt no nabadzības, un ņemot vērā nepieciešamību pilnībā mobilizēt dalībvalstu sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmas, lai ienākumu atbalsts būtu pienācīgs,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas SDO Konvenciju Nr. 190 par vardarbības un aizskarošas izturēšanās izskaušanu darba vietā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas SDO Konvenciju Nr. 190 par vardarbības un aizskarošas izturēšanās izskaušanu darba vietā,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (3) (Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (3) (Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīva),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā mazos un vidējos uzņēmumos (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par sieviešu iesaistīšanos uzņēmējdarbībā mazos un vidējos uzņēmumos (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas no dzimuma atkarīgas pensiju atšķirības izbeigšanai un novēršanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas no dzimuma atkarīgas pensiju atšķirības izbeigšanai un novēršanai (9),

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (10),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. novembra rezolūciju par aprūpes pakalpojumiem Eiropas Savienībā dzimumu līdztiesības uzlabošanai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. novembra rezolūciju par aprūpes pakalpojumiem Eiropas Savienībā dzimumu līdztiesības uzlabošanai (11),

| — | ņemot vērā 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 15. janvāra rezolūciju par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā (12),

| — | ņemot vērā 2020. gada 30. janvāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 30. janvāra rezolūciju par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (14),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par vecā kontinenta novecošanu: iespējas un risināmie uzdevumi, kas saistīti ar novecošanas politiku laikposmam pēc 2020. gada (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par vecā kontinenta novecošanu: iespējas un risināmie uzdevumi, kas saistīti ar novecošanas politiku laikposmam pēc 2020. gada (15),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu, īpaši pievēršoties nodarbinātu personu nabadzības jautājumam (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu, īpaši pievēršoties nodarbinātu personu nabadzības jautājumam (16),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus par tematu “Dzimumu līdztiesība ekonomikā ES: turpmākā virzība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 10. decembra secinājumus par tematu “Dzimumu līdztiesība ekonomikā ES: turpmākā virzība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2020. gada 5. marta ziņojumu “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2020. gada 5. marta ziņojumu “Pekina + 25: piektais pārskats par Pekinas Rīcības platformas īstenošanu ES dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 2020. gada 27. maija ziņojumu “COVID-19 and the world of work. Fourth edition” (“Covid-19 un darba pasaule. Ceturtais izdevums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 2020. gada 27. maija ziņojumu “COVID-19 and the world of work. Fourth edition” (“Covid-19 un darba pasaule. Ceturtais izdevums”),

| — | ņemot vērā Eurofound2021. gada 15. jūlija ziņojumu “Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?” (“Augšupēja konverģence dzimumu līdztiesības jomā — cik tālu līdz Savienībai, kurā valda līdztiesība?”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2021. gada 15. jūlija ziņojumu “Upward convergence in gender equality: How close is the Union of equality?” (“Augšupēja konverģence dzimumu līdztiesības jomā — cik tālu līdz Savienībai, kurā valda līdztiesība?”),

| — | ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2017. gada decembra pētījumu “Gender perspective on access to energy in the EU” (“Dzimumu perspektīva attiecībā uz piekļuvi enerģijai ES”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2017. gada decembra pētījumu “Gender perspective on access to energy in the EU” (“Dzimumu perspektīva attiecībā uz piekļuvi enerģijai ES”),

| — | ņemot vērā EIGE 2019. un 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIGE 2019. un 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā organizācijas “Make Mothers Matter” 2021. gada jūnija nostājas dokumentu “Mothers’ Poverty in the EU” (“Māšu nabadzība Eiropas Savienībā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Make Mothers Matter” 2021. gada jūnija nostājas dokumentu “Mothers’ Poverty in the EU” (“Māšu nabadzība Eiropas Savienībā”),

| — | ņemot vērā 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju un Eiropas Nabadzības novēršanas tīkla 2021. gada februāra vienotā nodarbinātības ziņojuma priekšlikumu (2021) “Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic” (“Ceļā uz sociāli iekļaujošu un pret nabadzību noturīgu atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju un Eiropas Nabadzības novēršanas tīkla 2021. gada februāra vienotā nodarbinātības ziņojuma priekšlikumu (2021) “Working towards a Socially Inclusive and Poverty-proof Recovery from the COVID-19 Pandemic” (“Ceļā uz sociāli iekļaujošu un pret nabadzību noturīgu atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas”),

| — | ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2021. gada 19. maija pētījumu “COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty” (“Covid-19 un tā ekonomiskā ietekme uz sievietēm un sieviešu nabadzību — piecu Eiropas valstu atziņas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2021. gada 19. maija pētījumu “COVID-19 and its economic impact on women and women’s poverty” (“Covid-19 un tā ekonomiskā ietekme uz sievietēm un sieviešu nabadzību — piecu Eiropas valstu atziņas”),

| — | ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2021. gada 14. jūnija pētījumu “Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds” (“Dzimumu līdztiesība: aprūpes ekonomiskā vērtība no piemērojamo ES fondu viedokļa”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2021. gada 14. jūnija pētījumu “Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds” (“Dzimumu līdztiesība: aprūpes ekonomiskā vērtība no piemērojamo ES fondu viedokļa”),

| — | ņemot vērā tā 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanu, ņemot vērā aizvien lielākos mājsaimniecību izdevumus (17), un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanu, ņemot vērā aizvien lielākos mājsaimniecību izdevumus (17), un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu par to,

| — | ņemot vērā 2021. gada jūnijā uzsākto Eiropas platformas bezpajumtniecības apkarošanai darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada jūnijā uzsākto Eiropas platformas bezpajumtniecības apkarošanai darbu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0194/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0194/2022),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā; tā kā LESD 8. pantā ir noteikts dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas princips; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā; tā kā LESD 8. pantā ir noteikts dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas princips;

| B. | tā kā nabadzības izskaušana ir viena no ES prioritātēm, kas noteikta LES 3. pantā un Hartas 34. pantā, un tā ir pamatmērķis Eiropas sociālo tiesību pīlāra (EPSR) rīcības plānā, kas atspoguļo ES apņemšanos savā politikā apkarot nabadzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā nabadzības izskaušana ir viena no ES prioritātēm, kas noteikta LES 3. pantā un Hartas 34. pantā, un tā ir pamatmērķis Eiropas sociālo tiesību pīlāra (EPSR) rīcības plānā, kas atspoguļo ES apņemšanos savā politikā apkarot nabadzību;

| C. | tā kā ES nabadzībā dzīvojošo sieviešu skaits joprojām ir lielāks nekā vīriešu skaits nabadzībā (18); tā kā sievietes Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar vīriešiem nesamērīgi vairāk skar nabadzība un sociālās atstumtības risks, jo īpaši sievietes, kuras pieredz intersekcionālo diskrimināciju; tā kā 2020. gadā nabadzības un sociālās atstumtības risks (AROPE) ES bija lielāks sievietēm (22,9 %) nekā vīriešiem (20,9 %), lai gan abos gadījumos kopš 2015. gada tas ir samazinājies (attiecīgi 24,9 % un 23,1 %); tā kā kopš 2017. gada 21 dalībvalstī ir palielinājusies dzimumu atšķirība nabadzības ziņā (19); tā kā saskaņā ar datiem sieviešu nabadzības līmenis dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā kā pastāv cieša saikne starp sieviešu nabadzību un bērnu nabadzību, viens no četriem bērniem ES ir pakļauts nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES nabadzībā dzīvojošo sieviešu skaits joprojām ir lielāks nekā vīriešu skaits nabadzībā (18); tā kā sievietes Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar vīriešiem nesamērīgi vairāk skar nabadzība un sociālās atstumtības risks, jo īpaši sievietes, kuras pieredz intersekcionālo diskrimināciju; tā kā 2020. gadā nabadzības un sociālās atstumtības risks (AROPE) ES bija lielāks sievietēm (22,9 %) nekā vīriešiem (20,9 %), lai gan abos gadījumos kopš 2015. gada tas ir samazinājies (attiecīgi 24,9 % un 23,1 %); tā kā kopš 2017. gada 21 dalībvalstī ir palielinājusies dzimumu atšķirība nabadzības ziņā (19); tā kā saskaņā ar datiem sieviešu nabadzības līmenis dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā kā pastāv cieša saikne starp sieviešu nabadzību un bērnu nabadzību, viens no četriem bērniem ES ir pakļauts nabadzības vai sociālās atstumtības riskam;

| D. | tā kā saskaņā ar aplēsēm par 2019. gadu ES27 valstīs nabadzības risks (AROPE) īpaši skar sievietes un viņu nabadzības līmenis ir 17,1 % pēc sociālo pārvedumu saņemšanas; tā kā kopš Covid-19 pandēmijas sākuma sievietes ir nesamērīgi cietušas sociālekonomiskajā jomā, tai skaitā dažos gadījumos zaudējušas darbu; tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis ir samazinājies vēl straujāk nekā 2008. gada recesijas laikā; tā kā tas cita starpā ir saistīts ar to, ka ir palielinājies neapmaksāto aprūpes, mājsaimniecības un izglītošanas pienākumu apjoms, ko galvenokārt veic sievietes, un tā kā tas ir izraisījis arī sieviešu nabadzības pieaugumu; tā kā arī pirms Covid-19 pandēmijas lielāko daļu pagaidu un nepilnas slodzes darbos galvenokārt bija nodarbinātas sievietes, jo īpaši pakalpojumu nozarē, un tā kā pandēmija ir pastiprinājusi šo tendenci; tā kā Covid-19 pandēmijas ietekme vēl nav pilnībā apzināta un tā kā sociālekonomiskā ietekme būs jūtama arī turpmākajos gados; tā kā tādēļ ir būtiski analizēt sieviešu nabadzību saistībā ar Covid-19 krīzes pārvarēšanu un tās sekām; tā kā veiktie pasākumi 2008. gada finanšu krīzes pārvarēšanai nav bijuši pietiekami, lai samazinātu sieviešu nabadzību; tā kā finansējuma samazinājums sabiedriskajiem pakalpojumiem un zemākas algas neproporcionalitāte ietekmē sievietes, jo viņas vairāk paļaujas uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un pabalstiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar aplēsēm par 2019. gadu ES27 valstīs nabadzības risks (AROPE) īpaši skar sievietes un viņu nabadzības līmenis ir 17,1 % pēc sociālo pārvedumu saņemšanas; tā kā kopš Covid-19 pandēmijas sākuma sievietes ir nesamērīgi cietušas sociālekonomiskajā jomā, tai skaitā dažos gadījumos zaudējušas darbu; tā kā sieviešu nodarbinātības līmenis ir samazinājies vēl straujāk nekā 2008. gada recesijas laikā; tā kā tas cita starpā ir saistīts ar to, ka ir palielinājies neapmaksāto aprūpes, mājsaimniecības un izglītošanas pienākumu apjoms, ko galvenokārt veic sievietes, un tā kā tas ir izraisījis arī sieviešu nabadzības pieaugumu; tā kā arī pirms Covid-19 pandēmijas lielāko daļu pagaidu un nepilnas slodzes darbos galvenokārt bija nodarbinātas sievietes, jo īpaši pakalpojumu nozarē, un tā kā pandēmija ir pastiprinājusi šo tendenci; tā kā Covid-19 pandēmijas ietekme vēl nav pilnībā apzināta un tā kā sociālekonomiskā ietekme būs jūtama arī turpmākajos gados; tā kā tādēļ ir būtiski analizēt sieviešu nabadzību saistībā ar Covid-19 krīzes pārvarēšanu un tās sekām; tā kā veiktie pasākumi 2008. gada finanšu krīzes pārvarēšanai nav bijuši pietiekami, lai samazinātu sieviešu nabadzību; tā kā finansējuma samazinājums sabiedriskajiem pakalpojumiem un zemākas algas neproporcionalitāte ietekmē sievietes, jo viņas vairāk paļaujas uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un pabalstiem;

| E. | tā kā dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana nozīmē ņemt vērā dzimumu atšķirības visā politikas ciklā un, izstrādājot, īstenojot un novērtējot politikas, programmas un projektus, kas veicina dzimumu līdztiesību, pievienot starpnozaru pieeju, ņemot vērā sieviešu un vīriešu atšķirības; tā kā līdz šim ES politikā nav īstenota reāla integrēta politika un nav iekļauta starpnozaru pieeja; |
| --- | --- |

E.

tā kā dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana nozīmē ņemt vērā dzimumu atšķirības visā politikas ciklā un, izstrādājot, īstenojot un novērtējot politikas, programmas un projektus, kas veicina dzimumu līdztiesību, pievienot starpnozaru pieeju, ņemot vērā sieviešu un vīriešu atšķirības; tā kā līdz šim ES politikā nav īstenota reāla integrēta politika un nav iekļauta starpnozaru pieeja;

| F. | tā kā LES 3. panta 3. punktā Savienībai ir noteikts pienākums apkarot “sociālo atstumtību un diskrimināciju” un veicināt “sociālo taisnīgumu un aizsardzību [un] sieviešu un vīriešu līdztiesību” saskaņā ar sociālās tirgus ekonomikas koncepciju; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā ir īpašs mērķis līdz 2030. gadam vismaz par 15 miljoniem samazināt nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaitu, kuru vidū ir pieci miljoni bērnu; tā kā sociālā, ekoloģiskā un dzimumu līdztiesības programma ir savstarpēji saistītas un tām ir kopīgi mērķi nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi un taisnīgu resursu sadali; tā kā diskusijās par pašreizējā ES sociālekonomiskās pārvaldības modeļa pārskatīšanu būtu jāņem vērā ES apņemšanās samazināt nevienlīdzību un izskaust nabadzību, jo īpaši sieviešu nabadzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā LES 3. panta 3. punktā Savienībai ir noteikts pienākums apkarot “sociālo atstumtību un diskrimināciju” un veicināt “sociālo taisnīgumu un aizsardzību [un] sieviešu un vīriešu līdztiesību” saskaņā ar sociālās tirgus ekonomikas koncepciju; tā kā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā ir īpašs mērķis līdz 2030. gadam vismaz par 15 miljoniem samazināt nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaitu, kuru vidū ir pieci miljoni bērnu; tā kā sociālā, ekoloģiskā un dzimumu līdztiesības programma ir savstarpēji saistītas un tām ir kopīgi mērķi nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi un taisnīgu resursu sadali; tā kā diskusijās par pašreizējā ES sociālekonomiskās pārvaldības modeļa pārskatīšanu būtu jāņem vērā ES apņemšanās samazināt nevienlīdzību un izskaust nabadzību, jo īpaši sieviešu nabadzību;

| G. | tā kā ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos Olivier De Schutter ir norādījis, ka Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā ES mēroga stratēģija cīņai pret nabadzību, kas nodrošinātu strukturālu un plašu pieeju sieviešu nabadzības izskaušanai; tā kā Eiropas Savienībai pēc pandēmijas ir nepieciešams taisnīgāks sociālais līgums, tai skaitā ekonomikas politika, kuras mērķis ir mazināt ekonomisko nevienlīdzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos Olivier De Schutter ir norādījis, ka Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā ES mēroga stratēģija cīņai pret nabadzību, kas nodrošinātu strukturālu un plašu pieeju sieviešu nabadzības izskaušanai; tā kā Eiropas Savienībai pēc pandēmijas ir nepieciešams taisnīgāks sociālais līgums, tai skaitā ekonomikas politika, kuras mērķis ir mazināt ekonomisko nevienlīdzību;

| H. | tā kā vecāku nabadzība bieži noved pie bērnu nabadzības; tā kā ieguldījumi sieviešu atbalsta politikā uzlabo arī viņu ģimeņu, īpaši viņu bērnu, dzīves apstākļus; tā kā ES un dalībvalstīm ir jāievēro, jāaizsargā un jāīsteno bērnu tiesības saskaņā ar LES; tā kā nabadzības apstākļos ir apdraudētas bērnu tiesības; tā kā bērnu nabadzības izskaušana ir iekļauta Eiropas sociālo tiesību pīlāra 11. principā; |
| --- | --- |

H.

tā kā vecāku nabadzība bieži noved pie bērnu nabadzības; tā kā ieguldījumi sieviešu atbalsta politikā uzlabo arī viņu ģimeņu, īpaši viņu bērnu, dzīves apstākļus; tā kā ES un dalībvalstīm ir jāievēro, jāaizsargā un jāīsteno bērnu tiesības saskaņā ar LES; tā kā nabadzības apstākļos ir apdraudētas bērnu tiesības; tā kā bērnu nabadzības izskaušana ir iekļauta Eiropas sociālo tiesību pīlāra 11. principā;

| I. | tā kā viena vecāka ģimenes ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam un attiecībā uz tām ir lielāka varbūtība, ka nabadzība tiks nodota no paaudzes paaudzē; tā kā 85 % no viena vecāka ģimenēm šis vecāks ir sieviete; tā kā 2020. gadā 42,1 % ES iedzīvotāju, kas dzīvoja viena vecāka mājsaimniecībā ar apgādājamiem bērniem, bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; |
| --- | --- |

I.

tā kā viena vecāka ģimenes ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam un attiecībā uz tām ir lielāka varbūtība, ka nabadzība tiks nodota no paaudzes paaudzē; tā kā 85 % no viena vecāka ģimenēm šis vecāks ir sieviete; tā kā 2020. gadā 42,1 % ES iedzīvotāju, kas dzīvoja viena vecāka mājsaimniecībā ar apgādājamiem bērniem, bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam;

| J. | tā kā sieviešu nabadzība ir visu mūžu ilgušas diskriminācijas rezultāts; tā kā dzimumu stereotipi joprojām ietekmē darba dalīšanu mājās, izglītībā, darbavietā un sabiedrībā, kā arī piekļuvi varai un lēmumu pieņemšanai; tā kā neapmaksātie aprūpes un mājsaimniecības pienākumi, ko lielākoties veic sievietes, nesamērīgi apgrūtina sievietes; tā kā visā pasaulē vairāk nekā 70 % veselības un aprūpes nozarē strādājošo ir sievietes; tā kā šāda veida darbi sistemātiski ir novērtēti par zemu, jo sievietes mājsaimniecībās tos ir veikušas un joprojām veic bez maksas; tā kā sievietes saņem zemāku atalgojumu nekā vīrieši; tā kā sievietēm laika trūkuma dēļ ir vairāk nepilnas slodzes līgumu; tā kā sievietes cieš no nodarbinātu personu nabadzības, kas rada lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku zemas darba intensitātes dēļ; |
| --- | --- |

J.

tā kā sieviešu nabadzība ir visu mūžu ilgušas diskriminācijas rezultāts; tā kā dzimumu stereotipi joprojām ietekmē darba dalīšanu mājās, izglītībā, darbavietā un sabiedrībā, kā arī piekļuvi varai un lēmumu pieņemšanai; tā kā neapmaksātie aprūpes un mājsaimniecības pienākumi, ko lielākoties veic sievietes, nesamērīgi apgrūtina sievietes; tā kā visā pasaulē vairāk nekā 70 % veselības un aprūpes nozarē strādājošo ir sievietes; tā kā šāda veida darbi sistemātiski ir novērtēti par zemu, jo sievietes mājsaimniecībās tos ir veikušas un joprojām veic bez maksas; tā kā sievietes saņem zemāku atalgojumu nekā vīrieši; tā kā sievietēm laika trūkuma dēļ ir vairāk nepilnas slodzes līgumu; tā kā sievietes cieš no nodarbinātu personu nabadzības, kas rada lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku zemas darba intensitātes dēļ;

| K. | tā kā ir pienācīgi jāņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra ieteikumi par dzimumu līdztiesību, vienlīdzīgām iespējām un aktīvu atbalstu nodarbinātībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir pienācīgi jāņem vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra ieteikumi par dzimumu līdztiesību, vienlīdzīgām iespējām un aktīvu atbalstu nodarbinātībai;

| L. | tā kā sieviešu nabadzība ir daudzdimensionāla un tādēļ mums ir jācīnās pret visiem sieviešu nabadzības cēloņiem un sekām, tai skaitā pret materiālo nenodrošinātību, kā arī piekļuves trūkumu dažādiem resursiem un pakalpojumiem, kas ierobežo sieviešu iespējas pilnībā izmantot savas pilsoniskās tiesības; tā kā sieviešu nabadzību tieši ietekmē tas, ka netiek taisnīgi novērtēts galvenokārt sieviešu veiktais darbs, karjeras pārtraukumi grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai aprūpes pienākumu dēļ, nevienlīdzīgs neapmaksātu aprūpes pienākumu un mājsaimniecības darbu sadalījums un segregācija izglītībā un pēc tam darba tirgū; tā kā sieviešu nabadzības dēļ sievietes ir atstumtas no noteiktiem sociāliem un politiskiem dzīves aspektiem; tā kā vienlaikus nepietiekama piekļuve resursiem un pakalpojumiem palielina sieviešu risku nonākt vai palikt nabadzībā, kas liecina par nabadzības un sociālās un politiskās atstumtības savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

L.

tā kā sieviešu nabadzība ir daudzdimensionāla un tādēļ mums ir jācīnās pret visiem sieviešu nabadzības cēloņiem un sekām, tai skaitā pret materiālo nenodrošinātību, kā arī piekļuves trūkumu dažādiem resursiem un pakalpojumiem, kas ierobežo sieviešu iespējas pilnībā izmantot savas pilsoniskās tiesības; tā kā sieviešu nabadzību tieši ietekmē tas, ka netiek taisnīgi novērtēts galvenokārt sieviešu veiktais darbs, karjeras pārtraukumi grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai aprūpes pienākumu dēļ, nevienlīdzīgs neapmaksātu aprūpes pienākumu un mājsaimniecības darbu sadalījums un segregācija izglītībā un pēc tam darba tirgū; tā kā sieviešu nabadzības dēļ sievietes ir atstumtas no noteiktiem sociāliem un politiskiem dzīves aspektiem; tā kā vienlaikus nepietiekama piekļuve resursiem un pakalpojumiem palielina sieviešu risku nonākt vai palikt nabadzībā, kas liecina par nabadzības un sociālās un politiskās atstumtības savstarpējo atkarību;

| M. | tā kā nabadzības ietekme uz sievietēm un vīriešiem ir atšķirīga un tā kā tādēļ jāņem vērā arī tādi rādītāji, kas ļauj labāk izprast nabadzības feminizāciju, piemēram, vecums, paredzamais dzīves ilgums, ienākumu nevienlīdzība, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības, mājsaimniecības veids un sociālie pabalsti; tā kā sinerģija starp dažādām veiktajām darbībām un politiskajiem pasākumiem, kas atbalsta dzimumu līdztiesību nodarbinātības, izglītības, nodokļu politikas un mājokļu jomā, var palīdzēt efektīvāk apkarot dziļi iesakņojušos nabadzības un sociālās atstumtības cēloņus; |
| --- | --- |

M.

tā kā nabadzības ietekme uz sievietēm un vīriešiem ir atšķirīga un tā kā tādēļ jāņem vērā arī tādi rādītāji, kas ļauj labāk izprast nabadzības feminizāciju, piemēram, vecums, paredzamais dzīves ilgums, ienākumu nevienlīdzība, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības, mājsaimniecības veids un sociālie pabalsti; tā kā sinerģija starp dažādām veiktajām darbībām un politiskajiem pasākumiem, kas atbalsta dzimumu līdztiesību nodarbinātības, izglītības, nodokļu politikas un mājokļu jomā, var palīdzēt efektīvāk apkarot dziļi iesakņojušos nabadzības un sociālās atstumtības cēloņus;

| N. | tā kā atsevišķas sieviešu grupas, piemēram, vientuļās mātes, sievietes, kas vecākas par 65 gadiem, sievietes ar invaliditāti, sievietes ar zemu izglītības līmeni un migrantu izcelsmes sievietes, saskaras ar lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku; |
| --- | --- |

N.

tā kā atsevišķas sieviešu grupas, piemēram, vientuļās mātes, sievietes, kas vecākas par 65 gadiem, sievietes ar invaliditāti, sievietes ar zemu izglītības līmeni un migrantu izcelsmes sievietes, saskaras ar lielāku nabadzības un sociālās atstumtības risku;

| O. | tā kā vecāka gadagājuma ES27 iedzīvotāju vidū sieviešu ir vairāk nekā vīriešu; tā kā 2019. gadā ļoti vecu sieviešu (vecumā no 85 gadiem vai vairāk) īpatsvars vairāk nekā divas reizes pārsniedza ļoti vecu vīriešu īpatsvaru; tā kā novecošanas tendences būtiski ietekmēs valdības, uzņēmumus un pilsonisko sabiedrību, īpaši ietekmējot veselības un sociālās aprūpes sistēmas; |
| --- | --- |

O.

tā kā vecāka gadagājuma ES27 iedzīvotāju vidū sieviešu ir vairāk nekā vīriešu; tā kā 2019. gadā ļoti vecu sieviešu (vecumā no 85 gadiem vai vairāk) īpatsvars vairāk nekā divas reizes pārsniedza ļoti vecu vīriešu īpatsvaru; tā kā novecošanas tendences būtiski ietekmēs valdības, uzņēmumus un pilsonisko sabiedrību, īpaši ietekmējot veselības un sociālās aprūpes sistēmas;

| P. | tā kā dati liecina, ka ES vidēji 29,5 % sieviešu ar invaliditāti ir pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam salīdzinājumā ar 27,5 % vīriešu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

P.

tā kā dati liecina, ka ES vidēji 29,5 % sieviešu ar invaliditāti ir pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam salīdzinājumā ar 27,5 % vīriešu ar invaliditāti;

| Q. | tā kā sievietes no neaizsargātākajām grupām, piemēram, jaunietes, sievietes ar invaliditāti, migrantu izcelsmes sievietes, romu tautības sievietes, reliģisko vai etnisko minoritāšu sievietes, kā arī LGBTIQ sievietes, sastopas ar papildu un krustenisko diskrimināciju, piekļūstot izglītībai, veselības aprūpei, nodarbinātībai un sociālajiem pakalpojumiem, un tāpēc ir pakļautas lielākam nabadzības riskam; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietes no neaizsargātākajām grupām, piemēram, jaunietes, sievietes ar invaliditāti, migrantu izcelsmes sievietes, romu tautības sievietes, reliģisko vai etnisko minoritāšu sievietes, kā arī LGBTIQ sievietes, sastopas ar papildu un krustenisko diskrimināciju, piekļūstot izglītībai, veselības aprūpei, nodarbinātībai un sociālajiem pakalpojumiem, un tāpēc ir pakļautas lielākam nabadzības riskam;

| R. | tā kā romi saskaras ar diskrimināciju, lai piekļūtu tādām nodarbinātības iniciatīvām kā Garantija jauniešiem; tā kā valsts nodarbinātības dienesti bieži vien nespēj uzrunāt romus vai piemēro netiešas diskriminācijas praksi; |
| --- | --- |

R.

tā kā romi saskaras ar diskrimināciju, lai piekļūtu tādām nodarbinātības iniciatīvām kā Garantija jauniešiem; tā kā valsts nodarbinātības dienesti bieži vien nespēj uzrunāt romus vai piemēro netiešas diskriminācijas praksi;

| S. | tā kā attiecībā uz datiem par nabadzību mājsaimniecības statistiskā vienība definē nabadzību mājsaimniecībās un neņem vērā dzimumu nevienlīdzību resursu iekšējā sadalījumā, apgrūtinot iespēju iegūt uzticamus pēc dzimuma sadalītus datus; |
| --- | --- |

S.

tā kā attiecībā uz datiem par nabadzību mājsaimniecības statistiskā vienība definē nabadzību mājsaimniecībās un neņem vērā dzimumu nevienlīdzību resursu iekšējā sadalījumā, apgrūtinot iespēju iegūt uzticamus pēc dzimuma sadalītus datus;

| T. | tā kā sieviešu nabadzība palielina bezpajumtniecības, pienācīga mājokļa trūkuma un enerģētiskās nabadzības risku; tā kā ir nepieciešami politikas pasākumi, kas ir īpaši pielāgoti vientuļajiem vecākiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā sieviešu nabadzība palielina bezpajumtniecības, pienācīga mājokļa trūkuma un enerģētiskās nabadzības risku; tā kā ir nepieciešami politikas pasākumi, kas ir īpaši pielāgoti vientuļajiem vecākiem;

| U. | tā kā dzimumu līdztiesība darba tirgū ir svarīgs instruments sieviešu nabadzības izskaušanai, kas nāk par labu ne tikai sievietēm, bet arī ekonomikai kopumā, pozitīvi ietekmējot IKP, nodarbinātības līmeni un ražīgumu; tā kā, uzlabojot dzimumu līdztiesību, ES IKP uz vienu iedzīvotāju līdz 2050. gadam palielinātos par 6,1–9,6 % un tiktu radīti papildu 10,5 miljoni darbvietu, kas nāktu par labu gan sievietēm, gan vīriešiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā dzimumu līdztiesība darba tirgū ir svarīgs instruments sieviešu nabadzības izskaušanai, kas nāk par labu ne tikai sievietēm, bet arī ekonomikai kopumā, pozitīvi ietekmējot IKP, nodarbinātības līmeni un ražīgumu; tā kā, uzlabojot dzimumu līdztiesību, ES IKP uz vienu iedzīvotāju līdz 2050. gadam palielinātos par 6,1–9,6 % un tiktu radīti papildu 10,5 miljoni darbvietu, kas nāktu par labu gan sievietēm, gan vīriešiem;

| V. | tā kā, lai gan darbs nozarēs, kurās ir liels sieviešu īpatsvars, ir būtisks un tam ir augsta sociālekonomiskā vērtība, tas ir nepietiekami novērtēts un tiek sliktāk atalgots nekā darbs nozarēs, kurās dominē vīrieši; tā kā ir steidzami jāpārskata algu atbilstība nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, ņemot vērā to sociālo un ekonomisko vērtību, un ar ES noteikumiem jāveicina progress minimālās darba algas, minimālā ienākuma un darba samaksas pārredzamības ziņā; |
| --- | --- |

V.

tā kā, lai gan darbs nozarēs, kurās ir liels sieviešu īpatsvars, ir būtisks un tam ir augsta sociālekonomiskā vērtība, tas ir nepietiekami novērtēts un tiek sliktāk atalgots nekā darbs nozarēs, kurās dominē vīrieši; tā kā ir steidzami jāpārskata algu atbilstība nozarēs, kurās pārsvarā strādā sievietes, ņemot vērā to sociālo un ekonomisko vērtību, un ar ES noteikumiem jāveicina progress minimālās darba algas, minimālā ienākuma un darba samaksas pārredzamības ziņā;

| W. | tā kā tiesības uz darbu ir būtisks priekšnoteikums, lai sievietes varētu baudīt ekonomisko neatkarību, profesionālo izaugsmi un reālu līdztiesību; |
| --- | --- |

W.

tā kā tiesības uz darbu ir būtisks priekšnoteikums, lai sievietes varētu baudīt ekonomisko neatkarību, profesionālo izaugsmi un reālu līdztiesību;

| X. | tā kā vidējā dzimumu nodarbinātības atšķirība ir 11,5 % un sieviešu īpatsvars zemu atalgotās un nestabilās nodarbinātības nozarēs ir nesamērīgi liels; tā kā sievietes ir vairāk pārstāvētas elastīga darba laika veidos, nestandarta un elastīgos darba līgumos (nepilna laika darbs, pagaidu darbs u. c.); tā kā sievietes saskaras ar grūtniecības un maternitātes diskrimināciju; tā kā 2019. gadā ES līmenī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība bija 14,1 %, lai gan starp dalībvalstīm bija ievērojamas atšķirības; (20); tā kā kopš 2010. gada no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība ir palielinājusies 17 dalībvalstīs, savukārt vīriešu un sieviešu ienākumu atšķirība ir palielinājusies 19 dalībvalstīs, izraisot vispārēju darba samaksas un ienākumu nevienlīdzības starp dzimumiem pieaugumu (21); tā kā aptuveni 10 % ES strādājošo iedzīvotāju ir pakļauti nabadzības riskam un tā kā galvenokārt sievietēm tiek maksāta minimālā alga vai alga, kas ir mazāka par iztikas minimumu, kas cita starpā skaidrojams ar to, ka sievietes ir vairāk iesaistītas ēnu ekonomikā; tā kā cīņa pret nedeklarētu darbu un atbilstoša un taisnīga minimālās algas līmeņa noteikšana, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, var palīdzēt mazināt algu nevienlīdzību, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un sieviešu nabadzību; |
| --- | --- |

X.

tā kā vidējā dzimumu nodarbinātības atšķirība ir 11,5 % un sieviešu īpatsvars zemu atalgotās un nestabilās nodarbinātības nozarēs ir nesamērīgi liels; tā kā sievietes ir vairāk pārstāvētas elastīga darba laika veidos, nestandarta un elastīgos darba līgumos (nepilna laika darbs, pagaidu darbs u. c.); tā kā sievietes saskaras ar grūtniecības un maternitātes diskrimināciju; tā kā 2019. gadā ES līmenī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība bija 14,1 %, lai gan starp dalībvalstīm bija ievērojamas atšķirības; (20); tā kā kopš 2010. gada no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība ir palielinājusies 17 dalībvalstīs, savukārt vīriešu un sieviešu ienākumu atšķirība ir palielinājusies 19 dalībvalstīs, izraisot vispārēju darba samaksas un ienākumu nevienlīdzības starp dzimumiem pieaugumu (21); tā kā aptuveni 10 % ES strādājošo iedzīvotāju ir pakļauti nabadzības riskam un tā kā galvenokārt sievietēm tiek maksāta minimālā alga vai alga, kas ir mazāka par iztikas minimumu, kas cita starpā skaidrojams ar to, ka sievietes ir vairāk iesaistītas ēnu ekonomikā; tā kā cīņa pret nedeklarētu darbu un atbilstoša un taisnīga minimālās algas līmeņa noteikšana, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, var palīdzēt mazināt algu nevienlīdzību, vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības un sieviešu nabadzību;

| Y. | tā kā Eiropas Sociālajā hartā ir atzītas visu darba ņēmēju, tātad arī darba ņēmēju sieviešu, tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams viņu un viņu ģimeņu pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanai, kā arī tiesības uz vienādu darba samaksu par līdzvērtīgu darbu; tā kā tā turklāt paredz tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību un veicina pastāvošās vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mazināšanu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Sociālajā hartā ir atzītas visu darba ņēmēju, tātad arī darba ņēmēju sieviešu, tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams viņu un viņu ģimeņu pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanai, kā arī tiesības uz vienādu darba samaksu par līdzvērtīgu darbu; tā kā tā turklāt paredz tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un sociālo atstumtību un veicina pastāvošās vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības mazināšanu;

| Z. | tā kā transpersonu īpatsvars algotā darbā ir tikai 51 % salīdzinājumā ar 69,3 % no visiem iedzīvotājiem; tā kā bezdarbs ir īpaša problēma transsievietēm, kurām ir gandrīz trīs reizes lielāka iespēja kļūt par bezdarbniecēm nekā vidēji iedzīvotājiem kopumā (22); |
| --- | --- |

Z.

tā kā transpersonu īpatsvars algotā darbā ir tikai 51 % salīdzinājumā ar 69,3 % no visiem iedzīvotājiem; tā kā bezdarbs ir īpaša problēma transsievietēm, kurām ir gandrīz trīs reizes lielāka iespēja kļūt par bezdarbniecēm nekā vidēji iedzīvotājiem kopumā (22);

| AA. | tā kā tikai 20,7 % sieviešu ar invaliditāti un 28,6 % vīriešu ar invaliditāti ir nodarbināti pilnu laiku; tā kā dažās dalībvalstīs personas ar invaliditāti, uzsākot nodarbinātību, bieži zaudē savas ar invaliditāti saistītās tiesības, un tas palielina viņu risku nonākt nodarbinātu personu nabadzībā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā tikai 20,7 % sieviešu ar invaliditāti un 28,6 % vīriešu ar invaliditāti ir nodarbināti pilnu laiku; tā kā dažās dalībvalstīs personas ar invaliditāti, uzsākot nodarbinātību, bieži zaudē savas ar invaliditāti saistītās tiesības, un tas palielina viņu risku nonākt nodarbinātu personu nabadzībā;

| AB. | tā kā sieviešu un vīriešu pensiju atšķirība 2019. gadā bija vidēji 29,4 % (23), un tam pamatā ir pastāvīgas mūža garuma nevienlīdzības izraisītā nelīdzsvarotība; tā kā šī sieviešu un vīriešu pensiju atšķirība nozīmē to, ka sievietēm, kļūstot vecākām, ir lielāka iespēja nonākt zem nabadzības sliekšņa, ņemot vērā arī to, ka sieviešu paredzamais mūža ilgums ir garāks nekā vīriešu, kas padziļina nabadzības un sociālās atstumtības sekas; tā kā lielāka darba ņēmēju integrācija visa cilvēka mūža garumā palīdzēs novērst sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā sieviešu un vīriešu pensiju atšķirība 2019. gadā bija vidēji 29,4 % (23), un tam pamatā ir pastāvīgas mūža garuma nevienlīdzības izraisītā nelīdzsvarotība; tā kā šī sieviešu un vīriešu pensiju atšķirība nozīmē to, ka sievietēm, kļūstot vecākām, ir lielāka iespēja nonākt zem nabadzības sliekšņa, ņemot vērā arī to, ka sieviešu paredzamais mūža ilgums ir garāks nekā vīriešu, kas padziļina nabadzības un sociālās atstumtības sekas; tā kā lielāka darba ņēmēju integrācija visa cilvēka mūža garumā palīdzēs novērst sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības;

| AC. | tā kā tehnoloģiskā un digitālā revolūcija, kuras liecinieki esam, palielina digitālo progresu un jaunas darījumdarbības iespējas un tā kā šī tehnoloģiskā un digitālā revolūcija maina ekonomikas modeļus, sociālās sistēmas un darba tirgu; tā kā ikvienam mūsu sabiedrības loceklim, īpaši sievietēm, ir jābūt iespējai piedalīties šajā labklājībā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā tehnoloģiskā un digitālā revolūcija, kuras liecinieki esam, palielina digitālo progresu un jaunas darījumdarbības iespējas un tā kā šī tehnoloģiskā un digitālā revolūcija maina ekonomikas modeļus, sociālās sistēmas un darba tirgu; tā kā ikvienam mūsu sabiedrības loceklim, īpaši sievietēm, ir jābūt iespējai piedalīties šajā labklājībā;

| AD. | tā kā ir jāturpina veicināt politika, kas vērsta uz sieviešu līdzdalības palielināšanu zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) un mākslīgā intelekta jomās, kā arī daudzlīmeņu pieejas pieņemšana, lai novērstu dzimumu nevienlīdzību visos izglītības un nodarbinātības līmeņos digitālajā nozarē; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ir jāturpina veicināt politika, kas vērsta uz sieviešu līdzdalības palielināšanu zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) un mākslīgā intelekta jomās, kā arī daudzlīmeņu pieejas pieņemšana, lai novērstu dzimumu nevienlīdzību visos izglītības un nodarbinātības līmeņos digitālajā nozarē;

| AE. | tā kā meitenes mācībās ir sekmīgākas par zēniem, taču ģimenes un cita veida spiediena dēļ bieži saskaras ar lielākām grūtībām savus panākumus izglītībā īstenot karjeras sasniegumos; |
| --- | --- |

AE.

tā kā meitenes mācībās ir sekmīgākas par zēniem, taču ģimenes un cita veida spiediena dēļ bieži saskaras ar lielākām grūtībām savus panākumus izglītībā īstenot karjeras sasniegumos;

| AF. | tā kā nabadzība īpaši skar sievietes lauku apvidos; tā kā daudzas sievietes lauku apvidos nemaz nav reģistrētas darba tirgū vai ar bezdarbnieces statusu; tā kā sieviešu lauku apvidos bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts, bet nodarbinātajām sievietēm lauku apvidos ir ļoti zemi ienākumi; tā kā sievietēm lauku apvidos ir ierobežota piekļuve izglītībai; |
| --- | --- |

AF.

tā kā nabadzība īpaši skar sievietes lauku apvidos; tā kā daudzas sievietes lauku apvidos nemaz nav reģistrētas darba tirgū vai ar bezdarbnieces statusu; tā kā sieviešu lauku apvidos bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts, bet nodarbinātajām sievietēm lauku apvidos ir ļoti zemi ienākumi; tā kā sievietēm lauku apvidos ir ierobežota piekļuve izglītībai;

| AG. | tā kā kopēja ES pieeja aprūpes nozarei, papildinot dalībvalstu politiku, radītu ievērojamu pievienoto vērtību; tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši uzņemas neapmaksātu aprūpes darbu un tādēļ bērnu vai apgādājamo aprūpe ir viens no biežākajiem iemesliem, kāpēc sievietes saīsina darba laiku vai izstājas no darba tirgus; tā kā sievietes biežāk pārtrauc savu karjeru vai uzņemas īslaicīgu, nepilnas slodzes, nestabilu vai pat neoficiālu darbu, ko var pielāgot aprūpes grafikam, kas ietekmē viņu ienākumus un iemaksas pensiju fondos un tādējādi ietekmē viņu ekonomisko neatkarību vecumdienās; tā kā vispārēja piekļuve augstas kvalitātes veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem un pakalpojumiem par pieņemamām cenām, piemēram, agrīnai bērnu aprūpei un izglītībai vai citu apgādājamo aprūpei, ir ne tikai būtiski svarīga, lai izvairītos no pieaugošas nabadzības, jo īpaši sievietēm, bet arī būtiski svarīga, lai ekonomika kalpotu sabiedrības interesēm; tā kā ieguldījumiem šajos pakalpojumos tādējādi ir pozitīva ietekme uz sieviešu ekonomisko neatkarību un spēju piedalīties darba tirgū; tā kā sociālās aizsardzības pasākumi ir ārkārtīgi svarīgi, lai novērstu sieviešu nabadzību ne tikai ekonomiski, bet arī tās daudzdimensionalitātes ziņā; |
| --- | --- |

AG.

tā kā kopēja ES pieeja aprūpes nozarei, papildinot dalībvalstu politiku, radītu ievērojamu pievienoto vērtību; tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši uzņemas neapmaksātu aprūpes darbu un tādēļ bērnu vai apgādājamo aprūpe ir viens no biežākajiem iemesliem, kāpēc sievietes saīsina darba laiku vai izstājas no darba tirgus; tā kā sievietes biežāk pārtrauc savu karjeru vai uzņemas īslaicīgu, nepilnas slodzes, nestabilu vai pat neoficiālu darbu, ko var pielāgot aprūpes grafikam, kas ietekmē viņu ienākumus un iemaksas pensiju fondos un tādējādi ietekmē viņu ekonomisko neatkarību vecumdienās; tā kā vispārēja piekļuve augstas kvalitātes veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem un pakalpojumiem par pieņemamām cenām, piemēram, agrīnai bērnu aprūpei un izglītībai vai citu apgādājamo aprūpei, ir ne tikai būtiski svarīga, lai izvairītos no pieaugošas nabadzības, jo īpaši sievietēm, bet arī būtiski svarīga, lai ekonomika kalpotu sabiedrības interesēm; tā kā ieguldījumiem šajos pakalpojumos tādējādi ir pozitīva ietekme uz sieviešu ekonomisko neatkarību un spēju piedalīties darba tirgū; tā kā sociālās aizsardzības pasākumi ir ārkārtīgi svarīgi, lai novērstu sieviešu nabadzību ne tikai ekonomiski, bet arī tās daudzdimensionalitātes ziņā;

| AH. | tā kā nabadzība saasina ar dzimumu saistītas vardarbības ietekmi uz sievietēm, jo pieaugošo ekonomisko grūtību dēļ vardarbīgās attiecībās esošām sievietēm ir apgrūtinātas iespējas pamest savu partneri; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība ir strukturāla problēma, kas ir sastopama visās sociālekonomiskajās grupās un nav atkarīga no izcelsmes vai pārliecības; tā kā nabadzība pakļauj sievietes lielākam cilvēku tirdzniecības un seksuālās izmantošanas riskam, jo tā padara sievietes un viņu ģimenes ekonomiski atkarīgas no varmākām; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība arī veicina nabadzību un sociālo atstumtību, jo vardarbība ietekmē veselību un var izraisīt darba zaudēšanu un bezpajumtniecību; |
| --- | --- |

AH.

tā kā nabadzība saasina ar dzimumu saistītas vardarbības ietekmi uz sievietēm, jo pieaugošo ekonomisko grūtību dēļ vardarbīgās attiecībās esošām sievietēm ir apgrūtinātas iespējas pamest savu partneri; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība ir strukturāla problēma, kas ir sastopama visās sociālekonomiskajās grupās un nav atkarīga no izcelsmes vai pārliecības; tā kā nabadzība pakļauj sievietes lielākam cilvēku tirdzniecības un seksuālās izmantošanas riskam, jo tā padara sievietes un viņu ģimenes ekonomiski atkarīgas no varmākām; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība arī veicina nabadzību un sociālo atstumtību, jo vardarbība ietekmē veselību un var izraisīt darba zaudēšanu un bezpajumtniecību;

| AI. | tā kā uzmākšanās darbavietā, arī seksuāla un psiholoģiska uzmākšanās, kuras upuri parasti ir sievietes, atstumj sievietes, arī palielina darba kavējumu skaitu, samazina darba ražīgumu un līdz ar to nozīmē ienākumu zudumu, kā arī veicina viņu izstumšanu no darba tirgus, kas negatīvi ietekmē personas karjeru un ekonomisko neatkarību; tā kā ziņošana par uzmākšanos darbavietā var novest pie upura atlaišanas vai izolācijas; |
| --- | --- |

AI.

tā kā uzmākšanās darbavietā, arī seksuāla un psiholoģiska uzmākšanās, kuras upuri parasti ir sievietes, atstumj sievietes, arī palielina darba kavējumu skaitu, samazina darba ražīgumu un līdz ar to nozīmē ienākumu zudumu, kā arī veicina viņu izstumšanu no darba tirgus, kas negatīvi ietekmē personas karjeru un ekonomisko neatkarību; tā kā ziņošana par uzmākšanos darbavietā var novest pie upura atlaišanas vai izolācijas;

| AJ. | tā kā tiek lēsts, ka patlaban katra desmitā meitene nevar atļauties iegādāties higiēnas preces; tā kā 2019. gada 15. janvāra rezolūcijā par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā Parlaments aicināja visas dalībvalstis atcelt tā dēvēto personiskās aprūpes un tamponu nodokli, izmantojot PVN direktīvā paredzēto elastīgumu un piemērojot šīm būtiskajām pamatprecēm atbrīvojumu no nodokļa vai 0 % PVN likmi, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā tiek lēsts, ka patlaban katra desmitā meitene nevar atļauties iegādāties higiēnas preces; tā kā 2019. gada 15. janvāra rezolūcijā par dzimumu līdztiesību un nodokļu politiku Eiropas Savienībā Parlaments aicināja visas dalībvalstis atcelt tā dēvēto personiskās aprūpes un tamponu nodokli, izmantojot PVN direktīvā paredzēto elastīgumu un piemērojot šīm būtiskajām pamatprecēm atbrīvojumu no nodokļa vai 0 % PVN likmi,

| AK. | tā kā Krievijas karš pret Ukrainu vēl vairāk palielina nabadzību, jo īpaši sieviešu nabadzību, jo tā dēļ Ukrainas sievietēm un bērniem nākas bēgt uz kaimiņvalstīm un visi Eiropas iedzīvotāji saskaras ar augošām pamatpakalpojumu un preču cenām, kas jo īpaši ietekmē iedzīvotājus ar mazākiem iztikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Krievijas karš pret Ukrainu vēl vairāk palielina nabadzību, jo īpaši sieviešu nabadzību, jo tā dēļ Ukrainas sievietēm un bērniem nākas bēgt uz kaimiņvalstīm un visi Eiropas iedzīvotāji saskaras ar augošām pamatpakalpojumu un preču cenām, kas jo īpaši ietekmē iedzīvotājus ar mazākiem iztikas līdzekļiem;

| 1. | norāda, ka saskaņā ar Eurostat datiem pašlaik dalībvalstīs 64,6 miljoni sieviešu un 57,6 miljoni vīriešu dzīvo nabadzībā, kas liecina, ka nabadzības ietekme uz sievietēm un vīriešiem ir atšķirīga; aicina Komisiju izstrādāt vērienīgu Eiropas stratēģiju nabadzības apkarošanai 2030. gadam ar konkrētiem mērķrādītājiem nabadzības samazināšanai un ar uzsvaru uz sieviešu nabadzības izskaušanu un no paaudzes paaudzē nodotas nabadzības riska novēršanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka sieviešu nabadzība ir jāanalizē arī, izmantojot starpnozaru pieeju, kas ietver dzimumu līdztiesības analīzi, kurā tiek ņemti vērā krusteniskie diskriminācijas veidi tādu pazīmju dēļ kā sociālekonomiskā izcelsme, migrantu un etniskā izcelsme, vecums, seksuālā orientācija, dzimuma identitāte un dzimuma izpausme; prasa sociālo rezultātu pārskatā iekļaut EIGE dzimumu līdztiesības indeksu; aicina EIGE sniegt intersekcionāli un pēc dzimuma sadalītus datus un aicina dalībvalstis izmantot šos datus, lai labāk risinātu katras valsts problēmas un izstrādātu valsts atveseļošanas plānus, kā arī uzlabotu sinerģiju starp dažādiem pasākumu kopumiem, fondiem un politikas virzieniem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, cik svarīgi ir īstenot politiku, kurā ņemtas vērā demogrāfiskās problēmas un veicinātas vienlīdzīgas iespējas visiem, jo īpaši tiem, kurus krīze skārusi visvairāk, piemēram, neaizsargātajām grupām, ģimenēm visā to daudzveidībā, jaunajai paaudzei un vecāka gadagājuma cilvēkiem, kā arī nodrošināt, lai visas darījumdarbības iespējas, ko piedāvā pašreizējā tehnoloģiju un digitālā revolūcija, būtu vērstas uz sievietēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina dalībvalstis veikt līdzīgu un regulāru darbu, vācot un analizējot sadalītus datus, kad tās izstrādā vai novērtē savu politiku un praksi, lai apkopotu informāciju un rādītājus par sieviešu stāvokli īpašos nedrošos apstākļos, piemēram, sievietes, kuras cieš no enerģijas trūkuma, digitālās plaisas, arodslimībām, nepietiekama uztura un nepilnvērtīga uztura; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Komisiju un dalībvalstis efektīvi novērst nevienlīdzību, ar ko saskaras sievietes, novēršot tās galvenos komponentus un līdz ar to šķēršļus darba tirgū, kā arī piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem par pieņemamu cenu, piemēram, bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, un veicināt pašnodarbināto, neaktīvo personu, bezdarbnieku (īstermiņa vai ilgtermiņa) vai “nestandarta” nodarbinātībā esošo personu piekļuvi valsts pensiju sistēmām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka nabadzības līmenis joprojām tiek mērīts, izmantojot uzkrātos mājsaimniecību ienākumus, šajā pieejā pieņemot, ka visi mājsaimniecības locekļi pelna vienādi un līdzekļu sadalījums ir vienāds; aicina ieviest personalizētas tiesības un aprēķinus, pamatojoties uz individuāliem ienākumiem, lai cīnītos pret sieviešu nabadzības patieso apmēru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina nabadzības, tai skaitā laika trūkuma, mērīšanā ievērot daudzdimensionalitātes principu; aicina Eurostat saskaņot ar dalībvalstīm Eiropas laika izlietojuma apsekojuma izstrādi, kurā ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts, un to, cik regulāri tas būtu jāveic. |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par “Eiropas aprūpes stratēģiju”, taču aicina to neaprobežoties ar pasākumiem aprūpes nozarē un nodrošināt pāreju uz aprūpes ekonomiku, kurā tiek izmantota holistiska, dzimumu līdztiesības un mūžizglītības pieeja aprūpei, tai skaitā pasākumi, kas veicina ekoloģisko ilgtspēju, taisnīgus darba apstākļus un pienācīgu atalgojumu, lai saglabātu darba pievilcību aprūpes nozarē, izbeigtu diskrimināciju, apkarotu nabadzību, vardarbību un ļaunprātīgu izmantošanu, noteiktu minimālos standartus un pienācīgas kvalitātes pamatnostādnes aprūpei visa cilvēka mūža garumā un nodrošinātu atbalstu formālajiem un neformālajiem aprūpētājiem, neapmaksātajiem aprūpētājiem un personām, kuras viņi aprūpē; aicina dalībvalstis radīt stimulus darba devējiem, lai veicinātu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka pandēmijas laikā visas dalībvalstis ir palielinājušas aprūpes pakalpojumu apjomu un ieviesušas īpašus noteikumus mājsaimniecībām, kurās ir tikai viens no vecākiem; mudina dalībvalstis pagarināt šo noteikumu piemērošanu atveseļošanās periodā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ir pārliecināts, ka principu “darbs ir labākais līdzeklis pret nabadzību” pašlaik vairs nepiemēro, ņemot vērā nozares ar zemām algām, nestandarta un nedrošus darba apstākļus un sociālā nodrošinājuma sistēmu izjaukšanu, un ka ir nepieciešami efektīvi koplīgumi un minimālās algas sistēmas, lai izveidotu sabiedrību bez nabadzības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis garantēt pietiekamu finansiālo aizsardzību ne tikai cilvēkiem, kuri strādā visu mūžu, bet arī tiem, kuri bez atlīdzības aprūpē apgādājamos un sniedz mājsaimniecības un izglītības aprūpes pakalpojumus, kā arī tiem, kuri ir nestabilā nodarbinātībā, un tiem, kuri ilgstoši ir bez darba; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt politiku ar mērķi izskaust nestabilu nodarbinātību un piespiedu nepilna laika darbu nolūkā uzlabot sieviešu stāvokli darba tirgū; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver sociālajā, aprūpes un mazumtirdzniecības nozarē strādājošo sieviešu būtisko lomu, jo viņas nodrošina mūsu sabiedrības darbību, kā to parādījusi Covid-19 krīze; aicina atkārtoti izvērtēt un novērtēt darbu, kurā parasti pārsvarā strādā sievietes, kā arī izstrādāt starpnozaru dzimumneitrālus darba novērtēšanas instrumentus un tos piemērot, lai labāk novērtētu un taisnīgāk atalgotu lielākoties sieviešu veiktu darbu un nodrošinātu vienādu darba samaksu par vienādu un vienādi vērtīgu darbu, vienlaikus stiprinot sieviešu darījumdarbību mazos un vidējos uzņēmumos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka vairums mazumtirdzniecības darbinieku un apkopēju ir sievietes, kurām bieži vien tiek maksāta tikai minimālā alga, un ka Covid-19 pandēmija ir radījusi vēl lielāku nabadzības risku; uzsver, ka steidzami jāuzlabo atalgojums un jācīnās pret nestabilu nodarbinātību; mudina dalībvalstis paaugstināt veselības jomas darbinieku statusu sabiedrībā, nodrošinot pienācīgas algas un darba apstākļus, un jo īpaši — noslēdzot pienācīgus darba līgumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver — lai risinātu sieviešu nabadzības daudzdimensionalitāti, ir jānovērš segregācija attiecībā uz neapmaksātu mājsaimniecības darbu un aprūpes pienākumiem, ko galvenokārt veic sievietes, un jāstiprina cīņa pret stereotipiem, lai pastiprinātu aprūpes dienestu darba un privātās dzīves līdzsvarošanas pasākumus un ģimenei draudzīgus darba nosacījumus, piemēram, pielāgojamu darba laiku un iespēju strādāt attālināti, veicinot “vienlīdzīga pelnītāja un vienlīdzīga aprūpētāja” modeli (laika izmantošanas politika) (24), lai sievietes un vīrieši varētu labāk apvienot profesionālo dzīvi ar privāto dzīvi; mudina dalībvalstis pilnībā transponēt un īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu, lai nodrošinātu taisnīgu darba un ģimenes dzīves sadalījumu, un aicina dalībvalstis pārsniegt direktīvā noteiktos minimālos standartus; uzsver, ka nodarbinātu personu nabadzība ir jānovērš, risinot tās pamatcēloņus, piemēram, veicinot izglītību un apmācību, nosakot minimālo algu un nodrošinot sociālo aizsardzību; aicina Komisiju mudināt dalībvalstis ieguldīt līdzekļus kvalitatīvā izglītībā un apmācībā un atbalstīt tās, dalīties ar labu praksi un īpašu uzmanību veltīt mūžizglītībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka sievietes nesamērīgā apmērā un bieži vien pret savu gribu strādā nestabilā darbā, tostarp ļoti bieži strādājot nepilna laika un zemu atalgotu darbu ar terminētiem un nulles stundu līgumiem; mudina dalībvalstis apsvērt iespēju īstenot Starptautiskās Darba organizācijas ieteikumus, kuru mērķis ir mazināt nestabila darba apmēru, piemēram, ierobežot nosacījumus, ar kādiem var izmantot nestabilus darba līgumus, un ierobežot laiku, cik ilgi darba ņēmēju var nodarbināt uz šādu līgumu pamata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis īstenot aktīvu un efektīvu politiku, lai novērstu un apkarotu uzmākšanos darbavietā, tai skaitā seksuālo un psiholoģisko uzmākšanos; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgus un atbilstošus finansēšanas mehānismus programmām un pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot uzmākšanos darbavietā, tai skaitā mehānismus, lai atbalstītu sievietes, kas ziņo par uzmākšanās gadījumiem; aicina dalībvalstis un ES ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 190 par vardarbības un aizskarošas izturēšanās izskaušanu darba vietā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt izpratni par sieviešu izvēles sekām darba tirgū un viņu ekonomiskās neatkarības nozīmi, lai pasargātu viņas no nabadzības un sociālās atstumtības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka sievietes, kurām ir bērni, saskaras ar diskrimināciju darbā tāpēc, ka viņas ir mātes, nevis tāpēc, ka strādātu sliktāk nekā kolēģi; mudina dalībvalstis aktīvi veicināt mātes kā darba ņēmējas pozitīvo tēlu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka cīņā pret sieviešu nabadzību izšķiroša nozīme ir kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo īpaši agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem vai citu apgādājamo, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēku, aprūpes pakalpojumiem; aicina dalībvalstis izveidot atbilstošus mehānismus, lai atzītu šo dzīves sasniegumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka klimata pārmaiņas lielā mērā ietekmē arī sieviešu nabadzību, jo sievietes ir vairāk atkarīgas no dabas resursiem, un, tā kā lielākā daļa ES nabadzīgo iedzīvotāju ir sievietes, viņām ir mazāk resursu, lai pasargātu sevi no klimata pārmaiņu negatīvajām sekām; pauž nožēlu, ka ES klimata politikā nav konsekventi ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts; aicina Komisiju integrēt dzimumu līdztiesību ES klimata pārmaiņu politikā un tiesību aktos; uzskata, ka pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un sociālais klimata fonds būtu jāizstrādā un jāīsteno ar skaidru dzimuma dimensiju un tiem būtu vienlīdz jāsniedz labums kā sievietēm, tā vīriešiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa ES un tās dalībvalstīm aizsargāt sievietes, ko skar enerģētiskā nabadzība, savlaicīgi un saskaņoti reaģējot uz enerģētikas krīzes ilgtermiņa ietekmi; uzsver, ka ir jānodrošina mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un jo īpaši vecāka gadagājuma sieviešu un vientuļo māšu piekļuve cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis integrēt dzimumu līdztiesības principu visās politikas jomās, programmās un pasākumos un izstrādāt labāku darba un privātās dzīves līdzsvara politiku un piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū, piemēram, labāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ievērojami ilgāku paternitātes atvaļinājumu, apmaksātu un nepārceļamu bērna kopšanas atvaļinājumu, elastīgu darba laiku, bērnu aprūpes iespējas uz vietas, aprūpes pakalpojumus un attālināta darba politiku; uzsver dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas un ekonomikas politikas reakcijas uz Covid-19 pandēmiju pielāgošanas sieviešu īpašajām vajadzībām un viņu ekonomiskās darbības struktūrai svarīgumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu visos ar transportu saistītajos tiesību aktos, politikā, programmās un darbībās, kā arī iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu mobilitātes, pieejamu mājokļu un pilsētvides plānošanā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka sieviešu bezpajumtniecību ES nevajadzētu novērtēt par zemu un nepareizi uzskatīt par maznozīmīgu sociālo problēmu; norāda, ka trūkst visaptverošu sadalītu datu par sieviešu bezpajumtniecības būtību un apmēru, un tāpēc šī problēma ir mazāk pamanāma; mudina ES un tās dalībvalstis integrēt dzimumu līdztiesības aspektu politikā un praksē, lai risinātu tādas problēmas kā bezpajumtniecība, kā arī pieejamu un atbilstošu mājokļu un enerģijas trūkums, un izstrādāt īpašas stratēģijas, kuru mērķis ir līdz 2030. gadam izskaust šīs problēmas, vienlaikus nodrošinot, ka dienesti darbojas atbilstīgi un efektīvi, nodrošinot bezpajumtnieču vajadzības; uzsver, cik svarīgi ir atzīt, ka ar dzimumu saistīta vardarbība ir viens no galvenajiem iemesliem, kas pastiprina sieviešu bezpajumtniecības risku, un uzsver, ka ir jāņem vērā, kā sieviešu vajadzības mijiedarbojas ar plašākiem sociālekonomiskiem un strukturāliem šķēršļiem; aicina visus dalībniekus integrēt dzimumu līdztiesības aspektu Eiropas platformā cīņai pret bezpajumtniecību; pauž pārliecību, ka principam “Mājoklis vispirms” var būt svarīga nozīme cīņā pret bezpajumtniecību, un aicina šos projektus ieviest visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka Covid-19 pandēmijas izraisītā sociālās un ekonomiskās situācijas pasliktināšanās ir palielinājusi visu veidu ļaunprātīgu izmantošanu un vardarbību pret sievietēm, kā arī prostitūciju, pārkāpjot viņu cilvēktiesības; uzsver, ka ir jāpalielina publiskie un finansiālie līdzekļi un cilvēkresursi, lai atbalstītu nabadzībai pakļautās grupas un risinātu situācijas, kas apdraud bērnus un jauniešus, vecus cilvēkus, cilvēkus ar invaliditāti un bezpajumtniekus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka sieviešu ekonomiskajai neatkarībai ir izšķiroša nozīme, lai viņas varētu rast izeju vardarbības situācijās; tādēļ aicina nodrošināt atbalsta un aizsardzības pasākumus, lai atbalstītu šajās situācijās nonākušās sievietes, pieņemt visaptverošu direktīvu par visu veidu ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanu un apkarošanu, iekļaut ES noziegumu sarakstā ar dzimumu saistītu vardarbību, ES ratificēt Stambulas konvenciju un to ratificēt Bulgārijā, Čehijā, Ungārijā, Latvijā, Lietuvā, Slovākijā un Ungārijā; uzsver, ka dzīve bez vardarbības ir būtiska, lai sievietes varētu piedalīties darba tirgū, pilnībā izmantot savu potenciālu un būt finansiāli neatkarīgas; nosoda apzinātu dezinformāciju par instrumentiem un iniciatīvām ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai ES; pauž bažas, ka šī dezinformācija nostiprinās Eiropā un tādējādi vēl vairāk apgrūtina sieviešu aizsardzību pret vardarbību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis apkarot kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, agrīnas un piespiedu laulības un tā dēvēto ar “goda aizstāvēšanu” saistītu vardarbību, kas īpaši ievaino un ierobežo jaunas sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka prostitūcija ir smagas vardarbības un ekspluatācijas veids, kas galvenokārt skar sievietes un bērnus; aicina dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, lai apkarotu prostitūcijas ekonomiskos, sociālos un kultūras cēloņus, lai sievietes, kas atrodas nabadzībā un sociālā atstumtībā, nekļūtu par šādas ekspluatācijas upuriem; aicina dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, lai palīdzētu prostitūtām sociāli un profesionāli reintegrēties; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju ierosināt proaktīvus pasākumus, izmantojot Eiropas sociālos fondus un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai sekmētu sieviešu nodarbinātību, veicinātu piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem un sociāli ekonomisko attīstību lauku apvidos; mudina dalībvalstis sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām mazināt nabadzības risku lauku apvidos dzīvojošām sievietēm, dodot viņām vairāk iespēju un uzlabojot viņu dzīves kvalitāti, nodrošinot kvalitatīvas izglītības programmas un kvalitatīvus nodarbinātības nosacījumus, tai skaitā tāldarbu un pienācīgus ienākumus; aicina īstenot pozitīvu rīcību, lai mudinātu jo īpaši lauksaimnieces palikt lauku apvidos, tai skaitā atbalstīt kopienu centrus, kas var sniegt tehniskas konsultācijas un palīdzību, lai saglabātu lauku saimniecības un palīdzētu tām izdzīvot, kā arī mudināt jauniešus ieguldīt līdzekļus lauksaimniecībā un lopkopībā, lai nodrošinātu tās ilgtermiņa izdzīvošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver visu Eiropas fondu un programmu izšķirošo nozīmi sociālajā jomā, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda Plus, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, Taisnīgas pārkārtošanās fonda, Atveseļošanas un noturības mehānisma un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda nozīmi; uzsver, ka, izmantojot ESF+, dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas mazināt krīzes sociālekonomiskās sekas, jo īpaši attiecībā uz sievietēm, palielināt sieviešu līdzdalību nodarbinātībā, kā arī darba un privātās dzīves saskaņošanu, apkarot nabadzības feminizāciju un dzimumu diskrimināciju darba tirgū un izglītībā un apmācībā, kā arī atbalstīt visneaizsargātākos iedzīvotājus un apkarot bērnu nabadzību; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot līdzekļus, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka visās dalībvalstīs jāpaātrina valstu centieni nodrošināt romu integrāciju; aicina Komisiju veicināt integrāciju un tādējādi nodrošināt romu meiteņu un sieviešu līdzdalību visos līmeņos, tai skaitā vietējā, reģionālajā un ES līmenī; norāda, ka īstenojot šos centienus, jāņem vērā vīriešu un sieviešu līdztiesība un jākoncentrējas uz dalībvalstu labas prakses paaugstināšanu Savienības līmenī; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis papildināt ES finansiālo atbalstu ar studiju programmām un projektiem, kas talantīgām romu meitenēm un sievietēm sniegtu iespēju turpināt izglītību, lai izkļūtu no paaudzes paaudzē nodotas nabadzības jūga, veicinātu viņu sociālo integrāciju un pilnveidotu zināšanas, lai uzlabotu romu kopienas stāvokli; aicina dalībvalstis norādīt, cik liels atbalsts tām būtu vajadzīgs, lai īstenotu ieteiktos pasākumus romu iedzīvotāju integrācijai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka sieviešu nabadzības pieaugumam ir liela ietekme uz sabiedrību kopumā; pauž bažas par to, kā tas ietekmēs bērnu nabadzību; šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikums (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver sieviešu lielo ieguldījumu nodarbinātības, kultūras, izglītības, zinātnes un pētniecības jomā; atzīst, ka, pandēmijas laikā pārtraucot saimniecisko un kultūras darbību, ir ievērojami pasliktinājušies to sieviešu dzīves apstākļi, kuras strādā kultūras un mākslas jomā, kā arī mikrouzņēmumos un mazajos lauksaimniecības un lauku uzņēmumos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina pārejai uz digitālo tehnoloģiju izmantot dzimumu līdztiesības pieeju; mudina Komisiju izmantot esošās programmas un finansējumu un vajadzības gadījumā piešķirt papildu finansējumu cīņai pret sieviešu digitālo nabadzību, lai nodrošinātu sievietēm nepieciešamās prasmes drošai darbībai digitālajā vidē un uzlabotu viņu digitālo pratību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt šķēršļus, kas kavē sieviešu uzņēmējdarbību, un jo īpaši veikt visaptverošu analīzi par sieviešu piekļuvi finansējumam, palīdzot izskaust sieviešu nabadzību Eiropas Savienībā, dodot sievietēm iespēju kļūt par uzņēmējām un mazo un vidējo uzņēmumu dibinātājām, tādējādi veicinot divējādo pārkārtošanos; norāda, ka sieviešu uzņēmējdarbība rada darbvietas, stiprina vienoto tirgu un samazina bezdarbu; norāda, ka birokrātiskā sloga samazināšana uzņēmējiem novērš šķēršļus, lai nodrošinātu, ka vairāk sieviešu var uzsākt uzņēmējdarbību; uzsver zināšanu par uzņēmējdarbību un skolā gūtās praktiskās pieredzes nozīmi; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu līdzdalību, izmantojot izglītību, profesionālo apmācību un mūžizglītību; jo īpaši aicina vairāk popularizēt STEM priekšmetus, digitālo izglītību, mākslīgā intelekta un finanšpratību, lai apkarotu pastāvošos stereotipus un nodrošinātu, ka vairāk sieviešu ienāk šajās nozarēs un dod ieguldījumu to attīstībā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visa jaunā fiskālā politika, kurai ir skaidra dzimumu dimensija, tai skaitā nodokļu politika, risina un novērš sociālekonomisko un dzimumu nevienlīdzību visās dimensijās (25); aicina dalībvalstis izvairīties no dzimumu diskriminācijas nodokļu politikā un atcelt PVN piemērošanu sieviešu higiēnas precēm, kas nesamērīgi apdraud sieviešu ar zemākiem ienākumiem cieņu, un tādējādi nodrošināt, ka visām sievietēm ir pieejamas šīs svarīgās preces; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis, reformējot pensiju sistēmas un koriģējot pensionēšanās vecumu, ņemt vērā dzimuma dimensiju un atšķirības starp sieviešu un vīriešu darba modeļiem, tai skaitā visu veidu neapmaksātu nodarbinātību, kā arī to, ka sievietēm, jo īpaši vecāka gadagājuma sievietēm, ir lielāks risks tikt diskriminētām darba tirgū; mudina dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, lai novērstu un apkarotu nabadzības risku gados vecākām un pensionētām sievietēm, ko rada sabiedrības novecošanās un gados vecāku sieviešu īpatsvars nelabvēlīgā vai neaizsargātā situācijā; aicina dalībvalstis iekļaut pensiju sistēmās kompensāciju par neapmaksātu aprūpes darbu, piemēram, izmantojot aprūpes kredītus vai citus pasākumus, kas papildinātu aprūpētāja pensiju, neatkarīgi no tā, vai aprūpe tiek sniegta nepilngadīgiem bērniem, veciem cilvēkiem, slimiem cilvēkiem vai invalīdiem, un vienlaikus mudināt vīriešus kļūt par aprūpētājiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju atturēties no tādu politikas ieteikumu popularizēšanas, kas varētu izraisīt nestabilu darba attiecību pieaugumu, darba laika deregulāciju, algu samazinājumu, graujoši ietekmētu darba koplīguma slēgšanas sarunas vai novestu pie sabiedrisko pakalpojumu un sociālā nodrošinājuma privatizācijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas par direktīvas par adekvātu minimālo algu pieņemšanu Eiropas Savienībā; aicina ES iestādes pieņemt ES sistēmu, kas veicinātu minimālās algas noteikšanu vai pielāgošanu katrai valstij, pamatojoties cita starpā uz valsts preču un pakalpojumu grozu faktiskajās cenās, tai skaitā atbilstošu mājokli, veselīgu un pilnvērtīgu pārtiku, apģērbu, ilgtspējīgu transportu un enerģiju, veselību un aprūpi, kā arī resursus, kas ļautu cilvēkiem pilnvērtīgi piedalīties sabiedrības dzīvē, kultūrā un izglītībā, kas nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni, kurš daļēji palīdzētu mazināt nodarbinātu personu, jo īpaši sieviešu, nabadzību; aicina noteikt taisnīgu un adekvātu minimālo algu dalībvalstīs kā nepieciešamu garantiju, lai nodrošinātu taisnīgāku algu sadali un garantētu minimālo algu, kas aizsargā sievietes un vīriešus darba tirgū; uzskata, ka minimālās algas sistēma jāveido un jāsaglabā ar skaidriem noteikumiem, pārredzamām procedūrām un efektīvu praksi, izmantojot kritērijus un pamatrādītājus, lai novērtētu atbilstību, kā arī ar konsultatīvo struktūru ieguldījumu un sociālo partneru līdzdalību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis mērķtiecīgi īstenot Eiropas Garantiju bērniem un Darba samaksas pārredzamības direktīvu, kā arī gaidāmo direktīvu par minimālo algu un ieteikumu par minimālajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž nožēlu, ka kopumā ES budžetā vēl nav piemērota dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana, kā norādījusi Eiropas Revīzijas palāta, un aicina šo situāciju steidzami mainīt; uzsver, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ir jāpiemēro visos politikas cikla līmeņos un tai jābalstās uz ticamiem datiem; uzsver, cik svarīgi ir īstenot uz dzimumu līdztiesību balstītu budžeta plānošanu, tai skaitā visās 2022. gada budžeta programmās, lai panāktu dzimumu līdztiesību un izskaustu sieviešu nabadzību; šajā saistībā aicina Komisiju paātrināt efektīvas, pārredzamas un visaptverošas metodoloģijas ieviešanu un cieši sadarboties ar Parlamentu attiecīgo dzimumu līdztiesības izdevumu noteikšanā, kā paredzēts 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā (26), lai 2022. gada budžetā varētu uzrādīt taustāmus rezultātus un lai šo metodoloģiju varētu attiecināt uz visām daudzgadu finanšu shēmas programmām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka ES fiskālo spēju nodrošināšanas labad, iespējams, ir jāpārskata pašreizējā ekonomikas un sociālā pārvaldība, lai samazinātu nevienlīdzību un sieviešu nabadzību un panāktu dzimumu līdztiesību; aicina saskaņot ekonomikas un sociālo pārvaldību ar dzimumu līdztiesības mērķu sasniegšanu un sieviešu nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Padomi izveidot īpašu struktūru dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai, lai ieviestu kopīgus un konkrētus pasākumus, reaģējot uz problēmām sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā, un nodrošināt, ka dzimumu līdztiesības jautājumi tiek apspriesti augstākajā politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt nevienlīdzīgo dzimumu ietekmējumu, kāds piemīt inflācijas un enerģijas cenu pieaugumam, ko izraisījis Krievijas karš pret Ukrainu, un to ņemt vērā, īstenojot pasākumus šā ietekmējuma mazināšanai nabadzīgākajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(2)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(3)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

(4)  OV C 233 E, 28.9.2006., 130. lpp.

(5)  OV C 199 E, 7.7.2012., 77. lpp.

(6)  OV C 51 E, 22.2.2013., 56. lpp.

(7)  OV C 76, 28.2.2018., 93. lpp.

(8)  OV C 298, 23.8.2018., 14. lpp.

(9)  OV C 331, 18.9.2018., 60. lpp.

(10)  OV C 346, 27.9.2018., 6. lpp.

(11)  OV C 363, 28.10.2020., 80. lpp.

(12)  OV C 411, 27.11.2020., 38. lpp.

(13)  OV C 331, 17.8.2021., 5. lpp.

(14)  OV C 456, 10.11.2021., 191. lpp.

(15)  OV C 99, 1.3.2022., 122. lpp.

(16)  OV C 465, 17.11.2021., 62. lpp.

(17)  OV C 58, 15.2.2018., 192. lpp.

(18)  Eurostat tīmekļa vietne “Living conditions in Europe – poverty and social exclusion” (“Dzīves apstākļi Eiropā. Nabadzība un sociālā atstumtība”), skatīta 2022. gada 30. maijā. Pieejama šeit: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=544210

(19)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, “Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work” (“2020. gada dzimumu līdztiesības indekss: digitalizācija un nodarbinātības nākotne”), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020. gads.

(20)  Eurostat tīmekļa vietne “Gender pay gap statistics” (statistika par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām), skatīta 2022. gada 30. maijā. Pieejama šeit: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(21)  “Gender pay gap statistics” (Statistika par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirībām).

(22)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7341d588-ddd8-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-en

(23)  Eurostat 2021. gada 3. februāra raksts “Closing the gender pension gap?” (Sieviešu un vīriešu pensiju atšķirību novēršana?)

(24)  EIGE dzimumu statistikas datubāze, skatīta 2022. gada 30. maijā. Pieejama šeit: https://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs/browse/ta/ta_timeuse

(25)  Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2017. gada aprīļa ziņojums “Gender equality and taxation in the European Union” (Dzimumu līdztiesība un nodokļi Eiropas Savienībā).

(26)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/15

---

P9_TA(2022)0276

Eiropas stratēģija Indijas un Klusā okeāna reģionam tirdzniecības un investīciju jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par Eiropas stratēģiju Indijas un Klusā okeāna reģionam tirdzniecības un investīciju jomā (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā,

| — | ņemot vērā Nīderlandes 2020. gada 13. novembra Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģiju “Indijas un Klusā okeāna reģions: pamatnostādnes Nīderlandes un ES sadarbības stiprināšanai ar Āzijas partneriem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nīderlandes 2020. gada 13. novembra Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģiju “Indijas un Klusā okeāna reģions: pamatnostādnes Nīderlandes un ES sadarbības stiprināšanai ar Āzijas partneriem”,

| — | ņemot vērā Vācijas federālās valdības 2020. gada septembra politikas pamatnostādnes Indijas un Klusā okeāna reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas federālās valdības 2020. gada septembra politikas pamatnostādnes Indijas un Klusā okeāna reģionam,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Globālā vārteja” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 1. decembra kopīgo paziņojumu “Globālā vārteja” (JOIN(2021)0030),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2019. gada 12. marta kopīgo paziņojumu “ES un Ķīna — stratēģiska perspektīva” (JOIN(2019)0005),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 19. septembra kopīgo paziņojumu “Eiropas un Āzijas savienojamība — ES stratēģijas pamatelementi” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 19. septembra kopīgo paziņojumu “Eiropas un Āzijas savienojamība — ES stratēģijas pamatelementi” (JOIN(2018)0031),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam — Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas 2021. gada 15. septembra runu par stāvokli Savienībā 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas 2021. gada 15. septembra runu par stāvokli Savienībā 2021. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta un ASV Valsts departamenta 2021. gada 3. decembra kopīgo paziņojumu presei par augsta līmeņa apspriedēm Indijas un Klusā okeāna reģiona lietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta un ASV Valsts departamenta 2021. gada 3. decembra kopīgo paziņojumu presei par augsta līmeņa apspriedēm Indijas un Klusā okeāna reģiona lietās,

| — | ņemot vērā Āzijas un Eiropas Parlamentārās partnerības 11. sanāksmi 2021. gada 16. novembrī Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āzijas un Eiropas Parlamentārās partnerības 11. sanāksmi 2021. gada 16. novembrī Kambodžā,

| — | ņemot vērā ES vienoto Ķīnas politiku, kas izklāstīta ES un Ķīnas 2019. gada 12. marta stratēģiskajā perspektīvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vienoto Ķīnas politiku, kas izklāstīta ES un Ķīnas 2019. gada 12. marta stratēģiskajā perspektīvā,

| — | ņemot vērā visaptverošo investīciju nolīgumu, par ko ES un Ķīna vienojās 2020. gada 30. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visaptverošo investīciju nolīgumu, par ko ES un Ķīna vienojās 2020. gada 30. decembrī,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. oktobra ieteikumu Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas politiskajām attiecībām un sadarbību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. oktobra ieteikumu Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas politiskajām attiecībām un sadarbību (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 29. aprīļa ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Indijas attiecībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 29. aprīļa ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Indijas attiecībām (2),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu par atgriezenisko saiti un turpmāko rīcību nolūkā uzlabot ES brīvās tirdzniecības nolīgumu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļu īstenošanu un izpildi un ņemot vērā tā 15 punktu rīcības plānu attiecībā uz TIA sadaļām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu par atgriezenisko saiti un turpmāko rīcību nolūkā uzlabot ES brīvās tirdzniecības nolīgumu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) sadaļu īstenošanu un izpildi un ņemot vērā tā 15 punktu rīcības plānu attiecībā uz TIA sadaļām,

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. septembra brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. septembra brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. oktobra BTN (4) un ieguldījumu aizsardzības nolīgumu (IAN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. oktobra BTN (4) un ieguldījumu aizsardzības nolīgumu (IAN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā 2019. gada 30. jūnija BTN (5) un IAN starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 30. jūnija BTN (5) un IAN starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses,

| — | ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (6),

| — | ņemot vērā Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas dalībvalstīm, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas dalībvalstīm, no otras puses,

| — | ņemot vērā sāktās sarunas par BTN starp ES un Austrāliju, Jaunzēlandi un Indonēziju, kā arī pašlaik apturētās sarunas par BTN starp ES un Malaiziju, Taizemi un Filipīnām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sāktās sarunas par BTN starp ES un Austrāliju, Jaunzēlandi un Indonēziju, kā arī pašlaik apturētās sarunas par BTN starp ES un Malaiziju, Taizemi un Filipīnām,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN) (7),

| — | ņemot vērā ASEAN2019. gada 21. janvāra ministru sanāksmē pieņemto lēmumu izveidot ES un ASEAN stratēģisko partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN2019. gada 21. janvāra ministru sanāksmē pieņemto lēmumu izveidot ES un ASEAN stratēģisko partnerību,

| — | ņemot vērā ES un ASEAN Apvienotās sadarbības komitejas 29. sanāksmi, kas notika 2022. gada 11. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un ASEAN Apvienotās sadarbības komitejas 29. sanāksmi, kas notika 2022. gada 11. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un ASEAN parlamentārās asamblejas (AIPA) pirmo starpreģionālo dialogu, kas notika 2021. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un ASEAN parlamentārās asamblejas (AIPA) pirmo starpreģionālo dialogu, kas notika 2021. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. oktobra ziņojumu par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un izpildi (COM(2021)0654), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. oktobra ziņojumu par ES tirdzniecības nolīgumu īstenošanu un izpildi (COM(2021)0654),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 26. novembra rezolūciju par ES tirdzniecības politikas pārskatīšanu (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. maija rezolūciju par Ķīnas piemērotajām atbildes sankcijām ES vienībām, EP deputātiem un valstu parlamentu deputātiem (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūciju par jaunu ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par savienojamību un ES un Āzijas attiecībām (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par savienojamību un ES un Āzijas attiecībām (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 9. jūnija rezolūciju “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 7. oktobra rezolūcija “2018. gada ziņojums par kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 7. oktobra rezolūcija “2018. gada ziņojums par kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu” (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas Savienības un Korejas Republikas Brīvās tirdzniecības nolīguma īstenošanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas Savienības un Korejas Republikas Brīvās tirdzniecības nolīguma īstenošanu (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0170/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0170/2022),

| A. | tā kā Indijas un Klusā okeāna reģions ir ģeopolitiska un ģeoekonomiska realitāte; tā kāreģiona pieaugošā ekonomiskā, demogrāfiskā un politiskā ietekme padara to par vienu no galvenajiem rīcībspēkiem starptautiskās kārtības veidošanā un globālo problēmu risināšanā; tā kā globālais ekonomikas smaguma centrs no Atlantijas okeāna ir pārvietojies uz Klusā okeāna reģionu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Indijas un Klusā okeāna reģions ir ģeopolitiska un ģeoekonomiska realitāte; tā kāreģiona pieaugošā ekonomiskā, demogrāfiskā un politiskā ietekme padara to par vienu no galvenajiem rīcībspēkiem starptautiskās kārtības veidošanā un globālo problēmu risināšanā; tā kā globālais ekonomikas smaguma centrs no Atlantijas okeāna ir pārvietojies uz Klusā okeāna reģionu;

| B. | tā kā Eiropa un Indijas un Klusā okeāna reģions kopā veido vairāk nekā 70 % no globālās preču un pakalpojumu tirdzniecības un vairāk nekā 60 % no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) un naudas izteiksmē to ikgadējā tirdzniecība 2019. gadā bija 1,5 triljoni EUR; tā kā Indijas un Klusā okeāna reģiona koncentrēti 60 % no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP) un divas trešdaļas no globālās ekonomikas izaugsmes; tā kā ES ir lielākā ieguldītāja šajā reģionā, kurā ietilpst četri no 10 ES vadošajiem pasaules tirdzniecības partneriem (Ķīna, Japāna, Dienvidkoreja un Indija) (15); |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropa un Indijas un Klusā okeāna reģions kopā veido vairāk nekā 70 % no globālās preču un pakalpojumu tirdzniecības un vairāk nekā 60 % no ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) un naudas izteiksmē to ikgadējā tirdzniecība 2019. gadā bija 1,5 triljoni EUR; tā kā Indijas un Klusā okeāna reģiona koncentrēti 60 % no pasaules iekšzemes kopprodukta (IKP) un divas trešdaļas no globālās ekonomikas izaugsmes; tā kā ES ir lielākā ieguldītāja šajā reģionā, kurā ietilpst četri no 10 ES vadošajiem pasaules tirdzniecības partneriem (Ķīna, Japāna, Dienvidkoreja un Indija) (15);

| C. | tā kā ES pašlaik noslēgusi četrus divpusējus tirdzniecības nolīgumus šajā reģionā (ar Japānu, Singapūru, Dienvidkoreju un Vjetnamu), piecas stratēģiskās partnerības (ar ASEAN, Ķīnu, Indiju, Japānu un Dienvidkoreju) un divas savienojamības partnerības (ar Japānu un Indiju); |
| --- | --- |

C.

tā kā ES pašlaik noslēgusi četrus divpusējus tirdzniecības nolīgumus šajā reģionā (ar Japānu, Singapūru, Dienvidkoreju un Vjetnamu), piecas stratēģiskās partnerības (ar ASEAN, Ķīnu, Indiju, Japānu un Dienvidkoreju) un divas savienojamības partnerības (ar Japānu un Indiju);

| D. | tā kā ES un ASEAN ilgtermiņa attiecībās ir atvērta jauna sadaļa, proti, 2020. gada decembrī tika izveidota stratēģiskā partnerība; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un ASEAN ilgtermiņa attiecībās ir atvērta jauna sadaļa, proti, 2020. gada decembrī tika izveidota stratēģiskā partnerība;

| E. | tā kā ciešākām starpparlamentu attiecībām un parlamentārajai diplomātijai starp Eiropas Parlamentu un Dienvidaustrumu Āzijas valstu parlamentiem — izmantojot ASEAN Starpparlamentāro asambleju (AIPA) — būtu jāatspoguļo turpmākā darba kārtība, kas paredz plašākas un ciešākas ES un ASEAN attiecības; tā kā Eiropas Parlaments un AIPA ir dabiski partneri ar ievērojamu potenciālu turpmāk stiprināt ES un ASEAN attiecības; |
| --- | --- |

E.

tā kā ciešākām starpparlamentu attiecībām un parlamentārajai diplomātijai starp Eiropas Parlamentu un Dienvidaustrumu Āzijas valstu parlamentiem — izmantojot ASEAN Starpparlamentāro asambleju (AIPA) — būtu jāatspoguļo turpmākā darba kārtība, kas paredz plašākas un ciešākas ES un ASEAN attiecības; tā kā Eiropas Parlaments un AIPA ir dabiski partneri ar ievērojamu potenciālu turpmāk stiprināt ES un ASEAN attiecības;

| F. | tā kā ES un ASEAN attiecību pamatā ir tādas kopīgas vērtības un principi kā uz noteikumiem balstīta starptautiskā kārtība, efektīvs un ilgtspējīgs multilaterālisms un brīva un godīga tirdzniecība; tā kā ES bāzētās vienības ir lielākās ĀTI sniedzējas ASEAN reģionā; tā kā ES ir ASEAN trešā lielākā tirdzniecības partnere un ASEAN kopumā ir trešā lielākā ES tirdzniecības partnere ārpus Eiropas; tā kā pēc savstarpējas vienošanās kopš 2009. gada ir apturētas sarunas par ES un ASEAN brīvās tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un ASEAN attiecību pamatā ir tādas kopīgas vērtības un principi kā uz noteikumiem balstīta starptautiskā kārtība, efektīvs un ilgtspējīgs multilaterālisms un brīva un godīga tirdzniecība; tā kā ES bāzētās vienības ir lielākās ĀTI sniedzējas ASEAN reģionā; tā kā ES ir ASEAN trešā lielākā tirdzniecības partnere un ASEAN kopumā ir trešā lielākā ES tirdzniecības partnere ārpus Eiropas; tā kā pēc savstarpējas vienošanās kopš 2009. gada ir apturētas sarunas par ES un ASEAN brīvās tirdzniecības nolīgumu;

| G. | tā kā Korejas centieni attiecībā uz TIA sadaļas īstenošanu nav sevišķi optimāli; tā kā ir vajadzīgi konkrētāki uzlabojumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Korejas centieni attiecībā uz TIA sadaļas īstenošanu nav sevišķi optimāli; tā kā ir vajadzīgi konkrētāki uzlabojumi;

| H. | tā kā vairākas Indijas un Klusā okeāna valstis gūst labumu no ES tarifa preferencēm saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu (VPS), kas atvieglo piekļuvi ES tirgiem, un tā kā vismazāk attīstītās valstis šajā reģionā gūst labumu no beznodokļu un bezkvotu režīma “Viss, izņemot ieročus” (EBA); tā kā Pakistāna, Filipīnas un Šrilanka gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+); tā kā šie instrumenti ir veicinājuši šo valstu ekonomisko attīstību, cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu, vides aizsardzību, kā arī gūti labas pārvaldības uzlabojumi; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairākas Indijas un Klusā okeāna valstis gūst labumu no ES tarifa preferencēm saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu (VPS), kas atvieglo piekļuvi ES tirgiem, un tā kā vismazāk attīstītās valstis šajā reģionā gūst labumu no beznodokļu un bezkvotu režīma “Viss, izņemot ieročus” (EBA); tā kā Pakistāna, Filipīnas un Šrilanka gūst labumu no īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS+); tā kā šie instrumenti ir veicinājuši šo valstu ekonomisko attīstību, cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu, vides aizsardzību, kā arī gūti labas pārvaldības uzlabojumi;

| I. | tā kā ģeopolitiskā konkurence pasaules kārtībā starp galvenajiem dalībniekiem, proti, starp ASV un Ķīnu, turpina pieaugt, kas būtiski ietekmē globālo tirdzniecību; tā kā nesenie notikumi ilgtspējīgas piegādes ķēdes un kritisko izejvielu ieguvi ietekmējuši globālā mērogā, kas izraisījis enerģijas un pārtikas cenu pieaugumu; tā kā ES un Ķīnas attiecībām ir daudzšķautņains raksturs, jo Ķīna ir ne vien sadarbības partnere, bet arī ekonomikas konkurente un sistēmiska sāncense vairākās jomās; |
| --- | --- |

I.

tā kā ģeopolitiskā konkurence pasaules kārtībā starp galvenajiem dalībniekiem, proti, starp ASV un Ķīnu, turpina pieaugt, kas būtiski ietekmē globālo tirdzniecību; tā kā nesenie notikumi ilgtspējīgas piegādes ķēdes un kritisko izejvielu ieguvi ietekmējuši globālā mērogā, kas izraisījis enerģijas un pārtikas cenu pieaugumu; tā kā ES un Ķīnas attiecībām ir daudzšķautņains raksturs, jo Ķīna ir ne vien sadarbības partnere, bet arī ekonomikas konkurente un sistēmiska sāncense vairākās jomās;

| J. | tā kā Visaptverošais un progresīvais Klusā okeāna valstu partnerības nolīgums (CPTPP) ir atvērts uz nākotni mērķēts tirdzniecības nolīgums, kura mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un uz noteikumiem balstītu tirdzniecības vidi Indijas un Klusā okeāna reģionā un tas kalpo kā reģionālās tirdzniecības integrācijas modelis; tā kā ASV no nolīguma izstājās 2017. gada janvārī, savukārt Ķīna, Taivāna un Apvienotā Karaliste 2021. gadā oficiāli iesniedza pievienošanās pieprasījumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Visaptverošais un progresīvais Klusā okeāna valstu partnerības nolīgums (CPTPP) ir atvērts uz nākotni mērķēts tirdzniecības nolīgums, kura mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un uz noteikumiem balstītu tirdzniecības vidi Indijas un Klusā okeāna reģionā un tas kalpo kā reģionālās tirdzniecības integrācijas modelis; tā kā ASV no nolīguma izstājās 2017. gada janvārī, savukārt Ķīna, Taivāna un Apvienotā Karaliste 2021. gadā oficiāli iesniedza pievienošanās pieprasījumu;

| K. | tā kā 2022. gada janvārī stājās spēkā Reģionālā visaptverošā ekonomikas partnerība (RCEP), ko vada ASEAN un parakstījusi arī Austrālija, Ķīna, Japāna, Korejas Republika un Jaunzēlande, un līdz ar to tika izveidots pasaulē lielākais tirdzniecības bloks; tā kā RCEP mērķis ir veicināt lielāku reģionālo sadarbību tirdzniecības un investīciju, kā arī digitālās tirdzniecības jomā un vienlaikus risināt regulējuma jautājumus, lai atvieglotu pārrobežu kustību, iekļaujot arī atsevišķus noteikumus par darbu un vidi; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2022. gada janvārī stājās spēkā Reģionālā visaptverošā ekonomikas partnerība (RCEP), ko vada ASEAN un parakstījusi arī Austrālija, Ķīna, Japāna, Korejas Republika un Jaunzēlande, un līdz ar to tika izveidots pasaulē lielākais tirdzniecības bloks; tā kā RCEP mērķis ir veicināt lielāku reģionālo sadarbību tirdzniecības un investīciju, kā arī digitālās tirdzniecības jomā un vienlaikus risināt regulējuma jautājumus, lai atvieglotu pārrobežu kustību, iekļaujot arī atsevišķus noteikumus par darbu un vidi;

| L. | tā kā Covid-19 krīzes ietekmē paātrinājās vairākas jau iesāktās ģeopolitiskās tendences; tā kā šī krīze arī parādīja, ka jāveido ciešāka starptautiska sadarbība, piemēram, veselības nozarē; tā kā šajā krīzē turklāt kļuva redzama dalībvalstu tautsaimniecību noturības nepilnība un globālo piegādes ķēžu neaizsargātība, un ir skaidrs, ka vajadzīga lielāka diversifikācija, |
| --- | --- |

L.

tā kā Covid-19 krīzes ietekmē paātrinājās vairākas jau iesāktās ģeopolitiskās tendences; tā kā šī krīze arī parādīja, ka jāveido ciešāka starptautiska sadarbība, piemēram, veselības nozarē; tā kā šajā krīzē turklāt kļuva redzama dalībvalstu tautsaimniecību noturības nepilnība un globālo piegādes ķēžu neaizsargātība, un ir skaidrs, ka vajadzīga lielāka diversifikācija,

| M. | tā kā kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada februārī ģeopolitiskā realitāte ir krasi mainījusies, un mūsu turpmākā sadarbība ar Indijas un Klusā okeāna reģiona partneriem ir kļuvusi vēl jo svarīgāka un tā jāpanāk steidzamāk, lai dažādotu mūsu tirdzniecības attiecības, padziļinātu mūsu sadarbību kritisko un jauno tehnoloģiju, digitālo jautājumu un izejvielu jomā, stiprinātu un dažādotu piegādes ķēdes, uzlabotu to noturību un ilgtspēju un palīdzētu risināt globālas problēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gada februārī ģeopolitiskā realitāte ir krasi mainījusies, un mūsu turpmākā sadarbība ar Indijas un Klusā okeāna reģiona partneriem ir kļuvusi vēl jo svarīgāka un tā jāpanāk steidzamāk, lai dažādotu mūsu tirdzniecības attiecības, padziļinātu mūsu sadarbību kritisko un jauno tehnoloģiju, digitālo jautājumu un izejvielu jomā, stiprinātu un dažādotu piegādes ķēdes, uzlabotu to noturību un ilgtspēju un palīdzētu risināt globālas problēmas;

| N. | tā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija ir eksistenciāls apdraudējums Indijas un Klusā okeāna reģionam, Eiropai un pārējai pasaulei; tā kā 2021. gadā vien vairāk nekā 57 miljonus cilvēku skāra klimata pārmaiņu izraisītās katastrofas Indijas un Klusā okeāna reģionā (16); |
| --- | --- |

N.

tā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija ir eksistenciāls apdraudējums Indijas un Klusā okeāna reģionam, Eiropai un pārējai pasaulei; tā kā 2021. gadā vien vairāk nekā 57 miljonus cilvēku skāra klimata pārmaiņu izraisītās katastrofas Indijas un Klusā okeāna reģionā (16);

| O. | tā kā saskaņā ar tirdzniecības politikas pārskatu ES sadarbojas ar saviem partneriem, lai nodrošinātu vispārējo vērtību ievērošanu, jo īpaši cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību; tā kā tas ietver darba pamatstandartus, sociālo aizsardzību, dzimumu līdztiesību un cīņu pret klimata pārmaiņām un biodaudzveidības zudumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar tirdzniecības politikas pārskatu ES sadarbojas ar saviem partneriem, lai nodrošinātu vispārējo vērtību ievērošanu, jo īpaši cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību; tā kā tas ietver darba pamatstandartus, sociālo aizsardzību, dzimumu līdztiesību un cīņu pret klimata pārmaiņām un biodaudzveidības zudumu;

| P. | tā kā ES tālākie reģioni un aizjūras zemes un teritorijas, kas konstitucionāli saistītas ar ES dalībvalstīm, ir svarīga daļa no ES pieejas Indijas un Klusā okeāna reģionam, |
| --- | --- |

P.

tā kā ES tālākie reģioni un aizjūras zemes un teritorijas, kas konstitucionāli saistītas ar ES dalībvalstīm, ir svarīga daļa no ES pieejas Indijas un Klusā okeāna reģionam,

| 1. | atzinīgi vērtē ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, kurā par prioritāti izvirzīta ilgtspējīga un godīga tirdzniecība un investīcijas; uzskata par būtisku to, ka tajā galvenā uzmanība pievērsta iekļautībai un sadarbībai, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un principi, tostarp apņemšanās respektēt demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu; prasa izstrādāt ES stratēģisko pieeju un veidot sadarbību ar Indijas un Klusā okeāna reģionu, pamatojoties uz daudzpusēju, uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, kam pamatā ir modernizēta Pasaules Tirdzniecības organizācija un tādi principi kā atvērta vide tirdzniecībai un investēšanai, vienlīdzīgi konkurences apstākļi, savstarpīgums un abpusējs izdevīgums; uzsver, ka šāda jauna pieeja jābalsta uz fundamentālu pārorientāciju, kam pamatā ir kopīgas intereses, jo reģionam ir izšķirīga nozīme ES labklājībai; atzīmē, ka Indijas un Klusā okeāna reģionā atrodas nozīmīgi ūdensceļi, kas ir ļoti svarīgi ES tirdzniecībai, un ka 40 % no ES ārējās tirdzniecības notiek caur Dienvidķīnas jūru, un līdz ar to okeānu pārvaldība un stabilitāte šajā reģionā kļūst par kopīgu problēmu un sadarbības jomu; uzsver, ka jāsaglabā brīvs un atvērts Indijas un Klusā okeāna reģions visiem un jāsaglabā brīvi un atvērti jūras piegādes maršruti, pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju un kuģošanas brīvības principu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju stiprināt partnerības ar visiem attiecīgajiem rīcībspēkiem Indijas un Klusā okeāna reģionā, ņemot vērā subreģionālo dinamiku un īpatnības, lai ar šīm partnerībām stiprinātu uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību un risinātu kopīgās globālās problēmas, un aicina Komisiju cieši sadarboties ar līdzīgi domājošiem partneriem Indijas un Klusā okeāna reģionā, stiprinot vērtību ķēdes, noturību, ilgtspēju un mūsu tautsaimniecību apritību un diversificējot tirdzniecības attiecības nolūkā samazināt stratēģisko atkarību kritiskās piegādes ķēdēs, īpašu uzmanību pievēršot tehnoloģijām, izejvielām un lauksaimniecības produktiem, un aicina strādāt pie tā, lai pilnībā īstenotu un labāk izpildītu spēkā esošos tirdzniecības nolīgumus, šajā ziņā pabeidzot iesāktās tirdzniecības sarunas un izvēršot sadarbību stratēģiskās nozarēs; uzsver, cik būtiski ir sadarboties ar līdzīgi domājošām valstīm Indijas un Klusā okeāna reģionā, lai izveidotu tehniskos un rūpnieciskos standartus un līdz ar to uzlabotu ES iespējas noteikt globālos standartus; uzsver, ka nozīmīga ir jaunu digitālo partnerības nolīgumu izstrāde, pamatojoties uz lēmumiem par datu aizsardzības pietiekamību, un ka būtu jāsāk ar Japānu, Korejas Republiku un Singapūru; turklāt aicina Komisiju plānotajā pienācīgas pārbaudes satvara īstenošanas procesā cieši sadarboties ar Indijas un Klusā okeāna reģiona partneriem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par ES apņemšanos nodrošināt sieviešu tiesību un cilvēktiesību ievērošanu un uzraudzīt tirdzniecības preferenču ietekmi uz dzimumu līdztiesību; atkārtoti pauž atbalstu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai tirdzniecības politikā un prasa īstenot efektīvus pasākumus, ar ko apkarot sieviešu ekspluatāciju uz eksportu orientētajās nozarēs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES labāk un stratēģiskāk jāizmanto ekonomiskā ietekme, vienlaikus ievērojot savu partneru politiskās un ekonomiskās īpatnības un intereses, lai valstis sasniegtu savus ģeopolitiskos un pārbūves mērķus, un šim nolūkam pilnībā jāizmanto integrētu politikas instrumentu kopums, tostarp VPS mehānisms, un jāveicina globāli un saistoši standarti tādās jomās kā ilgtspējīga attīstība, programma 2030. gadam un IAM, aprites ekonomika, cilvēktiesības, tostarp etnisko un reliģisko minoritāšu tiesības, darba tiesības, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, dzimumu līdztiesība, laba pārvaldība, cīņa pret klimata pārmaiņām un Prīzes nolīguma īstenošana, atmežošanas un biodaudzveidības zuduma apkarošana un ilgtspējīga zveja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa strauji īstenot nesen pieņemto ES Globālās vārtejas stratēģiju, kas jāsaskaņo ar Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģiju, lai veicinātu ilgtspējīgu savienojamību Indijas un Klusā okeāna reģionā un ar šo reģionu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē progresu, kas panākts savienojamības partnerībās ar Japānu un Indiju; atbalsta savienojamības partnerības izveidi ar ASEAN, lai nodrošinātu saikni ar pašreizējo ASEAN savienojamības ģenerālplānu; vēlas ciešāku sadarbību ar citiem reģionālajiem partneriem, tādiem kā Austrālija un Korejas Republika; uzsver, ka Globālās vārtejas stratēģija ir jāsaista ar citām uzticamas savienojamības iniciatīvām, tādām kā Build Back Better World un Blue Dot Network, kā arī jāveicina sadarbība ar četrpusējo drošības dialogu (QUAD) augstas kvalitātes infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

5.

Spēkā esošie BTN un IAN: izpilde, īstenošana un modernizācija

| 6. | atzinīgi vērtē ES un Dienvidkorejas divpusējās tirdzniecības ievērojamo pieaugumu kopš BTN stāšanās spēkā 2011. gadā; pauž gandarījumu par Dienvidkorejas nesen veiktajiem pasākumiem saistībā ar ratificētajām un īstenotajām Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijām Nr. 29, Nr. 87 un Nr. 98 un ieviestajām darba kodeksa izmaiņām pēc TIA ekspertu komisijas ziņojuma; sagaida, ka ratifikācija tiks īstenota; atgādina — ekspertu komisija atzīmējusi, ka BTN tekstā nav skaidru mērķrādītāju un starpposma mērķu attiecībā uz SDO konvenciju ratifikāciju; aicina Dienvidkoreju strauji veikt nepieciešamos pasākumus, lai ratificētu arī SDO Konvenciju Nr. 105, un turpināt iesākto darbu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību jomā; atbalsta turpmāko sadarbību starp ES un Dienvidkoreju pusvadītāju jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina pārējās ES dalībvalstis turpināt 2018. gada oktobrī parakstītā ES un Singapūras IAN un partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) iekšējo ratifikāciju, jo īpaši ņemot vērā, ka Singapūra ir būtiskākais ES ĀTI mērķis Āzijā, proti, Āzijā ES ĀTI apmērs Singapūrā 2020. gada beigās bija 256 miljardi EUR; aicina Singapūru darīt vairāk, lai ratificētu un īstenotu SDO pamatkonvencijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumam (EPN) ir bijusi būtiska nozīme ilgtspējīgākas tirdzniecības izveidē; atzinīgi vērtē to, ka 2020. gadā palielinājusies preferenču izmantošana ES eksportam uz Japānu; prasa sākt sarunas, lai EPN iekļautu noteikumus par datu plūsmām; atzīmē, ka ir panākts progress attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) saraksta paplašināšanu abām pusēm, to tarifa kvotu izmantošanu, ko Japāna piešķīrusi ES eksportētājiem, un SDO konvencijas Nr. 105 ratifikācijas procesu Japānā; uzsver, ka nolīguma īstenošanas process ir jāpaātrina vēl vairāk, tostarp attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju un SDO konvencijas Nr. 111 ratifikāciju; atkārtoti prasa agrīnā posmā pārskatīt TIA sadaļu, lai stiprinātu izpildes noteikumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis ratificēt ES un Vjetnamas IAN, lai tas stātos spēkā un radītu labvēlīgus apstākļus lielākām ES investīcijām Vjetnamā un reģionā, jo īpaši jomās, kas veicina zaļo pārkārtošanos un aprites ekonomiku; uzsver, ka TIA sadaļa ir nozīmīga ES, un prasa drīzumā pabeigt vietējo konsultantu grupu izveidi; atgādina, kas pastāv bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem; uzskata, ka Vjetnamas Kriminālkodeksa pārskatīšana ir svarīgs nosacījums, lai efektīvi īstenotu SDO pamatkonvencijas; mudina Vjetnamu saskaņā ar nolīgumu pabeigt galvenās nodarbinātības reformas un censties līdz 2023. gadam ratificēt SDO Konvenciju Nr. 87; mudina Vjetnamu turpināt darbu, lai panāktu vienlīdzīgu attieksmi pret ES dalībvalstīm farmācijas preču jomā un garantētu sanitāro un fitosanitāro noteikumu pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa turpināt darbības, lai palielinātu uzņēmumu, ieinteresēto personu, pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un iedzīvotāju informētību par reģionā spēkā esošajiem BTN un to sniegtajām iespējām; prasa vajadzības gadījumā stiprināt tehnisko un finansiālo atbalstu, lai palīdzētu partnervalstīm efektīvi īstenot BTN, jo īpaši TIA sadaļas; aicina Komisiju sadarboties ar Indijas un Klusā okeāna reģiona partneriem arī saistībā ar TIA pārskatīšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina par parlamentārās diplomātijas nozīmi nolūkā paātrināt BTN sarunas starp ES un ASEAN dalībvalstīm; |
| --- | --- |

11.

Sarunas par divpusēju BTN un/vai ratifikācijas process (pozitīva tirdzniecības programma)

| 12. | prasa patrināt sarunas par ES un Austrālijas un ES un Jaunzēlandes BTN, kuras paredzēts pabeigt līdz 2022. gada vidum, lai Eiropas Parlaments pienācīgi varētu ratificēt šos līdzsvarotos nolīgumus pašreizējā Parlamenta pilnvaru termiņā, taču tā, lai nolīguma saturs neciestu sasteigtu termiņu dēļ; uzskata, ka jo īpaši pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā ir sevišķi svarīgi, lai demokrātijas stiprinātu savstarpējās attiecības, arī tirdzniecības jomā; uzsver nozīmi, kāda ir visaptverošai un izpildāmai TIA sadaļai, un atgādina, ka Parīzes nolīgums ir jāņem vērā kā būtiska klauzula, lai piepildītos nolīguma mērķis kļūt par zelta standarta minētajās jomās; atkārtoti uzsver, ka jāņem vērā lauksaimniecības nozares specifika un jutīgums un jāpanāk ĢIN aizsardzība abās valstīs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē lēmumu atsākt sarunas ar Indiju par visaptverošu un savstarpēji izdevīgu tirdzniecības nolīgumu, kas veicina kopīgas demokrātiskās vērtības un cilvēktiesības, darba pamattiesības un dzimumu līdztiesību, apņemas veicināt iekļaujošu, saskanīgu un uz noteikumiem balstītu globālo kārtību, efektīvu multilaterālismu un stiprināt TIA sadaļu izpildi, kurā galvenā uzmanība pievērsta cīņai ar klimata pārmaiņām un biodaudzveidības zudumu; atzinīgi vērtē lēmumu sākt sarunas par atsevišķu IAN un nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; atzinīgi vērtē to, ka vairākās nozarēs izveidotas pastāvīgas struktūras starp ES un Indiju, piemēram, augsta līmeņa dialogi; atzinīgi vērtē Indijas centienus izpildīt ES vērienīgos mērķus attiecībā uz saturu un termiņiem; atzinīgi vērtē priekšsēdētājas U. fon der Leienas un premjerministra N. Modi kopīgo priekšlikumu izveidot ES un Indijas Tirdzniecības un tehnoloģiju padomi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ES jāiesaistās visaptverošā dialogā ar Ķīnu, cieši aizstāvot ES intereses un vērtības un ņemot vērā pašreizējo ģeopolitiski sarežģīto globālo kontekstu, tostarp saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā; uzsver, ka Ķīna ir ne vien ES sadarbības un sarunu partnere, bet arī konkurente aizvien daudzējādākās jomās un sistēmiska sāncense; vēlreiz atgādina, ka Parlaments 2021. gada 16. septembra rezolūcijā par jaunu ES un Ķīnas stratēģiju prasīja ES izstrādāt stingrāku, visaptverošāku un konsekventāku ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu, kas apvienotu visas dalībvalstis un attiecības ar Ķīnu veidotu visas ES interesēs; uzsver, ka šādai stratēģijai jāveicina uz noteikumiem balstīta multilaterāla kārtība, pašos pamatos jāaizstāv ES vērtības un intereses un jābalstās uz trim tādiem principiem kā sadarbība, kur tas iespējams, konkurence, kur tas vajadzīgs, un konfrontācija, kur tas nepieciešams; uzsver, cik būtiski ir turpināt divpusēju sadarbību ar Ķīnu, lai rastu kopīgu problēmu risinājumus un sadarbotos kopīgu interešu jautājumos, piemēram, cīņā pret klimata pārmaiņām; atzīst, ka Ķīnas atbalsts bija izšķirīgs Parīzes nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst, ka Ķīnas pastāvīgā kavēšanās ievērot visus PTO noteikumus joprojām sarežģī tirdzniecības attiecības starp ES un Ķīnu; uzskata, ka galvenie risināmie jautājumi ir daudzie šķēršļi, ar kādiem saskaras Eiropas uzņēmumi, kuri cenšas piekļūt Ķīnas tirgum, intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība, viltošana, bažas par produktu drošību, sociālie un vides standarti, tehnoloģiju piespiedu nodošana, obligātie kopuzņēmumi, negodīgas subsīdijas un negodīga konkurence, ko īsteno valsts uzņēmumi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatē, ka diskusijas par visaptveroša investīciju nolīguma (CAI) starp ES un Ķīnu ratifikāciju Eiropas Parlamentā ir apturētas, jo Ķīna pieņēmusi lēmumu noteikt sankcijas, tostarp pieciem Eiropas Parlamenta deputātiem un pastāvīgajai Cilvēktiesību apakškomitejai par cilvēktiesību situācijas kritizēšanu Ķīnā; uzsver, ka Eiropas Parlaments nevar sākt CAI izskatīšanas un ratifikācijas procesu, kamēr nav atceltas Ķīnas sankcijas pret EP deputātiem un ES iestādēm; turklāt atgādina, ka Ķīna izdara spiedienu uz dalībvalstīm, piemēram, uz Lietuvu, un stingri nosoda šādu praksi; atgādina, cik būtiski ir ievērot starptautiskos standartus, tostarp tādās jomās kā ietekme uz klimatu, vidi, biodaudzveidību, nabadzību, veselību, darba tiesībām un cilvēktiesībām, kā arī nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina ES sākt strukturētu dialogu ar Taivānu par sadarbību zaļo tehnoloģiju un digitālās ekonomikas jomā, tostarp pusvadītāju nozarē, lai parakstītu saprašanās memorandu, kas būtu izdevīgi gan ES, gan Taivānai; atkārtoti aicina Komisiju, gatavojoties sarunām par divpusējo ekonomikas saišu padziļināšanu, sākt divpusēja investīciju nolīguma ar Taivānu ietekmes izvērtēšanu, publiskas konsultācijas un darbības jomas analīzi; turklāt aicina Komisiju izskatīt iespējas pastiprināt sadarbību attiecībā uz noturīgas piegādes ķēdēm ar Taivānu; uzsver, ka Taivāna ir PTO locekle; prasa ciešāk sadarboties globālajās veselības krīzēs un medicīnas preču tirdzniecībā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē nesen panākto progresu sarunās par visaptverošu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ar Indonēziju, tostarp ar ilgtspēju saistītās jomās, un abu pušu atjaunoto apņemšanos noslēgt šo nolīgumu; uzsver, ka saskaņā ar Pasaules Bankas sniegto informāciju (17) šāds nolīgums līdz 2030. gadam varētu palielināt Indonēzijas IKP par 2,13 %; uzsver, ka pirms nolīguma noslēgšanas noteikti jāveic papildu pasākumi, jo īpaši tādās jomās kā ilgtspēja, atmežošana (īpašu uzmanību pievēršot palmu eļļai) un izpildāmāka TIA sadaļu, kā arī Parīzes nolīgums; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka Filipīnas ir zemu ienākumu valsts, kas gūst labumu no ES VPS+ mehānisma; atgādina, ka Filipīnām no 2024. gada no jauna būs jāiesniedz pieteikums VPS+ priekšrocību saņemšanai saskaņā ar jauno VPS regulu; atzīmē, ka apturētas 2015. gadā sāktās sarunas par divpusēju tirdzniecības un investīciju nolīgumu ar Filipīnām; atgādina, kas pastāv nopietnas bažas par cilvēktiesību pārkāpumiem; atgādina, ka sarunas jāatsāk tikai tad, kad Filipīnās būs uzlabota satraucošā un kritiskā situācija cilvēktiesību, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē, ka sarunas par divpusēju tirdzniecības un investīciju nolīgumu ar Malaiziju ir apturētas kopš 2012. gada; aicina Malaizijas iestādes pieņemt nostāju par iespējamo sarunu atsākšanu un aicina abas puses izvērtēt ilgtspējas ietekmes novērtējuma konstatējumus; uzsver, ka pirms iespējamās sarunu atsākšanas valstī ir jāpanāk reāli uzlabojumi cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīmē, ka kopš 2014. gada ir apturētas 2013. gadā sāktās sarunas par divpusēju tirdzniecības un investīciju nolīgumu ar Taizemi; konstatē, ka iepriekšējos gados ES ir veikusi pasākumus, lai paplašinātu sadarbību ar Taizemi; uzsver, cik būtiski ir (saskaņā ar Padomes 2019. gada secinājumiem) veikt pasākumus, lai atsāktu sarunas par vērienīgu un visaptverošu BTN, un aicina Taizemes iestādes šajā sakarībā sniegt skaidras norādes un uzsākt strukturālas reformas; uzsver, ka pirms iespējamās sarunu atsākšanas par visaptverošu BTN valstī ir jāpanāk reāli uzlabojumi demokrātijas jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt situāciju Mjanmā pēc 2021. gada valsts apvērsuma un izvērtēt, vai būtu jāuzsāk izmeklēšana, kam, iespējams, sekotu EBA preferenču atcelšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un Kambodžas iestādes strādāt pie tā, lai panāktu vienotu izpratni par pasākumiem, kas nepieciešami nosacījumu izpildei un kas ļautu Kambodžai atjaunot EBA tirdzniecības preferences saskaņā ar EBA; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē VPS regulas pārskatīšanu; uzsver, ka pašreizējām VPS+ saņēmējvalstīm un EBA režīma valstīm, kas virzās uz vidēji zemu ienākumu valsts statusu, būs (atkārtoti) jāpiesakās VPS+ statusam saskaņā ar jauno VPS regulu; prasa, lai VPS, VPS+ un EBA režīma saņēmējvalstis reģionā efektīvi stiprinātu savu starptautisko saistību īstenošanu cilvēktiesību, darba tiesību, vides, labas pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka beidzot noslēgts ilgi gaidītais ES Starptautiskā iepirkuma akts, kura mērķis ir savstarpīgums un vienlīdzīgi konkurences apstākļi starptautiskā iepirkuma tirgos; uzsver, ka vēl vairāk jāstiprina ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu kopums, un šajā ziņā strauji jāpieņem stingrs ārvalstu subsīdiju regulējums un jāieņem skaidra nostāja pret trešo valstu ekonomisko spiedienu (tādu kā Ķīnas nepieņemamais spiediens uz Lietuvu 2021. gada beigās), izmantojot jaunu pretpiespiešanas instrumentu; |
| --- | --- |

25.

ES attieksme pret reģionālām un daudzpusējām attiecībām un sarunām

| 26. | aicina turpināt sadarbību ar ASEAN un tās dalībvalstīm un attīstīt un veicināt ES un ASEAN stratēģisko partnerību; aicina abas puses 2022. gadā plānoto ES un ASEAN samitu par godu ES un ASEAN divpusējo attiecību 45. gadadienai izmantot kā izdevību un — tiklīdz būs izpildīti attiecīgie nosacījumi — nākt klajā ar jaunu ES un ASEAN rīcības plānu nākamajam laikposmam, lai pastiprināti veicinātu daudzšķautņainu sadarbību galvenajās jomās un uzsvērtu vajadzību atdzīvināt iniciatīvu par starpreģionu tirdzniecības nolīgumu, BTN starp ES un ASEAN, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un principiem, kas ietver ilgtspējīgu attīstību un veicina pamattiesības un dzimumu līdztiesību; prasa 45. gadadienas samitu veidot ar parlamentāro dimensiju un atkārtoti pauž nodomu izveidot ES un ASEAN parlamentāro asambleju, kas stiprinātu partnerības demokrātisko dimensiju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa izstrādāt jaunu stratēģisku pieeju CPTPP, kas kalpotu kā ES un Indijas un Klusā okeāna reģiona stratēģijas pamatelements; uzsver, ka ciešāka sadarbība sniegtu ES nozīmīgus ekonomiskos ieguvumus saistībā ar iespējamo labklājības pieaugumu, piegādes ķēžu dažādošanu un stratēģiskās atkarības mazināšanu, kā arī dotu ES iespēju turpināt standartu noteikšanu Indijas un Klusā okeāna reģionā un pasaulē; uzsver, ka ES jāanalizē iespēja nākotnē pievienoties CPTPP un arī jāizpēta iespējas spēkā esošos nolīgumus sasaistīt ar partneriem, piemēram, izmantojot to izcelsmes noteikumu protokolus, lai uzlabotu attiecīgo nolīgumu preferenču izmantošanas līmeni un palielinātu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju arī turpmāk rūpīgi uzraudzīt RCEP tiešo ekonomisko ietekmi uz ES ekonomiku un izvērtēt ilgtermiņa stratēģisko un ģeopolitisko ietekmi; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpparlamentārās asamblejas ģenerālsekretāram un attiecīgajām Indijas un Klusā okeāna reģiona valstīm. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  OV C 184, 5.5.2022., 170. lpp.

(2)  OV C 506, 15.12.2021., 109. lpp.

(3)  OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.

(4)  OV L 294, 14.11.2019., 3. lpp.

(5)  OV L 186, 12.6.2020., 3. lpp.

(6)  OV L 330, 27.12.2018., 3. lpp.

(7)  OV C 346, 27.9.2018., 44. lpp.

(8)  OV C 425, 20.10.2021., 155. lpp.

(9)  OV C 15, 12.1.2022., 170. lpp.

(10)  OV C 117, 11.3.2022., 40. lpp.

(11)  OV C 456, 10.11.2021., 117. lpp.

(12)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(13)  OV C 395, 29.9.2021., 14. lpp.

(14)  OV C 307, 30.8.2018., 109. lpp.

(15)  2021. gada 16. septembra kopīgais paziņojums par ES stratēģiju sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā (JOIN(2021)0024).

(16)  Observer Research Foundation, “Klimata pārmaiņas un ģeostratēģiskā okeānu pārvaldība Indijas un Klusā okeāna reģionā”, 2022. gada 14. janvāris.

(17)  Sk. 9. lpp., World Bank Policy Research Working Paper ‘Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/23

---

P9_TA(2022)0277

ES un Indijas turpmākā sadarbība tirdzniecības un investīciju jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par ES un Indijas turpmāko sadarbību tirdzniecības un investīciju jomā (2021/2177(INI))

(2023/C 47/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas tika pieņemts ES un Indijas vadītāju sanāksmē 2021. gada 8. maijā Portu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu, kas tika pieņemts ES un Indijas vadītāju sanāksmē 2021. gada 8. maijā Portu,

| — | ņemot vērā ES un Indijas 15. samitā 2020. gada 15. jūlijā pieņemto kopīgo paziņojumu un ceļvedi ES un Indijas stratēģiskajai partnerībai līdz 2025. gadam, kā arī citus kopīgos paziņojumus, kas pieņemti tādās jomās kā terorisma apkarošana, klimats un enerģētika, urbanizācija, migrācija un mobilitāte, kā arī partnerība ūdens resursu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas 15. samitā 2020. gada 15. jūlijā pieņemto kopīgo paziņojumu un ceļvedi ES un Indijas stratēģiskajai partnerībai līdz 2025. gadam, kā arī citus kopīgos paziņojumus, kas pieņemti tādās jomās kā terorisma apkarošana, klimats un enerģētika, urbanizācija, migrācija un mobilitāte, kā arī partnerība ūdens resursu jomā,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa dialogus par tirdzniecību un investīcijām, kas 2021. gada februārī un aprīlī pirmo reizi vēsturē notika starp Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieku un Indijas tirdzniecības un rūpniecības ministru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa dialogus par tirdzniecību un investīcijām, kas 2021. gada februārī un aprīlī pirmo reizi vēsturē notika starp Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieku un Indijas tirdzniecības un rūpniecības ministru,

| — | ņemot vērā 2018. gada 20. novembra Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Indiju” (JOIN(2018)0028) un attiecīgos Padomes 2018. gada 10. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 20. novembra Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Indiju” (JOIN(2018)0028) un attiecīgos Padomes 2018. gada 10. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. aprīļa lēmumus par sarunu pilnvarām attiecībā uz tirdzniecības un investīciju sarunām ar Indiju un 2011. gada 14. jūlija lēmumu par pilnvarām attiecībā uz tirdzniecības un investīciju sarunām ar Indiju: sarunu norādes tirdzniecības un investīciju sarunām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 19. aprīļa lēmumus par sarunu pilnvarām attiecībā uz tirdzniecības un investīciju sarunām ar Indiju un 2011. gada 14. jūlija lēmumu par pilnvarām attiecībā uz tirdzniecības un investīciju sarunām ar Indiju: sarunu norādes tirdzniecības un investīciju sarunām,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 16. septembra kopīgo paziņojumu “ES stratēģija sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā” (JOIN(2021)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojumu “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” (COM(2021)0066),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (2) un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par savienojamību un ES un Āzijas attiecībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ES politiskajām attiecībām ar Indiju (2) un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par savienojamību un ES un Āzijas attiecībām (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa ieteikumu Padomei, Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam par ES un Indijas attiecībām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa ieteikumu Padomei, Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam par ES un Indijas attiecībām (4),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par Covid-19 sekām tirdzniecības jomā un aspektiem, kas saistīti ar tirdzniecību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par Covid-19 sekām tirdzniecības jomā un aspektiem, kas saistīti ar tirdzniecību (6),

| — | ņemot vērā 2020. gada 29. janvāra kopīgo rezolūcijas priekšlikumu par 2019. gadā grozīto Indijas Pilsonības likumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 29. janvāra kopīgo rezolūcijas priekšlikumu par 2019. gadā grozīto Indijas Pilsonības likumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0193/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0193/2022),

| A. | tā kā ES un Indija 2021. gada maijā sasauca vadītāju sanāksmi, ņemot vērā to apņemšanos regulāri tikties augstākajā līmenī un stiprināt savu stratēģisko partnerību, lai uzlabotu ekonomisko un politisko sadarbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Indija 2021. gada maijā sasauca vadītāju sanāksmi, ņemot vērā to apņemšanos regulāri tikties augstākajā līmenī un stiprināt savu stratēģisko partnerību, lai uzlabotu ekonomisko un politisko sadarbību;

| B. | tā kā ES un Indija kā divas pasaules lielākās demokrātijas ir vienotas ciešām politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras saitēm; tā kā to divpusējās tirdzniecības attiecībās tomēr vēl nav pilnībā sasniegts viss potenciāls; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Indija kā divas pasaules lielākās demokrātijas ir vienotas ciešām politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras saitēm; tā kā to divpusējās tirdzniecības attiecībās tomēr vēl nav pilnībā sasniegts viss potenciāls;

| C. | tā kā ES un Indijas vadītāji ir atkārtoti uzsvēruši savu apņēmību saglabāt un veicināt efektīvu multilaterālismu un noteikumos balstītu daudzpusējo kārtību, kuras centrā ir ANO un Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO); |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Indijas vadītāji ir atkārtoti uzsvēruši savu apņēmību saglabāt un veicināt efektīvu multilaterālismu un noteikumos balstītu daudzpusējo kārtību, kuras centrā ir ANO un Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO);

| D. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas 11. īpašajā ārkārtas sesijā, kurā, balsojot par 2022. gada 24. marta rezolūciju “Agresijas pret Ukrainu humanitārās sekas”, 140 valstis šo rezolūciju atbalstīja, savukārt Indija balsojumā atturējās; |
| --- | --- |

D.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas 11. īpašajā ārkārtas sesijā, kurā, balsojot par 2022. gada 24. marta rezolūciju “Agresijas pret Ukrainu humanitārās sekas”, 140 valstis šo rezolūciju atbalstīja, savukārt Indija balsojumā atturējās;

| E. | tā kā ES ir Indijas trešā lielākā tirdzniecības partnere un vadošā ārvalstu investore, savukārt Indija ir devītā lielākā ES tirdzniecības partnere un 2021. gadā veidoja tikai mazāk nekā 2,1 % no tās kopējā preču tirdzniecības apjoma; tā kā pastāv neizmantots potenciāls spēcīgākai, dziļākai un savstarpēji izdevīgai ekonomiskajai sadarbībai, kas ar nosacījumu, ka tiek aizsargāti Eiropas standarti, varētu palīdzēt radīt jaunas darbvietas un palielināt iespējas abiem partneriem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir Indijas trešā lielākā tirdzniecības partnere un vadošā ārvalstu investore, savukārt Indija ir devītā lielākā ES tirdzniecības partnere un 2021. gadā veidoja tikai mazāk nekā 2,1 % no tās kopējā preču tirdzniecības apjoma; tā kā pastāv neizmantots potenciāls spēcīgākai, dziļākai un savstarpēji izdevīgai ekonomiskajai sadarbībai, kas ar nosacījumu, ka tiek aizsargāti Eiropas standarti, varētu palīdzēt radīt jaunas darbvietas un palielināt iespējas abiem partneriem;

| F. | tā kā kopš 2003. gada pastāv ASEAN un Indijas brīvās tirdzniecības zona (AIFTA), kas ietver arī preču tirdzniecības nolīgumu, pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu un investīciju nolīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2003. gada pastāv ASEAN un Indijas brīvās tirdzniecības zona (AIFTA), kas ietver arī preču tirdzniecības nolīgumu, pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu un investīciju nolīgumu;

| G. | tā kā ES stratēģiskajā satvarā attiecībā uz Indiju, kas noteikts ES un Indijas stratēģiskajā partnerībā, ES globālajā stratēģijā, stratēģijā attiecībā uz Indiju, ES un Āzijas savienojamības stratēģijā, Indijas un ES savienojamības partnerībā, Indijas un ES cilvēktiesību dialogā un ES stratēģijā sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, ir uzsvērts, cik būtiski svarīga ES globālajā darba kārtībā ir sadarbība ar Indiju; tā kā 2022. gada 25. aprīlī ES un Indija vienojās par Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes izveidi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES stratēģiskajā satvarā attiecībā uz Indiju, kas noteikts ES un Indijas stratēģiskajā partnerībā, ES globālajā stratēģijā, stratēģijā attiecībā uz Indiju, ES un Āzijas savienojamības stratēģijā, Indijas un ES savienojamības partnerībā, Indijas un ES cilvēktiesību dialogā un ES stratēģijā sadarbībai Indijas un Klusā okeāna reģionā, ir uzsvērts, cik būtiski svarīga ES globālajā darba kārtībā ir sadarbība ar Indiju; tā kā 2022. gada 25. aprīlī ES un Indija vienojās par Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes izveidi;

| H. | tā kā Indijā joprojām risināmi nozīmīgi problēmjautājumi, kas saistīti ar ilgtspējīgu attīstību, cilvēktiesībām un vidi, jo īpaši attiecībā uz minoritāšu situāciju un pamatbrīvībām; tā kā Parlaments pauda bažas par 2019. gadā pieņemtajiem Pilsonības likuma grozījumiem (CAA), kas paredz nepiemērot musulmaņiem aizsardzību pilsonības kontekstā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Indijā joprojām risināmi nozīmīgi problēmjautājumi, kas saistīti ar ilgtspējīgu attīstību, cilvēktiesībām un vidi, jo īpaši attiecībā uz minoritāšu situāciju un pamatbrīvībām; tā kā Parlaments pauda bažas par 2019. gadā pieņemtajiem Pilsonības likuma grozījumiem (CAA), kas paredz nepiemērot musulmaņiem aizsardzību pilsonības kontekstā;

| I. | tā kā Indija vēl nav ratificējusi visas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87) un Konvenciju par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98); tā kā 90 % no visa darbaspēka Indijā joprojām veido neoficiālajā ekonomikā nodarbinātie darba ņēmēji; tā kā līdz ar to miljoniem cilvēku nav sociālās apdrošināšanas un viņiem nākas dzīvot nenoteiktībā (7), |
| --- | --- |

I.

tā kā Indija vēl nav ratificējusi visas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pamatkonvencijas, proti, Konvenciju par biedrošanās brīvību un tiesību apvienoties aizsardzību (Nr. 87) un Konvenciju par tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus (Nr. 98); tā kā 90 % no visa darbaspēka Indijā joprojām veido neoficiālajā ekonomikā nodarbinātie darba ņēmēji; tā kā līdz ar to miljoniem cilvēku nav sociālās apdrošināšanas un viņiem nākas dzīvot nenoteiktībā (7),

| 1. | aicina Komisiju, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu pielikt visas pūles, lai uzlabotu un padziļinātu attiecības ar Indiju, kas ir ES stratēģiskā partnere; atkārtoti uzsver to, ka ir vajadzīga dziļāka partnerība, kuras pamatā būtu tādas kopīgas vērtības kā brīvība, demokrātija, plurālisms, tiesiskums, laba pārvaldība, līdztiesība, cilvēktiesību, darba tiesību, sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības ievērošana, apņemšanās veicināt iekļaujošu, saskaņotu un noteikumos balstītu globālo kārtību, efektīvu multilaterālismu un ilgtspējīgu attīstību, cīņu pret klimata pārmaiņām, kā arī miera un stabilitātes veicināšana pasaulē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē ES un Indijas nolīgumu par Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes izveidi, ar ko tiek stiprināta mūsu stratēģiskā partnerība, un apņemas atbalstīt tā īstenošanu; uzskata, ka šis jaunais mehānisms ir jēgpilns forums, kurā risināt jaunas problēmas tirdzniecības, tehnoloģiju un drošības jomā, un uzsver, ka ir svarīgi veicināt tehnoloģiju tirdzniecību, īpašu uzmanību pievēršot tehnoloģijām, kuras var izmantot cīņā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka laikposmā no 2009. līdz 2019. gadam ES un Indijas tirdzniecība palielinājās par vairāk nekā 70 % un ka abas puses ir savstarpēji ieinteresētas veicināt ciešākas un dziļākas ekonomiskās saites; atzīst, ka Indija ir svarīga partnere Eiropas Savienībai piegādes ķēžu dažādošanas aspektā; turklāt atzīst, ka abām pusēm ir savi sensitīvie jautājumi, taču uzskata, ka tiem varētu meklēt risinājumu, lai abām partnerēm radītu abpusēji izdevīgu situāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” ir paredzēts pienākums līdz 2030. gadam par 50 % samazināt pesticīdu izmantošanu un palielināt ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm apsaimniekoto zemes platību īpatsvaru līdz 25 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sagaida, ka ES un Indijas vadītāju 2021. gada maija sanāksmes rezultātā strauji tiks veikti papildu pasākumi, lai atklāti pievērstos uz vērtībām balstītai sadarbībai tirdzniecības un investīciju jautājumos visaugstākajā līmenī; atzinīgi vērtē abu partneru gatavību strādāt pie tā, lai noslēgtu vērienīgu, uz vērtībām balstītu, līdzsvarotu, visaptverošu un savstarpēji izdevīgu tirdzniecības nolīgumu, kā arī atsevišķu nolīgumu par investīciju aizsardzību un nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver šā nolīguma ekonomisko un stratēģisko nozīmi un to, ka tas būs veiksmīgs tikai tad, ja ar to tiks panākta pakāpeniska ES un Indijas virzība uz kopīgu darba kārtību un vērtībām ilgtspējīgas attīstības jomā, lai radītu kopīgu labklājību, izaugsmi un nodarbinātību, palielinātu konkurētspēju, cīnītos pret nabadzību, gūtu panākumus virzībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu, veicinātu cīņu pret klimata pārmaiņām un sekmētu Parīzes nolīguma īstenošanu, atbalstītu darba ņēmēju tiesības un pamatbrīvības, veicinātu dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, un tajā tiks skaidri ņemti vērā pašreizējā tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) pārskatīšanas procesa rezultāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ES ir Indijas lielākā tirdzniecības partnere lauksaimniecības pārtikas nozarē; atgādina, ka lauksaimniecības nozare ir būtiska Indijas ekonomikas daļa un tajā strādā 41 % no Indijas darba ņēmējiem; uzsver gan konkrētu ES un Indijas lauksaimniecības nozaru sensitivitāti, gan to potenciālu; uzsver, ka lielāka piekļuve lauksaimniecības produktu tirgum nedrīkst radīt netaisnīgas konkurences priekšrocības nevienai no pusēm; vērš uzmanību uz nepieciešamību nodrošināt, lai lauksaimniecības pārtikas imports no Indijas atbilstu ES veselības un drošības standartiem; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta Indija centienos palīdzēt tās lauksaimniekiem samazināt pesticīdu izmantošanu; uzsver, ka ES un Indijai būtu cieši jāsadarbojas, lai novērstu nelabvēlīgo ietekmi uz nodrošinātību ar pārtiku, kuru rada pašlaik notiekošais Krievijas karš Ukrainā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka viens no ES un Indijas nākotnē gaidāmo tirdzniecības un investīciju nolīgumu mērķiem ir stiprināt ES un Indijas ekonomiskās, tirdzniecības un investīciju attiecības, pilnībā ievērojot starptautiski atzītās cilvēktiesības un vides un darba standartus un nolīgumus, radīt stabilu, pārredzamu, atvērtu, nediskriminējošu un prognozējamu regulatīvo un uzņēmējdarbības vidi abu pušu uzņēmumiem un atraisīt neizmantoto potenciālu, ko sniedz ES un Indijas divpusējā ekonomiskā sadarbība; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti pauž visstingrāko nosodījumu par Krievijas Federācijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresīvo karu ar Ukrainu; pieņem zināšanai Indijas neitrālo nostāju kopš tās neatkarības; norāda, ka ES un Indija vēlas sadarboties, lai panāktu pārticīgu un miermīlīgu pasauli, tomēr pauž nožēlu par Indijas vilcināšanos nosodīt Krievijas Federācijas militāro agresiju pret Ukrainu; uzsver, ka ir svarīgi, lai demokrātijas sadarbotos un savstarpēji saskaņotu savu pieeju būtiskākajās jomās un jo īpaši pamatvērtību un atvērtas, noteikumos balstītas un ilgtspējīgas tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pašreizējās sarunu pilnvaras attiecībā uz tirdzniecības nolīgumu, atsevišķu investīciju aizsardzības nolīgumu un nolīgumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ir visaptverošas un pietiekami plašas, lai sarunas atsāktos, un tās būtu jāinterpretē atbilstīgi moderniem standartiem; uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt to, lai gaidāmajā visaptverošajā tirdzniecības nolīgumā kā pamatelementi tiktu iekļauti vides un cilvēktiesību standarti un kā neatņemama daļa būtu iekļauta īpaša nodaļa par MVU, īpaša nodaļa par digitālo tirdzniecību, īpaša nodaļa par izejvielām, ar kuru tiktu palielināta piekļuve tirgum, un vērienīga un izpildāma TIA nodaļa, kas būtu saskaņota ar Parīzes nolīgumu; turklāt uzskata, ka nolīgumā būtu jāiekļauj noteikumi par ilgtspējīgām pārtikas sistēmām un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Indijas valdību iesniegt ceļvedi divu atlikušo SDO pamatkonvenciju Nr. 87 un Nr. 98 ratifikācijai un uzskata, ka ir pienācīgi, pareizi un savlaicīgi jāīsteno to principi; uzsver, ka, ņemot vērā Indijas darba tirgus neoficiālo raksturu, pastāv daudzas problēmas saistībā ar starptautisko darba standartu īstenošanu un izpildi; mudina Komisiju nodrošināt to, lai gaidāmajā tirdzniecības nolīgumā būtu piemēroti SDO pamatprincipi; aicina Komisiju nodrošināt, lai gaidāmais ES un Indijas tirdzniecības nolīgums atbilstu Eiropas zaļajam kursam, stratēģijai “No lauka līdz galdam” un COP26; |
| --- | --- |

11.

| 12. | piekrīt ES un Indijas vadītājiem, ka, lai saglabātu impulsu sarunu atsākšanai, ir ļoti svarīgi laikus rast risinājumus ieilgušajiem tirgus piekļuves jautājumiem; tādēļ mudina sarunu dalībniekus rast ātrus risinājumus ieilgušajiem tirgus piekļuves jautājumiem gan pārvaldības līmeņos, gan jomās (piemēram, automobiļi, automobiļu detaļas, lauksaimniecība, medicīniskās ierīces, zāles, sanitārie un fitosanitārie (SFS) ierobežojumi, publiskais iepirkums, netarifu barjeras, piemēram, kvalitātes kontroles rīkojumi, sertifikācija, starptautisko standartu ievērošana un teritoriālās ierobežošanas prasības), vienlaikus nodrošinot, lai līguma ātrākas noslēgšanas labad neciestu tā saturs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina sarunu vedējus sasniegt pamanāmu progresu, panākot visaptverošu, abpusēji izdevīgu, mūsdienīgu, PTO prasībām atbilstošu un noteikumos balstītu brīvās tirdzniecības nolīgumu, kurā piešķirta prioritāte jomām, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi, novērš nevienlīdzību un sekmē taisnīgu digitālo un zaļo pārkārtošanos, proti:






  i) | uz savstarpīguma pamata atcelt tarifus un kvotas, vienlaikus pievēršot uzmanību sensitīviem produktiem un nodrošinot to, lai samazinājumi netiktu kompensēti ar iekšzemes nodokļu un nodevu palielināšanu, tostarp valsts līmenī, par importētiem produktiem; |
| --- | --- | --- |

13.

i)

uz savstarpīguma pamata atcelt tarifus un kvotas, vienlaikus pievēršot uzmanību sensitīviem produktiem un nodrošinot to, lai samazinājumi netiktu kompensēti ar iekšzemes nodokļu un nodevu palielināšanu, tostarp valsts līmenī, par importētiem produktiem;

| ii) | ieviest paātrinātas, pārredzamākas un mazāk apgrūtinošas muitas procedūras, kā arī visaptverošu vienloga elektroniskās sertifikācijas procesu un nesamērīgu importa aizliegumu atcelšanu; |
| --- | --- |

ii)

ieviest paātrinātas, pārredzamākas un mazāk apgrūtinošas muitas procedūras, kā arī visaptverošu vienloga elektroniskās sertifikācijas procesu un nesamērīgu importa aizliegumu atcelšanu;

| iii) | izveidot pārredzamas un ātras tirgus piekļuves apstiprināšanas, reģionalizācijas un revīzijas procedūras, kuras balstītos uz zinātniski pamatotiem SFS importa pasākumiem, starptautiskiem standartiem un disciplīnām, kas sniedzas ārpus PTO SFS pasākumu nolīguma tvēruma; ar nolīgumu būtu jācenšas nodrošināt sadarbību ar SFS saistītos jautājumos un to, lai Indija ātri apstiprinātu visus jau iesniegtos un nākotnē gaidāmos tirgus piekļuves pieteikumus, tostarp tos, kuru apstiprināšana iekavējusies izmēģinājuma sūtījumu un sertifikācijas problēmu dēļ; |
| --- | --- |

iii)

izveidot pārredzamas un ātras tirgus piekļuves apstiprināšanas, reģionalizācijas un revīzijas procedūras, kuras balstītos uz zinātniski pamatotiem SFS importa pasākumiem, starptautiskiem standartiem un disciplīnām, kas sniedzas ārpus PTO SFS pasākumu nolīguma tvēruma; ar nolīgumu būtu jācenšas nodrošināt sadarbību ar SFS saistītos jautājumos un to, lai Indija ātri apstiprinātu visus jau iesniegtos un nākotnē gaidāmos tirgus piekļuves pieteikumus, tostarp tos, kuru apstiprināšana iekavējusies izmēģinājuma sūtījumu un sertifikācijas problēmu dēļ;

| iv) | likvidēt aizvien lielāku skaitu tehnisku šķēršļu tirdzniecībai, tostarp pārskatīt šķēršļus saistībā ar IKT, medicīniskām ierīcēm, rotaļlietām, alkoholiskajiem dzērieniem, pulētiem dimantiem, lauksaimniecības produktiem, pārtiku un tēraudu; ar nolīgumu būtu jācenšas panākt atbilstību Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO), Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) un Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) starptautiskajiem standartiem, būtu jāparedz mērķi, kas pārsniedz PTO Nolīguma par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā noteikumus, nepieļaujot testēšanas un sertifikācijas dublēšanos un racionalizējot licencēšanas shēmas, kvalitātes kontroles rīkojumus un klīniskos pētījumus; |
| --- | --- |

iv)

likvidēt aizvien lielāku skaitu tehnisku šķēršļu tirdzniecībai, tostarp pārskatīt šķēršļus saistībā ar IKT, medicīniskām ierīcēm, rotaļlietām, alkoholiskajiem dzērieniem, pulētiem dimantiem, lauksaimniecības produktiem, pārtiku un tēraudu; ar nolīgumu būtu jācenšas panākt atbilstību Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO), Starptautiskās Elektrotehnikas komisijas (IEC) un Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) starptautiskajiem standartiem, būtu jāparedz mērķi, kas pārsniedz PTO Nolīguma par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā noteikumus, nepieļaujot testēšanas un sertifikācijas dublēšanos un racionalizējot licencēšanas shēmas, kvalitātes kontroles rīkojumus un klīniskos pētījumus;

| v) | paredzēt visaptverošu nodaļu par publisko iepirkumu visos pārvaldības līmeņos, lai ar efektīvām tiesiskās aizsardzības procedūrām īstenotu pārredzamības un nediskriminācijas principus publiskajā iepirkumā; šajā sakarībā aicina Indiju pievienoties PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu un aizliegt diskriminējošo praksi pirkt iekšzemes pakalpojumus un produktus, piemēram, konkrētu praksi saistībā ar “Make in India” un “Atmanirbhar Bharat” (“Pašpietiekamā Indija”), jo tās mērķis ir veicināt vietējo ražošanu un atturēt no importa, un tā būtiski ietekmē ES uzņēmumu piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

v)

paredzēt visaptverošu nodaļu par publisko iepirkumu visos pārvaldības līmeņos, lai ar efektīvām tiesiskās aizsardzības procedūrām īstenotu pārredzamības un nediskriminācijas principus publiskajā iepirkumā; šajā sakarībā aicina Indiju pievienoties PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu un aizliegt diskriminējošo praksi pirkt iekšzemes pakalpojumus un produktus, piemēram, konkrētu praksi saistībā ar “Make in India” un “Atmanirbhar Bharat” (“Pašpietiekamā Indija”), jo tās mērķis ir veicināt vietējo ražošanu un atturēt no importa, un tā būtiski ietekmē ES uzņēmumu piekļuvi tirgum;

| vi) | nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus valstij piederošu uzņēmumu subsidēšanas un komercprakses jomā; |
| --- | --- |

vi)

nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus valstij piederošu uzņēmumu subsidēšanas un komercprakses jomā;

| vii) | paredzēt visaptverošu nodaļu par intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) augsta līmeņa aizsardzību, kurā cita starpā galvenā uzmanība tiktu pievērsta sadarbības noteikumiem un tehnoloģiju pārnesei un kurai būtu jāveicina neierobežojošs un ātrs patentu pieteikumu iesniegšanas process un IĪT standartu ātra un efektīva īstenošana, tostarp ES ģeogrāfiskās izcelsmes (ĢI) norāžu aizsardzība; tomēr īpaša uzmanība jāpievērš Indijas spējai ražot ģenēriskās zāles par pieņemamu cenu gan veselības aprūpes vajadzībām savā valstī, gan eksportam uz citām jaunattīstības valstīm, kurām šādas zāles vajadzīgas, saskaņā ar Dohas deklarāciju par TRIPS līgumu attiecībā uz sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

vii)

paredzēt visaptverošu nodaļu par intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) augsta līmeņa aizsardzību, kurā cita starpā galvenā uzmanība tiktu pievērsta sadarbības noteikumiem un tehnoloģiju pārnesei un kurai būtu jāveicina neierobežojošs un ātrs patentu pieteikumu iesniegšanas process un IĪT standartu ātra un efektīva īstenošana, tostarp ES ģeogrāfiskās izcelsmes (ĢI) norāžu aizsardzība; tomēr īpaša uzmanība jāpievērš Indijas spējai ražot ģenēriskās zāles par pieņemamu cenu gan veselības aprūpes vajadzībām savā valstī, gan eksportam uz citām jaunattīstības valstīm, kurām šādas zāles vajadzīgas, saskaņā ar Dohas deklarāciju par TRIPS līgumu attiecībā uz sabiedrības veselību;

| viii) | paredzēt īpašu nodaļu par MVU, lai ņemtu vērā MVU īpašās vajadzības un nodrošinātu juridisko noteiktību; uzsver, ka MVU ir vajadzīga uzņēmējdarbībai labvēlīga regulatīvā vide, tostarp saskaņotas un vienkāršotas muitas procedūras, un mazāks administratīvais un regulatīvais slogs, lai pārvarētu visus — gan tarifu, gan ar tarifiem nesaistītos — šķēršļus, kas kavē MVU ienākt Indijas tirgū; uzsver nepieciešamību atvieglot informācijas apmaiņu par piekļuvi tirgum, par tirdzniecības noteikumiem, tirdzniecības procedūrām un izcelsmes noteikumiem; |
| --- | --- |

viii)

paredzēt īpašu nodaļu par MVU, lai ņemtu vērā MVU īpašās vajadzības un nodrošinātu juridisko noteiktību; uzsver, ka MVU ir vajadzīga uzņēmējdarbībai labvēlīga regulatīvā vide, tostarp saskaņotas un vienkāršotas muitas procedūras, un mazāks administratīvais un regulatīvais slogs, lai pārvarētu visus — gan tarifu, gan ar tarifiem nesaistītos — šķēršļus, kas kavē MVU ienākt Indijas tirgū; uzsver nepieciešamību atvieglot informācijas apmaiņu par piekļuvi tirgum, par tirdzniecības noteikumiem, tirdzniecības procedūrām un izcelsmes noteikumiem;

| ix) | iekļaut vērienīgu TIA nodaļu, kas garantētu vērtībās balstītu sadarbību tirdzniecības un investīciju jomā un veicinātu augstāko starptautisko standartu piemērošanu darba tiesību jomā, ietverot stingrus pasākumus bērnu darba un piespiedu darba izskaušanai, nodrošinātu vides aizsardzību un veicinātu dzimumu līdztiesību, iedvesmojoties no jaunākajiem un mūsdienīgākajiem ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem; uzsver, ka ilgtspēja ir transversāli jāatspoguļo nolīgumā, izmantojot izpildāmus noteikumus, kuros tiek ņemta vērā TIA pārskatīšana; |
| --- | --- |

ix)

iekļaut vērienīgu TIA nodaļu, kas garantētu vērtībās balstītu sadarbību tirdzniecības un investīciju jomā un veicinātu augstāko starptautisko standartu piemērošanu darba tiesību jomā, ietverot stingrus pasākumus bērnu darba un piespiedu darba izskaušanai, nodrošinātu vides aizsardzību un veicinātu dzimumu līdztiesību, iedvesmojoties no jaunākajiem un mūsdienīgākajiem ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem; uzsver, ka ilgtspēja ir transversāli jāatspoguļo nolīgumā, izmantojot izpildāmus noteikumus, kuros tiek ņemta vērā TIA pārskatīšana;

| x) | ieviest modernus, MVU labvēlīgus, saskaņotus un savstarpējus izcelsmes noteikumus saskaņā ar modernākajiem ES visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem; |
| --- | --- |

x)

ieviest modernus, MVU labvēlīgus, saskaņotus un savstarpējus izcelsmes noteikumus saskaņā ar modernākajiem ES visaptverošiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem;

| xi) | iekļaut nesen izklāstīto aprites ekonomikas rīcības plānu, kas paredz nodrošināt mazāk atkritumu un pilnveidot patērētāju iespējas, padarot par normu ilgtspējīgus produktus un vadot globālos centienus aprites ekonomikas virzienā; |
| --- | --- |

xi)

iekļaut nesen izklāstīto aprites ekonomikas rīcības plānu, kas paredz nodrošināt mazāk atkritumu un pilnveidot patērētāju iespējas, padarot par normu ilgtspējīgus produktus un vadot globālos centienus aprites ekonomikas virzienā;

| xii) | aizliegt neautomātiskas importa vai eksporta licencēšanas procedūras, izņemot pamatotus gadījumus; |
| --- | --- |

xii)

aizliegt neautomātiskas importa vai eksporta licencēšanas procedūras, izņemot pamatotus gadījumus;

| xiii) | likvidēt visus diskriminējošos un nesamērīgos šķēršļus iedibinājumtiesībām pakalpojumu nozarē un ražošanas nozarē, kā arī pārrobežu pakalpojumu sniegšanai, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un Indijas pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

xiii)

likvidēt visus diskriminējošos un nesamērīgos šķēršļus iedibinājumtiesībām pakalpojumu nozarē un ražošanas nozarē, kā arī pārrobežu pakalpojumu sniegšanai, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un Indijas pakalpojumu sniedzējiem;

| xiv) | paredzēt uzlabotus digitālās tirdzniecības noteikumus, kuru pamatā ir ES standarti un globālā prakse; jo īpaši uzskata, ka 5G nedrīkst ieviest, izmantojot obligātu tehnoloģiju pārnesi, piemēram, pirmkodu, algoritmu un šifrēšanas atslēgu piespiedu atklāšanu; |
| --- | --- |

xiv)

paredzēt uzlabotus digitālās tirdzniecības noteikumus, kuru pamatā ir ES standarti un globālā prakse; jo īpaši uzskata, ka 5G nedrīkst ieviest, izmantojot obligātu tehnoloģiju pārnesi, piemēram, pirmkodu, algoritmu un šifrēšanas atslēgu piespiedu atklāšanu;

| xv) | apstiprināt abu pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no PTO nolīgumiem (antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumi), izpētīt tādas kopīgu interešu jomas, kas neietilpst šo PTO standartu klāstā, un iekļaut divpusēju pagaidu aizsardzības mehānismu; |
| --- | --- |

xv)

apstiprināt abu pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no PTO nolīgumiem (antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumi), izpētīt tādas kopīgu interešu jomas, kas neietilpst šo PTO standartu klāstā, un iekļaut divpusēju pagaidu aizsardzības mehānismu;

| xvi) | garantēt labu pārvaldību un tiesiskumu un rast risinājumu juridiskās nenoteiktības radīto šķēršļu novēršanai; |
| --- | --- |

xvi)

garantēt labu pārvaldību un tiesiskumu un rast risinājumu juridiskās nenoteiktības radīto šķēršļu novēršanai;

| 14. | atgādina, ka MVU ir Indijas sociālekonomiskās attīstības pamats un to devums ir 45 % no valsts kopējā rūpnieciskās ražošanas apjoma; uzskata, ka Indijai un ES būtu jāturpina strādāt pie tā, lai nodrošinātu labvēlīgu un stabilu uzņēmējdarbības vidi MVU, atvieglojot tiem piekļuvi starptautiskajiem tirgiem un ļaujot tiem pilnībā izmantot tirdzniecības iespējas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Indijas MVU palīdzības dienests intelektuālā īpašuma jomā, kas sniedz šiem uzņēmumiem sākotnējas konsultācijas par to, kā aizsargāt un īstenot IĪT, un aicina Komisiju, balstoties uz šo iniciatīvu, turpināt veidot digitālās platformas, kas palīdzētu samazināt tirdzniecības izmaksas un administratīvo slogu, vienlaikus palielinot MVU dalību starptautiskajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa abām pusēm apsvērt iespēju nodrošināt sadarbspējīgas datu plūsmas starp Indijas un ES jurisdikcijām, pilnībā ievērojot Vispārīgo datu aizsardzības regulu (VDAR) (8) un pamatojoties uz novērtējumu; aicina Indiju pieskaņot jauno Datu aizsardzības likumprojektu starptautiski visaugstāk atzītajiem datu aizsardzības standartiem un privātuma noteikumiem; aicina Indiju pievienoties ES iniciatīvai par starptautiskajiem datu aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES sarunu grupu, kā arī ES iestādes un dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot Indijas apņemšanos attiecībā uz multilaterālismu un starptautisku, noteikumos balstītu tirdzniecības kārtību un aicina Indiju uzņemties konstruktīvu lomu, lai panāktu jēgpilnus rezultātus gaidāmajā PTO 12. un 13. ministru konferencē; atzinīgi vērtē ES un Indijas līdzatbalstīto reformu priekšlikumu PTO Strīdu izšķiršanas padomei un aicina Indiju pievienoties daudzpusējai pagaidu strīdu izšķiršanas kārtībai; atzinīgi vērtē ES un Indijas vadītāju apņemšanos uzlabot globālās ekonomikas pārvaldības koordināciju, jo īpaši PTO un G20; sagaida, ka tiks informēts par rezultātiem, kas gūti ES un Indijas augstāko amatpersonu dialogā, kura mērķis ir padziļināt ar PTO jautājumiem saistīto divpusējo sadarbību augsta līmeņa dialogā par tirdzniecību un investīcijām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nožēlu par to, ka ES investoriem joprojām nākas saskarties ar nenoteiktību, kas jo īpaši izriet no Indijas lēmuma 2016. gadā vienpusēji izbeigt visus divpusējos investīciju līgumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ņem vērā abu pušu gatavību apsvērt iespēju sākt sarunas par atsevišķu investīciju aizsardzības nolīgumu, kas palielinātu juridisko noteiktību abu pušu investoriem un vēl vairāk stiprinātu divpusējās tirdzniecības attiecības, piesaistot Indijai vairāk ES investīciju un saglabājot pusēm iespējas maksimāli izmantot iekšzemes līdzekļus; iesaka strādāt pie kopīgu un savstarpēji izdevīgu mērķu sasniegšanas šajās jomās, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un inovāciju; uzsver, ka šādā nolīgumā cita starpā būtu jāietver aizsardzība pret diskrimināciju izcelsmes dēļ, nelikumīgu ekspropriāciju, tiesiskuma liegšanu, būtiskiem pienācīga procesa pārkāpumiem, acīmredzamu patvaļu, mērķtiecīgu diskrimināciju acīmredzami nepamatotu iemeslu dēļ un ļaunprātīgu izturēšanos; ierosina pirms sarunu beigām veikt visaptverošu ietekmes novērtējumu; atzinīgi vērtē Indijas investīcijas Eiropā kā ekonomiskās dinamikas, lielākas konkurētspējas un diversificētas ražošanas virzītājspēku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti apstiprina, ka investīciju aizsardzības nolīgums varētu būt piemērots atspēriena punkts divpusējo tirdzniecības attiecību turpmākai stiprināšanai; mudina sarunu dalībniekus vienoties par daudzpusējas investīciju tiesas izveidi un īpašu ES un Indijas investīciju tiesu sistēmu kā pagaidu risinājumu, pirms tiek izveidota daudzpusējā investīciju tiesa, kurā būtu jāiekļaujas gan ES, gan Indijai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē vadītāju apņemšanos noslēgt atsevišķu nolīgumu par ĢI norādēm neatkarīgi no tā, vai tas ir atsevišķs nolīgums, vai arī tiek integrēts visaptverošajā tirdzniecības nolīgumā; uzskata, ka šāds nolīgums ir ES lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozares prioritāte, lai aizsargātu ES ĢI norādes, un aicina Komisiju strādāt pie tā, lai izveidotu visaptverošu ES ĢI norāžu sarakstu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ES ir jāatbalsta cilvēktiesības un tiesības uz pārtiku kā pārtikas sistēmu galvenais princips un prioritāte un kā pamatinstruments pārtikas sistēmu pārveidei; aicina ES īstenot ANO Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām un nodrošināt, ka visvairāk atstumtajiem cilvēkiem ir pieejama uzturvielām bagāta pārtika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda — lai gan Indijas tiesību sistēma ļauj audzēt ģenētiski modificētus organismus (ĢMO), lai tos pārstrādātu pārtikā un barībā, tās ĢMO režīms stingrības ziņā ir līdzīgs ES tiesiskajam regulējumam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka ir svarīgi rīkoties izlēmīgi, aizliedzot visas antibiotikas un veterinārās zāles, kas neatbilst Pārtikas kodeksa pārtikas standartiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ES ir jānodrošina, lai saskaņā ar sadarbības nolīgumu ar Indiju tiktu uzlabots savstarpējās sadarbības līmenis un lai abas puses ievērotu visus ES ekonomiskos, sociālos, vides, veselības, drošības un kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina Komisiju veikt pētījumu par šā nolīguma iespējamo ekonomisko ietekmi, paturot prātā, ka uz lauksaimniecību un lopkopību Indijā neattiecas ES noteikumi, kas palielina ražošanas izmaksas Eiropā, un šāda situācija var izraisīt negodīgu konkurenci, kā tas jau ir noticis citos gadījumos, kad ir noslēgti nolīgumi ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju panākt to, ka nolīguma tekstā, kā tas konsekventi darīts iepriekšējos ES brīvās tirdzniecības nolīgumos, tiek nodrošināta ES kopējā iekšējā tirgus aizsardzība, novēršot:






  i) | neatļautu ĢMO saturošu pārtikas produktu, barības un sēklu importu; |
| --- | --- | --- |

26.

i)

neatļautu ĢMO saturošu pārtikas produktu, barības un sēklu importu;

| ii) | tādu lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu importu, kuros pesticīdu atlieku līmenis ir augstāks, nekā atļauts ES tiesību aktos, sistemātiski piemērojot ES noteikumus par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu; |
| --- | --- |

ii)

tādu lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu importu, kuros pesticīdu atlieku līmenis ir augstāks, nekā atļauts ES tiesību aktos, sistemātiski piemērojot ES noteikumus par maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu;

| iii) | tādu lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu importu, kuru ražošanā ir izmantoti ES aizliegtie hormonu preparāti; |
| --- | --- |

iii)

tādu lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu importu, kuru ražošanā ir izmantoti ES aizliegtie hormonu preparāti;

| iv) | pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistentu mikrobu celmu ieviešanu; |
| --- | --- |

iv)

pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistentu mikrobu celmu ieviešanu;

| 27. | atgādina, ka 2021. gada 14. decembrī PTO nepiekrita Indijas milzīgajām subsīdijām, kas tika piešķirtas tās cukura ražošanai un eksporta darbībām; tādēļ aicina apturēt 10 000 tonnu lielo CXL kvotu Indijas cukuram, jo nav paredzēts pārskatīt subsīdijas, kas pārkāpj PTO noteikumus; prasa gaidāmajās ES un Indijas tirdzniecības sarunās nodrošināt to, ka tiek atceltas ar PTO noteikumiem nesaderīgās cukura subsīdijas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē divu kopīgu darba grupu izveidi, lai pastiprinātu regulatīvo sadarbību attiecībā uz precēm un pakalpojumiem, tostarp zaļajām un digitālajām tehnoloģijām un noturīgām piegādes ķēdēm, uz vienlīdzīgiem pamatiem apspriežoties ar dažādu ieinteresēto personu pārstāvjiem; uzsver, ka augsta līmeņa dialogiem par tirdzniecību un investīcijām ir izšķiroša nozīme, kopumā nodrošinot labu progresu, tostarp attiecībā uz ilgstošiem jautājumiem par piekļuvi tirgum; sagaida, ka tiks nekavējoties un regulāri informēts par šo dialogu rezultātiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina sarunu dalībniekus prioritārā kārtā vienoties par divpusējas ES un Indijas ex ante un ex post apspriešanās platformas izveidi, kas veicinātu diskusijas un apspriešanos pirms jebkādiem jauniem pasākumiem vai subsīdijām, kuras varētu negatīvi ietekmēt tirdzniecību vai investīcijas; uzskata, ka šādai platformai vajadzētu veicināt dialogu ar pārstāvjiem no plaša ieinteresēto personu loka, tostarp sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzskata, ka uzņēmēju un nozares apvienībām vajadzētu būt iespējai informēt šīs platformas sekretariātu par jebkādiem jauniem tirdzniecības vai investīciju šķēršļiem; uzskata, ka platforma galu galā būtu jāpadara par nākamā tirdzniecības nolīguma pārvaldības sistēmas neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka potenciālā ES un Indijas brīvās tirdzniecības nolīguma pārvaldības struktūrā būtu jāiekļauj apvienota komiteja, kas nodrošinātu kopīgu uzraudzību, strukturētu dialogu un pārraudzību, ko veiktu Eiropas Parlaments un abas Indijas parlamenta palātas; uzsver, ka ārkārtīgi svarīga nozīme ir pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai nolīguma īstenošanas uzraudzībā, un aicina pēc nolīguma stāšanās spēkā strauji izveidot vietējās konsultantu grupas un nodrošināt tajās līdzsvarotu uzņēmējdarbības organizāciju, arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības, tostarp neatkarīgu darba un vides organizāciju, pārstāvību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Indijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(2)  OV C 337, 20.9.2018., 48. lpp.

(3)  OV C 456, 10.11.2021., 117. lpp.

(4)  OV C 506, 15.12.2021., 109. lpp.

(5)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(6)  OV C 99, 1.3.2022., 10. lpp.

(7)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_734503.pdf

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/30

---

P9_TA(2022)0278

Kopīga Eiropas rīcība aprūpes jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par virzību uz kopīgu Eiropas rīcību aprūpes jomā (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā LES 3. pantā noteiktos mērķus, jo īpaši sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošanu, sociālā taisnīguma, sieviešu un vīriešu līdztiesības, paaudžu solidaritātes un bērnu tiesību aizsardzības, kā arī ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 3. pantā noteiktos mērķus, jo īpaši sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošanu, sociālā taisnīguma, sieviešu un vīriešu līdztiesības, paaudžu solidaritātes un bērnu tiesību aizsardzības, kā arī ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu, kurā noteikts, ka Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību, un horizontālo sociālo klauzulu tā 9. pantā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu, kurā noteikts, ka Savienība tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt vienlīdzību, un horizontālo sociālo klauzulu tā 9. pantā,

| — | ņemot vērā sociālās politikas mērķus, kas noteikti LESD 151. un 153. pantā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sociālās politikas mērķus, kas noteikti LESD 151. un 153. pantā,

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 15. pantu par personu ar invaliditāti tiesībām uz neatkarību, sociālo integrāciju un līdzdalību un 23. pantu par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām uz sociālo aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās 15. pantu par personu ar invaliditāti tiesībām uz neatkarību, sociālo integrāciju un līdzdalību un 23. pantu par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām uz sociālo aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 25. pantu par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām dzīvot neatkarīgu un cilvēka cienīgu dzīvi un 26. pantu par personu ar invaliditāti integrāciju, kā arī LES 6. pantā minēto Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 25. pantu par vecāka gadagājuma cilvēku tiesībām dzīvot neatkarīgu un cilvēka cienīgu dzīvi un 26. pantu par personu ar invaliditāti integrāciju, kā arī LES 6. pantā minēto Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra (EPSR) principus, jo īpaši 17. principu par personu ar invaliditāti iekļaušanu un 18. principu par tiesībām uz ilgtermiņa aprūpi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra (EPSR) principus, jo īpaši 17. principu par personu ar invaliditāti iekļaušanu un 18. principu par tiesībām uz ilgtermiņa aprūpi,

| — | ņemot vērā ANO Veselīgu vecumdienu desmitgadi (2021–2030. gads) un PVO satvaru valstīm, lai panāktu integrētu ilgtermiņa aprūpes nepārtrauktību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Veselīgu vecumdienu desmitgadi (2021–2030. gads) un PVO satvaru valstīm, lai panāktu integrētu ilgtermiņa aprūpes nepārtrauktību (1),

| — | ņemot vērā EPSR rīcības plānu un tā 2030. gada pamatmērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPSR rīcības plānu un tā 2030. gada pamatmērķus,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Laba veselība un labklājība”, 5. mērķi “Dzimumu līdztiesība”, 8. mērķi “Pienācīgs darbs un ekonomiskā izaugsme” un 10. mērķi “Samazināta nevienlīdzība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 3. mērķi “Laba veselība un labklājība”, 5. mērķi “Dzimumu līdztiesība”, 8. mērķi “Pienācīgs darbs un ekonomiskā izaugsme” un 10. mērķi “Samazināta nevienlīdzība”,

| — | ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta jautājumos par vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību stāvokli 2020. gada 22. jūlija tematisko ziņojumu par koronavīrusa slimības (Covid-19) ietekmi uz to, kā vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību stāvokli, A/75/2020 (2), un viņas paziņojumu par vecāka gadagājuma cilvēku autonomiju un aprūpi ANO Cilvēktiesību padomes 30. sesijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta jautājumos par vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību stāvokli 2020. gada 22. jūlija tematisko ziņojumu par koronavīrusa slimības (Covid-19) ietekmi uz to, kā vecāka gadagājuma cilvēku cilvēktiesību stāvokli, A/75/2020 (2), un viņas paziņojumu par vecāka gadagājuma cilvēku autonomiju un aprūpi ANO Cilvēktiesību padomes 30. sesijā (3),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un ieteikumus un jo īpaši 1977. gada Konvenciju par medmāsām C149 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 157, 2000. gada Konvenciju par maternitātes aizsardzību C183 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 191, 2011. gada Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām C189 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 201, 2019. gada Konvenciju par vardarbību un aizskarošu izturēšanos C190 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 206, kā arī Ieteikumu par sociālās aizsardzības minimumu Nr. 202, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un ieteikumus un jo īpaši 1977. gada Konvenciju par medmāsām C149 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 157, 2000. gada Konvenciju par maternitātes aizsardzību C183 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 191, 2011. gada Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām C189 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 201, 2019. gada Konvenciju par vardarbību un aizskarošu izturēšanos C190 un tai pievienoto Ieteikumu Nr. 206, kā arī Ieteikumu par sociālās aizsardzības minimumu Nr. 202,

| — | ņemot vērā SDO 2019. gada 19. decembra ziņojumu “IAM mērķu sasniegšanas ietekme uz nodarbinātības radīšanu agrīnā pirmsskolas aprūpē, izglītībā, veselības aprūpē un ilgtermiņa aprūpē 45 valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2019. gada 19. decembra ziņojumu “IAM mērķu sasniegšanas ietekme uz nodarbinātības radīšanu agrīnā pirmsskolas aprūpē, izglītībā, veselības aprūpē un ilgtermiņa aprūpē 45 valstīs”,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba konferences 109. sesijā 2021. gada jūnijā pieņemto SDO rezolūciju par globālu aicinājumu rīkoties, lai no Covid-19 krīzes atveseļotos, piemērojot uz cilvēku vērstu pieeju, kas ir iekļaujoša, ilgtspējīga un noturīga, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba konferences 109. sesijā 2021. gada jūnijā pieņemto SDO rezolūciju par globālu aicinājumu rīkoties, lai no Covid-19 krīzes atveseļotos, piemērojot uz cilvēku vērstu pieeju, kas ir iekļaujoša, ilgtspējīga un noturīga,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 2022. gada 7. marta ziņojumu “Aprūpe darbā: ieguldījumi aprūpes atvaļinājumos un pakalpojumos, lai panāktu dzimumu līdztiesību darba pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas 2022. gada 7. marta ziņojumu “Aprūpe darbā: ieguldījumi aprūpes atvaļinājumos un pakalpojumos, lai panāktu dzimumu līdztiesību darba pasaulē”,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Ursula von der Leyen politiskās pamatnostādnes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas Ursula von der Leyen politiskās pamatnostādnes,

| — | ņemot vērā Komisijas darba programmu 2022. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba programmu 2022. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1057, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1057, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (6),

| — | ņemot vērā Regulu (ES) 2021/522, ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (“EU4Health programma”) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES) 2021/522, ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (“EU4Health programma”) laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (7),

| — | ņemot vērā ESAO un Eiropas Komisijas kopīgo iniciatīvu par veselības stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO un Eiropas Komisijas kopīgo iniciatīvu par veselības stāvokli,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 9. marta Direktīvu (ES) 2022/431, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 9. marta Direktīvu (ES) 2022/431, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. decembrī pieņemto Komisijas rīcības plānu sociālās ekonomikas un darbvietu radīšanas veicināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. decembrī pieņemto Komisijas rīcības plānu sociālās ekonomikas un darbvietu radīšanas veicināšanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. janvāra“Zaļo grāmatu par novecošanu” (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 27. janvāra“Zaļo grāmatu par novecošanu” (COM(2021)0050),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums lauku apvidiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada paziņojumu “Ilgtermiņa redzējums lauku apvidiem”,

| — | ņemot vērā ministru deklarāciju, kas pieņemta ANO Eiropas Ekonomikas komisijas ceturtajā ministru konferencē par novecošanas jautājumiem Lisabonā 2017. gada 22. septembrī“Ilgtspējīga sabiedrība visu vecumu cilvēkiem: lielāka dzīves ilguma potenciāla izmantošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ministru deklarāciju, kas pieņemta ANO Eiropas Ekonomikas komisijas ceturtajā ministru konferencē par novecošanas jautājumiem Lisabonā 2017. gada 22. septembrī“Ilgtspējīga sabiedrība visu vecumu cilvēkiem: lielāka dzīves ilguma potenciāla izmantošana”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (COM(2021)0093), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai ar darba samaksas pārredzamības un izpildes mehānismu palīdzību nostiprinātu principa, ka vīrieši un sievietes par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu saņem vienādu darba samaksu, piemērošanu (COM(2021)0093),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 28. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par adekvātu minimālo algu Eiropas Savienībā (COM(2020)0682),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2022. gada 19. janvāra atzinumu SOC/687-EESC-2021 “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: COVID-19 pandēmijā gūtā pieredze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2022. gada 19. janvāra atzinumu SOC/687-EESC-2021 “Ceļā uz jaunu aprūpes modeli veciem cilvēkiem: COVID-19 pandēmijā gūtā pieredze”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2012. gada 21. septembra atzinumu SOC/535- EESC-2016 “Mājsaimniecībās dzīvojošo aprūpes darbinieku tiesības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2012. gada 21. septembra atzinumu SOC/535- EESC-2016 “Mājsaimniecībās dzīvojošo aprūpes darbinieku tiesības”,

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas (SPC) un Eiropas Komisijas (EMPL ĢD) 2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi “Tendences, problēmas un iespējas novecojošā sabiedrībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas (SPC) un Eiropas Komisijas (EMPL ĢD) 2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi “Tendences, problēmas un iespējas novecojošā sabiedrībā”,

| — | ņemot vērā ekspertu grupas jautājumos par efektīviem ieguldījumiem veselībā 2021. gada 23. jūnija atzinumu “Atbalsts veselības nozares darbinieku un citu kritiski svarīgo darba ņēmēju garīgajai veselībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ekspertu grupas jautājumos par efektīviem ieguldījumiem veselībā 2021. gada 23. jūnija atzinumu “Atbalsts veselības nozares darbinieku un citu kritiski svarīgo darba ņēmēju garīgajai veselībai”,

| — | ņemot vērā EPSCO padomes 2021. gada 14. jūnija secinājumus par COVID-19 sociālekonomisko ietekmi uz dzimumu līdztiesību (ST 8884/21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPSCO padomes 2021. gada 14. jūnija secinājumus par COVID-19 sociālekonomisko ietekmi uz dzimumu līdztiesību (ST 8884/21),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. novembra rezolūciju par aprūpes pakalpojumiem Eiropas Savienībā dzimumu līdztiesības uzlabošanai (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. novembra rezolūciju par aprūpes pakalpojumiem Eiropas Savienībā dzimumu līdztiesības uzlabošanai (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu COVID-19 krīzes laikā un pēc tās (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu COVID-19 krīzes laikā un pēc tās (14),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (15),

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (16),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 22. maija Ieteikumu par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 22. maija Ieteikumu par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (18),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par bērna tiesībām ES Bērna tiesību stratēģijas kontekstā (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par bērna tiesībām ES Bērna tiesību stratēģijas kontekstā (19),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ES sabiedrības veselības stratēģiju pēc Covid-19 pandēmijas (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ES sabiedrības veselības stratēģiju pēc Covid-19 pandēmijas (20),

| — | ņemot vērā 2022. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas spēju stiprināšanu cīņai pret vēzi — ceļā uz visaptverošu un koordinētu stratēģiju (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 16. februāra rezolūciju par Eiropas spēju stiprināšanu cīņai pret vēzi — ceļā uz visaptverošu un koordinētu stratēģiju (21),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (22),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par vecā kontinenta novecošanu: iespējas un risināmie uzdevumi, kas saistīti ar novecošanas politiku laikposmam pēc 2020. gada (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par vecā kontinenta novecošanu: iespējas un risināmie uzdevumi, kas saistīti ar novecošanas politiku laikposmam pēc 2020. gada (23),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam|” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam|” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā pēc 2020. gada (24),

| — | ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 29. novembra rezolūciju par sieviešu ar invaliditāti stāvokli (25),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. jūnija paziņojumu “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam. Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. jūnija paziņojumu “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam. Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē” (COM(2021)0323),

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par jaunu ES stratēģisko satvaru darba aizsardzības jomā laikposmam pēc 2020. gada (ietverot darba ņēmēju aizsardzību pret kaitīgu vielu iedarbību darba vietā, stresu darba vietā un atkārtotu kustību radītas traumas) (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par jaunu ES stratēģisko satvaru darba aizsardzības jomā laikposmam pēc 2020. gada (ietverot darba ņēmēju aizsardzību pret kaitīgu vielu iedarbību darba vietā, stresu darba vietā un atkārtotu kustību radītas traumas) (26),

| — | ņemot vērā EAI/EPSU ziņojumu par darba samaksas pārredzamību un dzimumneitrālas darba novērtēšanas un klasifikācijas lomu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EAI/EPSU ziņojumu par darba samaksas pārredzamību un dzimumneitrālas darba novērtēšanas un klasifikācijas lomu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā,

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 8. novembra ieteikumu par darbinieku un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai (27),

| — | ņemot vērā Eiropas Darba iestādes darbības un jo īpaši tās sadarbību ar dalībvalstīm nedeklarēta darba apkarošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba iestādes darbības un jo īpaši tās sadarbību ar dalībvalstīm nedeklarēta darba apkarošanā,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2021. gada dzimumu līdztiesības indeksu, un tā tematisko uzsvaru uz veselību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2021. gada dzimumu līdztiesības indeksu, un tā tematisko uzsvaru uz veselību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0189/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0189/2022),

| A. | tā kā sociālās tiesības ir cilvēktiesību un konstitucionālo tiesību daļa un sieviešu tiesības ir cilvēka pamattiesības un tā kā Eiropas Padomes Venēcijas komisija, ECT un Harta uzsver, ka cilvēktiesības ir tiesiskuma daļa; tā kā EPSR rīcības plānā ir izklāstītas konkrētas iniciatīvas tādu principu īstenošanai, kuri ir būtiski, lai veidotu spēcīgāku sociālo Eiropu taisnīgai pārejai un atveseļošanai, piemēram, dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas, darba un privātās dzīves līdzsvars, bērnu aprūpe un atbalsts bērniem, personu ar invaliditāti iekļaušana un ilgtermiņa aprūpe; tā kā aprūpes personāla vērtības un tiesību paplašināšana un nostiprināšana būs šo iniciatīvu īstenošanas priekšnoteikums, tostarp to, kas attiecas tieši uz 17. un 18. principu; tā kā Eiropas pusgads un sociālo rezultātu apkopojums būtu jāizmanto, lai veicinātu taisnīgāku, vienlīdzīgāku, ilgtspējīgāku un noturīgāku sabiedrību; tā kā visaugstākā sasniedzamā veselības aizsardzības līmeņa izmantošana ir pamattiesības un tā kā visās Savienības politikas jomās un darbībās ir jānodrošina un jāīsteno augsts veselības aizsardzības līmenis; tā kā piekļuve kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem ir izšķirošs faktors dzīves kvalitātē kā daļa no aprūpes stratēģijas un lielākiem ieguldījumiem šajā nozarē; |
| --- | --- |

A.

tā kā sociālās tiesības ir cilvēktiesību un konstitucionālo tiesību daļa un sieviešu tiesības ir cilvēka pamattiesības un tā kā Eiropas Padomes Venēcijas komisija, ECT un Harta uzsver, ka cilvēktiesības ir tiesiskuma daļa; tā kā EPSR rīcības plānā ir izklāstītas konkrētas iniciatīvas tādu principu īstenošanai, kuri ir būtiski, lai veidotu spēcīgāku sociālo Eiropu taisnīgai pārejai un atveseļošanai, piemēram, dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas, darba un privātās dzīves līdzsvars, bērnu aprūpe un atbalsts bērniem, personu ar invaliditāti iekļaušana un ilgtermiņa aprūpe; tā kā aprūpes personāla vērtības un tiesību paplašināšana un nostiprināšana būs šo iniciatīvu īstenošanas priekšnoteikums, tostarp to, kas attiecas tieši uz 17. un 18. principu; tā kā Eiropas pusgads un sociālo rezultātu apkopojums būtu jāizmanto, lai veicinātu taisnīgāku, vienlīdzīgāku, ilgtspējīgāku un noturīgāku sabiedrību; tā kā visaugstākā sasniedzamā veselības aizsardzības līmeņa izmantošana ir pamattiesības un tā kā visās Savienības politikas jomās un darbībās ir jānodrošina un jāīsteno augsts veselības aizsardzības līmenis; tā kā piekļuve kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem ir izšķirošs faktors dzīves kvalitātē kā daļa no aprūpes stratēģijas un lielākiem ieguldījumiem šajā nozarē;

| B. | tā kā bērni veido 18,3 % no ES iedzīvotājiem (28); tā kā 2020. gadā 47,5 % ES mājsaimniecību bija vismaz viens bērns un 14 % mājsaimniecību veidoja bērni un viens no vecākiem (29), lielākoties sievietes; |
| --- | --- |

B.

tā kā bērni veido 18,3 % no ES iedzīvotājiem (28); tā kā 2020. gadā 47,5 % ES mājsaimniecību bija vismaz viens bērns un 14 % mājsaimniecību veidoja bērni un viens no vecākiem (29), lielākoties sievietes;

| C. | tā kā lielākā daļa aprūpētāju un aprūpes sniedzēju, gan oficiālu, gan neoficiālu, apmaksātu un neapmaksātu, ir sievietes; tā kā aprūpes pienākumi mājsaimniecībā veido to, cik daudz, cik ilgi un kāda veida algotu darbu sievietes var veikt visā darba dzīves ciklā, tādējādi ietekmējot viņu līdzdalību sociālajā, ekonomiskajā, kultūras un politiskajā dzīvē; tā kā stereotipi par to, ka sievietes ir labākas aprūpētājas, un priekšstats par to, ka neapmaksāta aprūpe un darbs mājsaimniecībā ir “sieviešu darbs”, stiprina modeli “vīrietis-pelnītājs un sieviete-aprūpētāja”, kas turpina ietekmēt piekļuvi sociālajām tiesībām, tādējādi ietekmējot sieviešu ekonomisko neatkarību, un veicina aprūpes nepietiekamu novērtēšanu un ekonomisko neredzamību, jo īpaši ģimenes aprūpētāju ieguldījumu, kā arī nepietiekamu aprūpes darbinieku novērtēšanu privātās un valsts iestādēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielākā daļa aprūpētāju un aprūpes sniedzēju, gan oficiālu, gan neoficiālu, apmaksātu un neapmaksātu, ir sievietes; tā kā aprūpes pienākumi mājsaimniecībā veido to, cik daudz, cik ilgi un kāda veida algotu darbu sievietes var veikt visā darba dzīves ciklā, tādējādi ietekmējot viņu līdzdalību sociālajā, ekonomiskajā, kultūras un politiskajā dzīvē; tā kā stereotipi par to, ka sievietes ir labākas aprūpētājas, un priekšstats par to, ka neapmaksāta aprūpe un darbs mājsaimniecībā ir “sieviešu darbs”, stiprina modeli “vīrietis-pelnītājs un sieviete-aprūpētāja”, kas turpina ietekmēt piekļuvi sociālajām tiesībām, tādējādi ietekmējot sieviešu ekonomisko neatkarību, un veicina aprūpes nepietiekamu novērtēšanu un ekonomisko neredzamību, jo īpaši ģimenes aprūpētāju ieguldījumu, kā arī nepietiekamu aprūpes darbinieku novērtēšanu privātās un valsts iestādēs;

| D. | tā kā 80 % no visas ilgtermiņa aprūpes Eiropā sniedz neoficiāli aprūpētāji (30), galvenokārt sievietes, kurām nav taisnīgu darba apstākļu, kuras lielākoties nesaņem atalgojumu un/vai kurām nav pienācīga sociālā atbalsta, kas padara aprūpi par ārkārtīgi dzimtiskotu jautājumu; tā kā neoficiālās aprūpes nodrošināšana ir saistīta ar tādu tiesību trūkumu kā slimības atvaļinājums un ikgadējais atvaļinājums, kā arī maternitātes, paternitātes un vecāku atvaļinājums, nodarbinātības līmeņa pazemināšanās, nabadzības un sociālās atstumtības līmeņa paaugstināšanās, garīgās veselības pasliktināšanās un sociālās izolētības un vientulības palielināšanās, kas negatīvi ietekmē fizisko un garīgo veselību, labklājību un sociālo iekļaušanu; tā kā sieviešu ieguldījums neapmaksātā aprūpes darbā katru gadu pasaules ekonomikai nodrošina 11 triljonus USD (31), kas atbilst 9 % no pasaules IKP (32); |
| --- | --- |

D.

tā kā 80 % no visas ilgtermiņa aprūpes Eiropā sniedz neoficiāli aprūpētāji (30), galvenokārt sievietes, kurām nav taisnīgu darba apstākļu, kuras lielākoties nesaņem atalgojumu un/vai kurām nav pienācīga sociālā atbalsta, kas padara aprūpi par ārkārtīgi dzimtiskotu jautājumu; tā kā neoficiālās aprūpes nodrošināšana ir saistīta ar tādu tiesību trūkumu kā slimības atvaļinājums un ikgadējais atvaļinājums, kā arī maternitātes, paternitātes un vecāku atvaļinājums, nodarbinātības līmeņa pazemināšanās, nabadzības un sociālās atstumtības līmeņa paaugstināšanās, garīgās veselības pasliktināšanās un sociālās izolētības un vientulības palielināšanās, kas negatīvi ietekmē fizisko un garīgo veselību, labklājību un sociālo iekļaušanu; tā kā sieviešu ieguldījums neapmaksātā aprūpes darbā katru gadu pasaules ekonomikai nodrošina 11 triljonus USD (31), kas atbilst 9 % no pasaules IKP (32);

| E. | tā kā 15,4 % no jauniešiem, kas nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET), ir šādā situācijā, jo viņi rūpējas par bērniem vai rīcībnespējīgiem pieaugušajiem, vai viņiem ir citi ģimenes pienākumi; tā kā 88 % no šiem NEET ir sievietes (33); |
| --- | --- |

E.

tā kā 15,4 % no jauniešiem, kas nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET), ir šādā situācijā, jo viņi rūpējas par bērniem vai rīcībnespējīgiem pieaugušajiem, vai viņiem ir citi ģimenes pienākumi; tā kā 88 % no šiem NEET ir sievietes (33);

| F. | tā kā ir jāatzīst, ka visi cilvēki ir atkarīgi no aprūpes dažādās pakāpēs, kas cita starpā ir atkarīgas no vecuma, sociālekonomiskā stāvokļa, fiziskās dotības un personīgās izcelsmes no bērnības līdz vecumdienām; tā kā aprūpe būtu jānošķir no atbalsta personām ar invaliditāti vai konkrētu veselības stāvokli; tā kā gan apmaksāta, gan neapmaksāta aprūpes darba sociālā un ekonomiskā vērtība netiek novērtēta un atzīta, un tā ir jāpārvērtē un jāiekļauj ekonomikas politikas centrā; tā kā steidzami jārisina jautājums par aprūpētāju sociālo, dzimumu līdztiesību un ekonomisko ietekmi, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāatzīst, ka visi cilvēki ir atkarīgi no aprūpes dažādās pakāpēs, kas cita starpā ir atkarīgas no vecuma, sociālekonomiskā stāvokļa, fiziskās dotības un personīgās izcelsmes no bērnības līdz vecumdienām; tā kā aprūpe būtu jānošķir no atbalsta personām ar invaliditāti vai konkrētu veselības stāvokli; tā kā gan apmaksāta, gan neapmaksāta aprūpes darba sociālā un ekonomiskā vērtība netiek novērtēta un atzīta, un tā ir jāpārvērtē un jāiekļauj ekonomikas politikas centrā; tā kā steidzami jārisina jautājums par aprūpētāju sociālo, dzimumu līdztiesību un ekonomisko ietekmi, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas;

| G. | tā kā visām dalībvalstīm un ES ir saistoša Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), tostarp tās 19. pants par efektīvu un atbilstīgu pasākumu pieņemšanu, kas garantē vienlīdzīgas tiesības visām personām ar invaliditāti dzīvot neatkarīgi, piedalīties un būt iekļautām sabiedrībā; tā kā vienlīdzīga un efektīva piekļuve cenas ziņā pieejamai kvalitatīvai aprūpei un atbalsta pakalpojumiem ir uzskatāma par būtisku priekšnoteikumu, lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgi, piedalīties sabiedrības dzīvē un būtu sociāli integrētas; |
| --- | --- |

G.

tā kā visām dalībvalstīm un ES ir saistoša Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), tostarp tās 19. pants par efektīvu un atbilstīgu pasākumu pieņemšanu, kas garantē vienlīdzīgas tiesības visām personām ar invaliditāti dzīvot neatkarīgi, piedalīties un būt iekļautām sabiedrībā; tā kā vienlīdzīga un efektīva piekļuve cenas ziņā pieejamai kvalitatīvai aprūpei un atbalsta pakalpojumiem ir uzskatāma par būtisku priekšnoteikumu, lai personas ar invaliditāti varētu dzīvot neatkarīgi, piedalīties sabiedrības dzīvē un būtu sociāli integrētas;

| H. | tā kā aprūpe ietver visus pakalpojumus, kas atbalsta to personu autonomiju un neatkarību, kurām vajadzīga aprūpe, kā arī neaizsargātu personu un grupu fiziskās, psiholoģiskās, emocionālās, sociālās, personiskās un mājsaimniecības vajadzības; tā kā aprūpe būtu jāatzīst par tiesībām, kas garantē to cilvēku tiesību, cieņas, autonomijas, iekļaušanas un labklājības vienlīdzīgu īstenošanu, kuriem vajadzīga aprūpe; tā kā Eiropas Savienība var papildināt un atbalstīt dalībvalstu rīcību aprūpes pakalpojumu uzlabošanā tiem, kas tiek aprūpēti, un tiem, kas sniedz aprūpi; |
| --- | --- |

H.

tā kā aprūpe ietver visus pakalpojumus, kas atbalsta to personu autonomiju un neatkarību, kurām vajadzīga aprūpe, kā arī neaizsargātu personu un grupu fiziskās, psiholoģiskās, emocionālās, sociālās, personiskās un mājsaimniecības vajadzības; tā kā aprūpe būtu jāatzīst par tiesībām, kas garantē to cilvēku tiesību, cieņas, autonomijas, iekļaušanas un labklājības vienlīdzīgu īstenošanu, kuriem vajadzīga aprūpe; tā kā Eiropas Savienība var papildināt un atbalstīt dalībvalstu rīcību aprūpes pakalpojumu uzlabošanā tiem, kas tiek aprūpēti, un tiem, kas sniedz aprūpi;

| I. | tā kā aprūpes darbs ir dažādi pakalpojumi, ko veic personas, ģimenes, kopienas, maksas pakalpojumu sniedzēji, sabiedriskas organizācijas un valsts iestādes dažādos veidos, sākot no iestādēm līdz privātām mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā aprūpes darbs ir dažādi pakalpojumi, ko veic personas, ģimenes, kopienas, maksas pakalpojumu sniedzēji, sabiedriskas organizācijas un valsts iestādes dažādos veidos, sākot no iestādēm līdz privātām mājsaimniecībām;

| J. | tā kā Komisija individuālos un mājsaimniecības pakalpojumus (PHS) definē “plašu darbību klāstu, kas veicina ģimeņu un personu labklājību mājās, tostarp bērnu aprūpi, ilgtermiņa aprūpi un aprūpi personām ar invaliditāti, mājsaimniecības darbus, mājas soli, mājokļa remontu, dārza darbus, IKT atbalstu”; tā kā PHS ietver aprūpes un ar aprūpi nesaistītus, tiešus un netiešus pakalpojumus; tā kā globālā līmenī PHS parasti apzīmē ar terminu “mājsaimniecības darbs”; tā kā tādēļ mājsaimniecībās nodarbināto personu iekļaušana aprūpes personālā atzīst, ka aprūpes sniegšana ietver ne tikai personisko aprūpi, bet arī netiešo aprūpi, kas neietver radniecību, un tas nodrošina nepieciešamos priekšnoteikumus personiskās aprūpes sniegšanai; tā kā personiskajos un mājsaimniecības pakalpojumos aprūpes un ar aprūpi nesaistītās darbības ir cieši saistītas ar lielu daļu darba ņēmēju, kas veic abus minētos un tādējādi pieder pie aprūpes darbaspēka; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija individuālos un mājsaimniecības pakalpojumus (PHS) definē “plašu darbību klāstu, kas veicina ģimeņu un personu labklājību mājās, tostarp bērnu aprūpi, ilgtermiņa aprūpi un aprūpi personām ar invaliditāti, mājsaimniecības darbus, mājas soli, mājokļa remontu, dārza darbus, IKT atbalstu”; tā kā PHS ietver aprūpes un ar aprūpi nesaistītus, tiešus un netiešus pakalpojumus; tā kā globālā līmenī PHS parasti apzīmē ar terminu “mājsaimniecības darbs”; tā kā tādēļ mājsaimniecībās nodarbināto personu iekļaušana aprūpes personālā atzīst, ka aprūpes sniegšana ietver ne tikai personisko aprūpi, bet arī netiešo aprūpi, kas neietver radniecību, un tas nodrošina nepieciešamos priekšnoteikumus personiskās aprūpes sniegšanai; tā kā personiskajos un mājsaimniecības pakalpojumos aprūpes un ar aprūpi nesaistītās darbības ir cieši saistītas ar lielu daļu darba ņēmēju, kas veic abus minētos un tādējādi pieder pie aprūpes darbaspēka;

| K. | tā kā piekļuve kvalitatīvai aprūpei un vecumam labvēlīgas vides radīšana ir būtiska, lai dzīve būtu ilgāka, veselīgāka un aktīvāka; tā kā tiek prognozēts, ka to personu skaits ES, kurām nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, palielināsies no 30,8 miljoniem 2019. gadā līdz 38,1 miljonam 2050. gadā (34); tā kā vairākas dalībvalstis jau saskaras ar darbaspēka trūkumu ilgtermiņa aprūpes nozarē, kas, pieaugot pieprasījumam pēc ilgtermiņa aprūpes, tikai riskē palielināties, un tā kā tas prasa ieguldījumus darbaspēkā un pienācīgos nodarbinātības un darba apstākļos; |
| --- | --- |

K.

tā kā piekļuve kvalitatīvai aprūpei un vecumam labvēlīgas vides radīšana ir būtiska, lai dzīve būtu ilgāka, veselīgāka un aktīvāka; tā kā tiek prognozēts, ka to personu skaits ES, kurām nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, palielināsies no 30,8 miljoniem 2019. gadā līdz 38,1 miljonam 2050. gadā (34); tā kā vairākas dalībvalstis jau saskaras ar darbaspēka trūkumu ilgtermiņa aprūpes nozarē, kas, pieaugot pieprasījumam pēc ilgtermiņa aprūpes, tikai riskē palielināties, un tā kā tas prasa ieguldījumus darbaspēkā un pienācīgos nodarbinātības un darba apstākļos;

| L. | tā kā Covid-19 krīze izcēla darba ņēmēju būtisko lomu personisko un mājsaimniecības pakalpojumu jomā mūsu sabiedrībā, pierādot, ka ir steidzami jānodrošina šo darba ņēmēju pilnīga atzīšana visās dalībvalstīs, kā arī viņu tiesības uz koplīgumu slēgšanu, sociālo nodrošinājumu un sociālo aizsardzību; tā kā vairākās dalībvalstīs šie darba ņēmēji joprojām netiek pienācīgi atzīti, daudzi no viņiem Covid-19 pandēmijas laikā ir zaudējuši darbu un nevar izmantot valsts atalgojuma kompensācijas un darba saglabāšanas shēmas; tā kā pandēmijas dēļ daudzi personisko un mājsaimniecības pakalpojumu jomā strādājošie zaudēja dzīvesvietu, kā arī tika pakļauti vardarbībai un aizskaršanai darbā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Covid-19 krīze izcēla darba ņēmēju būtisko lomu personisko un mājsaimniecības pakalpojumu jomā mūsu sabiedrībā, pierādot, ka ir steidzami jānodrošina šo darba ņēmēju pilnīga atzīšana visās dalībvalstīs, kā arī viņu tiesības uz koplīgumu slēgšanu, sociālo nodrošinājumu un sociālo aizsardzību; tā kā vairākās dalībvalstīs šie darba ņēmēji joprojām netiek pienācīgi atzīti, daudzi no viņiem Covid-19 pandēmijas laikā ir zaudējuši darbu un nevar izmantot valsts atalgojuma kompensācijas un darba saglabāšanas shēmas; tā kā pandēmijas dēļ daudzi personisko un mājsaimniecības pakalpojumu jomā strādājošie zaudēja dzīvesvietu, kā arī tika pakļauti vardarbībai un aizskaršanai darbā;

| M. | tā kā, neskatoties uz to, ka dzīves laikā katra persona vismaz vienu reizi uzņemas aprūpētāja un aprūpes saņēmēja lomu, ir aizspriedumi un stereotipi, kuri saistīti ar savstarpējo atkarību, fizisku vai garīgu invaliditāti, slimībām un vājumu, kā arī vajadzību pēc aprūpes un atbalsta, kas mijas ar citiem diskriminācijas iemesliem, galvenokārt ar dzimumu, seksuālo orientāciju, vecumu, invaliditāti, tautību, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām iezīmēm, kā arī sociāli ekonomisko vai imigrantu un citiem nelabvēlīgiem apstākļiem, saasinot nabadzības vai sociālās atstumtības risku; |
| --- | --- |

M.

tā kā, neskatoties uz to, ka dzīves laikā katra persona vismaz vienu reizi uzņemas aprūpētāja un aprūpes saņēmēja lomu, ir aizspriedumi un stereotipi, kuri saistīti ar savstarpējo atkarību, fizisku vai garīgu invaliditāti, slimībām un vājumu, kā arī vajadzību pēc aprūpes un atbalsta, kas mijas ar citiem diskriminācijas iemesliem, galvenokārt ar dzimumu, seksuālo orientāciju, vecumu, invaliditāti, tautību, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām iezīmēm, kā arī sociāli ekonomisko vai imigrantu un citiem nelabvēlīgiem apstākļiem, saasinot nabadzības vai sociālās atstumtības risku;

| N. | tā kā ES iedzīvotāji noveco, proti, 2018. gadā 19 % ES iedzīvotāju bija 65 gadus veci vai vecāki (35); tā kā vecuma diskriminācija un nenodrošinātas, nepamanītas un neatzītas aprūpes vajadzības joprojām ir pastāvīga problēma aprūpes jomā Eiropā; tā kā līdz ar vecumu palielinās to cilvēku skaits, kuri ir atkarīgi no citu cilvēku palīdzības vai kuriem ir vajadzība pēc veselības un ilgtermiņa aprūpes; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES iedzīvotāji noveco, proti, 2018. gadā 19 % ES iedzīvotāju bija 65 gadus veci vai vecāki (35); tā kā vecuma diskriminācija un nenodrošinātas, nepamanītas un neatzītas aprūpes vajadzības joprojām ir pastāvīga problēma aprūpes jomā Eiropā; tā kā līdz ar vecumu palielinās to cilvēku skaits, kuri ir atkarīgi no citu cilvēku palīdzības vai kuriem ir vajadzība pēc veselības un ilgtermiņa aprūpes;

| O. | tā kā reimatiskās un muskuļu un skeleta slimības (RMD) ir vienas no pasaulē izplatītākajām, invaliditāti izraisošākajām un apgrūtinošākajām neinfekcijas slimībām, kas skar vairāk nekā 100 miljonus eiropiešu un Eiropā veido vairāk nekā 50 % no gadiem, kas nodzīvoti ar invaliditāti (YLD); tā kā ir liels skaits cilvēku, kas sirgst ar RMD, ciešot no šo slimību radītajām sekām un saskaroties ar augstu blakusslimību iespējamību, viņi Eiropā rada nozīmīgu pieprasījumu pēc ilgtermiņa oficiālās un neoficiālās aprūpes; |
| --- | --- |

O.

tā kā reimatiskās un muskuļu un skeleta slimības (RMD) ir vienas no pasaulē izplatītākajām, invaliditāti izraisošākajām un apgrūtinošākajām neinfekcijas slimībām, kas skar vairāk nekā 100 miljonus eiropiešu un Eiropā veido vairāk nekā 50 % no gadiem, kas nodzīvoti ar invaliditāti (YLD); tā kā ir liels skaits cilvēku, kas sirgst ar RMD, ciešot no šo slimību radītajām sekām un saskaroties ar augstu blakusslimību iespējamību, viņi Eiropā rada nozīmīgu pieprasījumu pēc ilgtermiņa oficiālās un neoficiālās aprūpes;

| P. | tā kā daudzi aprūpes darbinieki un mājsaimniecībās nodarbinātās personas ir etnisko minoritāšu pārstāvji vai migranti (36), kuru stāvoklis ir ļoti nedrošs un kuri saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju rases vai etniskās piederības, dzimuma, sociālekonomiskā stāvokļa un tautības dēļ, un tie dzīvo uz vietas mājsaimniecībā un veic aprūpes darbu bieži vien uz neierobežotu darba laiku, kas pārkāpj darba laika tiesību aktus oficiālajā un neoficiālajā ekonomikā; tā kā šie darba ņēmēji lielākoties ir sievietes, kurām nav oficiāla darba līguma, viņas ir neaizsargātākas pret ekspluatēšanu un nereti nevar izmantot savas tiesības, jo īpaši uz pienācīgas kvalitātes darbu un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

P.

tā kā daudzi aprūpes darbinieki un mājsaimniecībās nodarbinātās personas ir etnisko minoritāšu pārstāvji vai migranti (36), kuru stāvoklis ir ļoti nedrošs un kuri saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju rases vai etniskās piederības, dzimuma, sociālekonomiskā stāvokļa un tautības dēļ, un tie dzīvo uz vietas mājsaimniecībā un veic aprūpes darbu bieži vien uz neierobežotu darba laiku, kas pārkāpj darba laika tiesību aktus oficiālajā un neoficiālajā ekonomikā; tā kā šie darba ņēmēji lielākoties ir sievietes, kurām nav oficiāla darba līguma, viņas ir neaizsargātākas pret ekspluatēšanu un nereti nevar izmantot savas tiesības, jo īpaši uz pienācīgas kvalitātes darbu un sociālo aizsardzību;

| Q. | tā kā visās dalībvalstīs trūkst kvalitatīvu, piekļūstamu, pieejamu un cenas ziņā pieņemamu aprūpes pakalpojumu, tostarp lauku reģionos, un to īpaši ietekmē iedzīvotāju novecošanās; tā kā oficiālās un neoficiālās aprūpes, kā arī pašreizējo aprūpes pakalpojumu veidu un līdzekļu uzraudzību kavē datu trūkums, tostarp dezagregēti dati, kvalitātes rādītāju trūkums, piemēram, Eiropas laika izmantojuma apsekojums (ETUS) par sniegto pakalpojumu novērtēšanu un uzraudzību, īstenošanas ceļveži, veselības aprūpes sniedzēju zināšanu trūkums par pārejošām slimībām, kas izraisa invaliditāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā visās dalībvalstīs trūkst kvalitatīvu, piekļūstamu, pieejamu un cenas ziņā pieņemamu aprūpes pakalpojumu, tostarp lauku reģionos, un to īpaši ietekmē iedzīvotāju novecošanās; tā kā oficiālās un neoficiālās aprūpes, kā arī pašreizējo aprūpes pakalpojumu veidu un līdzekļu uzraudzību kavē datu trūkums, tostarp dezagregēti dati, kvalitātes rādītāju trūkums, piemēram, Eiropas laika izmantojuma apsekojums (ETUS) par sniegto pakalpojumu novērtēšanu un uzraudzību, īstenošanas ceļveži, veselības aprūpes sniedzēju zināšanu trūkums par pārejošām slimībām, kas izraisa invaliditāti;

| R. | tā kā viena no pamattiesībām attiecībā uz aprūpi un atbalstu ir tiesības izvēlēties pakalpojuma veidu un atrašanās vietu; tā kā tiesības izvēlēties aprūpes veidu bieži vien apdraud atbalsta un personiskās palīdzības nepietiekama pieejamība mājās; tā kā dalībvalstis pārāk reti pietiekami atbalsta personīgo palīdzību un pārāk daudziem tā joprojām nav pieejama; tā kā 75 % vecu cilvēku, kam vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, ir norādījuši, ka viņi nonāktu zem nabadzības riska sliekšņa, ja viņi būtu spiesti iegādāties mājas aprūpes pakalpojumus par pilnu tirgus cenu (37); tā kā pat lielākajā daļā ekonomiski attīstītāko valstu sociālās aizsardzības sistēmas sedz mazāk nekā 40 % no kopējām ilgtermiņa aprūpes izmaksām cilvēkiem ar mērenām vajadzībām (38); tā kā dalībvalstīm ir jānodrošina kvalitatīvi un pienācīgi finansēti un funkcionējoši aprūpes pakalpojumi un sociālās aizsardzības sistēmas, kā arī kvalitatīvas ilgtermiņa aprūpes labāka integrācija tajās, kas ir ļoti svarīgi, lai uzlabotu sociālo taisnīgumu un veicinātu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

R.

tā kā viena no pamattiesībām attiecībā uz aprūpi un atbalstu ir tiesības izvēlēties pakalpojuma veidu un atrašanās vietu; tā kā tiesības izvēlēties aprūpes veidu bieži vien apdraud atbalsta un personiskās palīdzības nepietiekama pieejamība mājās; tā kā dalībvalstis pārāk reti pietiekami atbalsta personīgo palīdzību un pārāk daudziem tā joprojām nav pieejama; tā kā 75 % vecu cilvēku, kam vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, ir norādījuši, ka viņi nonāktu zem nabadzības riska sliekšņa, ja viņi būtu spiesti iegādāties mājas aprūpes pakalpojumus par pilnu tirgus cenu (37); tā kā pat lielākajā daļā ekonomiski attīstītāko valstu sociālās aizsardzības sistēmas sedz mazāk nekā 40 % no kopējām ilgtermiņa aprūpes izmaksām cilvēkiem ar mērenām vajadzībām (38); tā kā dalībvalstīm ir jānodrošina kvalitatīvi un pienācīgi finansēti un funkcionējoši aprūpes pakalpojumi un sociālās aizsardzības sistēmas, kā arī kvalitatīvas ilgtermiņa aprūpes labāka integrācija tajās, kas ir ļoti svarīgi, lai uzlabotu sociālo taisnīgumu un veicinātu dzimumu līdztiesību;

| S. | tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi un padarījusi redzamāku pašreizējo nevienlīdzību un sarežģījumus, kas liecina par daudzajām strukturālajām problēmām, kuras ir iesakņojušās Eiropas sociālās aprūpes sistēmā, t. i., piemēram, resursu trūkums aprūpes iestādēs un veselības aprūpes sistēmās vai nepietiekami ieguldījumi; attiecībā uz piekļuvi oficiālai aprūpei un aprūpei mājās, tostarp savlaicīgai, cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai medicīniskajai aprūpei, un ir uzsvērusi iepriekšējās krīzes aprūpes nozarē, ko izraisīja lielā darba slodzes palielināšanās nozarē, aprūpes darbaspēka trūkums, nepietiekami finansētas, spiedienam pakļautas veselības aprūpes sistēmas, pārmērīga paļaušanās uz neoficiālu neapmaksātu aprūpi vai nedeklarētu darbu; tā kā tas palielina psihosociālo risku, ar ko saskaras aprūpes nozares darbinieki, kas galvenokārt ir sievietes; tā kā pandēmijas radītās problēmas radīja vientulību un sociālo izolētību, kā arī palielināja ļaunprātīgas izmantošanas, nolaidības un fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanās risku cilvēkiem, kuriem nepieciešama aprūpe, un visu paaudžu labklājību visā ES, jo īpaši gadījumos, kad pirms pandēmijas ieguldījumu līmenis aprūpē bija zemāks (39); tā kā šī ilgtermiņa ietekme uz cilvēku veselību un labklājību, kā arī sociālā un ekonomiskā ietekme vēl nav pilnībā novērtēta un integrēta attiecīgajās politikas jomās; |
| --- | --- |

S.

tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi un padarījusi redzamāku pašreizējo nevienlīdzību un sarežģījumus, kas liecina par daudzajām strukturālajām problēmām, kuras ir iesakņojušās Eiropas sociālās aprūpes sistēmā, t. i., piemēram, resursu trūkums aprūpes iestādēs un veselības aprūpes sistēmās vai nepietiekami ieguldījumi; attiecībā uz piekļuvi oficiālai aprūpei un aprūpei mājās, tostarp savlaicīgai, cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai medicīniskajai aprūpei, un ir uzsvērusi iepriekšējās krīzes aprūpes nozarē, ko izraisīja lielā darba slodzes palielināšanās nozarē, aprūpes darbaspēka trūkums, nepietiekami finansētas, spiedienam pakļautas veselības aprūpes sistēmas, pārmērīga paļaušanās uz neoficiālu neapmaksātu aprūpi vai nedeklarētu darbu; tā kā tas palielina psihosociālo risku, ar ko saskaras aprūpes nozares darbinieki, kas galvenokārt ir sievietes; tā kā pandēmijas radītās problēmas radīja vientulību un sociālo izolētību, kā arī palielināja ļaunprātīgas izmantošanas, nolaidības un fiziskās un garīgās veselības pasliktināšanās risku cilvēkiem, kuriem nepieciešama aprūpe, un visu paaudžu labklājību visā ES, jo īpaši gadījumos, kad pirms pandēmijas ieguldījumu līmenis aprūpē bija zemāks (39); tā kā šī ilgtermiņa ietekme uz cilvēku veselību un labklājību, kā arī sociālā un ekonomiskā ietekme vēl nav pilnībā novērtēta un integrēta attiecīgajās politikas jomās;

| T. | tā kā Eiropā nav nodrošinātas neoficiālo aprūpētāju vajadzības un Covid-19 pandēmija izgaismo neoficiālo aprūpētāju un neoficiālās aprūpes saņēmēju grūtības un atklāj nesamērīgo paļaušanos uz sievietēm un meitenēm (40); tā kā personisko un mājsaimniecības pakalpojumu darbinieku neatzīšana un/vai viņu nodarbinātības statusa nepareiza klasifikācija ir nozīmējusi, ka daudzi, kas zaudēja darbu Covid-19 pandēmijas laikā, nevarēja piekļūt sociālās aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropā nav nodrošinātas neoficiālo aprūpētāju vajadzības un Covid-19 pandēmija izgaismo neoficiālo aprūpētāju un neoficiālās aprūpes saņēmēju grūtības un atklāj nesamērīgo paļaušanos uz sievietēm un meitenēm (40); tā kā personisko un mājsaimniecības pakalpojumu darbinieku neatzīšana un/vai viņu nodarbinātības statusa nepareiza klasifikācija ir nozīmējusi, ka daudzi, kas zaudēja darbu Covid-19 pandēmijas laikā, nevarēja piekļūt sociālās aizsardzības pasākumiem;

| U. | tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pašreizējo dzimumu nevienlīdzību, jo īpaši palielinot neapmaksāta aprūpes darba un darba un privātās dzīves nelīdzsvarotību, un radījusi divkāršu slogu daudzām sievietēm, kurām bijušas ilgākas maiņas darbā un papildu neoficiālās aprūpes pienākumi mājās; tā kā pirms Covid-19 pandēmijas (41)37,5 % sieviešu (salīdzinot ar 24,7 % vīriešu) ES katru dienu rūpējās par bērniem, veciem cilvēkiem vai cilvēkiem ar invaliditāti; tā kā pandēmija palielināja sieviešu neapmaksāto darba stundu skaitu nedēļā vidēji līdz 13 stundām (42); tā kā sievietes, kas strādā no mājām, nepilnu darba laiku vai ir bezdarbnieces, ir saskārušās ar lielu spiedienu, jo viņas ir turpinājušas pildīt lielāko daļu ģimenes aprūpes pienākumu un mājsaimniecības darbu (43); tā kā visa Covid-19 pandēmijas ietekme vēl nav pilnībā zināma un tās sociālekonomiskā ietekme uz sievietēm turpināsies; |
| --- | --- |

U.

tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pašreizējo dzimumu nevienlīdzību, jo īpaši palielinot neapmaksāta aprūpes darba un darba un privātās dzīves nelīdzsvarotību, un radījusi divkāršu slogu daudzām sievietēm, kurām bijušas ilgākas maiņas darbā un papildu neoficiālās aprūpes pienākumi mājās; tā kā pirms Covid-19 pandēmijas (41)37,5 % sieviešu (salīdzinot ar 24,7 % vīriešu) ES katru dienu rūpējās par bērniem, veciem cilvēkiem vai cilvēkiem ar invaliditāti; tā kā pandēmija palielināja sieviešu neapmaksāto darba stundu skaitu nedēļā vidēji līdz 13 stundām (42); tā kā sievietes, kas strādā no mājām, nepilnu darba laiku vai ir bezdarbnieces, ir saskārušās ar lielu spiedienu, jo viņas ir turpinājušas pildīt lielāko daļu ģimenes aprūpes pienākumu un mājsaimniecības darbu (43); tā kā visa Covid-19 pandēmijas ietekme vēl nav pilnībā zināma un tās sociālekonomiskā ietekme uz sievietēm turpināsies;

| V. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem līdz pat pusei no Covid-19 nāves gadījumu Eiropā skāra iedzīvotājus, kas atradās ilgtermiņa aprūpes iestādēs (44); tā kā vairāk nekā 70 % no sociālajiem un veselības aprūpes darbiniekiem, kas “frontes līnijā” cīnījās ar Covid-19, bija sievietes, no kurām daudzas saskārās ar Covid-19 infekcijas sekām un arī ilgstošām sekām, bija izolētas un piedzīvoja nepieredzēti augstu stresa, trauksmes, depresijas, pašnāvību un pat pēctraumatiskā stresa traucējumu līmeni; tā kā 2021. gadā ES 30 % medmāsu pārtrauca darbu šajā profesijā (45); tā kā augstie saslimstības un mirstības rādītāji Covid-19 dēļ ilgtermiņa aprūpes iestādēs, tostarp aizsardzības līdzekļu, testēšanas un medicīniskās aprūpes pieejamības trūkuma dēļ, uzsvēra sistēmiskos trūkumus, kas saistīti ar pārāk lēno pāreju no institucionālās aprūpes uz ģimenes un kopienas aprūpes pakalpojumiem, darbinieku trūkumu, ko rada grūtības piesaistīt un saglabāt darba ņēmējus, sliktiem nodarbinātības un darba apstākļiem, aprūpes nozares darba ņēmēju karjeras attīstības iespēju trūkumu, pārrobežu aprūpes sniedzēju grūtībām, kā arī atbalsta trūkumu un neoficiālo aprūpētāju piekļuves ierobežojumiem sociālajam nodrošinājumam; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem līdz pat pusei no Covid-19 nāves gadījumu Eiropā skāra iedzīvotājus, kas atradās ilgtermiņa aprūpes iestādēs (44); tā kā vairāk nekā 70 % no sociālajiem un veselības aprūpes darbiniekiem, kas “frontes līnijā” cīnījās ar Covid-19, bija sievietes, no kurām daudzas saskārās ar Covid-19 infekcijas sekām un arī ilgstošām sekām, bija izolētas un piedzīvoja nepieredzēti augstu stresa, trauksmes, depresijas, pašnāvību un pat pēctraumatiskā stresa traucējumu līmeni; tā kā 2021. gadā ES 30 % medmāsu pārtrauca darbu šajā profesijā (45); tā kā augstie saslimstības un mirstības rādītāji Covid-19 dēļ ilgtermiņa aprūpes iestādēs, tostarp aizsardzības līdzekļu, testēšanas un medicīniskās aprūpes pieejamības trūkuma dēļ, uzsvēra sistēmiskos trūkumus, kas saistīti ar pārāk lēno pāreju no institucionālās aprūpes uz ģimenes un kopienas aprūpes pakalpojumiem, darbinieku trūkumu, ko rada grūtības piesaistīt un saglabāt darba ņēmējus, sliktiem nodarbinātības un darba apstākļiem, aprūpes nozares darba ņēmēju karjeras attīstības iespēju trūkumu, pārrobežu aprūpes sniedzēju grūtībām, kā arī atbalsta trūkumu un neoficiālo aprūpētāju piekļuves ierobežojumiem sociālajam nodrošinājumam;

| W. | tā kā papildus nenodrošinātajām medicīniskajām vajadzībām Covid-19 pandēmija ir dramatiski negatīvi ietekmējusi piekļuvi izglītībai, pienācīgiem mājokļiem un pakalpojumiem, kas ir būtiski bērnu labklājībai un attīstībai, radot papildu slogu aprūpes un izglītības pienākumiem visiem vecākiem, galvenokārt sievietēm un vientuļajiem vecākiem (46); tā kā empīriskie pierādījumi apstiprina, ka aprūpes pakalpojumu samazināšanās un sieviešu neapmaksātā aprūpes darba pieaugums Covid-19 pandēmijas laikā ir atjaunojis un pastiprinājis dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

W.

tā kā papildus nenodrošinātajām medicīniskajām vajadzībām Covid-19 pandēmija ir dramatiski negatīvi ietekmējusi piekļuvi izglītībai, pienācīgiem mājokļiem un pakalpojumiem, kas ir būtiski bērnu labklājībai un attīstībai, radot papildu slogu aprūpes un izglītības pienākumiem visiem vecākiem, galvenokārt sievietēm un vientuļajiem vecākiem (46); tā kā empīriskie pierādījumi apstiprina, ka aprūpes pakalpojumu samazināšanās un sieviešu neapmaksātā aprūpes darba pieaugums Covid-19 pandēmijas laikā ir atjaunojis un pastiprinājis dzimumu nevienlīdzību;

| X. | tā kā kvalitatīvas aprūpes nodrošināšana ir atkarīga no pietiekami liela, labi apmācīta, motivēta un specializēta darbaspēka, pievilcīgu un pienācīgas kvalitātes darba apstākļu radīšanas, īstenojot sociālo dialogu un koplīgumus, atbilstīga un taisnīga atalgojuma, kā arī integrētiem pakalpojumiem un atbilstīga valsts finansējuma; tā kā aprūpes nozarē jau sen ir jūtams darbaspēka trūkums un laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam no aprūpes mājās nozares aizgāja 421 000 darba ņēmēju (47); tā kā kvalitatīvs aprūpes darbs ir kvalificēta profesija, kas prasa apmācību un pieredzi, un pieprasījums pēc kvalificētiem aprūpes darbiniekiem turpmākajos gados tikai pieaugs; tā kā nodarbinātība un pastāvīga apmācība darbvietā, padarot nozari profesionālāku, var veicināt aprūpes pakalpojumu sniegšanas kvalitātes paaugstināšanos; tā kā ilgāku aprūpes iespēju un prakses un tehnoloģiju attīstības kontekstā aprūpētāji uzkrāj speciālās zināšanas, kuras ir jāatzīst; tā kā Iegūto tiesību direktīva (2001/23/EK) ir jāpiemēro ikreiz, kad darbinieku līgumi tiek nodoti aprūpes sniedzējam, kas iegūst tiesības; |
| --- | --- |

X.

tā kā kvalitatīvas aprūpes nodrošināšana ir atkarīga no pietiekami liela, labi apmācīta, motivēta un specializēta darbaspēka, pievilcīgu un pienācīgas kvalitātes darba apstākļu radīšanas, īstenojot sociālo dialogu un koplīgumus, atbilstīga un taisnīga atalgojuma, kā arī integrētiem pakalpojumiem un atbilstīga valsts finansējuma; tā kā aprūpes nozarē jau sen ir jūtams darbaspēka trūkums un laikposmā no 2019. līdz 2020. gadam no aprūpes mājās nozares aizgāja 421 000 darba ņēmēju (47); tā kā kvalitatīvs aprūpes darbs ir kvalificēta profesija, kas prasa apmācību un pieredzi, un pieprasījums pēc kvalificētiem aprūpes darbiniekiem turpmākajos gados tikai pieaugs; tā kā nodarbinātība un pastāvīga apmācība darbvietā, padarot nozari profesionālāku, var veicināt aprūpes pakalpojumu sniegšanas kvalitātes paaugstināšanos; tā kā ilgāku aprūpes iespēju un prakses un tehnoloģiju attīstības kontekstā aprūpētāji uzkrāj speciālās zināšanas, kuras ir jāatzīst; tā kā Iegūto tiesību direktīva (2001/23/EK) ir jāpiemēro ikreiz, kad darbinieku līgumi tiek nodoti aprūpes sniedzējam, kas iegūst tiesības;

| Y. | tā kā Eiropas Savienībā vismaz 3,1 miljons personisko un mājsaimniecības pakalpojumu sniedzēju ir nodarbināti nedeklarēti, nav atzīti un tiem nav tādu darba ņēmēju pamattiesību kā koplīgumi, sociālais nodrošinājums un sociālā aizsardzība (48); tā kā nedeklarēta nodarbinātība pazemina darba ņēmēju aizsardzību, atvieglo darbaspēka ekspluatēšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, vienlaikus radot ienākumu zudumu dalībvalstīm; tā kā aprūpes nozarē strādājošo trešo valstu valstspiederīgo bez dokumentiem apstākļi ir īpaši problemātiski saistībā ar viņu sociālajām tiesībām un piekļuvi pienācīgiem darba apstākļiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Savienībā vismaz 3,1 miljons personisko un mājsaimniecības pakalpojumu sniedzēju ir nodarbināti nedeklarēti, nav atzīti un tiem nav tādu darba ņēmēju pamattiesību kā koplīgumi, sociālais nodrošinājums un sociālā aizsardzība (48); tā kā nedeklarēta nodarbinātība pazemina darba ņēmēju aizsardzību, atvieglo darbaspēka ekspluatēšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, vienlaikus radot ienākumu zudumu dalībvalstīm; tā kā aprūpes nozarē strādājošo trešo valstu valstspiederīgo bez dokumentiem apstākļi ir īpaši problemātiski saistībā ar viņu sociālajām tiesībām un piekļuvi pienācīgiem darba apstākļiem;

| Z. | tā kā Eiropas platforma sadarbības stiprināšanai nolūkā novērst nedeklarētu darbu ir kļuvusi par Eiropas Darba iestādes (ELA) pastāvīgu darba grupu ar mērķi pastiprināt sadarbību ar dalībvalstu iestādēm nedeklarēta darba apkarošanā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Eiropas platforma sadarbības stiprināšanai nolūkā novērst nedeklarētu darbu ir kļuvusi par Eiropas Darba iestādes (ELA) pastāvīgu darba grupu ar mērķi pastiprināt sadarbību ar dalībvalstu iestādēm nedeklarēta darba apkarošanā;

| AA. | tā kā pētījumi liecina, ka vairāk nekā 90 % vecu cilvēku vecumdienās vēlētos dzīvot savās mājās; tomēr tikai 20 % cilvēku savas dzīves pēdējos gadus pavada savos privātajos mājokļos, jo daudzi dzīvo aprūpes iestādēs (49); tā kā trūkst aprūpes pakalpojumu, kas būtu pielāgoti personas vajadzībām un vēlmēm; tā kā tādēļ (50) aprūpes struktūras ir jāmaina no centralizētām iestādēm uz aprūpi, kas vērsta uz pacientiem, ģimenēm un kopienām, lai labāk atbalstītu to personu autonomiju, kurām vajadzīga aprūpe un atbalsts, sniedzot taustāmus ekonomiskus un sociālus ieguvumus un paaugstinot aprūpes saņēmēju labklājības līmeni; tā kā aprūpe dzīvesvietā bieži neatbilst standartiem par to personu neatkarības atbalstīšanu, kuras izmanto šos pakalpojumus, un tā bieži vien ir saistīta ar dzīves beigām, nevis kā vieta, kur dzīvot ar cieņu, baudīt dzīvi un turpināt piedalīties sociālajā un kultūras dzīvē; tā kā šīs pārmaiņas nav notikušas vai ir bijušas pārāk lēnas un tām trūkst resursu, turklāt ir jāņem vērā dažādas vajadzības un neaizsargātība kopienās, piemēram, attiecībā uz ienākumiem un citām nevienlīdzībām; tā kā dalībvalstīm būtu jāveic ieguldījumi šajā virzienā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā pētījumi liecina, ka vairāk nekā 90 % vecu cilvēku vecumdienās vēlētos dzīvot savās mājās; tomēr tikai 20 % cilvēku savas dzīves pēdējos gadus pavada savos privātajos mājokļos, jo daudzi dzīvo aprūpes iestādēs (49); tā kā trūkst aprūpes pakalpojumu, kas būtu pielāgoti personas vajadzībām un vēlmēm; tā kā tādēļ (50) aprūpes struktūras ir jāmaina no centralizētām iestādēm uz aprūpi, kas vērsta uz pacientiem, ģimenēm un kopienām, lai labāk atbalstītu to personu autonomiju, kurām vajadzīga aprūpe un atbalsts, sniedzot taustāmus ekonomiskus un sociālus ieguvumus un paaugstinot aprūpes saņēmēju labklājības līmeni; tā kā aprūpe dzīvesvietā bieži neatbilst standartiem par to personu neatkarības atbalstīšanu, kuras izmanto šos pakalpojumus, un tā bieži vien ir saistīta ar dzīves beigām, nevis kā vieta, kur dzīvot ar cieņu, baudīt dzīvi un turpināt piedalīties sociālajā un kultūras dzīvē; tā kā šīs pārmaiņas nav notikušas vai ir bijušas pārāk lēnas un tām trūkst resursu, turklāt ir jāņem vērā dažādas vajadzības un neaizsargātība kopienās, piemēram, attiecībā uz ienākumiem un citām nevienlīdzībām; tā kā dalībvalstīm būtu jāveic ieguldījumi šajā virzienā;

| AB. | tā kā ir svarīgi veikt turpmākus pētījumus par ļaunprātīgu izmantošanu visās aprūpes iestādēs, informēt par faktoriem, kas izraisa šādu praksi, veicināt informētību, apmācību, atklāšanu un cīņu pret ļaunprātīgu izmantošanu visās aprūpes iestādēs iesaistītajās profesijās un izveidot publiskas platformas ziņošanai par šādu praksi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir svarīgi veikt turpmākus pētījumus par ļaunprātīgu izmantošanu visās aprūpes iestādēs, informēt par faktoriem, kas izraisa šādu praksi, veicināt informētību, apmācību, atklāšanu un cīņu pret ļaunprātīgu izmantošanu visās aprūpes iestādēs iesaistītajās profesijās un izveidot publiskas platformas ziņošanai par šādu praksi;

| AC. | tā kā darba tirgum ir tendence būt nošķirtam pēc dzimumiem un zemāk vērtēt nozares, kurās sievietes veido lielāko darbaspēka daļu; tā kā 2020. gadā sieviešu bruto izpeļņa stundā ES bija vidēji par 13 % zemāka nekā vīriešu izpeļņa (51); |
| --- | --- |

AC.

tā kā darba tirgum ir tendence būt nošķirtam pēc dzimumiem un zemāk vērtēt nozares, kurās sievietes veido lielāko darbaspēka daļu; tā kā 2020. gadā sieviešu bruto izpeļņa stundā ES bija vidēji par 13 % zemāka nekā vīriešu izpeļņa (51);

| AD. | tā kā aprūpe bieži paliek nenovērtēta, saņem nelielu atzinību, ir nepietiekama un bieži vien nesniedz finansiālu atlīdzību neoficiāliem aprūpētājiem; tā kā nepietiekamais novērtējums attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem, kā arī aprūpes un mājsaimniecības darba nepietiekamā pamanāmība ir cieši saistīti ar dominējošajām dzimumu lomām un normām attiecībā uz sievietēm kā aprūpētājām un vīriešiem kā apgādniekiem un ar “dubultas devalvācijas” apburto loku, kad aprūpe bieži tiek piešķirta sabiedrības grupām ar vismazākajām iespējām šķietamās bezvērtības dēļ, savukārt aprūpes darbība tiek devalvēta, jo to veic grupas ar vismazākajām iespējām un tāpēc, ka mājas aprūpe un citi personiskās un mājsaimniecības aprūpes pakalpojumi tiek sniegti aiz slēgtām durvīm; |
| --- | --- |

AD.

tā kā aprūpe bieži paliek nenovērtēta, saņem nelielu atzinību, ir nepietiekama un bieži vien nesniedz finansiālu atlīdzību neoficiāliem aprūpētājiem; tā kā nepietiekamais novērtējums attiecībā uz atalgojumu un darba apstākļiem, kā arī aprūpes un mājsaimniecības darba nepietiekamā pamanāmība ir cieši saistīti ar dominējošajām dzimumu lomām un normām attiecībā uz sievietēm kā aprūpētājām un vīriešiem kā apgādniekiem un ar “dubultas devalvācijas” apburto loku, kad aprūpe bieži tiek piešķirta sabiedrības grupām ar vismazākajām iespējām šķietamās bezvērtības dēļ, savukārt aprūpes darbība tiek devalvēta, jo to veic grupas ar vismazākajām iespējām un tāpēc, ka mājas aprūpe un citi personiskās un mājsaimniecības aprūpes pakalpojumi tiek sniegti aiz slēgtām durvīm;

| AE. | tā kā aprūpes nozares feminizācija veicina dzimumu nodarbinātības, darba samaksas un pensiju atšķirības to sieviešu īpatsvara dēļ, kuras strādā oficiālā un neoficiālā aprūpē, un var palielināt nabadzības risku, kā arī samazināt nodokļus, ko maksā dalībvalstīm, un tādējādi Eiropa zaudē IKP 370 miljardu EUR apmērā gadā (52); |
| --- | --- |

AE.

tā kā aprūpes nozares feminizācija veicina dzimumu nodarbinātības, darba samaksas un pensiju atšķirības to sieviešu īpatsvara dēļ, kuras strādā oficiālā un neoficiālā aprūpē, un var palielināt nabadzības risku, kā arī samazināt nodokļus, ko maksā dalībvalstīm, un tādējādi Eiropa zaudē IKP 370 miljardu EUR apmērā gadā (52);

| AF. | tā kā aprūpes nozarē dominē sievietes un migranti, jo īpaši ES un trešo valstu migrējošie darba ņēmēji, proti, sievietes veido 76 % no 49 miljoniem dokumentēto aprūpes darbinieku ES (53) un vairāk nekā 85 % no neapmaksātiem aprūpētājiem visās dalībvalstīs, ņemot vērā gan ikdienas, gan iknedēļas darbu (54); |
| --- | --- |

AF.

tā kā aprūpes nozarē dominē sievietes un migranti, jo īpaši ES un trešo valstu migrējošie darba ņēmēji, proti, sievietes veido 76 % no 49 miljoniem dokumentēto aprūpes darbinieku ES (53) un vairāk nekā 85 % no neapmaksātiem aprūpētājiem visās dalībvalstīs, ņemot vērā gan ikdienas, gan iknedēļas darbu (54);

| AG. | tā kā 6,3 miljoni profesionāļu strādā ilgtermiņa aprūpē, no kuriem lielākā daļa ir sievietes (81 %), turklāt pieaug to darba ņēmēju skaits, kuri ir vecāki par 50 gadiem, strādā nepilnu laiku, ir nestabilā nodarbinātībā un ir platformu darbinieki, kā arī ir migrējošie, neoficiālie un mobilie darba ņēmēji, tostarp mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošie aprūpētāji (8 % no aprūpes nozarē strādājošajiem nav vietējie); tā kā 2020. gadā migranti un migrējošie darba ņēmēji veidoja 28 % no personiskās aprūpes darba ņēmējiem (55); tā kā aprūpes deficītu dažos ES reģionos saasina šī “aprūpes aizplūšana” un globālo aprūpes ķēžu parādība; tā kā tādēļ ir neiespējami runāt par aprūpi tikai valstu robežās; tā kā joprojām ir šķēršļi, kas kavē aprūpes pakalpojumu brīvu sniegšanu ES; tā kā šie darba ņēmēji ir būtiski mūsu sabiedrībai gan saistībā ar sabiedrības veselību, gan sociālo integrāciju aprūpes saņēmējiem, kas dažkārt ir izolēti; |
| --- | --- |

AG.

tā kā 6,3 miljoni profesionāļu strādā ilgtermiņa aprūpē, no kuriem lielākā daļa ir sievietes (81 %), turklāt pieaug to darba ņēmēju skaits, kuri ir vecāki par 50 gadiem, strādā nepilnu laiku, ir nestabilā nodarbinātībā un ir platformu darbinieki, kā arī ir migrējošie, neoficiālie un mobilie darba ņēmēji, tostarp mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošie aprūpētāji (8 % no aprūpes nozarē strādājošajiem nav vietējie); tā kā 2020. gadā migranti un migrējošie darba ņēmēji veidoja 28 % no personiskās aprūpes darba ņēmējiem (55); tā kā aprūpes deficītu dažos ES reģionos saasina šī “aprūpes aizplūšana” un globālo aprūpes ķēžu parādība; tā kā tādēļ ir neiespējami runāt par aprūpi tikai valstu robežās; tā kā joprojām ir šķēršļi, kas kavē aprūpes pakalpojumu brīvu sniegšanu ES; tā kā šie darba ņēmēji ir būtiski mūsu sabiedrībai gan saistībā ar sabiedrības veselību, gan sociālo integrāciju aprūpes saņēmējiem, kas dažkārt ir izolēti;

| AH. | tā kā visās dalībvalstīs atalgojums aprūpes un mājsaimniecības pakalpojumu nozarēs ir ievērojami zemāks par vidējo atalgojumu un zemāks par atalgojumu, ko darba ņēmēji saņem par to pašu darbu citās nozarēs, jo īpaši veselības aprūpē (56); tā kā tas ir saistīts ar neoficiālu darbu, zemāku darba koplīgumu slēgšanas aptvērumu šajās nozarēs, kā arī nepietiekamu vērtējumu nozarēm, kurās dominē sievietes, piemēram, aprūpes nozarei; tā kā tiem darbiniekiem, kas strādā peļņas un bezpeļņas sektoros, bieži nav pieejama darba ņēmēju pārstāvība un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu; tā kā atšķirība attiecībā pret vidējo darba samaksu ir vismazākā dalībvalstīs, kurās ir koplīgumi par nozares daļām (57); tā kā darba ņēmēju pārstāvībai, tostarp arodbiedrībām, un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu ir izšķiroša nozīme, lai pārstāvētu un aizstāvētu darba ņēmēju tiesības un intereses visās aprūpes vidēs, kā arī paaugstinātu un uzturētu standartus visā aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

AH.

tā kā visās dalībvalstīs atalgojums aprūpes un mājsaimniecības pakalpojumu nozarēs ir ievērojami zemāks par vidējo atalgojumu un zemāks par atalgojumu, ko darba ņēmēji saņem par to pašu darbu citās nozarēs, jo īpaši veselības aprūpē (56); tā kā tas ir saistīts ar neoficiālu darbu, zemāku darba koplīgumu slēgšanas aptvērumu šajās nozarēs, kā arī nepietiekamu vērtējumu nozarēm, kurās dominē sievietes, piemēram, aprūpes nozarei; tā kā tiem darbiniekiem, kas strādā peļņas un bezpeļņas sektoros, bieži nav pieejama darba ņēmēju pārstāvība un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu; tā kā atšķirība attiecībā pret vidējo darba samaksu ir vismazākā dalībvalstīs, kurās ir koplīgumi par nozares daļām (57); tā kā darba ņēmēju pārstāvībai, tostarp arodbiedrībām, un sarunām par darba koplīgumu slēgšanu ir izšķiroša nozīme, lai pārstāvētu un aizstāvētu darba ņēmēju tiesības un intereses visās aprūpes vidēs, kā arī paaugstinātu un uzturētu standartus visā aprūpes nozarē;

| AI. | tā kā Covid-19 krīze ir izcēlusi vairākas problēmas attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes darbinieku nodarbinātības noteikumiem; tā kā ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem bija pat lielāks risks saslimt ar Covid-19 nekā veselības aprūpes darbiniekiem slimnīcās, jo trūka individuālo aizsardzības līdzekļu un atbilstošas apmācības, lai īstenotu infekciju protokolus un citus profilakses pasākumus; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Covid-19 krīze ir izcēlusi vairākas problēmas attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes darbinieku nodarbinātības noteikumiem; tā kā ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem bija pat lielāks risks saslimt ar Covid-19 nekā veselības aprūpes darbiniekiem slimnīcās, jo trūka individuālo aizsardzības līdzekļu un atbilstošas apmācības, lai īstenotu infekciju protokolus un citus profilakses pasākumus;

| AJ. | tā kā, neraugoties uz to, ka aprūpe sniedz emocionālu gandarījumu lielākajai daļai aprūpētāju, tā bieži vien negatīvi ietekmē aprūpētāju fizisko un garīgo veselību un rada grūtības saskaņot aprūpi ar algotu darbu, kas ir īpaši svarīgi aprūpētājām-sievietēm (58); tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ir nesamērīgi ietekmēta oficiālo un neoficiālo aprūpētāju garīgā veselība; tā kā pandēmijas laikā ir saasinājušās garīgās problēmas, palielinot aprūpes slogu; tā kā aprūpes darbs bieži ir saistīts ar darbu maiņās, pēkšņiem izsaukumiem un garām darba stundām; tā kā veselības riski un slikta darba laika kvalitāte ir galvenie iemesli relatīvi augstam darba kavējumu skaitam ilgtermiņa aprūpes nozarē; tā kā 38 % aprūpes speciālistu uzskata, ka viņu darba negatīvās ietekmes dēļ viņi nevarēs turpināt darbu līdz 60 gadu vecumam (59); |
| --- | --- |

AJ.

tā kā, neraugoties uz to, ka aprūpe sniedz emocionālu gandarījumu lielākajai daļai aprūpētāju, tā bieži vien negatīvi ietekmē aprūpētāju fizisko un garīgo veselību un rada grūtības saskaņot aprūpi ar algotu darbu, kas ir īpaši svarīgi aprūpētājām-sievietēm (58); tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ir nesamērīgi ietekmēta oficiālo un neoficiālo aprūpētāju garīgā veselība; tā kā pandēmijas laikā ir saasinājušās garīgās problēmas, palielinot aprūpes slogu; tā kā aprūpes darbs bieži ir saistīts ar darbu maiņās, pēkšņiem izsaukumiem un garām darba stundām; tā kā veselības riski un slikta darba laika kvalitāte ir galvenie iemesli relatīvi augstam darba kavējumu skaitam ilgtermiņa aprūpes nozarē; tā kā 38 % aprūpes speciālistu uzskata, ka viņu darba negatīvās ietekmes dēļ viņi nevarēs turpināt darbu līdz 60 gadu vecumam (59);

| AK. | tā kā Eiropā 33 % ilgtermiņa aprūpes darbinieku ir saskārušies ar dažāda veida nelabvēlīgu sociālo uzvedību (tostarp verbālu vardarbību, draudiem un pazemojošu uzvedību) un tikai 22 % ilgtermiņa aprūpes darbinieku jūtas ļoti apmierināti ar saviem darba apstākļiem (60); |
| --- | --- |

AK.

tā kā Eiropā 33 % ilgtermiņa aprūpes darbinieku ir saskārušies ar dažāda veida nelabvēlīgu sociālo uzvedību (tostarp verbālu vardarbību, draudiem un pazemojošu uzvedību) un tikai 22 % ilgtermiņa aprūpes darbinieku jūtas ļoti apmierināti ar saviem darba apstākļiem (60);

| AL. | tā kā ir dažādi oficiālo mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošo aprūpētāju nodarbinātības veidi, piemēram, ar aprūpes uzņēmumu vai pagaidu nodarbinātības aģentūru un starpnieku starpniecību; |
| --- | --- |

AL.

tā kā ir dažādi oficiālo mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošo aprūpētāju nodarbinātības veidi, piemēram, ar aprūpes uzņēmumu vai pagaidu nodarbinātības aģentūru un starpnieku starpniecību;

| AM. | tā kā sievietes veido lielāko daļu no cilvēkiem, kas saņem aprūpi, un 44 miljoni cilvēku ES sniedz neoficiālu ilgtermiņa aprūpi ģimenes locekļiem, kaimiņiem vai draugiem (61), no kuriem lielākā daļa ir sievietes, turklāt 12 % sieviešu un 7 % vīriešu sniedz neoficiālu ilgtermiņa aprūpi vairāk nekā 40 stundas nedēļā (62); tā kā gandrīz 30 % cilvēku, kas vecāki par 65 gadiem, ir saslimuši ar divām vai vairākām nepārnēsājamām slimībām (NCD); tā kā NCD ir ievērojams un pieaugošs slogs pacientiem, aprūpētājiem, sabiedrībai un veselības sistēmām; |
| --- | --- |

AM.

tā kā sievietes veido lielāko daļu no cilvēkiem, kas saņem aprūpi, un 44 miljoni cilvēku ES sniedz neoficiālu ilgtermiņa aprūpi ģimenes locekļiem, kaimiņiem vai draugiem (61), no kuriem lielākā daļa ir sievietes, turklāt 12 % sieviešu un 7 % vīriešu sniedz neoficiālu ilgtermiņa aprūpi vairāk nekā 40 stundas nedēļā (62); tā kā gandrīz 30 % cilvēku, kas vecāki par 65 gadiem, ir saslimuši ar divām vai vairākām nepārnēsājamām slimībām (NCD); tā kā NCD ir ievērojams un pieaugošs slogs pacientiem, aprūpētājiem, sabiedrībai un veselības sistēmām;

| AN. | tā kā lielais aprūpes saņēmēju skaits, kam vajadzīga neoficiālā aprūpe, ir tieši saistīts ar to, ka nav pieejami, piekļūstami un cenas ziņā pieņemami kvalitatīvi profesionāli pakalpojumi, kas pielāgoti viņu vajadzībām, kā arī ar to, ka daudzas dalībvalstis parasti izvēlas neapmaksātu neoficiālo aprūpi kā galveno aprūpes sniegšanas avotu (63); tā kā neoficiālās aprūpes sniegšanai vajadzētu būt izvēlei, nevis nepieciešamībai pieejamo aprūpes pakalpojumu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

AN.

tā kā lielais aprūpes saņēmēju skaits, kam vajadzīga neoficiālā aprūpe, ir tieši saistīts ar to, ka nav pieejami, piekļūstami un cenas ziņā pieņemami kvalitatīvi profesionāli pakalpojumi, kas pielāgoti viņu vajadzībām, kā arī ar to, ka daudzas dalībvalstis parasti izvēlas neapmaksātu neoficiālo aprūpi kā galveno aprūpes sniegšanas avotu (63); tā kā neoficiālās aprūpes sniegšanai vajadzētu būt izvēlei, nevis nepieciešamībai pieejamo aprūpes pakalpojumu trūkuma dēļ;

| AO. | tā kā būtiska daļa no oficiālā mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošo aprūpes sniedzēju nozares darbojas pelēkajā zonā, kas slikti ietekmē aprūpes mājās kvalitāti; tā kā trūkst datu, kas ļautu precīzi noteikt aprūpētāju skaitu pelēkajā zonā; |
| --- | --- |

AO.

tā kā būtiska daļa no oficiālā mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošo aprūpes sniedzēju nozares darbojas pelēkajā zonā, kas slikti ietekmē aprūpes mājās kvalitāti; tā kā trūkst datu, kas ļautu precīzi noteikt aprūpētāju skaitu pelēkajā zonā;

| AP. | tā kā sievietes katru nedēļu velta 13 stundas vairāk nekā vīrieši neapmaksātai aprūpei un mājsaimniecības darbiem ES (64); tā kā apgādājamo ģimenes locekļu piekļuve cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem oficiāliem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem un nevienlīdzīgs neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības darba sadalījums starp vīriešiem un sievietēm ir izšķiroši faktori, kas nosaka, vai sievietes uzsāk un saglabā darbu un kāda ir viņu darba kvalitāte; tā kā 7,7 miljoni sieviešu ES paliek ārpus darba tirgus neoficiālās aprūpes pienākumu dēļ, salīdzinot tikai ar 450 000 vīriešu, un 29 % sieviešu, kas nodarbinātas nepilnu darba laiku, atsaucas uz aprūpes pienākumiem kā galveno iemeslu, lai sāktu strādāt nepilnu darba laiku (65); tā kā tikai 6 % vīriešu norāda, ka galvenais iemesls strādāt nepilnu darba laiku ir aprūpes pienākumi, salīdzinot ar 29 % sieviešu, un tā kā tikai 64 % tēvu ES ikdienā sniedz aprūpi (66); |
| --- | --- |

AP.

tā kā sievietes katru nedēļu velta 13 stundas vairāk nekā vīrieši neapmaksātai aprūpei un mājsaimniecības darbiem ES (64); tā kā apgādājamo ģimenes locekļu piekļuve cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem oficiāliem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem un nevienlīdzīgs neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības darba sadalījums starp vīriešiem un sievietēm ir izšķiroši faktori, kas nosaka, vai sievietes uzsāk un saglabā darbu un kāda ir viņu darba kvalitāte; tā kā 7,7 miljoni sieviešu ES paliek ārpus darba tirgus neoficiālās aprūpes pienākumu dēļ, salīdzinot tikai ar 450 000 vīriešu, un 29 % sieviešu, kas nodarbinātas nepilnu darba laiku, atsaucas uz aprūpes pienākumiem kā galveno iemeslu, lai sāktu strādāt nepilnu darba laiku (65); tā kā tikai 6 % vīriešu norāda, ka galvenais iemesls strādāt nepilnu darba laiku ir aprūpes pienākumi, salīdzinot ar 29 % sieviešu, un tā kā tikai 64 % tēvu ES ikdienā sniedz aprūpi (66);

| AQ. | tā kā sievietes arī biežāk pārtrauc karjeru, mēdz strādāt īsākas stundas un, visticamāk, strādā nepilnu darba laiku, nestabilu vai pagaidu darbu; tā kā nozaru segregācija, nevienlīdzīga neapmaksāta aprūpes un mājsaimniecības darbu sadale ir galvenie iemesli pašreizējām nodarbinātības, algu un pensiju atšķirībām, kā arī lielākam sieviešu nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā sieviešu un vīriešu pensiju atšķirība 2020. gadā vidēji bija 27 % (67); tā kā vienlīdzīgai neapmaksāta aprūpes un mājsaimniecības darba sadalei, kas nozīmē vienlīdzīgu vīriešu iesaistīšanos, ir nepārprotama pozitīva ietekme uz to sieviešu īpatsvaru, kuras strādā algotu darbu, un uz atalgojuma atšķirību samazināšanu starp dzimumiem; tā kā 60 % sieviešu, salīdzinot ar 17 % nodarbināto vīriešu, bērnu aprūpes pienākumi rada izmaiņas nodarbinātībā un samazina darba laiku 18 % nodarbināto sieviešu un tikai 3 % vīriešu (68); tā kā kvalitatīvu bērnu aprūpes iestāžu pieejamība, sasniedzamība un iespēja tās izmantot par pieņemamām cenām ir būtiski faktori, kas ļauj cilvēkiem, jo īpaši sievietēm, kurām ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū; tā kā sabiedrības veselības problēmas, piemēram, migrēna, ir biežāk sastopamas sieviešu vidū (69) un tā kā liela daļa skarto sieviešu joprojām ir bērnu aprūpes un mājsaimniecības darbu “frontes līnijā”; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā sievietes arī biežāk pārtrauc karjeru, mēdz strādāt īsākas stundas un, visticamāk, strādā nepilnu darba laiku, nestabilu vai pagaidu darbu; tā kā nozaru segregācija, nevienlīdzīga neapmaksāta aprūpes un mājsaimniecības darbu sadale ir galvenie iemesli pašreizējām nodarbinātības, algu un pensiju atšķirībām, kā arī lielākam sieviešu nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā sieviešu un vīriešu pensiju atšķirība 2020. gadā vidēji bija 27 % (67); tā kā vienlīdzīgai neapmaksāta aprūpes un mājsaimniecības darba sadalei, kas nozīmē vienlīdzīgu vīriešu iesaistīšanos, ir nepārprotama pozitīva ietekme uz to sieviešu īpatsvaru, kuras strādā algotu darbu, un uz atalgojuma atšķirību samazināšanu starp dzimumiem; tā kā 60 % sieviešu, salīdzinot ar 17 % nodarbināto vīriešu, bērnu aprūpes pienākumi rada izmaiņas nodarbinātībā un samazina darba laiku 18 % nodarbināto sieviešu un tikai 3 % vīriešu (68); tā kā kvalitatīvu bērnu aprūpes iestāžu pieejamība, sasniedzamība un iespēja tās izmantot par pieņemamām cenām ir būtiski faktori, kas ļauj cilvēkiem, jo īpaši sievietēm, kurām ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū; tā kā sabiedrības veselības problēmas, piemēram, migrēna, ir biežāk sastopamas sieviešu vidū (69) un tā kā liela daļa skarto sieviešu joprojām ir bērnu aprūpes un mājsaimniecības darbu “frontes līnijā”;

| AR. | tā kā šīs atšķirības ir apstiprinājušās visā pasaulē, jo sievietes vidēji 3,2 reizes vairāk laika (201 darba diena gadā) nekā vīrieši (63 darba dienas) velta neapmaksātam aprūpes darbam, un tas jo īpaši vērojams starp meitenēm un sievietēm, kas dzīvo valstīs ar vidējiem ienākumiem, kam ir zemāki izglītības sasniegumi, kas dzīvo lauku apvidos un kam ir bērni līdz skolas vecumam (70); |
| --- | --- |

AR.

tā kā šīs atšķirības ir apstiprinājušās visā pasaulē, jo sievietes vidēji 3,2 reizes vairāk laika (201 darba diena gadā) nekā vīrieši (63 darba dienas) velta neapmaksātam aprūpes darbam, un tas jo īpaši vērojams starp meitenēm un sievietēm, kas dzīvo valstīs ar vidējiem ienākumiem, kam ir zemāki izglītības sasniegumi, kas dzīvo lauku apvidos un kam ir bērni līdz skolas vecumam (70);

| AS. | tā kā sievietes ir pārsvarā pārstāvētas kritiski svarīgās profesijās (4 no 16 citām profesiju kategorijām, ko uzskata par kritiski svarīgām, vairāk nekā 50 % no darbaspēka ES ir sievietes) (71), piemēram, aprūpes speciālisti, kuru uzdevumus lielākoties nevar veikt tāldarbā, kā arī nozarēs, ko pandēmija skārusi vissmagāk, un tādējādi tās ir bijušas pakļautas lielam inficēšanās riskam, lielai slodzei, darba un privātās dzīves līdzsvara traucējumiem un darba zaudēšanai; tā kā jo īpaši ir pasliktinājušies darba un dzīves apstākļi sievietēm ar maziem bērniem, kuras strādā algotu darbu (72); |
| --- | --- |

AS.

tā kā sievietes ir pārsvarā pārstāvētas kritiski svarīgās profesijās (4 no 16 citām profesiju kategorijām, ko uzskata par kritiski svarīgām, vairāk nekā 50 % no darbaspēka ES ir sievietes) (71), piemēram, aprūpes speciālisti, kuru uzdevumus lielākoties nevar veikt tāldarbā, kā arī nozarēs, ko pandēmija skārusi vissmagāk, un tādējādi tās ir bijušas pakļautas lielam inficēšanās riskam, lielai slodzei, darba un privātās dzīves līdzsvara traucējumiem un darba zaudēšanai; tā kā jo īpaši ir pasliktinājušies darba un dzīves apstākļi sievietēm ar maziem bērniem, kuras strādā algotu darbu (72);

| AT. | tā kā aprūpe joprojām ir viena no galvenajām dzimumu arhetipu reproducēšanas jomām, ko vēl vairāk pastiprina ieguldījumu trūkums kvalitatīvos pakalpojumos un ar dzimumu saistīti aizspriedumi citās politikas jomās, kas nesamērīgi ietekmē sieviešu pašnoteikšanos sociālajā un profesionālajā dzīvē, piemēram, nodokļu atvieglojumu sistēmā; |
| --- | --- |

AT.

tā kā aprūpe joprojām ir viena no galvenajām dzimumu arhetipu reproducēšanas jomām, ko vēl vairāk pastiprina ieguldījumu trūkums kvalitatīvos pakalpojumos un ar dzimumu saistīti aizspriedumi citās politikas jomās, kas nesamērīgi ietekmē sieviešu pašnoteikšanos sociālajā un profesionālajā dzīvē, piemēram, nodokļu atvieglojumu sistēmā;

| AU. | tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumiem var būt ievērojams potenciāls un ieguldījums aprūpētāju reintegrācijas veicināšanā darba tirgū; |
| --- | --- |

AU.

tā kā sociālās ekonomikas uzņēmumiem var būt ievērojams potenciāls un ieguldījums aprūpētāju reintegrācijas veicināšanā darba tirgū;

| AV. | tā kā vairākas ES dalībvalstis un reģioni joprojām nespēj sasniegt mērķi nodrošināt 90 % bērnu aprūpi vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un 33 % bērnu vecumā līdz trim gadiem; tā kā pietiekamas infrastruktūras trūkums, kas piedāvātu kvalitatīvu un pieejamu bērnu aprūpi ikvienam, jo īpaši agrīnas pirmsskolas aprūpes pakalpojumu, sevišķi ietekmē bērnus no nelabvēlīgām ģimenēm, atspoguļojot uzņemšanas līmeni zem vidējā tādu bērnu gadījumā kā bērni ar invaliditāti, bērni no romu un citām minoritāšu kopienām, migrantu bērni, bērni, kas dzīvo nabadzībā, un bērni no citām neizdevīgā stāvoklī esošām grupām, kuriem būtu bijis vēlams saņemt agrīno pirmsskolas aprūpi (73); |
| --- | --- |

AV.

tā kā vairākas ES dalībvalstis un reģioni joprojām nespēj sasniegt mērķi nodrošināt 90 % bērnu aprūpi vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un 33 % bērnu vecumā līdz trim gadiem; tā kā pietiekamas infrastruktūras trūkums, kas piedāvātu kvalitatīvu un pieejamu bērnu aprūpi ikvienam, jo īpaši agrīnas pirmsskolas aprūpes pakalpojumu, sevišķi ietekmē bērnus no nelabvēlīgām ģimenēm, atspoguļojot uzņemšanas līmeni zem vidējā tādu bērnu gadījumā kā bērni ar invaliditāti, bērni no romu un citām minoritāšu kopienām, migrantu bērni, bērni, kas dzīvo nabadzībā, un bērni no citām neizdevīgā stāvoklī esošām grupām, kuriem būtu bijis vēlams saņemt agrīno pirmsskolas aprūpi (73);

| AW. | tā kā 2020. gadā 24,2 %, proti, gandrīz 18 miljoni, bērnu ES bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; tā kā bērni no ģimenēm ar zemiem ienākumiem, bērni-bezpajumtnieki, bērni ar invaliditāti, bērni ar migrantu izcelsmi, bērni ar minoritāšu etnisko izcelsmi, jo īpaši romu bērni, bērni institucionālajā aprūpē, bērni nestabilās ģimenes situācijās, viena vecāka ģimenēs, LGBTIQ + ģimenēs un ģimenēs, kurās vecāki atrodas darbā ārvalstīs, saskaras ar nopietnām grūtībām, piemēram, nopietnu mājokļa trūkumu vai pārapdzīvotību un šķēršļiem piekļuvei ikdienas pakalpojumiem un pamatpakalpojumiem; tā kā bērni ar invaliditāti ES nesamērīgi biežāk tiek ievietoti aprūpes iestādēs nekā bērni bez invaliditātes un šķiet, ka viņi daudz mazāk gūst labumu no centieniem nodrošināt pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē (74); tā kā Eiropas Garantija bērniem ir ES instruments, kura mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, garantējot brīvas un efektīvas iespējas bērniem, kam ir vajadzīgi pamataprūpes pakalpojumi, piemēram, agrīna pirmsskolas izglītība un aprūpe, izglītojošas un skolas aktivitātes, veselības aprūpe un vismaz viena veselīga maltīte katru skolas dienu, kā arī efektīvas iespējas visiem bērniem, kuriem ir nepieciešams veselīgs uzturs un pienācīgs mājoklis (75); tā kā bērnu personīgajai attīstībai un labklājībai ir ļoti svarīga piekļuve kvalitatīvai bērnu aprūpei un izglītībai par pieņemamām cenām; tā kā ir nepārprotama pozitīva korelācija starp bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību, no vienas puses, un nodarbinātību un vīriešu un jo īpaši sieviešu ienākumiem, no otras puses (76); |
| --- | --- |

AW.

tā kā 2020. gadā 24,2 %, proti, gandrīz 18 miljoni, bērnu ES bija pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; tā kā bērni no ģimenēm ar zemiem ienākumiem, bērni-bezpajumtnieki, bērni ar invaliditāti, bērni ar migrantu izcelsmi, bērni ar minoritāšu etnisko izcelsmi, jo īpaši romu bērni, bērni institucionālajā aprūpē, bērni nestabilās ģimenes situācijās, viena vecāka ģimenēs, LGBTIQ + ģimenēs un ģimenēs, kurās vecāki atrodas darbā ārvalstīs, saskaras ar nopietnām grūtībām, piemēram, nopietnu mājokļa trūkumu vai pārapdzīvotību un šķēršļiem piekļuvei ikdienas pakalpojumiem un pamatpakalpojumiem; tā kā bērni ar invaliditāti ES nesamērīgi biežāk tiek ievietoti aprūpes iestādēs nekā bērni bez invaliditātes un šķiet, ka viņi daudz mazāk gūst labumu no centieniem nodrošināt pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi kopienā un ģimenē (74); tā kā Eiropas Garantija bērniem ir ES instruments, kura mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, garantējot brīvas un efektīvas iespējas bērniem, kam ir vajadzīgi pamataprūpes pakalpojumi, piemēram, agrīna pirmsskolas izglītība un aprūpe, izglītojošas un skolas aktivitātes, veselības aprūpe un vismaz viena veselīga maltīte katru skolas dienu, kā arī efektīvas iespējas visiem bērniem, kuriem ir nepieciešams veselīgs uzturs un pienācīgs mājoklis (75); tā kā bērnu personīgajai attīstībai un labklājībai ir ļoti svarīga piekļuve kvalitatīvai bērnu aprūpei un izglītībai par pieņemamām cenām; tā kā ir nepārprotama pozitīva korelācija starp bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību, no vienas puses, un nodarbinātību un vīriešu un jo īpaši sieviešu ienākumiem, no otras puses (76);

| AX. | tā kā piekļuve kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši ilgtermiņa aprūpei, arvien vairāk ir atkarīga no individuālajiem un ģimenes ienākumiem, dzīvesvietas, pakalpojumu pieejamības un pakalpojumu sniegšanas iespējām, kā arī pakalpojumu sniedzēju ģeogrāfiskās pieejamības un brīvās iespējas; tā kā tiek lēsts, ka divām no trim personām, kam vajadzīga aprūpe, nav pieejami aprūpes pakalpojumi galvenokārt to nepieejamības un dārdzības dēļ (77); tā kā mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, zemāku izglītības līmeni un migrantu mājsaimniecībām ir vislielākās grūtības piekļūt oficiāliem mājās sniegtiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem; tā kā visā ES viena trešdaļa — un piecās dalībvalstīs pat vairāk nekā puse — mājsaimniecību ir norādījušas, ka tām ir vajadzīgi profesionāli ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi, bet tās nevar tiem piekļūt finansiālu iemeslu dēļ (78); tā kā piekļuvei veselības aprūpei un aprūpei vajadzētu būt vispārējai, efektīvai neatkarīgi no ekonomiskajiem apstākļiem vai atšķirīgas dzīvesvietas vai administratīvās situācijas un statusa; tā kā personas ar zemākiem ienākumiem ir arī grupa, kurā aprūpes vajadzības ir biežāk sastopamas (79); |
| --- | --- |

AX.

tā kā piekļuve kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši ilgtermiņa aprūpei, arvien vairāk ir atkarīga no individuālajiem un ģimenes ienākumiem, dzīvesvietas, pakalpojumu pieejamības un pakalpojumu sniegšanas iespējām, kā arī pakalpojumu sniedzēju ģeogrāfiskās pieejamības un brīvās iespējas; tā kā tiek lēsts, ka divām no trim personām, kam vajadzīga aprūpe, nav pieejami aprūpes pakalpojumi galvenokārt to nepieejamības un dārdzības dēļ (77); tā kā mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, zemāku izglītības līmeni un migrantu mājsaimniecībām ir vislielākās grūtības piekļūt oficiāliem mājās sniegtiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem; tā kā visā ES viena trešdaļa — un piecās dalībvalstīs pat vairāk nekā puse — mājsaimniecību ir norādījušas, ka tām ir vajadzīgi profesionāli ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi, bet tās nevar tiem piekļūt finansiālu iemeslu dēļ (78); tā kā piekļuvei veselības aprūpei un aprūpei vajadzētu būt vispārējai, efektīvai neatkarīgi no ekonomiskajiem apstākļiem vai atšķirīgas dzīvesvietas vai administratīvās situācijas un statusa; tā kā personas ar zemākiem ienākumiem ir arī grupa, kurā aprūpes vajadzības ir biežāk sastopamas (79);

| AY. | tā kā digitālajām tehnoloģijām ir potenciāls atbalstīt gan oficiālos, gan neoficiālos aprūpētājus un samazināt slogu, ar ko tie saskaras, piemēram, pārvadājot pacientus uz konsultācijām, ko varētu rīkot tiešsaistē; tā kā Eurocarers 2021. gada apsekojums liecina, ka 78 % neoficiālo aprūpētāju nekad nav izmantojuši ar aprūpi saistītas tehnoloģijas (80); tā kā aprūpes nozarē ir jāņem vērā digitalizācija un lietu internets, bet tam nevajadzētu pilnībā aizstāt neaizstājamo cilvēku mijiedarbību, kas saistīta ar aprūpi; tā kā būtu jāveicina pētījumi un izmēģinājuma projekti, lai pārbaudītu digitālo pakalpojumu praktiskumu un efektivitāti; tā kā veciem cilvēkiem, tostarp tiem, kas saņem aprūpi, ir grūtības piekļūt digitālajiem pakalpojumiem; tā kā piekļuve digitālajiem pakalpojumiem, tostarp piekļuve digitālajām prasmēm, būtu jāuzskata par aprūpes saņēmēju tiesībām; tā kā krasā pāreja uz tāldarbu atklāja vajadzību labāk piemērot, pārskatīt un atjaunināt tiesību aktus, kas saistīti ar darba apstākļiem digitālajā vidē un mākslīgā intelekta izmantošanu profesionālajā dzīvē; |
| --- | --- |

AY.

tā kā digitālajām tehnoloģijām ir potenciāls atbalstīt gan oficiālos, gan neoficiālos aprūpētājus un samazināt slogu, ar ko tie saskaras, piemēram, pārvadājot pacientus uz konsultācijām, ko varētu rīkot tiešsaistē; tā kā Eurocarers 2021. gada apsekojums liecina, ka 78 % neoficiālo aprūpētāju nekad nav izmantojuši ar aprūpi saistītas tehnoloģijas (80); tā kā aprūpes nozarē ir jāņem vērā digitalizācija un lietu internets, bet tam nevajadzētu pilnībā aizstāt neaizstājamo cilvēku mijiedarbību, kas saistīta ar aprūpi; tā kā būtu jāveicina pētījumi un izmēģinājuma projekti, lai pārbaudītu digitālo pakalpojumu praktiskumu un efektivitāti; tā kā veciem cilvēkiem, tostarp tiem, kas saņem aprūpi, ir grūtības piekļūt digitālajiem pakalpojumiem; tā kā piekļuve digitālajiem pakalpojumiem, tostarp piekļuve digitālajām prasmēm, būtu jāuzskata par aprūpes saņēmēju tiesībām; tā kā krasā pāreja uz tāldarbu atklāja vajadzību labāk piemērot, pārskatīt un atjaunināt tiesību aktus, kas saistīti ar darba apstākļiem digitālajā vidē un mākslīgā intelekta izmantošanu profesionālajā dzīvē;

| AZ. | tā kā intersekcionālajai diskriminācijai pakļautās sievietes saskaras ar papildu šķēršļiem veselības aprūpes un aprūpes pakalpojumu pieejamībā un tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš netiešu neobjektīvu seku novēršanai privāto un sabiedrisko pakalpojumu pieejamībā, ko rada pašreizējie stereotipi un dažu grupu nepietiekama pārstāvība šajās iestādēs; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā intersekcionālajai diskriminācijai pakļautās sievietes saskaras ar papildu šķēršļiem veselības aprūpes un aprūpes pakalpojumu pieejamībā un tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš netiešu neobjektīvu seku novēršanai privāto un sabiedrisko pakalpojumu pieejamībā, ko rada pašreizējie stereotipi un dažu grupu nepietiekama pārstāvība šajās iestādēs;

| BA. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš īpaši veciem cilvēkiem, lai vajadzības gadījumā atbalstītu tos, kas vairs nespēj dzīvot patstāvīgi, un nepieļautu viņu izolētību; |
| --- | --- |

BA.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāpievērš īpaši veciem cilvēkiem, lai vajadzības gadījumā atbalstītu tos, kas vairs nespēj dzīvot patstāvīgi, un nepieļautu viņu izolētību;

| BB. | tā kā ir pienācīgi jāņem vērā profilakses un veco ļaužu rehabilitācijas nozīme veselīgā un cilvēka cienīgā novecošanā; |
| --- | --- |

BB.

tā kā ir pienācīgi jāņem vērā profilakses un veco ļaužu rehabilitācijas nozīme veselīgā un cilvēka cienīgā novecošanā;

| BC. | tā kā ir jāpārveido māsu aprūpe, pēc iespējas nodrošinot bezmaksas vai cenas ziņā pieejamu medmāsu aprūpi mājās; |
| --- | --- |

BC.

tā kā ir jāpārveido māsu aprūpe, pēc iespējas nodrošinot bezmaksas vai cenas ziņā pieejamu medmāsu aprūpi mājās;

| BD. | tā kā, palielinot ieguldījumus aprūpes ekonomikā atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķiem, līdz 2035. gadam pasaulē tiktu radīti gandrīz 300 miljoni papildu darbvietu (81); to veidotu 96 miljoni tiešo darbvietu bērnu aprūpes jomā, 136 miljoni tiešo darbvietu ilgtermiņa aprūpes jomā un 67 miljoni netiešo darbvietu ar aprūpi nesaistītās nozarēs; tā kā šim darbvietu radīšanas līmenim būtu vajadzīgi ieguldījumi 3,2 % apmērā no pasaules IKP, ņemot vērā kopējās izmaksas, no kā jāatņem nodokļu ieņēmumi (82); tā kā Eiropas Komisija lēš, ka līdz 2030. gadam ES aprūpes nozarē tiks radīti 8 miljoni jaunu darbvietu (83); |
| --- | --- |

BD.

tā kā, palielinot ieguldījumus aprūpes ekonomikā atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķiem, līdz 2035. gadam pasaulē tiktu radīti gandrīz 300 miljoni papildu darbvietu (81); to veidotu 96 miljoni tiešo darbvietu bērnu aprūpes jomā, 136 miljoni tiešo darbvietu ilgtermiņa aprūpes jomā un 67 miljoni netiešo darbvietu ar aprūpi nesaistītās nozarēs; tā kā šim darbvietu radīšanas līmenim būtu vajadzīgi ieguldījumi 3,2 % apmērā no pasaules IKP, ņemot vērā kopējās izmaksas, no kā jāatņem nodokļu ieņēmumi (82); tā kā Eiropas Komisija lēš, ka līdz 2030. gadam ES aprūpes nozarē tiks radīti 8 miljoni jaunu darbvietu (83);

| BE. | tā kā demogrāfiskās pārmaiņas un ar tām saistītā iedzīvotāju novecošana palielinās pieprasījumu pēc aprūpes pakalpojumiem; tā kā ir maz ticams, ka automatizēti varētu aizstāt vai samazināt aprūpes darbu; tā kā tam vajadzētu motivēt ES un dalībvalstis veikt ieguldījumus aprūpes ekonomikā kā daudzsološā darbvietu radīšanas nozarē saistībā ar digitālo pārkārtošanu, lai palielinātu kvalificētu darbinieku skaitu un piesaistītu šai nozarei vairāk cilvēku; |
| --- | --- |

BE.

tā kā demogrāfiskās pārmaiņas un ar tām saistītā iedzīvotāju novecošana palielinās pieprasījumu pēc aprūpes pakalpojumiem; tā kā ir maz ticams, ka automatizēti varētu aizstāt vai samazināt aprūpes darbu; tā kā tam vajadzētu motivēt ES un dalībvalstis veikt ieguldījumus aprūpes ekonomikā kā daudzsološā darbvietu radīšanas nozarē saistībā ar digitālo pārkārtošanu, lai palielinātu kvalificētu darbinieku skaitu un piesaistītu šai nozarei vairāk cilvēku;

| BF. | tā kā joprojām nav aprūpes, jo īpaši sociālās aprūpes pakalpojumu, kvalitātes standartu vai tie ir nepietiekami; |
| --- | --- |

BF.

tā kā joprojām nav aprūpes, jo īpaši sociālās aprūpes pakalpojumu, kvalitātes standartu vai tie ir nepietiekami;

| BG. | tā kā aprūpes nozarei ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, resursi un reformas; tā kā 2018. gadā aplēstā gada ieguldījumu atšķirība sociālajā infrastruktūrā Eiropā bija 100–150 miljardi EUR (84); tā kā 2021. gada ziņojumā par novecošanu prognozēts, ka publiskie izdevumi, kas vajadzīgi, lai segtu ilgtermiņa aprūpes un atbalsta izmaksas, 2070. gadā palielināsies līdz 2,9 % no IKP gadā salīdzinājumā ar 1,7 % 2016. gadā, savukārt “veselīgas novecošanas” scenārijs var ievērojami samazināt šīs izmaksas un ievērojami palielināt ilgtermiņa aprūpes vajadzību pilnīgu segšanu; |
| --- | --- |

BG.

tā kā aprūpes nozarei ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi, resursi un reformas; tā kā 2018. gadā aplēstā gada ieguldījumu atšķirība sociālajā infrastruktūrā Eiropā bija 100–150 miljardi EUR (84); tā kā 2021. gada ziņojumā par novecošanu prognozēts, ka publiskie izdevumi, kas vajadzīgi, lai segtu ilgtermiņa aprūpes un atbalsta izmaksas, 2070. gadā palielināsies līdz 2,9 % no IKP gadā salīdzinājumā ar 1,7 % 2016. gadā, savukārt “veselīgas novecošanas” scenārijs var ievērojami samazināt šīs izmaksas un ievērojami palielināt ilgtermiņa aprūpes vajadzību pilnīgu segšanu;

| BH. | tā kā ir būtiski izprast mijiedarbību starp oficiālo un neoficiālo aprūpi; tā kā oficiālie aprūpes pakalpojumi var sniegt atbalstu neoficiālajiem aprūpētājiem, piemēram, dodot viņiem iespēju atpūsties, kā arī nodrošinot viņiem apmācību; tā kā neoficiālo aprūpētāju oficiālas atzīšanas trūkums un ar to saistītais datu trūkums par viņiem un viņu vajadzībām ir šķērslis šādai mijiedarbībai; |
| --- | --- |

BH.

tā kā ir būtiski izprast mijiedarbību starp oficiālo un neoficiālo aprūpi; tā kā oficiālie aprūpes pakalpojumi var sniegt atbalstu neoficiālajiem aprūpētājiem, piemēram, dodot viņiem iespēju atpūsties, kā arī nodrošinot viņiem apmācību; tā kā neoficiālo aprūpētāju oficiālas atzīšanas trūkums un ar to saistītais datu trūkums par viņiem un viņu vajadzībām ir šķērslis šādai mijiedarbībai;

| BI. | tā kā aprūpes sniegšana ir atkarīga no labi finansētiem un pienācīgi funkcionējošiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un sociālās aizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

BI.

tā kā aprūpes sniegšana ir atkarīga no labi finansētiem un pienācīgi funkcionējošiem sabiedriskajiem pakalpojumiem un sociālās aizsardzības sistēmām;

| BJ. | tā kā neoficiālo aprūpētāju vidū ir vērojamas lielas atšķirības; tā kā viņu vajadzības atšķiras atkarībā no viņu sociālekonomiskā konteksta, viņu dalības darba tirgū, viņu aprūpējamo vajadzībām un laika, ko viņi pavada aprūpējamo aprūpēšanai; |
| --- | --- |

BJ.

tā kā neoficiālo aprūpētāju vidū ir vērojamas lielas atšķirības; tā kā viņu vajadzības atšķiras atkarībā no viņu sociālekonomiskā konteksta, viņu dalības darba tirgū, viņu aprūpējamo vajadzībām un laika, ko viņi pavada aprūpējamo aprūpēšanai;

| BK. | tā kā vairumā Eiropas valstu joprojām netiek diagnosticēti pilnīgi visi faktiskās saslimšanas gadījumi ar neirodeģeneratīvām slimībām, piemēram, Alcheimera slimību un citām atmiņu ietekmējošām slimībām; tā kā ir skaidras norādes, ka pašreizējais apstiprināto demences gadījumu skaits (9 miljoni) līdz 2050. gadam divkāršosies; tā kā demence joprojām nesamērīgi ietekmē tieši sievietes (85); |
| --- | --- |

BK.

tā kā vairumā Eiropas valstu joprojām netiek diagnosticēti pilnīgi visi faktiskās saslimšanas gadījumi ar neirodeģeneratīvām slimībām, piemēram, Alcheimera slimību un citām atmiņu ietekmējošām slimībām; tā kā ir skaidras norādes, ka pašreizējais apstiprināto demences gadījumu skaits (9 miljoni) līdz 2050. gadam divkāršosies; tā kā demence joprojām nesamērīgi ietekmē tieši sievietes (85);

| BL. | tā kā 2021. gada februārī Eiropas Ombuds uzsāka patstāvīgu izmeklēšanu par Komisijas lomu deinstitucionalizācijas procesā ES, galveno uzmanību pievēršot tam, lai tiktu izpildīts Komisijas pienākums nodrošināt, ka dalībvalstis izmanto ES līdzekļus tā, lai veicinātu pāreju no aprūpes iestādēs, pacientam dzīvojot iestādē, uz patstāvīgu dzīvi un līdzdalību sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

BL.

tā kā 2021. gada februārī Eiropas Ombuds uzsāka patstāvīgu izmeklēšanu par Komisijas lomu deinstitucionalizācijas procesā ES, galveno uzmanību pievēršot tam, lai tiktu izpildīts Komisijas pienākums nodrošināt, ka dalībvalstis izmanto ES līdzekļus tā, lai veicinātu pāreju no aprūpes iestādēs, pacientam dzīvojot iestādē, uz patstāvīgu dzīvi un līdzdalību sabiedrības dzīvē;

| BM. | tā kā 2001. gada direktīvā par pagaidu aizsardzību paredzētais mehānisms pirmo reizi ir aktivizēts, reaģējot uz bēgļu masveida pieplūdumu, jo īpaši sieviešu ar bērniem un citu apgādājamo personu masveida pieplūdumu, kas bēg no kara Ukrainā, nodrošinot pārvietotajām personām vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum un mājokļiem, medicīniskajai palīdzībai un bērnu piekļuvi izglītībai; tā kā iepriekš minētā mehānisma aktivizēšanai būs būtiska tieša ietekme uz aprūpes nozari, palielinot to personu skaitu ES, kurām vajadzīgi visaptveroši un personalizēti aprūpes pakalpojumi, kā arī neoficiālo un oficiālo aprūpētāju skaitu; |
| --- | --- |

BM.

tā kā 2001. gada direktīvā par pagaidu aizsardzību paredzētais mehānisms pirmo reizi ir aktivizēts, reaģējot uz bēgļu masveida pieplūdumu, jo īpaši sieviešu ar bērniem un citu apgādājamo personu masveida pieplūdumu, kas bēg no kara Ukrainā, nodrošinot pārvietotajām personām vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum un mājokļiem, medicīniskajai palīdzībai un bērnu piekļuvi izglītībai; tā kā iepriekš minētā mehānisma aktivizēšanai būs būtiska tieša ietekme uz aprūpes nozari, palielinot to personu skaitu ES, kurām vajadzīgi visaptveroši un personalizēti aprūpes pakalpojumi, kā arī neoficiālo un oficiālo aprūpētāju skaitu;

| BN. | tā kā dati par aprūpes pakalpojumu kvalitāti balstās gandrīz tikai uz nestandarta klientu apmierinātības pētījumiem; |
| --- | --- |

BN.

tā kā dati par aprūpes pakalpojumu kvalitāti balstās gandrīz tikai uz nestandarta klientu apmierinātības pētījumiem;

| BO. | tā kā grūtības, kas saistītas ar atbilstīgu, pienācīgu un pieejamu mājokļu nodrošināšanu, jo īpaši veciem cilvēkiem, vientuļām personām, personām ar invaliditāti, personām, kas pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam, ģimenēm ar maziem bērniem un vientuļajiem vecākiem, ievērojami kavē piekļuvi kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

BO.

tā kā grūtības, kas saistītas ar atbilstīgu, pienācīgu un pieejamu mājokļu nodrošināšanu, jo īpaši veciem cilvēkiem, vientuļām personām, personām ar invaliditāti, personām, kas pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam, ģimenēm ar maziem bērniem un vientuļajiem vecākiem, ievērojami kavē piekļuvi kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem;

| BP. | tā kā 11 ESAO valstīs ilgtermiņa aprūpes darbinieku vidējā alga ir tikai 9 EUR stundā, bet slimnīcu darbinieku algas, no kurām lielākā daļa ir vīrieši, ir vidēji 14 EUR stundā (86); |
| --- | --- |

BP.

tā kā 11 ESAO valstīs ilgtermiņa aprūpes darbinieku vidējā alga ir tikai 9 EUR stundā, bet slimnīcu darbinieku algas, no kurām lielākā daļa ir vīrieši, ir vidēji 14 EUR stundā (86);

| BQ. | tā kā vairāk nekā puse aprūpes darbinieku apgalvo, ka viņi nenopelna pietiekami, lai segtu tādas pamatvajadzības kā mājoklis un pārtika, un 31 % nav pienācīgas piekļuves individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (87); |
| --- | --- |

BQ.

tā kā vairāk nekā puse aprūpes darbinieku apgalvo, ka viņi nenopelna pietiekami, lai segtu tādas pamatvajadzības kā mājoklis un pārtika, un 31 % nav pienācīgas piekļuves individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (87);

| BR. | tā kā lielākā daļa aprūpes darbinieku nenopelna pietiekami, lai nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni sev un savām ģimenēm (88); |
| --- | --- |

BR.

tā kā lielākā daļa aprūpes darbinieku nenopelna pietiekami, lai nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni sev un savām ģimenēm (88);

Eiropa, kas rūpējas

| 1. | norāda, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt cieņu, neatkarību, autonomiju, labklājību un līdzdalību sociālajā dzīvē, nodrošinot kvalitatīvu aprūpi visas dzīves laikā, sākot no agrīnas pirmsskolas aprūpes un izglītības līdz aprūpes pakalpojumiem veciem cilvēkiem un atbalstam personām ar invaliditāti, ņemot vērā, ka cilvēki ir savstarpēji atkarīgi un ka kādam var būt nepieciešama aprūpe kādā dzīves posmā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, cik svarīga ir valsts aprūpes piekļūstamība un pieejamība, kā arī aprūpes kvalitāte, piekļūstamība, pieejamība, cenas pieņemamība un piemērotība, un ka visiem cilvēkiem, kam vajadzīga aprūpe, un viņu aprūpētājiem ir jābūt tiesībām uz patiesu izvēli, kad runa ir par aprūpes pakalpojumiem, kas ir piemēroti viņiem un viņu ģimenēm un to veidam (ģimenes aprūpe, uz kopienu balstīta aprūpe, uz pacientiem vērsta aprūpe, personalizēta aprūpe vai citi veidi), tās sniegšanas vietai un intensitātei, īpašu uzmanību pievēršot to pakalpojumu sniegšanai un pieejamībai, kas tiek sniegti attālos reģionos (433), piemēram, lauku apvidos vai tālākajos reģionos; uzskata, ka ieguldījumi kvalitatīvu sabiedrisko un sociālo pakalpojumu sniegšanā ir būtiski, lai novērstu nelabvēlīgu apstākļu pārnešanu no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka aprūpe un tās atšķirīgā politiskā pieeja ir jāattīsta un jāpārveido atbilstīgi indivīdu vajadzībām, atzīst, ka aprūpes organizēšanas modeļi un pieejas dalībvalstīs ir atšķirīgi, un uzsver ikvienas personas tiesības izvēlēties vislabākās kvalitātes aprūpes pakalpojumus atbilstoši savai situācijai, kā arī to, ka dalībvalstīm un ES tas ir jāgarantē visās politikas jomās; uzsver, ka saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra (EPSR) 18. principu “Ikvienam ir tiesības uz kvalitatīviem un cenas ziņā pieņemamiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, īpaši mājaprūpes pakalpojumiem un aprūpes pakalpojumiem kopienās”, un uzsver, ka, lai izpildītu šo principu, būtu jāpaplašina aprūpes nodrošināšana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka sievietes veido lielāko daļu darbaspēka (76 %) oficiālās aprūpes nozarē un veic lielāko daļu neoficiālās aprūpes darba, vienlaikus veidojot arī lielāko daļu aprūpes saņēmēju, ka aprūpe joprojām ir nepietiekami novērtēta, neatzīta un negarantē pietiekamu vai bieži vien nesniedz nekādu finansiālu atlīdzību aprūpētājiem un ka šis nepietiekamais novērtējums atalgojuma, darba apstākļu un redzamības trūkuma ziņā ir cieši saistīts ar nozares feminizāciju, jo ir liels to sieviešu īpatsvars, kuras strādā oficiālajā un neoficiālajā aprūpē; uzsver, ka šis dzimumu aspekts ir jāņem vērā, izstrādājot aprūpes stratēģijas un politiku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par strukturālo un finansiālo ierobežojumu ietekmi uz cilvēkiem pieejamo aprūpes pakalpojumu veidu un atzīst, ka aprūpes integrācija visā Eiropā ir ierobežota piemērotu stimulu un struktūru trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, cik svarīga ir integrēta un uz tiesībām balstīta pieeja kopīgai Eiropas rīcībai aprūpes jomā, kurā vienlīdzīga uzmanība pievērsta cilvēku fiziskajām, garīgajām, psiholoģiskajām un sociālajām, kā arī personiskajām un mājsaimniecības vajadzībām; uzsver, ka ir svarīgi bruģēt ceļu saskaņotākai pieejai starp veselības un sociālajām sistēmām, kā arī starp oficiālo un neoficiālo aprūpi un ka ir jākoordinē vietējā, reģionālā un valsts līmeņa aprūpes politika ES dalībvalstīs līdztekus horizontālajai un nozaru integrācijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir jāizstrādā vērienīga un iekļaujoša Eiropas aprūpes stratēģija, kas ikvienam nodrošina vienlīdzīgu piekļuvi aprūpei, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātās situācijās esošām personām, un kas veicina sociālo taisnīgumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka profilaksei ir būtiska nozīme; aicina, lai primārā, sekundārā un terciārā profilakse (89), tostarp atbilstošas izglītības un informācijas adekvāta izmantošana, skrīnings, agrīna atklāšana, profilakse un adekvāti turpmākie pasākumi attiecībā uz nepārnēsājamām slimībām (NCD) būtu daļa no visaptverošas Eiropas aprūpes stratēģijas elementiem; mudina Komisiju pieņemt visaptverošu un holistisku pieeju aprūpei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju stiprināt ES noturību un spēju veidošanu veselības krīzēs; mudina Komisiju veicināt pētniecību un inovāciju, nosakot prioritāras jomas turpmākai pētniecībai un izstrādei, pamatojoties uz pašreizējām un turpmākām slimībām, kā arī ar aprūpes nozari saistītu iespēju turpmāku attīstību, tostarp attiecībā uz privātajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka visu ES pasākumu mērķim aprūpes, darba tirgus un sociālo pakalpojumu jomā jābūt tādam, kas veicina tādu modeli, kas paredz vienlīdzīgu apgādnieka un aprūpētāja modeli, kurā vīrieši un sievietes vienlīdzīgi veic atalgotu darbu darba tirgū un pilda neapmaksātus mājsaimniecības un aprūpes pienākumus; atgādina, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ir svarīga visās politikas jomās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieguldīt aprūpes nozarē, stiprināt un nodrošināt ilgtspējīgus, palielinātus un atbilstīgus ieguldījumus un finansējumu, lai personām, kurām nepieciešama aprūpe, garantētu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīviem aprūpes un mājsaimniecības pakalpojumiem par pieņemamu cenu un ar pienācīgu personālu, kā arī aktīvu un pilnvērtīgu profesionālo dzīvi aprūpētājiem ar pienācīgu atalgojumu, nodrošinot pienācīgas dzīves un karjeras iespējas šajā nozarē, izmantojot prasmju sertifikāciju un apstiprināšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot finansējuma pieejamību visu veidu aprūpes pakalpojumiem un pēc iespējas labāk izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus ieguldījumiem bērnu aprūpē un vecu cilvēku un citu personu, kam nepieciešama aprūpe, aprūpē, izmantojot ESF+, InvestEU un citus finanšu instrumentus, kas veicina sociālos ieguldījumus, kā arī Atveseļošanas un noturības mehānismu, EU4Health programmu un Eiropas strukturālos un investīciju fondus un sekmējot ikvienam pieejamus un cenas ziņā pieņemamus pakalpojumus; aicina Komisiju izvērtēt un izveidot sinerģiju ar dzimumu līdztiesību, neaizsargātu grupu personu iekļaušanu un standartiem, kas noteikti ieguldījumiem digitālajā un zaļajā pārkārtošanā, piemēram, lai atbalstītu videi nekaitīgākus aprūpes un aprūpes projektus un uzsāktu iniciatīvu par vides ilgtspējīgu aprūpi, ņemot vērā, ka aprūpes infrastruktūrām ir būtiska negatīva ietekme uz vidi, kas saskaņā ar pamatprincipiem ir jāatrisina un jāmazina; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt pamatnostādnes un ceļvedi par kopīgiem standartiem dalībvalstīm; aicina Eiropas Investīciju banku apsvērt iespēju iekļaut savā gada budžetā aprūpes nozares un aprūpes ekonomikas attīstību, īstenojot savu stratēģiju dzimumu līdztiesības un sieviešu ekonomisko iespēju veicināšanas jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina izstrādāt īpašu ieguldījumu paketi, lai veicinātu ES aprūpes nozari un aprūpes ekonomiku, kā arī nodrošinātu koordināciju starp dažādām programmām un iniciatīvām stratēģijas efektīvai īstenošanai; vēlreiz aicina izstrādāt dzimumu līdztiesības budžeta veidošanas instrumentus DFS un saistītajās programmās, kas ļautu izsekot dzimumu līdztiesības veicināšanai piešķirtajam īpašajam finansējumam; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina par ES un dalībvalstu pienākumiem un saistībām attiecībā uz pāreju no nošķirtas institucionālās struktūras uz aprūpi, kuras pamatā ir kopiena un ģimene, un uz dažādu neatkarīgas dzīves un atbalsta modeļu veicināšanu; aicina dalībvalstis izmantot pieejamos Eiropas un valstu līdzekļus, lai paātrinātu šo pāreju, un atbalstīt personisko autonomiju un neatkarīgu dzīvi, atbalstot neatkarības veicināšanas veidus, piemēram, mājokļa pielāgošanu vai digitālo detektēšanas sistēmu un palīgtehnoloģiju uzstādīšanu mājokļos, pilnībā ievērojot UNCRPD noteikumus un mērķus; mudina Komisiju veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES līdzekļi tiek izmantoti pārejai no institucionalizētas aprūpes uz kopienas un ģimenes aprūpi, vienlaikus nodrošinot ģimenes aprūpi visā tās daudzveidībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka, lai samazinātu nedeklarētu darbu oficiālajā aprūpē, ir svarīgi nodrošināt valsts finansējumu patiesiem aprūpes pakalpojumu sniedzējiem sociālā nodrošinājuma sistēmās vai ar nodokļu izdevumiem, kas padarīs likumīgu un taisnīgu aprūpes pakalpojumu sniegšanu par cenas ziņā pieejamu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju veselības apdrošināšanu, palielināt ieguldījumus veselības aprūpē un par prioritāti noteikt finansējumu kopienai un primārajai aprūpei; aicina dalībvalstis steidzami novērst pašreizējos šķēršļus veselības aprūpei visiem, tostarp migrantiem bez dokumentiem, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm, kuras saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju; aicina nodrošināt augstāku un taisnīgu atalgojumu un pienācīgus darba apstākļus aprūpes darbiniekiem, veselības aprūpes palīgiem un citiem atbalsta darbiniekiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ievērojama daļa aprūpes modeļu, pakalpojumu un iespēju ir balstīta uz institucionalizētu, novecojušu modeli, kas neatbilst mūsdienu kvalitātes kritērijiem un aprūpes saņēmēju fiziskajām, sociālajām un psiholoģiskajām vajadzībām un vēlmēm; uzsver, ka aprūpes plānos visos aprūpes politikas un pakalpojumu izstrādes, īstenošanas un novērtēšanas posmos galvenā uzmanība būtu jāpievērš cilvēkiem, kuriem nepieciešama aprūpe, izpētot inovatīvus risinājumus, jaunus aprūpes sniegšanas modeļus un instrumentus, veicinot sociālo iekļaušanu un vairāku paaudžu izpratni par to cilvēku individuālajām vajadzībām, kuriem nepieciešama aprūpe, kā mērķi izvirzot pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā un veicinot dažādus neatkarīgas dzīves un atbalsta modeļus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka uz personu vērsta un individualizēta aprūpe ir vajadzīga, lai nodrošinātu cilvēka cieņu aprūpes saņēmējam un sniedzējam, kā arī viņu pilnīgu līdzdalību un iekļaušanos sabiedrībā; uzsver, ka šai pārejai uz pieeju, kas vērsta uz personu, nepieciešama lielāka aprūpes integrēšana holistiskākos aprūpes veidos, lai uzlabotu ieguvumus aprūpes saņēmējiem, kā arī aprūpes kvalitāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ir pilnvērtīgi jāizmanto digitālie risinājumi, lai atbalstītu cilvēkus, kuriem nepieciešama aprūpe, lai viņi varētu dzīvot neatkarīgu un autonomu dzīvi, un ka ir jāuzlabo viņu pašnoteikšanās tiesību ievērošana, kā arī ka ir jāattīsta gan aprūpes profesionāļu, gan aprūpes saņēmēju autonomija, izmantojot individualizētu pieeju aprūpes plānošanai un budžeta plānošanai, tostarp pielāgotus veselības aprūpes un uz personām vērstas aprūpes instrumentus, vienlaikus nodrošinot, ka personām, kurām nepieciešama aprūpe un atbalsts, ir pieejama kvalitatīva saskarsme ar cilvēkiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka, plānojot aprūpi, būtu jāņem vērā visas lietotāju kategorijas un to atšķirības; norāda, ka aprūpes pakalpojumu plānotājiem, programmu sagatavotājiem un sniedzējiem ir pienākums apzināties šīs vajadzības, pakalpojumu lietotāju iespējas un uz lietotājiem balstītas pieejas nozīmi pakalpojumu attīstībā un ka aprūpes pakalpojumi veciem cilvēkiem un personām ar invaliditāti ir jāplāno un jāattīsta, iesaistot lietotājus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis apmainīties ar informāciju un paraugpraksi, lai izstrādātu kopēju Eiropas kvalitātes sistēmu oficiālai un neoficiālai aprūpei, pamatojoties uz tiesībām uz neatkarību, autonomiju un labklājību, un cita starpā iedvesmojoties no PVO sistēmas, lai atbalstītu valstis, kas sasniedz integrētu ilgtermiņa aprūpes nepārtrauktību, aptverot visus aprūpes veidus, veicinot augšupēju sociālo konverģenci, garantējot vienlīdzīgas tiesības visiem iedzīvotājiem un uzlabojot dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis to datu vākšanas infrastruktūras uzlabošanā saskaņā ar šo kvalitātes sistēmu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | turklāt aicina apmainīties ar paraugpraksi par to, kā vislabāk atbalstīt grupas ar īpašām aprūpes vajadzībām (piemēram, vientuļos vecākus, kas galvenokārt ir sievietes, vecākus ar bērniem, kuri slimo ar nopietnām slimībām, un vecus cilvēkus); |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka aprūpes vajadzību pieaugumam ir vajadzīga kopēja ES pieeja, un aicina izstrādāt konkrētu Eiropas stratēģiju par profilaktisko veselības aprūpi kā daļu no risinājuma pieaugošajam spiedienam uz veselības aprūpes sistēmu; norāda, ka aprūpes pakalpojumi būtu jāattīsta tā, lai uzlabotu aprūpes, profilaktiskās veselības aprūpes, rehabilitācijas un patstāvīgas dzīves nepārtrauktību, un uzsver, cik svarīgas ir mūžizglītības un veselības veicināšanas, slimību profilakses un regulāras pārbaudes programmas, kā arī efektīvākas veselības aprūpes programmas, lai stimulētu veselīgas novecošanas procesu; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi iesaistīties PVO Veselīgas novecošanas desmitgadē, izstrādājot veselīgu vecumdienu plānus ES, kuri aptver veselības un aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, kā arī veselības veicināšanas un profilakses stratēģijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju uzņemties vadību aprūpes jomā, nosakot vērienīgus mērķus ES līmenī attiecībā uz aprūpes pakalpojumu finansēšanu, pieejamību, kvalitāti, efektivitāti un ilgtspēju, apspriežoties ar dalībvalstīm, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem, un izstrādāt saskaņotas definīcijas un rādītājus, lai novērtētu šos mērķus attiecībā uz bērniem, veciem cilvēkiem vai personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir vajadzīgs rezultātu apkopojums, lai uzraudzītu, kā tiek īstenotas tiesības uz kvalitatīvu aprūpi valsts, privātā, oficiālā un neoficiālā kontekstā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka ES būtu jāizmanto SDO 5R sistēma pienācīgas kvalitātes aprūpes darbam (atzīt, samazināt un pārdalīt neapmaksātu aprūpes darbu, atalgot apmaksātu aprūpes darbu), vienlaikus garantējot aprūpes darbinieku pārstāvību, sociālo dialogu un sarunas par darba koplīgumu slēgšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka būtu jāpanāk progress virzībā uz tādu veselības aprūpes ekonomiku, kurā tiktu izmantota integrēta, holistiska, dzimumu līdztiesības un mūžizglītības pieeja aprūpei; uzsver, ka tam jāietver likumdošanas pasākumi un ieguldījumi ES līmenī, lai veicinātu pienācīgus darba apstākļus un darba pievilcību aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi konferences par Eiropas nākotni turpmākajos secinājumos uzsvērt vajadzību pēc Eiropas pieejas aprūpei, jo aprūpe ir svarīga nozare Eiropas nākotnei; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju nākt klajā ar vērienīgu, spēcīgu un nākotnes vajadzībām atbilstošu Eiropas aprūpes stratēģiju, kas pamatojas uz ikviena tiesībām uz cenas ziņā pieejamu, piekļūstamu un kvalitatīvu aprūpi, kā arī uz citiem principiem, kas izklāstīti EPSR un ES stratēģiskajos dokumentos, un gan aprūpes saņēmēju, gan aprūpētāju individuālajām tiesībām un vajadzībām, un kas aptver visu dzīves ciklu, pievēršoties un reaģējot uz cilvēku vajadzībām kritiskos dzīves periodos, radot pamatu aprūpes pakalpojumu nepārtrauktībai visā dzīves ciklā un veicinot paaudžu solidaritāti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka šai stratēģijai būtu jābalstās uz ticamiem, visaptverošiem un salīdzināmiem publiski pieejamiem datiem gan par aprūpētāju, gan aprūpes saņēmēju stāvokli un kategorijām, kas dezagregētas pēc dzimuma, vecuma, tautības, etniskās izcelsmes (90), invaliditātes, sociālekonomiskā stāvokļa, pieejamības un pieņemamības cenas ziņā, sniegtās vai saņemtās aprūpes veida un dažādām aprūpes sistēmām (privātas vai valsts, iestāžu, ģimenes vai kopienas), un tajā būtu jāietver konkrēti un progresīvi mērķi ar grafiku un rādītājiem, lai novērtētu progresu un novērstu nevienlīdzību, ņemot vērā aprūpes vajadzības Eiropas sabiedrībā; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis atjaunināt statistikas sistēmu ticamu, salīdzināmu un dezagregētu datu vākšanai, vienlaikus nodrošinot pilnīgu privātuma un pamattiesību standartu ievērošanu; aicina Komisiju izstrādāt centralizēti pārvaldītus detalizētus laika izmantojuma apsekojumus, kas dezagregēti pēc iepriekš minētajiem rādītājiem, lai novērtētu neapmaksāta darba vērtību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka, izstrādājot Eiropas aprūpes stratēģiju, ir jāapspriežas ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ES, valstu un vietējā līmenī, tostarp neoficiāliem aprūpētāju pārstāvjiem un pacientu organizācijām, lai ņemtu vērā viņu situācijas un vajadzību dažādību, un uzsver, ka stratēģijā būtu jānosaka mērķgrupas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju Eiropas aprūpes stratēģijā iekļaut visaptverošus pasākumus pret vardarbību un aizskarošu izturēšanos, jo īpaši cīņu pret visu veidu vardarbību pret veciem cilvēkiem un aizskarošu rīcību pret aprūpētājiem, lai cīnītos pret tādām satraucošām parādībām kā palīdzības nesniegšana, nolaidība un fizisku vai ķīmisku ierobežošanas līdzekļu nepamatota izmantošana, jo īpaši ilgtermiņa aprūpes un atbalsta jomā; aicina dalībvalstis izstrādāt apmācību neoficiālās un oficiālās aprūpes sniedzējiem, lai novērstu, aizliegtu un apkarotu ar aprūpi saistītu vardarbību un aizskaršanu, kā arī izveidotu neatkarīgus un efektīvus mehānismus ziņošanai par to un tās novēršanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai aprūpes ekonomikai paredzētie ieguldījumi tiktu iekļauti (pārskatītos) valstu atveseļošanas un noturības plānos, Kohēzijas fondos un visos citos attiecīgajos ES finanšu instrumentos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka topošā senioru ekonomika varētu kļūt par vienu no galvenajiem ekonomikas virzītājspēkiem, jo īpaši lauku apvidos, un varētu sniegt iespēju veselības un ilgtermiņa aprūpes nozarēm efektīvāk piedāvāt augstas kvalitātes aprūpi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina ES Komisiju 29. februāri noteikt ES Vienlīdzīgas aprūpes dienu, lai vairotu izpratni par nepietiekamu aprūpes un aprūpētāju novērtējumu un nepamanāmību mūsu sabiedrībā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis līdztekus reaģēšanai uz neatliekamajām aprūpes vajadzībām pieņemt politiku un pasākumus, lai novērstu to cēloņus, piemēram, nabadzību, sociālo atstumtību un citus strukturālus šķēršļus, kas kavē vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai aprūpei, pirmkārt, problēmas, kas saistītas ar nodarbinātību, izglītību un apmācību, kā arī pienācīgus un pieņemamus mājokļus; |
| --- | --- |

37.

Kvalitatīva aprūpe katram bērnam

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus pārskatīt Barselonas mērķus kā daļu no Eiropas aprūpes stratēģijas paketes; aicina veicināt augšupēju konverģenci un vairāk ieguldīt kvalitatīvā valsts aprūpē katram bērnam ES, cita starpā pārskatot mērķus un ievērojami paaugstinot tālejošo mērķi attiecībā uz kvalitatīvas bērnu aprūpes pieejamību visiem bērniem, tostarp līdz 3 gadu vecumam un tiem, kuri saskaras ar nabadzību, sociālo atstumtību un intersekcionālās diskriminācijas veidiem, kā arī nosakot īpašus, precizētus rādītājus, lai uzraudzītu bērnu aprūpes pieejamību bērniem vecumā līdz 1 gadam; aicina Komisiju iekļaut mērķos jaunu mērķi nodrošināt bērnu aprūpi pēc mācību stundām; aicina dalībvalstis, kas atpaliek no 2002. gada Barselonas mērķiem, pēc iespējas ātrāk veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu vecumā līdz 3 gadiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka ES fondi (ESI fondi un jo īpaši Eiropas Sociālais fonds +, kā arī ANM) būtu jāizmanto, lai papildinātu dalībvalstu ieguldījumus bērnu aprūpē; aicina Komisiju veicināt ieguldījumus bērnu aprūpes pakalpojumos, dalībvalstīm izmantojot ES finanšu instrumentus; uzsver, ka kvalitatīvas bērnu aprūpes nodrošināšanā būtiski ir valsts ieguldījumi un kvalitatīvi nodarbinātības un darba apstākļi bērnu aprūpes nozares darbiniekiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis iekļautā un integrētā veidā plānot bērnu aprūpi, izglītību, tostarp pēcskolas pasākumus, un citas rīcībpolitikas un pasākumus visu bērnu un viņu ģimeņu atbalstam, izmantojot uz bērniem vērstu pieeju, īpašu uzmanību pievēršot bērniem neaizsargātās situācijās, piemēram, nabadzības un sociālās nenodrošinātības riskam pakļautām ģimenēm, kā arī bērniem ar invaliditāti, migrantu bērniem un minoritāšu bērniem, un tādu rīcībpolitiku un pasākumus, kas atbalsta ātru un efektīvu Eiropas Garantijas bērniem īstenošanu, tostarp apņemšanos garantēt efektīvu un bezmaksas augstas kvalitātes pirmsskolas izglītību un aprūpi bērniem, kuriem nepieciešama palīdzība (91); aicina dalībvalstis izstrādāt personiskās palīdzības pakalpojumus bērniem ar invaliditāti un nodrošināt pienācīgus un kvalitatīvus darba apstākļus tiem speciālistiem, kuri strādā ar bērniem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka Covid-19 krīze un bēgļu ierašanās saistībā ar karu Ukrainā var saasināt situāciju, kādā atrodas bērni, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, vai bērni, kuriem nepieciešama kvalitatīva aprūpe; tādēļ atkārtoti aicina (92) dalībvalstis un Komisiju palielināt finansējumu Garantijai bērniem, paredzot tai īpašu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā, lai apkarotu nabadzību, kas skar bērnus un viņu ģimenes, un palīdzētu sasniegt mērķi līdz 2030. gadam samazināt nabadzības skarto skaitu vismaz par 15 miljoniem, tostarp vismaz par 5 miljoniem bērnu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka sociālā aizsardzība un atbalsts personām un ģimenēm, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām grupām, piemēram, daudzbērnu ģimenēm, vientuļo vecāku ģimenēm vai ģimenēm ar bērnu-invalīdu, ir būtisks, un aicina kompetentās valsts iestādes nodrošināt vispārējas, atbilstīgas un visiem pieejamas sociālās aizsardzības sistēmas un integrētas bērnu aizsardzības sistēmas, lai neviens netiktu atstāts novārtā, tostarp nodrošinot efektīvu profilaksi, agrīnu iejaukšanos un ģimenes atbalstu, lai nodrošinātu aizsardzību un drošību bērniem, kuriem nav vecāku aprūpes vai pastāv risks, ka viņi to zaudēs, kā arī pasākumus, lai atbalstītu pāreju no institucionālas uz kvalitatīvu ģimenes aprūpi un uz kopienu balstītu aprūpi; aicina dalībvalstis palielināt ieguldījumus bērna aizsardzības sistēmās un sociālās nodrošināšanas pakalpojumos, tādējādi būtiski veicinot Garantijas bērniem īstenošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis nodrošināt nepārtrauktu, visaptverošu un integrētu atbalstu vecākiem, tostarp maternitātes, paternitātes un vecāku apmaksātas tiesības un pasākumus, kuri atspoguļojas arī pensiju shēmās, zema sliekšņa sociālajos pakalpojumos, piemēram, dienas aprūpē, konsultācijās, starpniecībā vai psihosociālajā atbalstā, kas veicina būtiskāku lomu vīriešiem un tādējādi nodrošina vienlīdzīgu vīriešu dalību neapmaksātā aprūpē un mājsaimniecības pienākumos, tostarp ļoti mazu bērnu aprūpē, kā arī bērnu ar invaliditāti aprūpē; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstīgas, piekļūstamas un cenas ziņā pieejamas aprūpes struktūras un pakalpojumus, jo īpaši vientuļajiem vecākiem, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, un ģimenēm ar zemiem un nestabiliem ienākumiem, kuras apdraud nabadzība un sociālā atstumtība; aicina Komisiju un dalībvalstis vākt standartizētus vienlīdzības datus, kas dezagregēti pēc Direktīvās 2000/43/EK, 2000/78/EK un 2006/54/EK aizsargātajiem pamatojumiem, balstoties uz brīvprātīgu līdzdalību, konfidencialitāti, pašidentifikāciju un informētu piekrišanu, vienlaikus ievērojot ES datu aizsardzības un pamattiesību pamatprincipus un standartus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt piekļūstamu, pieejamu, cenas ziņā pieņemamu un iekļaujošu kvalitatīvu bērnu aprūpi, izmantojot uz tiesībām un bērniem vērstu pieeju, kas atbilst vajadzībām vecāku darba laikā un skolēnu brīvlaikā un veicina vienlīdzīgas iespējas vecākiem atgriezties darbā, kā arī līdzsvaro darba un privāto dzīvi, jo tas ir viens no galvenajiem faktoriem sieviešu pilnvērtīgai līdzdalībai darba tirgū; uzsver, ka vienlaikus tai būtu jāatbilst bērnu un viņu vecāku īpašajām vajadzībām, kas saistītas, piemēram, ar invaliditāti, slimību un darbu konkrētā nozarē; atgādina, ka dzimumu nelīdzsvarotība aprūpes un nodarbinātības jomā negatīvi ietekmē daudzu sieviešu līdzdalību darba tirgū un karjeras attīstību, radot ievērojamu dzimumu nevienlīdzību pensijās un lielas atšķirības nabadzības rādītājos vecumdienās; |
| --- | --- |

44.

Vienlīdzīga piekļuve kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem

| 45. | aicina dalībvalstis atzīt tiesības uz aprūpi un reformēt un integrēt savus sociālos pakalpojumus un aizsardzības sistēmas tā, lai nodrošinātu efektīvu, visaptverošu, vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi aprūpes pakalpojumiem un ārstēšanai visā dzīves laikā, savās sociālās aizsardzības sistēmās iekļaujot risinājumus, kas nodrošina individualizētu pieeju un lielāku lietotāju autonomiju izvēlēties pakalpojumus un nodarbinātības modeļus, kas vislabāk atbilst gan aprūpes saņēmēju, gan aprūpētāju vajadzībām un aizsargā viņu tiesības, tostarp personiskos mājsaimniecības pakalpojumus, personiskos asistentus un citus nodarbinātības modeļus attiecībā uz aprūpes pakalpojumiem mājās, lai veicinātu aprūpes, profilaktiskās veselības aprūpes, rehabilitācijas, labākas profilakses, arodslimību diagnosticēšanas un ārstēšanas, autonomijas, patstāvīgas dzīves un iekļaušanās sabiedrībā nepārtrauktību; vērš uzmanību uz nepieciešamību nodrošināt aprūpes tiesību pieejamību neatkarīgi no tiesībām saņemt citus sociālos ieguvumus un likvidēt strukturālos šķēršļus, kuru dēļ aprūpes un citi atbalsta pakalpojumi netiek ieviesti vai tiek atlikti; turklāt norāda uz visu aprūpētāju, jo īpaši migrējošo darba ņēmēju ar dažādiem statusiem, vajadzībām, jo viņi var saskarties ar īpašiem šķēršļiem aprūpes pieejamībā, intersekcionālo diskrimināciju, marginalizāciju un strādājošo nabadzību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka aprūpes pieejamību nosaka vairāki faktori, piemēram, pielāgota spektra pakalpojumu pieejamība, izmaksas un elastīgums, kā arī pienācīgs aprūpes personāls, pienācīgi darba apstākļi, gaidīšanas laiks, ģeogrāfiskie attālumi līdz tuvākajai aprūpes iestādei, atbilstīga publiskā infrastruktūra un transports; uzskata, ka šajā saistībā ir jābūt pieejamiem, jātiek veicinātiem, kā arī būtu jānovērtē un jāatzīst dažādi aprūpes pakalpojumu sniegšanas veidi un jo īpaši ka ir jāpaplašina un jāpiešķir prioritāte pārejai no institucionālas aprūpes uz aprūpi ģimenē un kopienā; norāda uz demogrāfiskajām pārmaiņām kā svarīgu faktoru, kas saistīts ar pieaugošām aprūpes vajadzībām, kurām būs vajadzīgi ievērojami ES un dalībvalstu ieguldījumi, kā arī uz to administratīvo šķēršļu apzināšanu un novēršanu, kas kavē aprūpes saņēmēju un viņu ģimeņu savlaicīgu un efektīvu piekļuvi atbilstošiem aprūpes un atbalsta risinājumiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver ietekmi, ko sniedz zaļā vide un aprūpējamo cilvēku ikdienas piekļuve dabai dažādos veidos un ārtelpām labos dzīves apstākļos, un norāda, ka pētījumi liecina, ka piekļuve dabai sniedz ievērojamu labumu gan fiziskajai, gan garīgajai veselībai visiem cilvēkiem, jo īpaši tiem, kuriem nepieciešama aprūpe, un uzsver nepieciešamību atvieglot piekļuvi dabai un ārtelpām cilvēkiem, kas ir atkarīgi no aprūpes, kā arī atbalstīt dabā balstītus risinājumus aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka digitālās tehnoloģijas ir daudzsološs pavērsiens aprūpes nodrošināšanas atbalstīšanā, bet tikai tad, ja tās ir izstrādātas no sākumpunkta, kas ir atkarīgs no lietotāja, un ir modulāras (93) un pielāgotas; šajā saistībā uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānovērš digitālo prasmju atšķirības starp oficiālajiem un neoficiālajiem aprūpētājiem, kā arī starp aprūpes saņēmējiem, izstrādājot īpašas programmas, kas paredzētas šīm grupām; uzsver, ka tas jāpapildina, uzlabojot piekļuvi internetam un jo īpaši lietotājiem draudzīgiem, pielāgojamiem digitālajiem risinājumiem, kas pieejami visiem aprūpes saņēmējiem un aprūpētājiem, lai atbalstītu digitālo veselības un tiešsaistes aprūpes pakalpojumu attīstību, kā arī tehnoloģiju attīstības potenciālu, samazinot nevienlīdzību veselības un aprūpes pakalpojumu pieejamībā un šķēršļus to pārrobežu sniegšanai; aicina dalībvalstis izmantot prorgammu EU4Health un “Digitālā Eiropa” finansējumu, lai atbalstītu un uzlabotu gan aprūpes saņēmēju, gan aprūpētāju digitālās prasmes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka jānodrošina, lai aprūpe netiktu uzskatīta par preci; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt instrumentus, kas vajadzīgi aprūpes pakalpojumu un ārstēšanas piekļūstamības, pieejamības un cenas pieņemamības regulārai novērtēšanai; uzsver, ka piekļūstamības princips vienlīdz attiecas uz un ir aktīvi jāpiemēro visos aprūpes un atbalsta pakalpojumos, kas nodrošina cieņu un autonomiju gan fiziskajā, gan digitālajā vidē; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt prioritāti uz rezultātiem balstītiem rādītājiem attiecībā uz piekļuvi aprūpei, piemēram, saņemtajai informācijai par nenodrošinātām aprūpes vajadzībām; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, cik svarīgi ir savlaicīgi veikt ieguldījumus aprūpes iestādēs, apzināt prasmju trūkumu, novērtēt personāla un apmācības vajadzības nākotnē atsevišķu profesiju, nozaru un reģionu līmenī, īpašu uzmanību pievēršot iedzīvotāju blīvumam un aprūpes vajadzībām, lai nodrošinātu pienācīgu un ilgtspējīgu personāla līmeni un novērstu nevienlīdzību pakalpojumu un aprūpes pieejamības jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis nākt klajā ar visaptverošiem kvalitātes standartiem un rādītājiem gan attiecībā uz oficiāliem, gan neoficiāliem aprūpes pakalpojumiem mājās, privātās un publiskās iestādēs, tostarp aprūpētāju kompetenci un apmācības prasībām, kā arī instrumentiem to īstenošanas efektīvai uzraudzībai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka pārrobežu aprūpes pakalpojumi, tostarp mājsaimniecībās uz vietas dzīvojoši aprūpētāji, ko nodrošina gan ES iekšējie migrējošie darba ņēmēji, gan ārpussavienības migranti-darba ņēmēji, bieži vien ir būtiski, lai apmierinātu pieaugošās aprūpes vajadzības; atgādina, ka lielākā daļa migrējošo darba ņēmēju ir sievietes un ka viņus ietekmē globālās aprūpes ķēdes; uzsver, ka personu un darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no galvenajiem ES pīlāriem, taču joprojām ir problēmas saistībā ar pārrobežu aprūpi; aicina aizsargāt visu aprūpes darbinieku un aprūpes saņēmēju sociālā nodrošinājuma tiesības kā daļu no personu brīvas pārvietošanās tiesībām šajā nozarē, kā arī nodrošināt gan pienācīgus darba apstākļus, gan izskaust nedeklarētu darbu; mudina dalībvalstis izstrādāt pārrobežu apmācību, jo īpaši pārrobežu reģionos, lai atvieglotu pārrobežu aprūpi un apmainītos ar paraugpraksi aprūpes nozarē, cita starpā kā līdzekli, ar ko novērst aprūpes aizplūšanu un piekļuves trūkumu kvalitatīvai aprūpei reģionos vai valstīs, no kurām nāk aprūpes sniedzēji; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkārtoti aicina dalībvalstīs vienoti definēt invaliditāti, kā arī savstarpēji atzīt invaliditātes statusu saskaņā ar UNCPRD komitejas secinājumiem par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu, kas pieņemts 2015. gadā, lai novērstu galveno šķērsli personu ar invaliditāti mobilitātei ES iekšienē un nodrošinātu šīm personām piekļuvi veselības aprūpei un citiem pakalpojumiem, kas atvieglo neatkarīgu dzīvi, kā arī vienlīdzīgas izglītības un nodarbinātības iespējas; aicina ieviest un paplašināt Eiropas invaliditātes karti visās dalībvalstīs, tādējādi bruģējot ceļu uz invaliditātes definīciju Eiropā un ļaujot personām ar invaliditāti izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties Eiropā bez šķēršļiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina noteikt par prioritāti un iekļaut garīgo veselību sabiedrības veselības un aprūpes politikā ES un dalībvalstu līmenī; aicina Komisiju nākt klajā ar Eiropas garīgās veselības stratēģiju, kuras mērķis ir nodrošināt labu garīgo veselību visiem, noteikt problēmas, kas attiecas uz visu paaudžu garīgo veselību visās attiecīgajās situācijās, kā arī cīnīties pret stereotipiem un ar tiem saistītiem aizspriedumiem saistībā ar garīgo veselību; uzsver, ka tas jādara, ievērojot dzimumu līdztiesības principu, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām situācijām un vistrūcīgākajām iedzīvotāju grupām; uzsver, cik svarīga ir kvalitatīva garīgā veselība un aprūpe visā dzīves ciklā, ietverot agrīno vecumu, izglītību, darba pasauli, kā arī stratēģijas profilaksei, atklāšanai un ātrai pieejamībai efektīvi piekļūstamai, cenas ziņā pieņemamai un atbilstīgai kvalitatīvai ārstēšanai, kas veicina dzīves kvalitāti visiem pieaugušajiem, tostarp personām, kurām vajadzīga ilgtermiņa aprūpe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka paliatīvās aprūpes saņēmēju dzīves kvalitātes uzlabošanā liela nozīme ir emocionālajai, psiholoģiskajai, sociālajai un garīgajai aprūpei un atbalstam, kā arī garīgās veselības pakalpojumiem, kas nav zāles; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot piekļuvi integrētiem paliatīvās aprūpes pakalpojumiem, lai mazinātu sāpes un diskomfortu, kā arī saglabātu cieņu un dzīves kvalitāti personām, kas cieš no terminālas slimības, pēc tam, kad visi aktīvās aprūpes līdzekļi ir pienācīgi apsvērti un atzīti par neefektīviem, un nodrošināt pienācīgu atbalstu viņu aprūpētājiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina medmāsām atvieglot piekļuvi pakalpojumiem, kas sniedz atbalstu garīgajai un fiziskajai veselībai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina dalībvalstis garantēt tūlītēju un pilnīgu piekļuvi kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem personām, kas saņem pagaidu aizsardzību, bez diskriminācijas jebkāda iemesla dēļ, kā arī īpašu uzmanību pievēršot viņu fiziskajām un psiholoģiskajām vajadzībām, ko radījuši kara apstākļi un viņu pārvietošana, un vienlaikus nodrošināt vienlīdzīgus un pienācīgus darba un nodarbinātības apstākļus un taisnīgu atalgojumu personām, kuras saņem pagaidu aizsardzību un kuras meklēs darbu aprūpes nozarē; uzsver, ka šajā nolūkā ir nepieciešamas papildu iespējas un ieguldījumi aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

57.

Kvalitatīva ilgtermiņa aprūpe ilgtermiņa un kvalitatīvai dzīvei

| 58. | aicina Komisiju izveidot visaptverošu, vērienīgu un uz tiesībām balstītu mērķu un atbilstīgu rādītāju kopumu attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi, ziņošanas mehānismu un instrumentiem, lai apkopotu dezagregētus datus par aprūpes procedūru un pakalpojumu piekļūstamību, pieejamību, cenas pieņemamību un kvalitāti, kā arī attiecībā uz personāla līmeņiem, kas piemērojami visu veidu iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem, līdzīgi kā Barselonas mērķi attiecībā uz bērnu aprūpi; uzsver, ka ir vajadzīgi mērķi un rādītāji pienācīgiem darba apstākļiem, kā arī sieviešu nepārtrauktai dalībai darba tirgū, kas virzītu ieguldījumus, finansējumu un apmācību, lai nodrošinātu labāku piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem tiem, kam tie vajadzīgi, kā arī nodrošinātu sieviešu nepārtrauktu dalību darba tirgū, ko veicinātu vienlīdzīgi aprūpes pienākumi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž pārliecību, ka Komisijai par galveno mērķi būtu jānosaka visiem vienlīdzīga un vispārēja piekļuve kvalitatīviem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, pamatojoties uz to cilvēku individuālajām vajadzībām, kuri saņem aprūpi un atbalstu, īpašu uzmanību pievēršot nevienlīdzības novēršanai un neaizsargātās situācijās esošām personām, piemēram, veciem cilvēkiem, personām ar invaliditāti un sievietēm, kuras veic neoficiālu un nedeklarētu aprūpi; norāda, ka ilgtermiņa aprūpes vajadzības neaprobežojas tikai ar veciem cilvēkiem, bet gan tās attiecas uz dažādām grupām, kurām nepieciešama aprūpe visā dzīves ciklā, piemēram, cilvēkiem ar retām slimībām, no kurām lielākā daļa sākas bērnībā; uzsver, ka vienlīdzīgu, efektīvu un savlaicīgu piekļuvi aprūpes pakalpojumiem un atbalstam vislabāk var panākt, saskaņā ar Sociālās aizsardzības komitejas ieteikumu iesaistot aprūpes saņēmējus un integrējot ilgtermiņa aprūpi valstu sociālās aizsardzības sistēmās, kuras taisnīguma un efektivitātes labad ir vispiemērotākās šim mērķim (94); |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka visiem sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem ir vajadzīgi kvalitātes rādītāji, kuru pamatā ir to personu tiesības, kurām nepieciešama aprūpe, viņu neatkarības un autonomijas saglabāšana un palielināšana, kā arī sociālā iekļaušana, un ka galvenā uzmanība jāpievērš ilgtermiņa aprūpes centieniem, piemēram, to cilvēku labklājības un dzīves kvalitātes uzlabošanai, kuriem nepieciešami ilgtermiņa aprūpes un atbalsta pakalpojumi, veselīgas dzīves gadu attīstībai un citiem rādītājiem, kas visu aprūpes pieredzi izvirza uzmanības centrā; aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt integrētas aprūpes pieejas priekšrocības fiziskās un kognitīvās pasliktināšanās novēršanā un aprūpes saņēmēju autonomijas paildzināšanā; uzsver, ka vecums, invaliditāte, smaga slimība vai citi apstākļi, kuru dēļ nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, nedrīkst būt šķērslis indivīdu aktīvai līdzdalībai sabiedrībā un sabiedrības dzīvē; atgādina, ka to personu sociālā atstumtība, kurām nepieciešama aprūpe un atbalsts, galvenokārt ir plaši izplatītu negatīvu priekšstatu, sociāli konstruētu paštēlu un pastāvīgas strukturālas diskriminācijas rezultāts; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju organizēt samitu par aprūpi, lai tā rezultātus pēc samita iekļautu augsta līmeņa grupas sociālās aizsardzības un labklājības stāvokļa nākotnes jautājumos ES darbā nolūkā uzsākt visaptverošu un iekļaujošu apspriedi ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, sociālajiem partneriem, interešu grupām, pacientu organizācijām, aprūpes organizācijām, aprūpes saņēmējiem un to pārstāvjiem, valsts iestādēm, pilsonisko sabiedrību, bezpeļņas organizācijām, pakalpojumu sniedzējiem un citiem ekspertiem, par kopienā balstītu aprūpi, kas piemērota 2030. gadam, ar mērķi izveidot ilglaicīgu platformu, radīt inovatīvus aprūpes risinājumus, nodrošināt nākotnes vajadzībām atbilstošas aprūpes sistēmas, pakāpeniski pārtraukt institucionalizētu aprūpi un aizstāt to ar kopienā vai ģimenē balstītu aprūpi un/vai izmantot individualizētus budžetus un individualizētu aprūpes plānojumu; aicina Komisiju virzīt publiskos ieguldījumus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumos, izmantojot ES finanšu instrumentus, un iesniegt pamatdirektīvu par ilgtermiņa, oficiālu un neoficiālu aprūpi, kas noteiktu pamatprincipus un uz pierādījumiem balstītus kritērijus pieejamiem un integrētiem kvalitatīviem ilgtermiņa aprūpes un atbalsta pakalpojumiem visā ES; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina dalībvalstis izveidot savstarpēji atzītus valsts aprūpes pakalpojumu sniedzēju reģistrus, lai uzraudzītu aprūpes pakalpojumu sniegšanas standartu un juridisko prasību minimuma ievērošanu; ņem vērā sertifikācijas sistēmas vai mehānismus dažās dalībvalstīs, kas atzīst ilgtermiņa aprūpes sniedzēju kvalifikāciju un kompetenci īpašās aprūpes nodrošināšanas jomās; uzstāj, ka svarīga nozīme ir oficiālo un neoficiālo aprūpētāju apmācībai, kā arī stingrākām kvalitātes kontrolēm un trauksmes cēlēju sistēmām bezpeļņas un peļņas aprūpes ķēdēm, lai nodrošinātu kvalitatīvu ilgtermiņa aprūpi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda, ka risks, ka viņu ilgtermiņa aprūpes vajadzības netiks nodrošinātas, ir īpaši augsts vecām sievietēm, kuras pārstāv lielāko daļu iedzīvotāju, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe; uzsver, ka tieši sievietēm ir vislielākās grūtības segt ilgtermiņa aprūpes izdevumus, ko rada pastāvīgās dzimumu atalgojuma un pensiju atšķirības, sieviešu nabadzība, horizontālā un vertikālā segregācija darba tirgū, vairāk karjeras pārtraukumu un prombūtnes pastāvīgo tradicionālo dzimumu lomu dēļ, kur sievietes turpina uzņemties lielāko daļu aprūpes pienākumu, darba tirgus struktūras un stereotipi, kā arī to pārmērīga pārstāvība nestabilā vai nepilna laika darbā; pauž bažas par to, ka aprūpes saņēmējiem un viņu tuviniekiem ir tendence izvēlēties sākotnējās aprūpes sniedzēju stresa, finansiālu ierobežojumu un ierobežotas pakalpojumu pieejamības apstākļos (95); |
| --- | --- |

63.

Neoficiālā aprūpe

| 64. | norāda, ka visā ES 40–50 miljoni cilvēku regulāri sniedz neoficiālo aprūpi un 44 miljoni — ilgtermiņa aprūpi vismaz reizi nedēļā, un no tiem lielākā daļa ir sievietes (96), tostarp sievietes ar invaliditāti, kas veido aptuveni 60 % no neoficiālajiem aprūpētājiem un sniedz neoficiālo aprūpi vairāk stundu nekā vīrieši; norāda (97), ka tas kavē dzimumu līdztiesību un var ierobežot iespēju oficiāli strādāt, jo īpaši gados jaunākiem aprūpētājiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka neoficiālā aprūpe bieži vien ir profesionālo pakalpojumu nepietiekamas pieejamības un piekļūstamības sekas, ka cita starpā tai ir tendence turpināties ilgu laiku un ka tai var būt ietekme uz neoficiālo aprūpētāju politiskajām, pilsoniskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, tostarp izraisot mazākas karjeras iespējas vai tādu darbvietu pieņemšanu, kas ir zemākas par viņu prasmju līmeni, un ka tā var kavēt vai liegt oficiālu dalību darba tirgū; pauž īpašas bažas par aprūpes pienākumu negatīvo ietekmi uz sieviešu finansiālo neatkarību, kā arī par nabadzības, sociālās atstumtības, garīgās un fiziskās veselības risku palielināšanos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka neoficiālās aprūpes veikšana var radīt ienākumu zudumu, ar dzimumu saistītas diskriminācijas saasināšanos, piemēram, atšķirības darba samaksā un pensijā, vecuma nabadzību un nabadzības feminizāciju; uzsver, ka šī kaitīgā ietekme ir cieši saistīta ar sniegtās aprūpes intensitāti, un uzsver nepieciešamību labāk dalīt neapmaksātu mājsaimniecības un aprūpes darbu, ko galvenokārt veic sievietes, un pastiprināt cīņu pret dzimumu stereotipiem, kā arī ieviest darba nosacījumus, kas ievēro darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka ES no veciem cilvēkiem, kas sasnieguši 65 gadu vecumu, vairāk nekā 7 miljoni cilvēku jeb 8 % saņem neoficiālo aprūpi, savukārt runājot par cilvēkiem, kas sasnieguši 75 gadu vecumu, to cilvēku īpatsvars, kuri paļaujas uz neoficiālo aprūpi, ir 11 % (98); norāda, ka lielākā daļa vecu cilvēku, kuriem nepieciešama aprūpe, ir sievietes; |
| --- | --- |

67.

| 68. | norāda, ka, lai nodrošinātu, ka cilvēki arī turpmāk tiek aprūpēti savās mājās, mobilā aprūpe un atbalsts ir jāpaplašina un jāattīsta, lai atvieglotu ģimenes aprūpētāju, jo īpaši sieviešu, aprūpes uzdevumus ne tikai ar informētības veicināšanas pasākumiem, bet arī ar pienācīgu atbalstu, tostarp finansiālu atlīdzību, tādējādi ļaujot radiniekiem, kas sniedz aprūpi, turpināt darbu un strādāt, lai nodrošinātu aprūpes un algota darba saderību; uzsver neoficiālo aprūpētāju izšķirošo nozīmi un to, ka aprūpes speciālistiem ir cieši jāiesaistās un jāatbalsta neoficiālie aprūpētāji, un uzsver, ka neoficiālo aprūpētāju vajadzības ir jāizvērtē un jārisina individuāli, bez nosacījuma par aprūpētai personai nepieciešamajiem pakalpojumiem vai atbalstu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | norāda, ka vismaz 8 % no visiem bērniem Eiropā ir iesaistīti neoficiālās ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā, kas negatīvi ietekmē viņu garīgo un fizisko veselību, izglītības līmeni, sociālo iekļaušanu un turpmāko dalību darba tirgū (99); |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ir jāizstrādā kopēja neoficiālās aprūpes definīcija Eiropas līmenī, dalībvalstu saistības un Padomes ieteikumi par neoficiālo aprūpi, tostarp valstu ieteikumi; uzsver, ka šajā definīcijā būtu jāuzsver, ka neoficiālās aprūpes sniegšanai ir jābūt izvēlei un tā nedrīkst rasties no nepieciešamības un pieejamu aprūpes pakalpojumu trūkuma, un ka tajā būtu jāiekļauj to personu pašnoteikšanās tiesību ievērošana, kuras saņem aprūpi, izvēloties aprūpes veidu, ko tās vēlas saņemt; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju nākt klajā ar kopīgām Eiropas pamatnostādnēm un paredzēt statusu un atbalstu neoficiālās aprūpes sniedzējiem, jo pašreiz neoficiālā aprūpe nav pienācīgi atzīta un nav ņemta vēra tās daudzveidība; mudina dalībvalstis veicināt aktīvu darba un nodarbinātības politiku, kas vērsta uz neapmaksātiem neoficiāliem aprūpētājiem, lai atbalstītu viņu reintegrāciju un progresu darba tirgū un atzītu neoficiālā vidē iegūtās prasmes; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mudina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei Eiropas aprūpētāju programmu un kā daļu no tās — Eiropas neoficiālo aprūpētāju programmu ar pasākumu kopumu ES līmenī neoficiālās aprūpes jomā; gadījumos, kad kompetence ir valsts līmenī, aicina dalībvalstis atbalstīt šo Eiropas stratēģiju ar vērienīgām un koordinētām darbībām un valsts programmām, lai noteiktu, atzītu un ņemtu vērā dažādus neoficiālās aprūpes veidus, ko sniedz Eiropā, un noteiktu dažādu aprūpētāju grupu, tostarp gados jaunu aprūpētāju un migrējošu aprūpētāju, atšķirīgās vajadzības nolūkā atvieglot nodarbinātības deklarēšanu un nodrošināt apdrošināšanas un sociālās aizsardzības segumu neatkarīgi no viņu atšķirīgās dzīvesvietas vai administratīvās situācijas un statusa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina dalībvalstis apsvērt neoficiālās aprūpes un dažādu finansiālā atbalsta iespēju formalizēšanu, pamatojoties uz to atšķirīgajām vajadzībām un realitāti, lai aprūpētājiem garantētu labus tiesību, finansiālā atbalsta un sociālās aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atgādina, ka iepriekš minēto varētu panākt, piemēram, ar aprūpes vai pensiju kredītiem, lai aizsargātu tos, kuri izmanto pārtraukumu darbā nolūkā sniegt aprūpi kādam ģimenes loceklim vai kādam citam, kam tā vajadzīga, un atzīstot tā darba vērtību, ko šie aprūpētāji veic sabiedrības labā, sniedzot citus papildu atbalsta pakalpojumus (konsultācijas vai vienādranga apmaiņu), skaidri paredzot aprūpētājiem brīvo laiku, veselīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru, atvaļinājumu, aizvietošanas pakalpojumus slimības gadījumā, dienas aprūpes pakalpojumus, reintegrācijas pakalpojumus darbā, psiholoģiskos un rehabilitācijas pakalpojumus aprūpētājiem un aprūpes saņēmējiem, kā arī piekļuvi izglītībai, apmācībai un mūžizglītībai, un uzsver, cik svarīgs ir nenododams bērna kopšanas atvaļinājums; šajā saistībā aicina dalībvalstis apsvērt un apmainīties arī ar paraugpraksi par to, kā pensiju shēmās atspoguļot laikposmus, kas pavadīti, pildot aprūpes pienākumus, un ātri un pilnībā transponēt 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem, ar ko ievieš atvaļinājumu aprūpētājiem un iespēju pieprasīt elastīgu darba laika režīmu, aprūpētāju atvaļinājuma minimālo dienu skaitu, lai sniegtu personisku aprūpi vai atbalstu radiniekam vai personai, kas dzīvo tajā pašā mājsaimniecībā, kurā dzīvo darba ņēmējs; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina dalībvalstis izskatīt, kā vislabāk formalizēt neoficiālās aprūpes sniegšanu un tādējādi ieņēmumu gūšanu šajā jomā (100), tostarp nodokļu atskaitīšanas sistēmas un pakalpojumu kuponu izmantošanu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka šajā neoficiālās aprūpes pasākumu kopumā ir jāiekļauj gan leģislatīvi, gan neleģislatīvi priekšlikumi un atbilstīgi ieguldījumi, lai atzītu neoficiālās aprūpes sniedzēju tiesības un pienākumus kā daļu no viņu uzdevumiem, vienlaikus ievērojot aprūpes saņēmēju pašnoteikšanās tiesības un nosakot konkrētus kritērijus aprūpētāju piekļuvei sociālajiem un citiem papildu atbalsta pakalpojumiem (tostarp brīvlaikam un slimības atvaļinājumam); atgādina par garīgās un fiziskās veselības stresu, kas saistīts ar aprūpi, un uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt aprūpētājiem piekļuvi informācijai un padomiem par aprūpi un aprūpes un dzīves līdzsvaru; uzsver, ka pasākumu kopumā papildus jānosaka dalībvalstu ziņošanas pienākumi, jāizveido vienotie kontaktpunkti, kur neoficiālie aprūpētāji var saņemt nepieciešamo atbalstu visās dalībvalstīs, un jāveicina veselības un sociālā nodrošinājuma sistēmu sadarbspēja, lai izmantotu pašreizējos datus un samazinātu administratīvo slogu, ar ko saskaras neoficiālie aprūpētāji; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus, lai nodrošinātu neoficiālo aprūpētāju pārstāvību, lai ņemtu vērā viņu devumu neoficiālās aprūpes politikas izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, tostarp Eiropas aprūpes stratēģijas izstrādē; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver, ka ir svarīgi risināt jautājumu par pārmērīgu paļaušanos uz neoficiālo aprūpi, izmantojot formalizāciju un aprūpētāju prasmju atzīšanu ar sertifikācijas procesu, un veicināt apmācības un prasmju apstiprināšanas shēmas, kas ļauj uzlabot prasmju savstarpēju atzīšanu, kā arī īstenot mērķtiecīgas kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas darbības; uzsver, ka šajos centienos cita starpā būtu jāizmanto Eiropas Prasmju programma, Prasmju pilnveides pakts, ESF+, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva, Taisnīgas pārkārtošanās fonds un EU4Health programma; aicina dalībvalstis atvieglot to darba ņēmēju reintegrāciju darba tirgū, kuriem bijis nepieciešams ilgs karjeras pārtraukums, lai sniegtu aprūpi radiniekiem; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju atzīt problēmas, kas ierobežo piekļuvi atbilstīgai aprūpei personām ar īpašām slimībām, kurām nepieciešama augstāka līmeņa aprūpe, piemēram, reimatiskām un muskuļu un skeleta slimībām (RMD); uzsver, ka personām ar RMD lielākais šķērslis atbilstīgas aprūpes pieejamībai ir reimatologu un medicīniskās izglītības trūkums reimatoloģijā dalībvalstīs; tādēļ aicina dalībvalstis padarīt reimatoloģiju par medicīnas mācību programmas standarta elementu un palielināt praktizējošo reimatologu skaitu; |
| --- | --- |

79.

Pienācīgi darba apstākļi visiem aprūpes nozares darbiniekiem

| 80. | mudina dalībvalstis aprūpes politikas centrā izvirzīt pienācīgu personālu un ieguldījumus aprūpes personālā; aicina dalībvalstis palielināt aprūpes profesiju pievilcību (grozījums Nr. 902, 816), nodrošinot sociālo atzīšanu, pienācīgus darba apstākļus un taisnīgu atalgojumu, tostarp pienācīgu darba laiku, kas tādējādi palīdzētu novērst pašreizējo darbaspēka trūkumu un samazinātu vajadzību pēc īstermiņa darba, strauju un smagu darbaspēka aizplūšanu, jo īpaši reģionos un dalībvalstīs, kas saskaras ar būtiskām problēmām saistībā ar aprūpes aizplūšanu, un palielinātu aprūpes sistēmu noturību nākotnē, vienlaikus radot darbvietas šajā nozarē; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šādu kvalitatīvu darbvietu radīšanu šajā nozarē, cita starpā nodrošinot skaidrus, ilgtspējīgus un pievilcīgus karjeras ceļus un apmācības un prasmju uzlabošanas iespējas, kas ļauj pastāvīgi pilnveidoties profesionālajā un personīgajā jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties konkrētas iniciatīvas un nodrošināt stimulus, kas darbu aprūpes nozarē padarītu pievilcīgāku arī jauniešiem un veicinātu aprūpes profesiju līdzsvarotu sadalījumu starp dzimumiem; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pieņem zināšanai papildu problēmas, kas saistītas ar pieaugošo platformu darba īpatsvaru aprūpes nozarē; uzsver, ka Eiropas direktīvā par platformu darbu un valstu tiesību aktos, kas reglamentē platformu ekonomiku, būtu pienācīgi jāņem vērā aprūpes darba īpatnības, nodrošinot minimālos standartus pakalpojumu kvalitātei un pienācīgus darba apstākļus darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atzīst, ka aprūpe bieži tiek sniegta nedeklarētā vai nepietiekami deklarētā veidā ekspluatējošos apstākļos, ietekmējot darba ņēmēju un viņu ģimeņu, kā arī aprūpes saņēmēju tiesības un labklājību; pauž bažas arī par to mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošo aprūpētāju darba apstākļiem, kas galvenokārt ir sievietes, tostarp migrantes, no kurām daudzas saskaras ar neskaidriem atalgojuma nosacījumiem, sociālās izolācijas risku un nepietiekamiem mehānismiem savu tiesību pienācīgai īstenošanai; aicina Komisiju un dalībvalstis risināt jautājumu par nedeklarētu darbu aprūpes nozarē un izveidot skaidru tiesisko regulējumu, lai veicinātu kvalitatīvas darbvietas ar sociālās aizsardzības segumu visiem aprūpes darbiniekiem; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver, ka pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai vajadzētu būt neatņemamai sastāvdaļai, nosakot prioritātes saistībā ar ilgtspējīgām un kvalitatīvām aprūpes sistēmām; uzsver, ka ES un valstu publiskā finansējuma, aizdevumu un līgumu saņēmējiem būtu jāievēro piemērojamie darba tiesību akti un stingri standarti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav SDO locekles, ratificēt un īstenot attiecīgās SDO konvencijas, jo īpaši Nr. 189 par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām, Nr. 190 par vardarbību un aizskaršanu darbā un Nr. 149 par medmāsu personālu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pauž bažas par to, ka aprūpes speciālistu vidū, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, ir liels minimālās algas un zemākas par minimālo algu saņēmēju īpatsvars, kā arī par pastāvīgajām atšķirībām sieviešu un vīriešu darba samaksā un atšķirībām konkrētu aprūpes profesiju darba samaksā (101); tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus direktīvai par adekvātu minimālo algu, kas uzlabotu dzīves un darba apstākļus ES, tostarp attiecībā uz zemāk atalgotajiem darba ņēmējiem aprūpes nozarē, un direktīvai par atalgojuma pārredzamību, vēršoties pret pamattiesību uz vienādu atalgojumu par vienādu vai līdzvērtīgu darbu ilgstoši nepietiekamu īstenošanu ES; uzsver, ka, lai koriģētu zemo atalgojumu aprūpes nozarē, kurā izteikti dominē sievietes, aprūpes darba sociāli ekonomiskā vērtība ir jāpārvērtē salīdzinājumā ar darba vērtību citās nozarēs, kurās biežāk dominē vīrieši, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un izmantojot dzimumneitrālu darba novērtējumu vai klasifikācijas instrumentus, piemēram, izglītības, profesionālās un apmācības prasības, prasmes, pūles, atbildību, veikto darbu un attiecīgo uzdevumu būtību; uzsver, ka piemērots salīdzinājuma rādītājs ir svarīgs aspekts novērtējumā par to, vai darbu var uzskatīt par vienādi vērtīgu; ja nav reālās dzīves salīdzinājuma rādītāja (kā tas bieži notiek nozarēs, kurās dominē sievietes), var izmantot hipotētisku salīdzinājuma rādītāju; mudina gan valsts, gan privātos aprūpes pakalpojumu sniedzējus garantēt pienācīgu un adekvātu atalgojumu, kas pārsniedz minimālo algu; uzsver, ka algu pieaugums ir saistīts ar ilgtermiņa aprūpes darbinieku plašāku pieņemšanu darbā, ilgāku darba stāžu un mazāku mainību saskaņā ar ESAO datiem (102); mudina dalībvalstis veicināt reformas, lai atzītu aprūpētāju un aprūpes saņēmēju tiesības, un īstenot pasākumus, lai aizsargātu darba pamattiesības un uzlabotu aprūpes darbinieku darba apstākļus, risinot bieži vien nestabilās situācijas, ar kurām viņi saskaras, piemēram, neoficiāla attieksme, garas darba stundas, nepietiekams atalgojums, apmācības trūkums un slikta arodveselības un drošības politika, kā arī ļaunprātīgas izmantošanas, aizskaršanas un vardarbības gadījumi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver izglītības un apmācības, kā arī iekļaujošas pārkvalificēšanās un darbinieku kvalifikācijas celšanas programmu būtisko nozīmi kvalitatīvu aprūpes pakalpojumu sniegšanā un aprūpes profesionalizācijā, ņemot vērā aprūpes profesiju un pakalpojumu nepārtraukto attīstību; uzsver, ka apmaksātai izglītībai un apmācībai darba vietā ir galvenā nozīme arī pārejas procesā no aprūpes mājās uz aprūpi kopienā un ģimenē; stingri mudina dalībvalstis ar ES fondu (ESI fondu un jo īpaši Eiropas Sociālā fonda +, kā arī ANM) atbalstu nodrošināt aprūpes personālam apmācību par to personu tiesībām, kurām nepieciešama aprūpe un atbalsts, jo īpaši par tiesībām, kas noteiktas UNCRPD un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām; pauž nožēlu, ka ES direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu nenosaka saskaņotas minimālās apmācības prasības ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem, kavējot šo darbinieku automātisku atzīšanu visā Savienībā; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver, ka aprūpes darbs būtībā ir starppersonu pakalpojums, kas prasa virkni sarežģītu prasmju, no kurām dažas netiek atzītas un atalgotas; uzsver, ka aprūpētāju lomai galvenokārt vajadzētu būt aprūpes un atbalsta sniegšanai aprūpes saņēmējiem, un tādēļ uzskata, ka ir jāsamazina nevajadzīga birokrātija un jānovērš nevajadzīgu administratīvo uzdevumu uzticēšana aprūpētājiem; uzsver, ka daži medicīniskie uzdevumi var tikt sadalīti starp veselības aprūpes speciālistiem, un uzsver priekšrocības, ko sniedz ciešāka sadarbība starp aprūpes un veselības aprūpes speciālistiem, piemēram, labāka slodzes sadale, vairāk laika aprūpes saņēmējiem un aprūpes nepārtrauktība, kā arī daudzdisciplīnu prakse un karjeras iespēju saskaņošana; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju izveidot ES aprūpes prasmju iniciatīvu, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot aprūpes nozares profesionāļu kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas iespējas, apzinot prasmju nepilnības un vajadzības, daudzsološu praksi un sekmīgas iniciatīvas, kā arī nodrošināt sistēmu, lai atzītu un sertificētu pieredzi, kas gūta, piemēram, neoficiālās aprūpes darbā, lai atvieglotu piekļuvi oficiālai nodarbinātībai šajā nozarē; aicina dalībvalstis izmantot ES Prasmju programmu, lai nodrošinātu aprūpes darbinieku turpmāku kvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu, kā arī atbalstītu un sniegtu publiskas iespējas visiem aprūpētājiem, tostarp migrantu neoficiālajiem aprūpētājiem un aprūpes darbiniekiem, piedalīties profesionālajā izglītībā un apmācībā un iegūt kvalifikāciju, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm pēc aprūpes atvaļinājuma; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt un piemērot pienācīgus darba apstākļus un tiesības visiem — gan oficiālajiem, gan neoficiālajiem — aprūpes nozares darbiniekiem izveidot un pievienoties pārstāvošai arodbiedrībai un iesaistīties sarunās par koplīguma slēgšanu, kā arī pieņemt augstus darba aizsardzības standartus saskaņā ar nesen pieņemtā ES stratēģiskā satvara par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam mērķiem un neaprobežojoties ar tiem; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš īpašajām problēmām, kas saistītas ar darbu aprūpes nozarē, tostarp bīstamu vielu vai zāļu iedarbību uz darba ņēmējiem, darbu potenciāli infekciozā vidē, kā arī garīgiem un psihosociāliem riskiem, kas saistīti ar emocionāli smagu darbu un nelabvēlīgu sociālo uzvedību, lai novērstu nelaimes gadījumus un slimības darba vietā, kā arī darba kavējumus, mainību un sliktu veselību; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina dalībvalstis atzīt Covid-19 par arodslimību aprūpes nozarē; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ikviens aprūpes pakalpojumu sniedzējs sagatavo infekciju profilakses un kontroles programmu, un garantēt ikgadējas infekcijas slimību apmācības aprūpes darbiniekiem, kā arī nodrošināt darba ņēmējus ar jaunāko informāciju par infekcijas slimībām; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atgādina, ka dažas zāles, ko regulāri lieto aprūpes darbinieki, satur vienu vai vairākas kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas vielas, uz kurām attiecas Direktīva 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai funkcijai toksisku vielu iedarbību darbā; šajā saistībā atgādina par šīs direktīvas ceturto pārskatīšanu un ar bīstamu zāļu iedarbību saistīta darba iekļaušanu; ar nepacietību gaida, ka 2022. gadā tiks publicētas pamatnostādnes rīcībai ar šīm vielām, kā arī izstrādāta šādu bīstamu zāļu definīcija un indikatīvs saraksts; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un atbalstīt veciem cilvēkiem labvēlīgu darba vidi; atkārtoti aicina Komisiju palielināt vērienīgumu un ierosināt plašāku un visaptverošāku direktīvu par to, kā novērst un pārvaldīt ar darbu saistītus balsta un kustību aparāta traucējumus un reimatiskas slimības, kā arī mazināt pandēmijas laikā īpaši izteiktos psihosociālos riskus un aprūpes darba negatīvo ietekmi uz darba ņēmēju labklājību; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzsver, ka Eiropas aprūpes stratēģijā cita starpā būtu visaptveroši jāpievēršas digitalizācijas ietekmei uz darba ņēmēju darba apstākļiem un attālā darba un tāldarba ietekmei uz garīgo veselību, kā arī uz neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības darbu apjomu un nevienlīdzīgu dzimumu sadalījumu; atkārtoti aicina Komisiju, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, ierosināt direktīvu par psihosociālajiem riskiem un labklājību darbā; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina dalībvalstis noteikt mājsaimniecībās uz vietas dzīvojošo aprūpes darbinieku darba obligātos standartus šādās jomās: aprūpētāju darba laiks, atalgojums un izmitināšana, lai ņemtu vērā viņu darba īpatnības; jo īpaši tas, ka persona dzīvo un strādā mājsaimniecībā kopā ar personu, kurai nepieciešama aprūpe; vidējais darba laiks būtu jāaprēķina kā aprūpētāju darbs maiņās; atalgojuma līmenis ir atkarīgs no aprūpes vajadzībām, kā arī aprūpētāju prasmēm; mājsaimniecībā uz vietas dzīvojošiem aprūpētājiem, kas dzīvo kopā ar apgādājamiem, jābūt pieejamai atsevišķai telpai, piekļuvei tualetei, virtuvei un, ja iespējams, internetam; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina dalībvalstis stiprināt sociālo dialogu un veicināt darba koplīguma slēgšanas sarunas un koplīgumus gan publiskajā, gan privātajā aprūpes nozarē un gan peļņas, gan bezpeļņas jomā, gan institucionālajā, gan ģimenes un kopienas aprūpes vidēs, jo tie ir būtiski nodarbinātības un darba apstākļu uzlabošanas un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību novēršanas mehānismi un visefektīvākie instrumenti, ar kuriem nodrošināt, ka tiek paaugstināta minimālā alga un algas kopumā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina dalībvalstis veicināt plašāku aptvērumu sarunām par koplīgumu slēgšanu un nodrošināt tiesības un biedrošanās brīvību aprūpes nozarē, garantējot labāku piekļuvi un informāciju darba ņēmēju pārstāvjiem un arodbiedrībām, kas vēlas pārstāvēt aprūpes darbiniekus un palielināt biedru skaitu, un likvidējot visus šķēršļus arodbiedrību izveidei, kā arī nevajadzīgus šķēršļus publiskā sektora darbvietās, ietverot privātos darbuzņēmējus, kas strādā saskaņā ar publiskiem līgumiem, kuri kavē arodbiedrību spēju organizēt publiskā sektora darbiniekus un palielināt savu biedru skaitu; uzsver, ka jo īpaši migrējošie darba ņēmēji, kuri nereti strādā kā mājsaimniecībās uz vietas dzīvojoši aprūpētāji un kuriem ir jābūt pieejamiem 24 stundas diennaktī, nav pietiekami informēti par viņiem piemērojamiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem; uzsver, ka koplīgumos cita starpā būtu jānodrošina to darba ņēmēju tiesības uz pensiju, kuriem jāsamazina algota darba apjoms vai jāatstāj darbs, lai rūpētos par citiem; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atgādina, ka mobilajiem un migrējošajiem darba ņēmējiem, tostarp darba ņēmējiem bez dokumentiem, ir būtiska nozīme gan aprūpes nodrošināšanā aprūpes iestādēs, gan mājās ES; uzskata, ka šis jautājums būtu jāatspoguļo un attiecīgi jārisina gaidāmajā Eiropas aprūpes stratēģijā; aicina Komisiju un dalībvalstis apņemties īstenot un noteikt konkrētus pasākumus, lai risinātu nedeklarēta darba un nelegālu nodarbinātības veidu problēmu, kā arī lai veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem aprūpes darbiniekiem neatkarīgi no viņu statusa; uzsver, ka migrējošie darba ņēmēji saskaras ar īpašu neaizsargātību un problēmām, piemēram, saistībā ar piekļuvi darba atļaujai vai oficiālai nodarbinātībai, sociālās aizsardzības segumu un nedeklarēta darba risku; aicina tos aizsargāt, piemērojot, izpildot un uzraugot attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

98.

| 99. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt taisnīgu mobilitāti un pieņemšanu darbā darba ņēmējiem no ES un trešām valstīm, uzlabojot viņu kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu un novēršot trūkumus transnacionālajā sociālajā aizsardzībā; atkārtoti aicina pienācīgi uzraudzīt un īstenot noteikumus, kas attiecas uz mobilitāti, un labāk informēt darba ņēmējus par viņu tiesībām; uzsver, ka Eiropas Darba iestāde palīdz dalībvalstīm un Komisijai efektīvi piemērot un īstenot ES tiesību aktus, kas saistīti ar darbaspēka mobilitāti un sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu ES; uzsver, ka ir jāapsver iespēja pārskatīt Eiropas Darba iestādes pilnvaras saistībā ar novērtējumu, kas jāveic 2024. gadā, lai iekļautu noteikumus par arodveselību un drošību; aicina EU-OSHA un Eiropas Darba iestādi sadarboties, lai atbalstītu Komisiju un dalībvalstis mobilo un migrējošo darba ņēmēju arodveselības un drošības uzlabošanā; uzsver, ka mājsaimniecībās dzīvojošie aprūpes darbinieki pārsvarā ir organizēti, izmantojot sarežģītu aģentūru ķēdi, kuras norīko darbā darba ņēmējus un uz kurām tādējādi attiecas Darba ņēmēju norīkošanas direktīva (103); |
| --- | --- |

99.

| 100. | atzīst personisko un mājsaimniecības pakalpojumu sniedzēju nozīmi, garantējot, ka ES iedzīvotājiem ir reāla iespēja izvēlēties vēlamo aprūpes modeli; aicina Komisiju Eiropas aprūpes stratēģijā pievērsties visu personiskās aprūpes sniedzēju un mājsaimniecībās nodarbināto personu, tostarp aprūpes un citu personisko un mājsaimniecības pakalpojumu sniedzēju, problemātiskajiem darba un nodarbinātības apstākļiem un likt pamatus personisko un mājsaimniecības pakalpojumu atzīšanai, regulēšanai un profesionalizācijai; aicina Komisiju un dalībvalstis efektīvi cīnīties pret nedeklarētu darbu aprūpes nozarē, garantējot sociālo aizsardzību, drošus un pienācīgus darba apstākļus un radot jaunas darba iespējas aprūpes mājās nozarē; aicina mērķtiecīgi pārskatīt Direktīvu 89/391/EEK, lai nodrošinātu mājsaimniecībās nodarbināto personu iekļaušanu tās darbības jomā; aicina dalībvalstis izstrādāt atbilstīgu sistēmu individuālo un mājsaimniecības pakalpojumu deklarēšanai, piemēram, pakalpojumu kuponu shēmas, lai izstrādātu mehānismus un instrumentus aprūpes mājās darba labākai uzraudzībai un veiktu ieguldījumus īpaši pielāgotos kvalitatīvos profesionālos pakalpojumos, lai apturētu aprūpes iepriekšēju noformēšanu un atturētu no tādu aprūpes pakalpojumu izmantošanas, kas saistīti ar nedeklarētu darbu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina dalībvalstis īsā laikā un pilnībā transponēt un īstenot Darba un privātās dzīves līdzsvara direktīvu un mudina tās noteikt standartus, kas ir stingrāki par direktīvā paredzētajiem obligātajiem standartiem; uzsver, ka tikai vienlīdzīga neapmaksātu aprūpes pienākumu sadalīšana starp vīriešiem un sievietēm, izmantojot vienlīdzīgus nenododamus un pienācīgi apmaksātus atvaļinājumus, ļautu sievietēm arvien vairāk iesaistīties pilna laika nodarbinātībā un sasniegt darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī personīgo un sociālo attīstību; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veicināt papildu elastību attiecībā uz darba nosacījumiem darba ņēmēju grupām, piemēram, vecākiem ar maziem bērniem, vientuļajiem vecākiem, vecākiem ar invaliditāti un bērna invalīda vecākiem; aicina dalībvalstis ievērot grūtniecības un dzemdību un paternitātes atvaļinājuma minimālo ilgumu neatkarīgi no attiecīgās personas statusa; atgādina, ka darba un privātās dzīves līdzsvara politikai būtu jāmudina vīrieši uzņemties aprūpes pienākumus vienlīdzīgi ar sievietēm, un uzsver, ka pakāpeniski jāvirzās uz pilnībā apmaksātu un vienāda ilguma grūtniecības un dzemdību un paternitātes atvaļinājumu; stingri mudina visas dalībvalstis veicināt un nodrošināt, lai tēvi varētu izmantot paternitātes atvaļinājumu, nebaidoties no nelabvēlīgas vai diskriminējošas darba devēju rīcības, kas ir efektīvs veids, kā mudināt viņus uzņemties atbildību par savu bērnu un savas ģimenes aprūpi, un lietderīgs līdzeklis patiesas dzimumu līdztiesības sasniegšanai; uzsver, ka tas ne tikai prasīs, bet arī radīs izmaiņas stereotipos un dzimumu tiesību normās, tādējādi sabiedrība kļūs taisnīgāka un līdztiesīgāka; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pārveidojošus pasākumus, piemēram, informētības veicināšanas kampaņas par aprūpes līdzatbildību, izskaužot stereotipisko priekšstatu par sievietēm kā atbildīgām par šo darbu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošu pasākumu un stimulu kopumu, lai veicinātu un atvieglotu to darba ņēmēju, jo īpaši sieviešu, reintegrāciju darba tirgū, kuru karjeru un ienākumus biežāk ietekmē nevienlīdzīgas dzimumu lomas un aprūpes atvaļinājumi, tostarp viņu karjeras sākšana vai ilgāki pārtraukumi, un lai nodrošinātu darba ņēmēju tiesības atgriezties tādā pašā vai līdzvērtīgā amatā; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina dalībvalstis ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem atbalstīt karjeras iespējas, lai atvieglotu pielāgošanos darba situācijām, jo īpaši izmantojot mūžizglītību un profesionālo apmācību, atbilstīgus bezdarbnieku pabalstus, sociālo tiesību pārnesamību un aktīvu, efektīvu darba tirgus politiku; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un garantēt efektīvu aizsardzību un vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm, izmantojot dzimumu līdztiesību pārveidojošus tiesību aktus un politikas pasākumus, kuru mērķis ir novērst nestabilu nodarbinātību, nepietiekamu darba novērtējumu dažās feminizētās nozarēs, piemēram, aprūpes nozarē, un garantēt karjeras iespējas un pienācīgu sociālo nodrošinājumu; atkārtoti uzsver, ka personām visās darba attiecībās un pašnodarbinātām personām vajadzētu būt iespējai uzkrāt tiesības, kas nodrošina ienākumu drošību tādos apstākļos kā bezdarbs, slimība, vecums, karjeras pārtraukumi bērnu audzināšanas nolūkā vai citās aprūpes situācijās, vai arī apmācības nolūkos saskaņā ar Padomes ieteikumu par darba ņēmēju un pašnodarbināto personu piekļuvi sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

103.

| 104. | aicina Komisiju balstīties uz Eiropas aprūpes stratēģiju, proti, uz abiem Padomes ieteikumiem, par bērnu aprūpi (Barselonas mērķu pārskatīšana) un ilgtermiņa aprūpi, un pēc aprūpes stratēģijas pieņemšanas iesniegt Eiropas aprūpes kursu, kurā būtu jāiekļauj rīcībpolitiku, programmu, ieteikumu un ieguldījumu kopums ES līmenī, lai veicinātu pāreju uz dzimumu līdztiesības principu veicinošu aprūpes ekonomiku, kurā aprūpe atzīta par tiesībām un kurā to vērtē kā mūsu sabiedrības mugurkaulu; uzsver, ka aprūpes jomā būtu jāizmanto integrēta, holistiska un ilglaicīga pieeja un jāveicina pienācīgi darba apstākļi un taisnīgs atalgojums, jāpalielina darba pievilcība aprūpes nozarē, kā arī jānovērš diskriminācija, dzimumu nevienlīdzība un nabadzība šajā nozarē; |
| --- | --- |

104.

Aprūpes nozīmes atzīšana un novērtēšana mūsu sabiedrībā un ekonomikā

| 105. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi visās attiecīgajās valstu un ES politikas jomās integrēt aprūpi un pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu kā aprūpētāju, personu, kam vajadzīga aprūpe un atbalsts, un neaizsargātu personu iespējas un profesionālo izaugsmi, kā arī veicināt lielākus ieguldījumus piekļūstamos, cenas ziņā pieejamos un augstas kvalitātes aprūpes pakalpojumos; |
| --- | --- |

105.

| 106. | aicina šīs prioritātes atspoguļot arī ES politikas ārējās dimensijās, tostarp pirmspievienošanās un oficiālajā attīstības palīdzībā; uzsver, ka uz tiesībām balstīta pieeja aprūpei, kuras pamatā ir nediskriminācijas princips, ļautu šādu pieeju integrēt visās attiecīgajās politikas jomās; uzsver, ka ir jānodrošina sistemātiska dzimumu līdztiesības un vienlīdzības aspektu integrēšana visos attiecīgajos budžeta veidošanas procesa posmos gan Komisijas centrālajos budžetos, gan ES atbalstītajās rīcībpolitikās un programmās; aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju mainīt oficiālo un neoficiālo aprūpes profesiju izteikti stigmatizēto tēlu un pieņemt efektīvas rīcībpolitikas un programmas, lai cīnītos pret cilvēku ar invaliditāti diskrimināciju, diskrimināciju vecuma dēļ, diskrimināciju dzimuma dēļ un citiem diskriminācijas veidiem, kas mijas ar aizspriedumiem un stereotipiem, kuri saistīti ar aprūpi, paternitāti un atkarības jēdzienu; norāda, ka sievietes ir vērtīgs un neizmantots darījumdarbības potenciāla avots Eiropā arī aprūpes nozarē, kas var sniegt ieguldījumu jaunās inovācijās, piemēram, jaunās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

106.

| 107. | norāda, ka cīņa pret iedibinātajām dzimumu normām un stereotipiem ir pirmais solis, lai sadalītu atbildību par neapmaksātu aprūpi un mājsaimniecības darbu starp vīriešiem un sievietēm, un aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pozitīvu sabiedrisko tēlu un darba pievilcību aprūpes nozarē gan vīriešiem, gan sievietēm, plānojot izglītojošas un sabiedrības informēšanas kampaņas un atbalstot izmēģinājuma projektus, kuri sekmē šā mērķa sasniegšanu un kuru mērķis ir aprūpē iesaistīt vairāk vīriešu un veicināt vienlīdzīgu sieviešu un vīriešu līdzdalību un iespējas darba tirgū aprūpes pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

107.

| 108. | aicina Komisiju saistībā ar Eiropas pusgadu uzraudzīt EPSR principu un IAM īstenošanu; jo īpaši aicina regulāri ziņot par ES aprūpes stratēģijas īstenošanu, kā arī par rādītājiem, kas saistīti ar aprūpi un kas ņemti vērā Eiropas pusgadā un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos; uzskata, ka aprūpes ekonomikai ir jābūt pēcpandēmijas ekonomikas pīlāram, un aicina Komisiju un dalībvalstis galveno uzmanību pievērst pēcpandēmijas atveseļošanās procesam; noteikti uzskata, ka valstu ekonomikas atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā jāiekļauj mērķtiecīgi pasākumi dzimumu līdztiesības uzlabošanai visās dzīves un aprūpes jomās, tostarp pasākumi neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības darba samazināšanai un pārdalei; |
| --- | --- |

108.

| 109. | norāda, ka ir jāatzīst un jānovērtē aprūpe Eiropas ekonomikā, budžetā un statistikā; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt pieejas, lai noteiktu un novērtētu aprūpes sociālo un ekonomisko ieguldījumu un rezultātus, jo īpaši neapmaksātu aprūpi, mājas darbus un mājsaimniecības darbus, pievienojot neoficiālo aprūpi vērtību ķēdei, tostarp apsverot īpašu rādītāju ieviešanu nākamajā sociālo rezultātu pārskata pārskatīšanā; aicina Eurostat un EIGE novērtēt neoficiālo aprūpētāju ekonomisko ieguldījumu dalībvalstu ekonomikā un aicina Komisiju un dalībvalstis politikas veidošanas procesā iekļaut ar to saistītus alternatīvus ekonomiskās un sociālās labklājības pasākumus; |
| --- | --- |

109.

| 110. | norāda uz minimālā ienākuma un minimālās pensijas shēmu skaidrajiem ieguvumiem, lai savlaicīgi un efektīvi piekļūtu aprūpes un atbalsta pakalpojumiem, ņemot vērā gaidāmo Komisijas ieteikumu par pienācīgiem minimālajiem ienākumiem, kā arī lai nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni aprūpētājiem, kas galvenokārt ir sievietes, jo īpaši tām, kuras sniedz neoficiālu bezmaksas aprūpi, un aicina Komisiju uzsvērt, cik svarīgi ir apsvērt un apmainīties ar paraugpraksi par to, kā visā pensiju shēmu dzīves ciklā atspoguļot aprūpes pienākumus; |
| --- | --- |

110.

| 111. | aicina Komisiju gaidāmo aprūpes stratēģiju sasaistīt ar Eiropas rīcības plānu sociālās ekonomikas jomā, palielinot izpratni par sociālās ekonomikas potenciālu darba apstākļu uzlabošanā aprūpes nozarē, kā arī radot iespējas labākai sieviešu piekļuvei kvalitatīvām darbvietām; aicina dalībvalstis veikt ieguldījumus, lai attīstītu aprūpes ekonomiku, pienācīgi ņemot vērā nozares cilvēciskos aspektus; |
| --- | --- |

111.

| 112. | atzīst un augstu vērtē aprūpi, ko sniedz pilsoniskā sabiedrība un bezpeļņas organizācijas, piemēram, NVO, pacientu organizācijas, labdarības un reliģiskās vai citas iestādes; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina dalībvalstis noteikt un pārskatīt savu aprūpes politiku pastāvīgā sociālajā un pilsoniskajā dialogā ar sociālajiem partneriem, ekspertiem, pilsoniskās sabiedrības NVO, valsts un ES līmeņa iestādēm, aprūpes saņēmēju pārstāvības organizācijām un oficiāliem un neoficiāliem aprūpētājiem, lai atbalstītu efektīvu sociālās aprūpes politikas risinājumu izstrādi, kas atbilst reālajām iedzīvotāju vajadzībām; uzsver, ka gaidāmās Eiropas aprūpes stratēģijas izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā ir svarīgi aktīvi apspriesties ar aprūpētājiem un aprūpes saņēmējiem, kā arī to pārstāvošajām organizācijām; aicina Komisiju un dalībvalstis sākt apspriedi par saikni starp tehnoloģijām un aprūpes kvalitāti; |
| --- | --- |

113.

| 114. | aicina Eiropas Komisiju veikt pētījumus, lai labāk izprastu ekonomisko un sociālo ietekmi, ko rada nepietiekama aprūpe personām, kurām nepieciešama aprūpe un atbalsts, un nodrošināt finansējumu, proti, nākotnes platformas ietvaros, pētniecības projektiem par reto slimību sociālo ietekmi no pacienta viedokļa, kā arī ES mēroga tīkliem un inovatīviem projektiem, kas ļauj dalībvalstīm kopīgi radīt un nodot labu praksi un inovatīvus aprūpes modeļus, īpašu uzmanību pievēršot arī visizplatītākajām slimībām un slimībām, kas izraisa invaliditāti, tostarp reimatiskām un muskuļu un skeleta slimībām (RMD); |
| --- | --- |

114.

| 115. | aicina Komisiju nodrošināt, ka EIGE, Eurofound un citām attiecīgajām aģentūrām ir pietiekami resursi, lai uzraudzītu un analizētu, vai un kā politika nodrošina plānotos uzlabojumus aprūpes nozarē, tostarp attiecībā uz piekļuvi, kvalitāti, dzimumu līdztiesību, infrastruktūru un darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

115.

| 116. | aicina veikt ārēju zinātnisku un ētisku novērtējumu par Covid-19 pandēmijas pārvarēšanu aprūpes nozarē, par Eiropas Savienības darbībām kopumā un par dalībvalstu darbībām, kā arī par ES pašreizējo sagatavotības līmeni pandēmiju gadījumā un aicina dalībvalstis un Komisiju izpētīt cēloņus lielai daļai Covid-19 infekciju un nāves gadījumu, kas notikuši saistībā ar pakalpojumu mājās sniegšanu veciem cilvēkiem, personām ar invaliditāti un citās sociālo pakalpojumu sniegšanas vietās, un par to, vai ir pamestas novārtā vai pārkāptas cilvēktiesības un pacientu tiesības, lai izdarītu vajadzīgos secinājumus un novērstu šādu traģēdiju atkārtošanos turpmākajās krīzēs; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  https://www.who.int/news/item/14-03-2022-who-launches-new-framework-to-support-countries-achieve-integrated-continuum-of-long-term-care

(2)  https://www.ohchr.org/en/documents/thematic-reports/impact-coronavirus-disease-covid-19-enjoyment-all-human-rights-older

(3)  https://undocs.org/Home/Mobile?FinalSymbol= A%2FHRC%2F30%2F43AAuage=E&DeviceType=DesktopAARequested=False

(4)  OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.

(5)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(6)  OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.

(7)  OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.

(8)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

(9)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(10)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(11)  OV L 88, 16.3.2022., 1. lpp.

(12)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(13)  OV C 363, 28.10.2020., 80. lpp.

(14)  OV C 456, 10.11.2021., 191. lpp.

(15)  OV C 456, 10.11.2021., 208. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0072.

(17)  OV C 456, 10.11.2021., 145. lpp.

(18)  OV C 189, 5.6.2019., 4. lpp.

(19)  OV C 474, 24.11.2021., 146. lpp.

(20)  OV C 371, 15.9.2021., 102. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0038.

(22)  OV C 445, 29.10.2021., 75. lpp.

(23)  OV C 99, 1.3.2022., 122. lpp.

(24)  OV C 362, 8.9.2021., 8. lpp.

(25)  OV C 363, 28.10.2020., 164. lpp.

(26)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0068.

(27)  OV C 387, 15.11.2019., 1. lpp.

(28)  Eiropas Komisija (2021. gads), ES Bērna tiesību stratēģija.

(29)  Eurostat (2020. gads). Mājsaimniecību sastāva statistika.

(30)  Eiropas Komisijas pētījums par neoficiālo aprūpi Eiropā “Exploring Formalisation, Availability and Quality”, 2018. gads.

(31)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/documents/publication/wcms_838653.pdf

(32)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/ Attachments/Sections/Library/Publications/2020/Policy-brief-COVID-19-and-the-care-economy-en.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/fr/topic/neets

(34)  Eiropas Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas 2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi.

(35)  Eiropas Parlamenta Izpētes dienests, “Eiropas Savienības demogrāfijas prognozes”, 2020. gada marts, 3. lpp.

(36)  The social construction of migrant care work. At the intersection of care, migration and gender / Amelita King-Dejardin; Starptautiskais Darba birojs, Ženēva: SDO, 2019. gads.

(37)  Sociālās aizsardzības komitejas un Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi.

(38)  ESAO (2020. gads). The effectiveness of social protection for long-term care in old age: Is social protection reducing the risk of poverty associated with care needs.

(39)  Eiropas Parlamenta pētījums (2021. gads) “Ageing policies – access to services in different Member States”.

(40)  Pasaules Ekonomikas forums, COVID-19 highlights how caregiving fuels gender inequality – https://www.weforum.org/agenda/2020/04/covid-19-highlights-how-caregiving-fuels-gender-inequality/

(41)  2019. gads.

(42)  https://eige.europa.eu/about-eige/director-speeches/beyond-beijing-declaration-assessment-and-main-challenges

(43)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-pandemic-has-increased-care-burden-how-much-0 https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/policy-brief-the-impact-of-covid-19-on-women

(44)  Preventing and managing COVID-19 across long-term care services: Policy brief, PVO, 2020. gada 24. jūlijs; Uzraudzības dati no publiskiem tiešsaistes valstu ziņojumiem par Covid-19 ilgtermiņa aprūpes iestādēs, ECDC, 2022. gads (https://www.ecdc.europa.eu/en/all-topics-z/coronavirus/threats-and-outbreaks/covid-19/prevention-and-control/LTCF-data).

(45)  http://www.efnweb.be/wp-content/uploads/EFN-MHE-Joint-Statement-October-2021.pdf

(46)  Eurofound brīfings (2021. gads). Education, healthcare and housing: How access changed for children and families in 2020.

(47)  ttps://www.epsu.org/sites/default/files/article/files/Resilience_of%20the%20LTC %20sector_V3.pdfh

(48)  https://effat.org/in-the-spotlight/european-alliance-calls-on-eu-governments-to-ratify-convention-on-domestic-workers/#:~:text=Among%20them%2C%206.3%20million%20are,workers%20in%20their%20respective%20country

(49)  Eiropas Darbaspēka mobilitātes institūts (https://www.mobilelabour.eu/).

(50)  Eiropas Komisijas pētījums, 2018. gads, “Challenges in long-term care in Europe”.

(51)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Gender_pay_gap_statistics

(52)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/women-labour-market-work-life-balance/womens-situation-labour-market_en

(53)  Eiropas Parlamenta pētījums (2021. gads) “Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”.

(54)  EIGE, Pekinas rīcības platformas 2020. gada ziņojums, 2021. gads.

(55)  Eurofound ziņojums (2020. gads) “Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(56)  Eurofound ziņojums (2020. gads) “Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(57)  Eurofound ziņojums (2020. gads) “Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(58)  Eiropas Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas 2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi.

(59)  Eiropas Parlamenta pētījums (2021. gads) “Policies for long-term carers”.

(60)  Eurofound, Long-term Care Workforce: Employment and working conditions, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2020b.

(61)  Eurofound ziņojums (2020. gads) “Long-term care workforce: Employment and working conditions”.

(62)  Eiropas Komisijas ziņojums par ilgtermiņa aprūpi (https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en).

(63)  Eiropas Komisijas ziņojums par ilgtermiņa aprūpi (https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en).

(64)  EIGE 2020. gada ziņojums: “Gender inequalities in care and consequences for the labour market” (https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market).

(65)  EIGE ziņojums (20210) “Gender inequalities in care and consequences for the labour market”.

(66)  Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound), European Quality of Life Survey 2016 – Quality of life, quality of public services, and quality of society, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2018. gads.

(67)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/eurostat/web/main/help/faq/data-services

(68)  EIGE ziņojums (2021. gads) “Gender inequalities in care and consequences for the labour market”.

(69)  The Global Burden of Disease Study 2019, (https://www.thelancet.com/journals/lancet/issue/vol396no10258/PIIS0140-6736(20)X0042-0#).

(70)  SDO (2018. gads) “Care work and care jobs for the future of decent work”.

(71)  Eiropas Parlamenta pētījums (2021. gads) “Policies for long-term carers”.

(72)  Eiropas Parlamenta pētījums (2021. gads) “Gender equality: Economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”.

(73)  Eiropas sociālo partneru kopīgais paziņojums “Childcare provisions in the EU” (https://www.etuc.org/en/document/european-social-partners-joint-statement-childcare-provisions-eu).

(74)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 29. aprīļa rezolūcija par Eiropas Garantiju bērniem.

(75)  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem.

(76)  EIGE ziņojums (2021. gads) “Gender inequalities in care and consequences for the labour market”.

(77)  Eiropas Komisijas ziņojums par ilgtermiņa aprūpi (https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en).

(78)  Sociālās aizsardzības komitejas un Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi.

(79)  Eiropas Komisijas ziņojums par ilgtermiņa aprūpi (https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24079&langId=en).

(80)  Eurocarers 2021. gada ziņojums “Impact of COVID-19 on outbreak on informal carers across Europe”.

(81)  SDO, 2022. gads, “Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work”.

(82)  SDO, 2022. gads, “Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work”.

(83)  Eiropas Komisija, 2021. gads, Zaļā grāmata par novecošanu.

(84)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/economy-finance/dp074_en.pdf

(85)  Alzheimer Europe, Dementia in Europe Yearbook 2019 (2020. gads) Estimating the prevalence of dementia in Europe.

(86)  https://www.oecd.org/fr/publications/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm

(87)  https://www.finanzwende-recherche.de/wp-content/uploads/2021/10/Finanzwende_BourgeronMetzWolf_2021_Private-Equity-Investoren-in-der-Pflege_20211013.pdf

(88)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/article/2021/wages-in-long-term-care-and-other-social-services-21-below-average'

(89)  “Primary prevention is directed towards preventing the initial occurrence of a disorder. Secondary and tertiary prevention seeks to arrest or retard existing disease and its effects through early detection and appropriate treatment; or to reduce the occurrence of relapses and the establishment of chronic conditions through, for example, effective rehabilitation”. Atsauce: PVO, Health promotion glossary, 1998. gads.

(90)  Dati par etnisko izcelsmi būtu jāvāc brīvprātīgi un anonīmi tikai diskriminējošu darbību identificēšanas un apkarošanas nolūkā.

(91)  Kā noteikts Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumā (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem.

(92)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (2020/2084(INI)); Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (2022/2618(RSP)).

(93)  Digitālie risinājumi, piemēram, lietojumprogrammas, kurās ir dažādi moduļi un funkcijas, kuras var apvienot ar lietojumprogrammas pamatformu, lai iegūtu lietojumprogrammu, kas atbilst konkrētu lietotāju vajadzībām un vēlmēm;

(94)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7724

(95)  Sociālās aizsardzības komitejas un Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi “Trends, challenges and opportunities in an ageing society”, 1. sējums.

(96)  Eurofound (2020. gads): Long-term care workforce: Employment and working conditions.

(97)  Policy Department for Economic, Scientific and Quality of Life Policies (2021. gads), EP pētījums, ko pieprasījusi EMPL, “Policies for long-term carers”.

(98)  Policy Department for Economic, Scientific and Quality of Life Policies (2021. gads), EP pētījums, ko pieprasījusi EMPL, “Policies for long-term carers”.

(99)  Santini, Socci u. c (2020. gads): Positive and Negative Impacts of Caring among Adolescents Caring for Grandparents. Tiešsaistes apsekojuma sešās Eiropas valstīs rezultāti un ietekme uz pētniecību, politiku un praksi nākotnē (https://me-we.eu/wp-content/uploads/2020/10/Positive-and-Negative-Impacts-of-Caring.pdf).

(100)  Publisko ieņēmumu nolūkā dalībvalstīm būtu jāizvērtē labākais veids, kā formalizēt nodarbinātību un tādējādi arī ieņēmumu iekasēšanu no šīs nodarbinātības. To darot, tām aprēķinos būtu jāņem vērā nodokļu atskaitīšanas sistēmas un pakalpojumu kuponu izmantošana.

(101)  Eurofound (2021. gads), Understanding the gender pay gap: What difference do sector and occupation make? Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga. Eurofound (2021. gads), Minimum wages in 2021: Annual review, Minimum wages in the EU series, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.

(102)  https://www.oecd-ilibrary.org/social-issues-migration-health/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers_92c0ef68-en;jsessionid=CUiqVaYYMpv7-fVciq3IIhh787q6ZHLU19L9LeR1.ip-10-240-5-42

(103)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/ files/report_on_the_eesc_country_visits_to_uk_germany_italy_poland_0.pdf

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/63 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/63

---

P9_TA(2022)0279

Garīgā veselība digitālajā darba pasaulē

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par garīgo veselību digitālajā darba pasaulē (2021/2098(INI))

(2023/C 47/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 6., 9., 114., 153., 169. un 191. pantu un jo īpaši 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 6., 9., 114., 153., 169. un 191. pantu un jo īpaši 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 2., 3., 14., 15., 21., 31., 32. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 2., 3., 14., 15., 21., 31., 32. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 10. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, jo īpaši tā 10. principu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 2018. gada Garīgās veselības un labklājības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2018. gada Garīgās veselības un labklājības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2020. gada 18. maija manifestu par veselīgu atlabšanu pēc Covid-19 pandēmijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2020. gada 18. maija manifestu par veselīgu atlabšanu pēc Covid-19 pandēmijas,

| — | ņemot vērā PVO Pasaules garīgās veselības dienu 2021. gadā – “Garīgā veselības aprūpe visiem: padarīsim to par realitāti!”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO Pasaules garīgās veselības dienu 2021. gadā – “Garīgā veselības aprūpe visiem: padarīsim to par realitāti!”,

| — | ņemot vērā PVO Eiropas rīcības programmu garīgās veselības jomā 2021.-2025. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO Eiropas rīcības programmu garīgās veselības jomā 2021.-2025. gadam,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2021. gada 8. jūnija veselības politikas pētījumu A new Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health (“Jauns garīgās veselības sistēmu standarts: jautājumu risināšana saistībā ar garīgo saslimšanu radītajām izmaksām”), un 2021. gada 4. novembra garīgās veselības un darba pārskatu Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies (“Labāks prāts, labākas darbavietas: no izpratnes līdz pārmaiņām integrētās garīgās veselības, prasmju un darba politikas jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2021. gada 8. jūnija veselības politikas pētījumu A new Benchmark for Mental Health Systems: Tackling the Social and Economic Costs of Mental Ill Health (“Jauns garīgās veselības sistēmu standarts: jautājumu risināšana saistībā ar garīgo saslimšanu radītajām izmaksām”), un 2021. gada 4. novembra garīgās veselības un darba pārskatu Fitter Minds, Fitter Jobs: from Awareness to Change in Integrated Mental Health, Skills and Work Policies (“Labāks prāts, labākas darbavietas: no izpratnes līdz pārmaiņām integrētās garīgās veselības, prasmju un darba politikas jomā”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīvu (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Direktīvu (ES) 2019/882 par produktu un pakalpojumu piekļūstamības prasībām (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (5),

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (6),

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 30. novembra Direktīvu 89/654/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbavietā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 30. novembra Direktīvu 89/654/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbavietā (7),

| — | ņemot vērā Padomes 1990. gada 29. maija Direktīvu 90/270/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1990. gada 29. maija Direktīvu 90/270/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ES sabiedrības veselības stratēģiju pēc Covid-19 pandēmijas (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. jūlija rezolūciju par ES sabiedrības veselības stratēģiju pēc Covid-19 pandēmijas (10),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesībām būt bezsaistē (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesībām būt bezsaistē (11),

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par iespēju nodrošināšanu Eiropas jaunatnei: nodarbinātība un sociālā atveseļošana pēc pandēmijas (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par iespēju nodrošināšanu Eiropas jaunatnei: nodarbinātība un sociālā atveseļošana pēc pandēmijas (12),

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. septembra rezolūciju par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumus par labklājības ekonomiku (14), kuros pausts aicinājums izstrādāt visaptverošu ES garīgās veselības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumus par labklājības ekonomiku (14), kuros pausts aicinājums izstrādāt visaptverošu ES garīgās veselības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumus par labjutības darbā uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 8. jūnija secinājumus par labjutības darbā uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. jūnija paziņojumu “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam. Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 28. jūnija paziņojumu “ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam. Darba aizsardzība mainīgā darba pasaulē” (COM(2021)0323),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 14. oktobra zaļo grāmatu “Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana. Veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību” (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 14. oktobra zaļo grāmatu “Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana. Veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību” (COM(2005)0484),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija ziņojumu Employment and Social Developments in Europe – towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts (“Nodarbinātība un sociālā attīstība Eiropā — ceļā uz spēcīgu sociālo Eiropu pēc Covid-19 krīzes: atšķirību samazināšana un sadales ietekmes problēmu risināšana”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija ziņojumu Employment and Social Developments in Europe – towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: reducing disparities and addressing distributional impacts (“Nodarbinātība un sociālā attīstība Eiropā — ceļā uz spēcīgu sociālo Eiropu pēc Covid-19 krīzes: atšķirību samazināšana un sadales ietekmes problēmu risināšana”),

| — | ņemot vērā 2008. gada Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību,

| — | ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2021. gada 17. jūnija ziņojumu Beyond Lockdown: the “Pandemic Scar” on Young People (“Pēc pārvietošanās ierobežojumiem — pandēmijas atstātās “rētas” jauniešiem”). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes foruma 2021. gada 17. jūnija ziņojumu Beyond Lockdown: the “Pandemic Scar” on Young People (“Pēc pārvietošanās ierobežojumiem — pandēmijas atstātās “rētas” jauniešiem”).

| — | ņemot vērā Eurofound2021. gada 9. novembra ziņojumu “Covid-19 ietekme uz jauniešiem ES” un 2021. gada 10. maija ziņojumu “Dzīve, darbs un Covid-19: garīgā veselība un uzticības mazināšanās visā Eiropā, pandēmijai turpinoties vēl vienu gadu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2021. gada 9. novembra ziņojumu “Covid-19 ietekme uz jauniešiem ES” un 2021. gada 10. maija ziņojumu “Dzīve, darbs un Covid-19: garīgā veselība un uzticības mazināšanās visā Eiropā, pandēmijai turpinoties vēl vienu gadu”,

| — | ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 2020. gada 7. decembra ziņojumu “Balsta un kustību aparāta slimību profilakse daudzveidīgam darbaspēkam: riska faktori sievietēm, migrantiem un LGBTI darbiniekiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 2020. gada 7. decembra ziņojumu “Balsta un kustību aparāta slimību profilakse daudzveidīgam darbaspēkam: riska faktori sievietēm, migrantiem un LGBTI darbiniekiem”,

| — | ņemot vērā EU-OSHA2011. gada 7. oktobra ziņojumu “Garīgās veselības veicināšana darbavietā. Labas prakses ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EU-OSHA2011. gada 7. oktobra ziņojumu “Garīgās veselības veicināšana darbavietā. Labas prakses ziņojums”,

| — | ņemot vērā EU-OSHA2021. gada 22. oktobra ziņojumu “Tāldarbs un veselības riski saistībā ar Covid-19 pandēmiju — pierādījumi attiecīgajā jomā un to ietekme uz politiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EU-OSHA2021. gada 22. oktobra ziņojumu “Tāldarbs un veselības riski saistībā ar Covid-19 pandēmiju — pierādījumi attiecīgajā jomā un to ietekme uz politiku”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 12. decembra atzinumu “Eiropas Garīgās veselības gads — labākas darbavietas un augstāka dzīves kvalitāte” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 12. decembra atzinumu “Eiropas Garīgās veselības gads — labākas darbavietas un augstāka dzīves kvalitāte” (15),

| — | ņemot vērā Komisijas ekspertu grupas jautājumos par efektīviem ieguldījumiem veselībā 2021. gada 23. jūnija atzinumu Supporting mental health of health workforce and other essential workers (“Atbalsts veselības nozares darbinieku un citu kritiski svarīgo darba ņēmēju garīgajai veselībai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ekspertu grupas jautājumos par efektīviem ieguldījumiem veselībā 2021. gada 23. jūnija atzinumu Supporting mental health of health workforce and other essential workers (“Atbalsts veselības nozares darbinieku un citu kritiski svarīgo darba ņēmēju garīgajai veselībai”),

| — | ņemot vērā EU-OSHA un Eurofound2014. gada 13. oktobra kopīgo ziņojumu “Psihosociālie riski Eiropā: izplatība un novēršanas stratēģijas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EU-OSHA un Eurofound2014. gada 13. oktobra kopīgo ziņojumu “Psihosociālie riski Eiropā: izplatība un novēršanas stratēģijas”,

| — | ņemot vērā Willis Towers Watson 2021. gada apsekojumu par darbinieku pieredzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Willis Towers Watson 2021. gada apsekojumu par darbinieku pieredzi,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejai iesniegtos lūgumrakstus, piemēram, Nr. 0956/2018 un Nr. 1186/2018, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejai iesniegtos lūgumrakstus, piemēram, Nr. 0956/2018 un Nr. 1186/2018,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0184/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0184/2022),

| A. | tā kā tiesības uz fizisko un garīgo veselību ir cilvēka pamattiesības un tā kā ikvienam cilvēkam ir tiesības uz visaugstāko sasniedzamo veselības līmeni; tā kā PVO garīgo veselību definē kā “garīgās labklājības stāvokli, kas ļauj cilvēkiem tikt galā ar ikdienas stresu, realizēt savas spējas, labi mācīties un strādāt, kā arī dot savu ieguldījumu sabiedrībā” (16); tā kā garīgā veselība ir saistīta arī ar citām pamattiesībām, piemēram, tiesībām uz cilvēka cieņu, kā noteikts ES Pamattiesību hartas 1. pantā, un tiesībām uz personas neaizskaramību, tostarp garīgo neaizskaramību, kā noteikts Hartas 3. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības uz fizisko un garīgo veselību ir cilvēka pamattiesības un tā kā ikvienam cilvēkam ir tiesības uz visaugstāko sasniedzamo veselības līmeni; tā kā PVO garīgo veselību definē kā “garīgās labklājības stāvokli, kas ļauj cilvēkiem tikt galā ar ikdienas stresu, realizēt savas spējas, labi mācīties un strādāt, kā arī dot savu ieguldījumu sabiedrībā” (16); tā kā garīgā veselība ir saistīta arī ar citām pamattiesībām, piemēram, tiesībām uz cilvēka cieņu, kā noteikts ES Pamattiesību hartas 1. pantā, un tiesībām uz personas neaizskaramību, tostarp garīgo neaizskaramību, kā noteikts Hartas 3. pantā;

| B. | tā kā pētījumi liecina, ka Covid-19 pandēmija ir veidojusi organizatorisko un vadības praksi un mainījusi darba apstākļus daudziem darba ņēmējiem Eiropā, ietekmējot darba laiku, labklājību un darbavietas fizisko vidi; tā kā veselības aprūpes darbiniekiem un kritiski svarīgās profesijās strādājošajiem ir izvirzītas īpašas prasības; tā kā šiem darba ņēmējiem ir nācies saskarties ar prasīgu darba vidi, aizsardzības trūkumu un bailēm par savu drošību, kam ir bijusi negatīva psiholoģiska ietekme; tā kā izprast garīgās veselības jautājumus darbavietā nozīmē ne tikai apzināties garīgos traucējumus saskaņā ar Starptautiskās slimību klasifikācijas mirstības un saslimstības statistikas vajadzībām diagnostikas kritērijiem (piem., depresijas) (17), bet arī censties veicināt labjutību, izvairoties no pārpratumiem un stigmatizācijas, kā arī izstrādāt un ieviest pareizos pasākumus un ārstēšanu, lai pārvaldītu šos traucējumus (18); |
| --- | --- |

B.

tā kā pētījumi liecina, ka Covid-19 pandēmija ir veidojusi organizatorisko un vadības praksi un mainījusi darba apstākļus daudziem darba ņēmējiem Eiropā, ietekmējot darba laiku, labklājību un darbavietas fizisko vidi; tā kā veselības aprūpes darbiniekiem un kritiski svarīgās profesijās strādājošajiem ir izvirzītas īpašas prasības; tā kā šiem darba ņēmējiem ir nācies saskarties ar prasīgu darba vidi, aizsardzības trūkumu un bailēm par savu drošību, kam ir bijusi negatīva psiholoģiska ietekme; tā kā izprast garīgās veselības jautājumus darbavietā nozīmē ne tikai apzināties garīgos traucējumus saskaņā ar Starptautiskās slimību klasifikācijas mirstības un saslimstības statistikas vajadzībām diagnostikas kritērijiem (piem., depresijas) (17), bet arī censties veicināt labjutību, izvairoties no pārpratumiem un stigmatizācijas, kā arī izstrādāt un ieviest pareizos pasākumus un ārstēšanu, lai pārvaldītu šos traucējumus (18);

| C. | tā kā pandēmija izraisīja krasu aprūpes pienākumu pieaugumu apvienojumā ar darbu, kas nesamērīgi ietekmēja sievietes un palielināja dzimumu nevienlīdzību neapmaksātā aprūpē; tā kā tas nelabvēlīgi ietekmēja to cilvēku garīgo veselību, kuriem bija aprūpes pienākumi, jo daudziem darba ņēmējiem bija jātiek galā ar daudz lielāku stresu, uzņemoties lielākus aprūpes pienākumus, kas saistīti ar mācībām mājās un bērnu aprūpi pārvietošanās ierobežojumu laikā, vai sniedzot neformālu vai jebkāda cita veida aprūpi apgādājamiem radiniekiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā pandēmija izraisīja krasu aprūpes pienākumu pieaugumu apvienojumā ar darbu, kas nesamērīgi ietekmēja sievietes un palielināja dzimumu nevienlīdzību neapmaksātā aprūpē; tā kā tas nelabvēlīgi ietekmēja to cilvēku garīgo veselību, kuriem bija aprūpes pienākumi, jo daudziem darba ņēmējiem bija jātiek galā ar daudz lielāku stresu, uzņemoties lielākus aprūpes pienākumus, kas saistīti ar mācībām mājās un bērnu aprūpi pārvietošanās ierobežojumu laikā, vai sniedzot neformālu vai jebkāda cita veida aprūpi apgādājamiem radiniekiem;

| D. | tā kā pētījumi rāda, ka pandēmija ir izraisījusi tāldarbu plašā mērogā, kam ir bijušas labvēlīgas sekas, piemēram, lielāka elastība un autonomija un dažos gadījumos labāks darba un privātās dzīves līdzsvars; tā kā šie ieguvumi tomēr ne vienmēr atsver nelabvēlīgās sekas, piemēram, pārmērīgu saikni, robežu izplūšanu starp darbu un privāto dzīvi, lielāku darba intensitāti un ar tehnoloģijām saistītu stresu; tā kā saskaņā ar Eurofound Covid-19 apsekojumiem pandēmija radīja daudzas problēmas attālināti strādājošiem darba ņēmējiem; tā kā, neraugoties uz to, ka būtiskais tāldarba pieaugums var dot labumu darba ņēmējiem un uzņēmumiem, šajā sakarā ir jāaizsargā un jāveicina arī tiesības uz fizisko un garīgo veselību; |
| --- | --- |

D.

tā kā pētījumi rāda, ka pandēmija ir izraisījusi tāldarbu plašā mērogā, kam ir bijušas labvēlīgas sekas, piemēram, lielāka elastība un autonomija un dažos gadījumos labāks darba un privātās dzīves līdzsvars; tā kā šie ieguvumi tomēr ne vienmēr atsver nelabvēlīgās sekas, piemēram, pārmērīgu saikni, robežu izplūšanu starp darbu un privāto dzīvi, lielāku darba intensitāti un ar tehnoloģijām saistītu stresu; tā kā saskaņā ar Eurofound Covid-19 apsekojumiem pandēmija radīja daudzas problēmas attālināti strādājošiem darba ņēmējiem; tā kā, neraugoties uz to, ka būtiskais tāldarba pieaugums var dot labumu darba ņēmējiem un uzņēmumiem, šajā sakarā ir jāaizsargā un jāveicina arī tiesības uz fizisko un garīgo veselību;

| E. | tā kā psihosociālie riski ir visizplatītākie veselības apdraudējumi, kas saistīti ar tāldarbu; tā kā lielāka tāldarba izplatība ir saistīta ar garām darba stundām un ar darbu saistītu stresu; tā kā saskaņā ar EU-OSHA datiem psihosociālie riski var radīt negatīvus psiholoģiskos, fiziskos un sociālos rezultātus, piemēram, ar darbu saistītu trauksmi, izdegšanu vai depresiju; tā kā darba apstākļi, kas rada psihosociālus riskus, var ietvert pārmērīgu darba slodzi, pretrunīgas prasības, skaidrības trūkumu par savu lomu, neiesaistīšanos tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar pašus darba ņēmējus, ietekmes trūkumu attiecībā uz to, kā tiek veikts darbs, slikti pārvaldītas organizatoriskas izmaiņas, darba drošības trūkumu, neefektīvu saziņu, atbalsta trūkumu no vadības vai kolēģiem, psiholoģisku un seksuālu uzmākšanos un trešo personu īstenotu vardarbību; tā kā dalībvalstīm nav vienādu juridiski saistošu kopīgu standartu un principu attiecībā uz psihosociālajiem riskiem, kas de facto rada nevienlīdzīgu tiesisko aizsardzību darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā psihosociālie riski ir visizplatītākie veselības apdraudējumi, kas saistīti ar tāldarbu; tā kā lielāka tāldarba izplatība ir saistīta ar garām darba stundām un ar darbu saistītu stresu; tā kā saskaņā ar EU-OSHA datiem psihosociālie riski var radīt negatīvus psiholoģiskos, fiziskos un sociālos rezultātus, piemēram, ar darbu saistītu trauksmi, izdegšanu vai depresiju; tā kā darba apstākļi, kas rada psihosociālus riskus, var ietvert pārmērīgu darba slodzi, pretrunīgas prasības, skaidrības trūkumu par savu lomu, neiesaistīšanos tādu lēmumu pieņemšanā, kas skar pašus darba ņēmējus, ietekmes trūkumu attiecībā uz to, kā tiek veikts darbs, slikti pārvaldītas organizatoriskas izmaiņas, darba drošības trūkumu, neefektīvu saziņu, atbalsta trūkumu no vadības vai kolēģiem, psiholoģisku un seksuālu uzmākšanos un trešo personu īstenotu vardarbību; tā kā dalībvalstīm nav vienādu juridiski saistošu kopīgu standartu un principu attiecībā uz psihosociālajiem riskiem, kas de facto rada nevienlīdzīgu tiesisko aizsardzību darba ņēmējiem;

| F. | tā kā arvien vairāk darba devēju izmanto digitālos rīkus, piemēram, lietotnes, programmatūru un mākslīgo intelektu (MI), lai pārvaldītu savus darbiniekus; tā kā algoritmiskā vadība kā tāda rada jaunus izaicinājumus darbam nākotnē, piemēram, uz tehnoloģijām balstītu kontroli un uzraudzību, izmantojot prognozēšanas un iezīmēšanas rīkus, progresa un izpildes attālinātu reāllaika uzraudzību un laika uzskaiti, un rada būtiskus apdraudējumus darba ņēmēju veselībai un drošībai, jo īpaši viņu garīgajai veselībai un tiesībām uz privātumu un cilvēka cieņu; tā kā digitalizācija un progresīvas jaunas tehnoloģijas, piemēram, MI un uz MI balstītas mašīnas, maina darba būtību; tā kā aptuveni 40 % starptautisko uzņēmumu cilvēkresursu nodaļu tagad izmanto MI lietojumprogrammas un 70 % uzskata, ka to organizācijai tas ir ļoti svarīgi; tā kā jaunā digitālā ekonomika ir jāregulē, lai veicinātu kopīgu labklājību un nodrošinātu visas sabiedrības labklājību; |
| --- | --- |

F.

tā kā arvien vairāk darba devēju izmanto digitālos rīkus, piemēram, lietotnes, programmatūru un mākslīgo intelektu (MI), lai pārvaldītu savus darbiniekus; tā kā algoritmiskā vadība kā tāda rada jaunus izaicinājumus darbam nākotnē, piemēram, uz tehnoloģijām balstītu kontroli un uzraudzību, izmantojot prognozēšanas un iezīmēšanas rīkus, progresa un izpildes attālinātu reāllaika uzraudzību un laika uzskaiti, un rada būtiskus apdraudējumus darba ņēmēju veselībai un drošībai, jo īpaši viņu garīgajai veselībai un tiesībām uz privātumu un cilvēka cieņu; tā kā digitalizācija un progresīvas jaunas tehnoloģijas, piemēram, MI un uz MI balstītas mašīnas, maina darba būtību; tā kā aptuveni 40 % starptautisko uzņēmumu cilvēkresursu nodaļu tagad izmanto MI lietojumprogrammas un 70 % uzskata, ka to organizācijai tas ir ļoti svarīgi; tā kā jaunā digitālā ekonomika ir jāregulē, lai veicinātu kopīgu labklājību un nodrošinātu visas sabiedrības labklājību;

| G. | tā kā šie jaunie apstākļi liek mums pieņemt jaunu un plašāku definīciju attiecībā uz veselību un drošību darbavietā, ko vairs nevar nošķirt no garīgās veselības; |
| --- | --- |

G.

tā kā šie jaunie apstākļi liek mums pieņemt jaunu un plašāku definīciju attiecībā uz veselību un drošību darbavietā, ko vairs nevar nošķirt no garīgās veselības;

| H. | tā kā Covid-19 pandēmija ir nesamērīgi ietekmējusi garīgo labklājību veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, kā arī neaizsargātām iedzīvotāju grupām, tostarp etniskajām minoritātēm, LGBTIQ+ kopienai, vecāka gadagājuma cilvēkiem, vientuļajiem vecākiem, personām ar invaliditāti un iepriekš pastāvējušām garīgās veselības problēmām, cilvēkiem ar zemāku sociālekonomisko statusu, bezdarbniekiem un cilvēkiem, kas dzīvo tālākos reģionos un nomaļās, vāji savienotās teritorijās; tā kā pandēmijas laikā jauniešu garīgā veselība ir ievērojami pasliktinājusies, ar garīgo veselību saistītās problēmas vairākās dalībvalstīs ir divkāršojušās un nopietni ietekmējušas jauniešu nodarbinātību un viņu ienākumu samazināšanos, ieskaitot darbavietu zudumu; tā kā Eiropā 9 miljoniem pusaudžu (vecumā no 10 līdz 19 gadiem) ir garīgās veselības traucējumi un vairāk nekā pusē gadījumu tā ir trauksme vai depresija; |
| --- | --- |

H.

tā kā Covid-19 pandēmija ir nesamērīgi ietekmējusi garīgo labklājību veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, kā arī neaizsargātām iedzīvotāju grupām, tostarp etniskajām minoritātēm, LGBTIQ+ kopienai, vecāka gadagājuma cilvēkiem, vientuļajiem vecākiem, personām ar invaliditāti un iepriekš pastāvējušām garīgās veselības problēmām, cilvēkiem ar zemāku sociālekonomisko statusu, bezdarbniekiem un cilvēkiem, kas dzīvo tālākos reģionos un nomaļās, vāji savienotās teritorijās; tā kā pandēmijas laikā jauniešu garīgā veselība ir ievērojami pasliktinājusies, ar garīgo veselību saistītās problēmas vairākās dalībvalstīs ir divkāršojušās un nopietni ietekmējušas jauniešu nodarbinātību un viņu ienākumu samazināšanos, ieskaitot darbavietu zudumu; tā kā Eiropā 9 miljoniem pusaudžu (vecumā no 10 līdz 19 gadiem) ir garīgās veselības traucējumi un vairāk nekā pusē gadījumu tā ir trauksme vai depresija;

| I. | tā kā pārāk daudziem cilvēkiem ES nav pieejami valsts garīgās un arodveselības pakalpojumi; tā kā garīgā labklājība ir sasniegusi zemāko līmeni visās vecuma grupās kopš pandēmijas sākuma, un garīgās veselības pasliktināšanās ir saistīta ar garīgās veselības pakalpojumu pieejamības traucējumiem, palielinātu darba slodzi un darba tirgus krīzi, kas nesamērīgi skāra jauniešus; tā kā valsts garīgās un arodveselības dienestu finansējums ir ļoti nepietiekams; tā kā ar darbu saistītu stresu var izraisīt vairāki faktori, piemēram, laika trūkums, garas vai neregulāras darba stundas un slikta saziņa un sadarbība organizācijā; tā kā pastāv cieša korelācija starp migrēnu vai smagām galvassāpēm un depresiju un trauksmi, kā arī citiem blakusslimību izraisītiem psihiskiem traucējumiem, kas ietekmē darba rezultātus un darbinieku prombūtni; tā kā klīniskajiem un lietišķajiem pētījumiem par garīgās veselības traucējumu profilaksi, diagnostiku un ārstēšanu arī ir ļoti nepietiekams finansējums; tā kā pašlaik garīgās veselības problēmas ir galvenais globālās saslimstības cēlonis, un pašnāvības ir otrs lielākais jauniešu nāves cēlonis Eiropā; tā kā profilakse, izpratnes veicināšana, labklājības pasākumi un garīgās veselības un veselīgas kultūras veicināšana darbā var sniegt pozitīvus rezultātus, lai uzlabotu darbinieku veselību (19); |
| --- | --- |

I.

tā kā pārāk daudziem cilvēkiem ES nav pieejami valsts garīgās un arodveselības pakalpojumi; tā kā garīgā labklājība ir sasniegusi zemāko līmeni visās vecuma grupās kopš pandēmijas sākuma, un garīgās veselības pasliktināšanās ir saistīta ar garīgās veselības pakalpojumu pieejamības traucējumiem, palielinātu darba slodzi un darba tirgus krīzi, kas nesamērīgi skāra jauniešus; tā kā valsts garīgās un arodveselības dienestu finansējums ir ļoti nepietiekams; tā kā ar darbu saistītu stresu var izraisīt vairāki faktori, piemēram, laika trūkums, garas vai neregulāras darba stundas un slikta saziņa un sadarbība organizācijā; tā kā pastāv cieša korelācija starp migrēnu vai smagām galvassāpēm un depresiju un trauksmi, kā arī citiem blakusslimību izraisītiem psihiskiem traucējumiem, kas ietekmē darba rezultātus un darbinieku prombūtni; tā kā klīniskajiem un lietišķajiem pētījumiem par garīgās veselības traucējumu profilaksi, diagnostiku un ārstēšanu arī ir ļoti nepietiekams finansējums; tā kā pašlaik garīgās veselības problēmas ir galvenais globālās saslimstības cēlonis, un pašnāvības ir otrs lielākais jauniešu nāves cēlonis Eiropā; tā kā profilakse, izpratnes veicināšana, labklājības pasākumi un garīgās veselības un veselīgas kultūras veicināšana darbā var sniegt pozitīvus rezultātus, lai uzlabotu darbinieku veselību (19);

| J. | tā kā darbavietas problēmas, kas ietekmē garīgo veselību, ietver izdegšanas sindromu, stresu, uzmākšanos, vardarbību, stigmatizāciju, diskrimināciju un ierobežotas izaugsmes vai paaugstināšanas iespējas, kas var vēl vairāk saasināties tiešsaistē; tā kā pagājušajā gadā PVO atklāja, ka vairāk nekā 300 miljoni cilvēku visā pasaulē cieš no tādiem ar darbu saistītiem garīgiem traucējumiem kā izdegšana, trauksme, depresija vai pēctraumatiskais stress, kas ir saistīts ar to, ka katrs ceturtais Eiropas darba ņēmējs uzskata, ka darbs nelabvēlīgi ietekmē viņa veselību (20); tā kā nelabvēlīga darba vide var izraisīt fiziskās un garīgās veselības problēmas, kaitīgu vielu vai alkohola lietošanu, kavējumus un ražīguma samazināšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā darbavietas problēmas, kas ietekmē garīgo veselību, ietver izdegšanas sindromu, stresu, uzmākšanos, vardarbību, stigmatizāciju, diskrimināciju un ierobežotas izaugsmes vai paaugstināšanas iespējas, kas var vēl vairāk saasināties tiešsaistē; tā kā pagājušajā gadā PVO atklāja, ka vairāk nekā 300 miljoni cilvēku visā pasaulē cieš no tādiem ar darbu saistītiem garīgiem traucējumiem kā izdegšana, trauksme, depresija vai pēctraumatiskais stress, kas ir saistīts ar to, ka katrs ceturtais Eiropas darba ņēmējs uzskata, ka darbs nelabvēlīgi ietekmē viņa veselību (20); tā kā nelabvēlīga darba vide var izraisīt fiziskās un garīgās veselības problēmas, kaitīgu vielu vai alkohola lietošanu, kavējumus un ražīguma samazināšanos;

| K. | tā kā tiek lēsts, ka 2015. gadā garīgo saslimšanu radītās izmaksas pārsniedz 4 % no IKP visās ES dalībvalstīs; tā kā ar darbu saistītas depresijas izmaksas ir viens no galvenajiem invaliditātes un depresijas cēloņiem un tiek lēstas 620 miljardu EUR apmērā gadā, kā rezultātā tiek zaudēti 240 miljardi EUR ekonomikas ieņēmumos (21); tā kā aplēstās visu galvassāpju izmaksas ES ir vairāk nekā 110 miljardi EUR katru gadu, no kuriem aptuveni 50 miljardi EUR ir saistīti ar migrēnu; tā kā ar profilaksi saistītie budžeti visās ES dalībvalstīs joprojām ir zemi — 3 % no kopējiem veselības aprūpes izdevumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek lēsts, ka 2015. gadā garīgo saslimšanu radītās izmaksas pārsniedz 4 % no IKP visās ES dalībvalstīs; tā kā ar darbu saistītas depresijas izmaksas ir viens no galvenajiem invaliditātes un depresijas cēloņiem un tiek lēstas 620 miljardu EUR apmērā gadā, kā rezultātā tiek zaudēti 240 miljardi EUR ekonomikas ieņēmumos (21); tā kā aplēstās visu galvassāpju izmaksas ES ir vairāk nekā 110 miljardi EUR katru gadu, no kuriem aptuveni 50 miljardi EUR ir saistīti ar migrēnu; tā kā ar profilaksi saistītie budžeti visās ES dalībvalstīs joprojām ir zemi — 3 % no kopējiem veselības aprūpes izdevumiem;

| L. | tā kā saskaņā ar ES darba drošības un veselības aizsardzības noteikumiem (22) darba devēju pienākums ir aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību visos viņu darba aspektos; tā kā darba devēji joprojām ir atbildīgi par arodveselību un drošību saistībā ar tāldarbu; tā kā arodbiedrībām un arodveselības un drošības struktūrām darbavietā ir izšķiroša nozīme, aizstāvot darba ņēmēju cilvēka pamattiesības uz drošu un neapdraudētu darbavietu, ieskaitot tāldarbu; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar ES darba drošības un veselības aizsardzības noteikumiem (22) darba devēju pienākums ir aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību visos viņu darba aspektos; tā kā darba devēji joprojām ir atbildīgi par arodveselību un drošību saistībā ar tāldarbu; tā kā arodbiedrībām un arodveselības un drošības struktūrām darbavietā ir izšķiroša nozīme, aizstāvot darba ņēmēju cilvēka pamattiesības uz drošu un neapdraudētu darbavietu, ieskaitot tāldarbu;

| M. | tā kā stabila nodarbinātība, veselība (tostarp garīgā veselība), pilnīgas attīstības nosacījumi, kā arī jauniešu ietekmes izjūta un līdzdalība ir galvenie priekšnoteikumi, lai izkļūtu no krīzes, stiprinātu sabiedrību un atjaunotu ekonomiku; |
| --- | --- |

M.

tā kā stabila nodarbinātība, veselība (tostarp garīgā veselība), pilnīgas attīstības nosacījumi, kā arī jauniešu ietekmes izjūta un līdzdalība ir galvenie priekšnoteikumi, lai izkļūtu no krīzes, stiprinātu sabiedrību un atjaunotu ekonomiku;

Garīgā veselība un digitālais darbs: Covid-19 pandēmijā gūtā pieredze

| 1. | pauž nožēlu par to, ka Covid-19 pandēmijas laikā darba ņēmēju un pašnodarbināto garīgo veselību ietekmēja daudzu pakalpojumu, piemēram, izglītības, veselības aprūpes, sociālā atbalsta, traucējumi un pastiprināti stresa faktori, piemēram, finansiālā nedrošība, bailes palikt bez darba, ierobežota piekļuve veselības aprūpei, izolācija, ar tehnoloģijām saistīts stress, darba laika izmaiņas, neatbilstoša darba organizācija un tāldarbs; aicina steidzami risināt garīgās veselības problēmu, izmantojot starpnozaru un integrētu politiku, kas ir daļa no visaptverošas ES garīgās veselības stratēģijas un Eiropas aprūpes stratēģijas, ko papildina valstu rīcības plāni; jo īpaši atgādina Komisijai, ka darba ņēmēju veselības aizsardzībai vajadzētu būt neatņemamai daļai no EU-OSHA sagatavotības plāniem turpmāku veselības krīžu novēršanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija un tai sekojošā ekonomikas krīze ir radījusi milzīgu spriedzi visu iedzīvotāju garīgajai veselībai un labklājībai, bet galvenokārt darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām, jauniešiem, studentiem, kas pāriet darbā, un vecāka gadagājuma cilvēkiem, jo pieaug ar darbu saistīto psihosociālo risku izplatība un pieaug stresa, trauksmes un depresijas līmenis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir negatīvi ietekmējusi pāreju no izglītības uz darbu un tādējādi var radīt augstu stresa, trauksmes un nenoteiktības līmeni jauniešiem karjeras sākumā, kas, visticamāk, arī saasinās viņu nodarbinātības izredzes un veicinās apburto loku, radot problēmas saistībā ar viņu garīgo veselību un labklājību; aicina sniegt lielāku atbalstu garīgajai veselībai, tostarp valsts nodarbinātības dienestiem, lai uzlabotu bezdarbnieku labklājību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka garīgā veselība netiek uzskatīta par prioritāti tādā pašā veidā kā fiziskā veselība, tai netiek piešķirts finansējums un trūkst kvalificētu darbinieku visās dalībvalstīs, neraugoties uz būtiskajiem ieguvumiem, kas saistīti ar uzlabotu veselību un labklājību, kā arī būtisko ekonomisko produktivitātes pieaugumu un augstāku līdzdalības līmeni darbā, ko rada publiskie ieguldījumi garīgajā veselībā; uzskata, ka ir steidzami jārīkojas, lai uzlabotu pašreizējo stāvokli; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina ES iestādes un dalībvalstis atzīt, ka visā ES ir augsts ar darbu saistītu garīgās veselības problēmu līmenis, un stingri apņemties veikt pasākumus, lai regulētu un īstenotu digitālā darba pasauli, kas palīdz novērst garīgās veselības problēmas, aizsargāt garīgo veselību un veselīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī stiprināt sociālās aizsardzības tiesības darbavietā; aicina uzsākt dialogu ar darba devējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem, tostarp arodbiedrībām, un šajā nolūkā pielikt pūles; šajā saistībā uzsver, ka visās darbavietās ir jāpieņem profilakses plāni attiecībā uz garīgās veselības apdraudējumiem; aicina veikt turpmākus pasākumus, lai īstenotu PVO Eiropas rīcības programmu garīgās veselības jomā 2021.–2025. gadam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par atšķirībām starp to ES darbību apjomu, kas faktiski veiktas veselības jomā, un darbības jomu, kas paredzēta Līgumā par Eiropas Savienību, un aicina veikt vairāk ES darbību minētās kompetences ietvaros; uzskata, ka garīgā veselība būs nākamās veselības aprūpes krīzes uzmanības centrā un ka Komisijai būtu jārīkojas un jānovērš visi iespējamie riski, attiecīgā gadījumā izmantojot saistošus un nesaistošus pasākumus, un jāizstrādā visaptveroša ES garīgās veselības stratēģija saskaņā ar Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumiem par labklājības ekonomiku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ar ES garīgās veselības stratēģiju būtu jācenšas pieprasīt dalībvalstīm integrēt garīgo veselības aprūpi ar fizisko aprūpi, ņemot vērā ciešo saikni starp šīm divām jomām, nodrošināt efektīvu aprūpi, pamatojoties uz pierādījumiem un cilvēktiesībām, paplašināt piedāvāto pakalpojumu skaitu, lai cita starpā sniegtu iespēju lielākam skaitam cilvēku saņemt ārstēšanu, un atbalstīt cilvēkus, lai palīdzētu viņiem atrast darbu vai palikt tajā; uzstāj, ka slikta garīgā veselība ietekmē darba ņēmēju labklājību un rada izmaksas labklājības sistēmām, kā arī papildu izdevumus veselības aprūpes un sociālā nodrošinājuma jomā; uzsver darba devēja atbildību un darba devēja un sociālo partneru būtisko nozīmi šādu iniciatīvu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka pandēmija ir izgaismojusi Eiropā plaši izplatīto garīgās veselības krīzi un dažādās dalībvalstu atbildes reakcijas uz to, un ir parādījusi, cik svarīgi ir apmainīties ar paraugpraksi, lai reaģētu uz ārkārtas situācijām veselības jomā, atklājot nepilnības prognozēšanā, tostarp sagatavotībā, reaģēšanas instrumentos un pienācīgā finansējumā; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut ietekmi uz garīgo veselību savos krīzes un pandēmijas ārkārtas situāciju reaģēšanas un sagatavotības plānos; domā, ka pašreizējā garīgās veselības krīze būtu jāuzskata par ārkārtas situāciju veselības jomā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē notiekošās sarunas par regulu, ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem (23), un notiekošās sarunas par Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra reformu un Eiropas Zāļu aģentūras pilnvaru stiprināšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē kritiski svarīgās profesijās strādājošos un priekšplāna darbiniekus, kuri pandēmijas laikā ziedoja savu labjutību, lai veiktu dzīvību glābjošu darbu; pauž bažas par lielāku ar darbu saistītu garīgās veselības apdraudējumu veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem; aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos par garīgo veselību darbā īpašu uzmanību veltīt kritiski svarīgās profesijās strādājošajiem un priekšplāna darbiniekiem; prasa dalībvalstīm uzlabot darba apstākļus, novērst darbinieku trūkumu un piešķirt vajadzīgos līdzekļus, lai novērstu šādu upurēšanos nākotnē, darba ņēmējiem nodrošinot tūlītēju piekļuvi atbilstošiem garīgās veselības aprūpes resursiem, aizsardzībai un psihosociālas intervences pasākumiem, kas būtu jānodrošina arī pēc akūtās krīzes perioda beigām; uzsver, ka lielākā daļa kritiski svarīgās profesijās strādājošo un priekšplāna darbinieku ir sievietes un bieži vien ar zemākiem ienākumiem, kas rada lielāku ar darbu saistītu garīgās veselības risku; |
| --- | --- |

10.

Digitālā pārkārtošanās un garīgā veselība

| 11. | atzīst, ka kvalitatīva nodarbinātība var palīdzēt nodrošināt personām mērķi, kā arī finansiālu drošību un neatkarību; uzsver pozitīvo saikni starp labu garīgo veselību, labiem darba apstākļiem, pienācīgu atalgojumu, darba ražīgumu, labklājību un dzīves kvalitāti; norāda, ka pieaugošas digitalizācijas apstākļos var tikt apdraudēta darba ņēmēju mērķa un identitātes izjūta, kas var novest pie fiziskās un garīgās veselības problēmām; apstiprina, ka tādēļ būtiska ir profilakse; uzskata, ka atbilstoši darba apstākļi un aktīvas darba tirgus programmas varētu palīdzēt apkarot psihosociālos riskus, nodrošinot kvalitatīvas darbavietas un sociālo aizsardzību; norāda, ka depresija un garīgās veselības traucējumi var būt šķērslis, lai paliktu darbā un iegūtu darbu, un ka darba meklētājiem ir vajadzīgs papildu atbalsts; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst iespējas, ko digitalizācija var radīt personu ar invaliditāti nodarbinātībai atvērtajā darba tirgū; šajā sakarā uzsver, ka digitalizācija nedrīkst izraisīt izolāciju un sociālo atstumtību; turklāt uzsver grūtības, ar kurām saskaras vecāka gadagājuma cilvēki, kuri ir īpaši pakļauti digitālās atstumtības riskam mainīgo darba apstākļu un jauno digitālo rīku dēļ; uzsver, ka visiem darba ņēmējiem un galvenokārt vecāka gadagājuma cilvēkiem ir svarīgi piekļūt mūžizglītībai un profesionālajai izaugsmei, kas pielāgota viņu individuālajām vajadzībām; aicina dalībvalstis paplašināt digitālās izglītības piedāvājumu vecāka gadagājuma cilvēkiem; uzsver, ka darba vidē liela nozīme ir paaudžu pieredzes apmaiņai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka proaktīva pieeja digitalizācijai, piemēram, digitālo prasmju uzlabošana darbavietā vai elastīga darba laika nodrošināšana, var palīdzēt mazināt ar darbu saistīto stresu; norāda, ka mākslīgais intelekts var uzlabot darba apstākļus un dzīves kvalitāti, tostarp nodrošināt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un labāku piekļūstamību personām ar invaliditāti, prognozēt darba tirgus attīstību un atbalstīt cilvēkresursu pārvaldību, lai novērstu cilvēku aizspriedumus; tomēr brīdina, ka MI rada bažas arī par privātumu, arodveselību un drošību, piemēram, par tiesībām būt bezsaistē, un var izraisīt nesamērīgu un nelikumīgu darba ņēmēju uzraudzību un pārraudzību, pārkāpjot viņu cieņu un privātumu, kā arī diskriminējošu attieksmi darbā pieņemšanas procesos un citās jomās neobjektīvu algoritmu dēļ, tostarp dzimuma, rases un etniskās piederības dēļ; turklāt pauž bažas par to, ka MI var apdraudēt cilvēku brīvību un autonomiju, piemēram, izmantojot prognozēšanas un iezīmēšanas rīkus, reāllaika uzraudzību un izsekošanu, kā arī automatizētus uzvedības stimulus, un veicināt darba ņēmēju garīgās veselības problēmas, piemēram, izdegšanu, ar tehnoloģijām saistītu stresu, psiholoģisku pārslodzi un nogurumu; uzsver, ka MI risinājumiem darbavietā jābūt pārredzamiem, taisnīgiem un jānovērš jebkāda negatīva ietekme uz darba ņēmējiem, un par tiem jāvienojas darba devējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem, tostarp arodbiedrībām; aicina Komisiju un dalībvalstis šajā sakarā izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par MI darbavietā, lai nodrošinātu darba ņēmēju tiesību un labklājības, tostarp viņu garīgās veselības, un pamattiesību, piemēram, nediskriminācijas, privātuma un cilvēka cieņas, pienācīgu aizsardzību darbavietā, kas kļūst arvien digitalizētāka; norāda, ka uzmākšanās tiešsaistē nesamērīgi ietekmē visneaizsargātākās grupas, tostarp strādājošos jauniešus, sievietes un LGBTQI + grupas darba ņēmējus; uzsver, ka tikai 60 % dalībvalstu ir ieviesušas īpašus tiesību aktus, lai novērstu iebiedēšanu un vardarbību darbā, un tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt mērķtiecīgus obligātus pasākumus, lai novērstu un risinātu šo pieaugošo problēmu darbā un aizsargātu cietušos, izmantojot visus vajadzīgos resursus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka preventīvie un aizsardzības pasākumi, kuru mērķis ir izskaust vardarbību, diskrimināciju un aizskarošu izturēšanos darba vidē, tostarp trešo personu īstenotu vardarbību un aizskarošu izturēšanos (t.i., to, ko veic pircēji, klienti, apmeklētāji vai pacienti), attiecīgā gadījumā tiek piemēroti neatkarīgi no aizskarošās izturēšanās iemesla vai cēloņa un ka tie neaprobežojas tikai ar gadījumiem, kuru pamatā ir diskriminējoši iemesli; aicina dalībvalstis ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju (Nr. 190) par vardarbības un aizskarošas izturēšanās izskaušanu darba vietā un Ieteikumu (Nr. 206) par vardarbību un uzmākšanos un ieviest vajadzīgos tiesību aktus un politikas pasākumus, lai aizliegtu, novērstu un apkarotu vardarbību un uzmākšanos darba vidē; aicina Komisiju nodrošināt, lai ierosinātās direktīvas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu (24) darbības joma pilnībā aptvertu vardarbību un uzmākšanos darbā kā noziedzīgu nodarījumu un lai darba ņēmēji saņemtu pienācīgu aizsardzību, iesaistot arodbiedrības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka darba ņēmēji jāaizsargā pret darba devēju veiktu ekspluatāciju, izmantojot MI un algoritmisko pārvaldību, tostarp paredzēšanas un iezīmēšanas rīkus, lai prognozētu darba ņēmēju uzvedību un identificētu vai novērstu noteikumu pārkāpšanu vai krāpšanu, ko veic darba ņēmēji, progresa un darbības rezultātu reāllaika uzraudzību, laika uzskaites programmatūru un automatizētas uzvedības pamudinājumus; aicina aizliegt darba ņēmēju uzraudzību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka ir jāizstrādā jauna paradigma, lai ņemtu vērā mūsdienu darbavietas sarežģītību saistībā ar garīgo veselību, jo pašlaik spēkā esošie reglamentējošie instrumenti nav pietiekami, lai garantētu darba ņēmēju veselību un drošību, un tie ir jāatjaunina un jāuzlabo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka tehnoloģiju un MI izmantošana darbavietā nekad nedrīkst kaitēt darba ņēmēju garīgajai veselībai un labklājībai; norāda, ka MI ieviešana darbā nedrīkst izraisīt pārmērīgu uzraudzību ražīguma vai darba ņēmēju uzraudzības vārdā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka IKT nozarē pastāv plaša digitālā plaisa starp dzimumu specializētajām prasmēm un nodarbinātību, proti, tikai 18 % darba ņēmēju ir sievietes, bet 82 % ir vīrieši (25); uzskata, ka ir būtiski, lai tehnoloģiskās sistēmas tiktu veidotas iekļaujošā veidā ar mērķi novērst diskrimināciju, garīgās veselības problēmas vai citas neintegrējošas projektēšanas kaitīgas sekas; mudina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai novērstu digitālo prasmju un iespēju atšķirības starp dzimumiem sievietēm zinātnē, tehnoloģijā, inženierzinātnēs un matemātikā (STEM), un apsvērt iespēju stimulēt IKT organizācijas pieņemt darbā daudzveidīgu darbaspēku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Direktīvu (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem, jo tā nodrošina elastīgumu un atvieglo ar darbu saistītu jautājumu risināšanu; tomēr uzsver, ka pandēmija ir apliecinājusi to, ka ietekme uz sievietēm joprojām ir nesamērīga; uzskata, ka, lai gan tāldarbs piedāvā daudz iespēju, tas rada arī problēmas saistībā ar sociālo, profesionālo un digitālo plaisu; uzsver, ka sievietes turpina izmantot lielāko daļu ar ģimeni saistītu atvaļinājumu, kas joprojām nelabvēlīgi ietekmē viņu karjeras virzību, personīgo attīstību, atalgojumu un tiesības uz pensiju; aicina dalībvalstis darīt vairāk nekā prasīts direktīvā un palielināt aprūpētāju atvaļinājuma dienu skaitu, kā arī nodrošināt atalgojumu neformālajiem aprūpētājiem, kas izmanto atvaļinājumu; aicina dalībvalstis stingri apņemties aizsargāt darba ņēmēju ģimenes laiku un darba un privātās dzīves līdzsvaru; aicina dalībvalstis veicināt vienlīdzīgu aprūpes pienākumu sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem, izmantojot nenododamus apmaksātus atvaļinājumus starp vecākiem, kas ļautu sievietēm vairāk iesaistīties pilnas slodzes nodarbinātībā; uzsver, ka sievietes ir pakļautas lielākam stresa, spēku izsīkuma, izdegšanas un psiholoģiskas vardarbības riskam, ko rada jauni tāldarba noteikumi un regulējuma trūkums, lai kontrolētu ļaunprātīgu darba praksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda uz pāreju uz tāldarbu pandēmijas laikā un elastību, ko tā nodrošināja daudziem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām; tomēr atzīst, ka arī tāldarbs ir izrādījies īpaši grūts uzdevums visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošajām personām un mājsaimniecībām, kurās ir tikai viens no vecākiem; atzīst, ka tāldarba un bērnu aprūpes apvienošana, jo īpaši attiecībā uz bērniem ar īpašām vajadzībām, varētu apdraudēt ģimenes dzīvi un gan vecāku, gan bērnu labjutību; mudina darba devējus paredzēt skaidrus un pārredzamus noteikumus par tāldarbu, lai nodrošinātu darba laika ievērošanu un novērstu sociālo un profesionālo izolāciju, kā arī darba laika un cita mājās pavadītā laika saplūšanu; norāda, ka ir pierādīts, ka tāldarbam ir būtiska ietekme uz darba laika organizāciju, palielinot elastību un nodrošinot pastāvīgu darba ņēmēju pieejamību, kas bieži ir izraisījis konfliktus darba un privātās dzīves jomā; tomēr atgādina, ka, ja tāldarbs tiks pienācīgi reglamentēts un īstenots, tas varētu nodrošināt darba ņēmējiem elastību, lai pielāgotu darba laiku un grafikus viņu personīgajām un ģimenes vajadzībām; šajā saistībā uzsver, ka pilnīga vai daļēja pāreja uz tāldarbu ir darba devēja un darba ņēmēju pārstāvju vienošanās rezultāts; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ar bažām norāda, ka tāldarbs vēl nav pieejams visiem darba ņēmējiem; uzsver, ka pāreja uz tāldarbu ietekmē digitālās atstumtības apdraudēto personu garīgo veselību; uzsver, ka ir svarīgi cīnīties pret digitālo plaisu Eiropā un ka ir jāpārkvalificē gados jaunāki un vecāki cilvēki, lai visiem darba ņēmējiem nodrošinātu pietiekamu digitālo prasmju līmeni; aicina veikt mērķtiecīgākus ieguldījumus digitālo prasmju nodrošināšanā, jo īpaši digitāli atstumtākām grupām, piemēram, cilvēkiem ar zemu sociālekonomisko statusu un ierobežotu izglītības pieredzi, vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem lauku un nomaļos reģionos; aicina Komisiju ierosināt tiesisko regulējumu, lai noteiktu obligātās prasības attiecībā uz tāldarbu visā ES, neapdraudot tāldarba ņēmēju darba apstākļus; uzsver, ka šādam tiesiskajam regulējumam būtu jāprecizē darba apstākļi, jānodrošina, ka šāds darbs tiek veikts brīvprātīgi un ka tāldarbinieku tiesības, darba un privātās dzīves līdzsvars, darba slodze un darba izpildes standarti ir līdzvērtīgi tiem, kas attiecas uz līdzīgiem darbiniekiem, kuri strādā uz vietas; aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt pasākumus attiecībā uz piekļūstamību un iekļaujošām tehnoloģijām personām ar invaliditāti; norāda, ka šis regulējums būtu jāizstrādā, apspriežoties ar dalībvalstīm un Eiropas sociālajiem partneriem, pilnībā ievērojot valstu darba tirgus modeļus un ņemot vērā Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumus par tāldarbu un digitalizāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību personām ar garīga rakstura traucējumiem vai fizisku nespēju; uzsver, ka tāldarbinieku darba apstākļi ir līdzvērtīgi uz vietas strādājošo darba apstākļiem un ka ir jāveic īpaši pasākumi, lai uzraudzītu un atbalstītu tāldarbinieku labklājību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka tiesības būt bezsaistē ir būtiskas, lai nodrošinātu darbinieku un pašnodarbināto personu garīgo labklājību, jo īpaši attiecībā uz darba ņēmējām sievietēm un darbiniekiem, kad veic nestandarta darbu, un tās būtu jāpapildina ar preventīvu un kolektīvu pieeju ar darbu saistītiem psihosociāliem riskiem; aicina Komisiju, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, ierosināt direktīvu par minimālajiem standartiem un nosacījumiem, lai nodrošinātu, ka visi darba ņēmēji spēj efektīvi īstenot savas tiesības būt bezsaistē, un reglamentēt esošo un jauno digitālo rīku izmantošanu darba vajadzībām saskaņā ar Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesībām būt bezsaistē un ņemot vērā Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumu par digitalizāciju; turklāt aicina dalībvalstis labāk koordinēt paraugprakses apmaiņu, jo dažas no tām īsteno ļoti novatorisku politiku un projektus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka Padomes Direktīvas 89/654/EEK un 90/270/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm, ja tās tiks pārskatītas un atjauninātas, līdztekus dažādiem ES aģentūru un dalībvalstu izstrādātajiem projektiem var veicināt visu darba ņēmēju, tostarp platformas darbinieku un pašnodarbināto personu, aizsardzību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka piekļūstamības un saprātīgu pielāgojumu nodrošināšana ir piemērojama ar darbu saistītām digitālajām vidēm un ka darba devējiem kā tādiem būtu jāievieš pasākumi, lai pielāgotu un nodrošinātu taisnīgus un vienlīdzīgus darba apstākļus personām ar invaliditāti, tostarp personām ar garīgās veselības problēmām, tostarp atbilstību attiecīgajiem digitālās pieejamības standartiem, kas izriet no Direktīvas (ES) 2019/882; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos modernizēt tiesisko regulējumu attiecībā uz arodveselību un drošību, pārskatot Padomes Direktīvas 89/654/EEK un 90/270/EEK par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā ar displeju ierīcēm; |
| --- | --- |

25.

Veselība un drošība darbā

| 26. | pauž bažas par atšķirību starp pašreizējo politiku garīgās veselības jomā un attieksmi darbavietā, kas pienācīgi neatspoguļo faktu, ka darba ņēmēju aizsardzība ir galvenais ES vadītāju ieguvums atlikušajā desmitgadē; uzsver, ka stigmatizācijas un diskriminācijas dēļ darbinieki bieži jūt, ka nespēj apspriest problēmas; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka darba devēji veic savu pienākumu sniegt atbalstu un skaidru informāciju visiem darba ņēmējiem, kā arī nodrošināt, ka skartie darba ņēmēji tiek taisnīgi reintegrēti darbavietā; aicina nodrošināt darbavietas, lai darbiniekiem, kuriem varētu būt garīgās veselības traucējumi, atvieglotu piekļuvi pakalpojumiem garīgās veselības atbalstam un ārējiem pakalpojumiem, kā arī profilaksei, agrīnai atzīšanai un ārstēšanai, un sekmēt viņu reintegrāciju un palīdzēt novērst recidīvus, kā arī izstrādāt uzņēmuma garīgās veselības profilakses plānus, tostarp attiecībā uz pašnāvību novēršanu; turklāt aicina pieņemt skaidras un efektīvas novēršanas stratēģijas, kā arī atbalsta stratēģijas darba ņēmējiem, kas atgriežas darbā pēc ilgstošas prombūtnes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka aizskaroša izturēšanās un diskriminācija vairāku iemeslu dēļ pastāv un ir biežs stresa un atšvešināšanās no darbavietas iemesls; jo īpaši atgādina, ka diskriminācija vecuma, invaliditātes, dzimuma, dzimtes, dzimumorientācijas, rases, izglītības vai sociālekonomiskā stāvokļa dēļ un piederība pie neaizsargātām grupām ir plaši izplatīta un darba devējiem tā būtu jārisina; uzsver, ka ir būtiski iekļaut aizskarošas izturēšanās novēršanas politiku veselības un drošības pasākumos digitālajā darba pasaulē un sniegt atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai palīdzētu tiem īstenot politiku aizskarošas izturēšanās un iebiedēšanas apkarošanai; aicina ES mērogā rīkot informācijas kampaņu par informētību garīgās veselības jomā, lai novērstu aizspriedumus, nepareizus priekšstatus un sociālo atstumtību, kas bieži vien ir saistīti ar sliktu garīgo veselību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka pašreizējie darba ņēmēju veselības un drošības uzlabojumu veicināšanas pasākumi nav pietiekami, jo īpaši attiecībā uz psihosociālo risku novērtēšanu un pārvaldību; aicina Komisiju izveidot mehānismus trauksmes, depresijas un izdegšanas novēršanai un psihosociālu problēmu skarto personu reintegrācijai darbavietā; atgādina, ka šajā nolūkā ļoti svarīga ir individuāla un organizatoriska pieeja darbam (26); tomēr atzīmē, ka šie veselības nosacījumi var būt atkarīgi no vairākiem faktoriem; aicina Komisiju, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, pārskatīt tās 2003. gada 19. septembra Ieteikumu par Eiropas arodslimību sarakstu (27), pievienojot tādus papildinājumus kā ar darbu saistīti balsta un kustību aparāta traucējumi, ar darbu saistīti garīgās veselības traucējumi, jo īpaši depresija, izdegšana, trauksme un stress, visas ar azbestu saistītās slimības un ādas vēža veidi, kā arī reimatiski un hroniski iekaisumi; aicina Komisiju pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem šo ieteikumu pārveidot par direktīvu, ar ko izveido arodslimību obligāto sarakstu un nosaka obligātās prasības to atzīšanai un atbilstīgai kompensācijai attiecīgajām personām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīst, ka saistībā ar centieniem novērst psihosociālos riskus valstu darba inspekcijām var būt svarīga nozīme, īstenojot preventīvus un/vai korektīvus pasākumus darba kontekstā; aicina Eiropas Darba iestādi izstrādāt kopēju stratēģiju valstu darba inspekcijām, lai novērstu psihosociālos riskus, tostarp izstrādāt kopēju sistēmu, kas aptvertu psihosociālo risku novērtēšanu un pārvaldību, kā arī ņemtu vērā darba inspektoru dažādās apmācības vajadzības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka, lai gan jaunajā ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam ir pareizi norādīts, ka ir vajadzīgas izmaiņas darba vidē, lai novērstu psihosociālās labklājības apdraudējumus, tajā galvenā uzmanība ir pievērsta tikai individuāliem intervences pasākumiem, kas ir psihosociālā riska mazināšanas ierobežota daļa; uzsver, ka steidzami ir vajadzīgs kopējs pamats, lai nodrošinātu visu darba ņēmēju garīgo veselību visā ES, jo tie nav vienādi aizsargāti visās dalībvalstīs — pat saskaņā ar pašreizējiem ES tiesību aktiem; šajā saistībā aicina Komisiju, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, ierosināt likumdošanas iniciatīvu par psihosociālo risku un labjutības darbavietā pārvaldību, lai efektīvi novērstu psihosociālos riskus darbavietā, tostarp tiešsaistē, nodrošinātu apmācību vadībai un darba ņēmējiem, periodiski novērtētu progresu un uzlabotu darba vidi; uzskata, ka preventīvajā darba drošības un veselības aizsardzības politikā jāiesaista arī sociālie partneri psihosociālo risku apzināšanā un novēršanā; norāda, ka anonīmas darbinieku aptaujas, piemēram, anketas un citi datu vākšanas pasākumi, var sniegt noderīgu informāciju par to, cik lielā mērā un kādēļ darbinieki ir stresā, atvieglojot vadībai problēmu noteikšanu un nepieciešamības gadījumā veicot korekcijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus un pētījumus garīgās veselības jomā, jo īpaši attiecībā uz novatorisku pieeju iespējām garīgās veselības ārstēšanā; mudina Komisiju cieši sekot paraugpraksei, kas jau sekmīgi īstenota šajā jomā, un uzraudzīt to, kā arī sekmēt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm; aicina dalībvalstis jo īpaši nodrošināt, ka tajās ir izveidotas efektīvas komitejas jautājumos par veselību un drošību darbā, lai nodrošinātu biežākus un precīzākus riska novērtējumus, un stiprināt esošo veselības un drošības komiteju prerogatīvas, dodot tām tiesības izmantot neatkarīgu speciālistu zināšanas, tostarp neatkarīgus trešo personu novērtējumus par pakļaušanu ar darbu saistītiem psihosociāliem riskiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka ir būtiski nodrošināt vadītājiem psihosociālo apmācību, kas nepieciešama, lai pielāgotos darba organizācijas praksei un veicinātu padziļinātu izpratni par sliktu garīgo veselību darbavietā; uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir arī nodrošināt darba ņēmējiem atbilstošu apmācību par tādu psihosociālo risku novēršanu, kas saistīti ar darbu; mudina darba devējus veicināt pozitīvu pieeju, politiku un praksi attiecībā uz labu garīgo veselību un labjutību darbā; šajā saistībā norāda, ka uzņēmumi varētu apsvērt iespēju iecelt un apmācīt atsauces darbinieku garīgās veselības jomā vai izveidot īpašu iekšējās saziņas platformas sadaļu, kurā būtu informācija par to, kā darbinieki orientējas garīgās veselības pakalpojumu jomā; uzskata, ka sociālajiem partneriem varētu būt galvenā nozīme šādas apmācības izstrādē un īstenošanā, un uzsver, ka darba inspekcijām ir īpaši jānodrošina apmācība, lai tās varētu pienācīgi aizsargāt darba ņēmējus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt un palielināt informētību par augsti izplatītu un novājinošu neiroloģisko traucējumu, piemēram, migrēnas, ietekmi uz darba ņēmēju garīgo veselību; norāda, ka ir svarīgi palielināt izpratni darbavietā par migrēnas konstatēšanas un profilakses nozīmi, izvairoties no tās izraisītājiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina darba inspekcijas ES savās pārbaudēs pievērsties psihosociālajai darba videi; aicina Komisijas Vecāko darba inspektoru komiteju ierosināt jaunu kampaņu par psihosociālajiem riskiem, pamatojoties uz 2012. gada kampaņas konstatējumiem un jaunākajiem notikumiem; |
| --- | --- |

34.

Mūsdienīga darba pasaule darba ņēmēju labklājībai

| 35. | uzsver, ka, ņemot vērā to, ka darbavietā trūkst pietiekama garīgās veselības atbalsta un preventīvas politikas, darba ņēmējiem bieži vien ir jāpaļaujas uz privātiem pakalpojumiem, ko ir grūti atļauties, un nevalstisko organizāciju (NVO) un valsts slimnīcu iestāžu pakalpojumiem, kurām var būt gari gaidīšanas saraksti un kurām pašām trūkst atbalsta un līdzekļu; aicina darbavietas nodrošināt, ka darba ņēmējiem ir pieejams, profesionāls un objektīvs garīgās veselības atbalsts un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, pienācīgi ievērojot darba ņēmēju privātumu un konfidencialitāti, un aicina dalībvalstis nodrošināt, ka sabiedrības veselības aprūpē ir iekļauta vienkārša piekļuve attālinātām konsultācijām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Komisiju uzsākt izglītības un izpratnes veicināšanas iniciatīvas par garīgo veselību darbavietā un izglītības programmās un aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot ES līdzekļus, lai izveidotu digitālās platformas un lietojumprogrammas garīgās veselības jomā; aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot kopīgu ES palīdzības tālruni garīgās veselības atbalstam; šajā saistībā aicina Komisiju nodrošināt atbilstošu budžetu attiecīgajām ES programmām; mudina Komisiju 2023. gadu pasludināt par ES labas garīgās veselības gadu, lai īstenotu iepriekš minētās garīgās veselības izglītības un izpratnes veicināšanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka vietējām un citām attiecīgajām valsts iestādēm ir pietiekams personāls un publiskie līdzekļi, lai sniegtu garīgās veselības atbalstu un pakalpojumus ikvienam, kam tie vajadzīgi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīst, ka statistikas trūkums par garīgās veselības problēmu izplatību darbavietā, jo īpaši attiecībā uz MVU un to īpašniekiem un pašnodarbinātām personām, kavē vajadzību steidzami iejaukties; aicina dalībvalstis, Eurostat, publiskās iestādes, ekspertus, sociālos partnerus un pētniecības aprindas sadarboties un apkopot jaunākos datus par garīgās veselības riskiem, kas saistīti ar darbu, un to nelabvēlīgo ietekmi, iedalot tos pēc dzimuma un citiem būtiskiem aspektiem, kā arī datus par dažādu iejaukšanās veidu efektivitāti, lai saskaņoti veicinātu labāku garīgo veselību darbavietā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis izvērtēt iespēju izveidot vietējus vai reģionālus starpniecības dienestus psihosociālo risku jomā, kuriem būtu jāsniedz konsultācijas un tehniskais atbalsts pašnodarbinātajiem un darba devējiem, mikrouzņēmumu vadītājiem un darba ņēmējiem un MVU par psihosociālo risku novēršanu un psihosociālajiem konfliktiem darbavietā, kā arī jāizplata informācija par psihosociālajiem riskiem un to novēršanu; pauž bažas par to, ka uzņēmējiem un MVU ir vajadzīgs īpašs atbalsts, lai pārvaldītu ikdienas spiediena un stresa faktoru ietekmi un veicinātu izpratni par garīgo veselību darbavietā, un aicina izstrādāt ES iniciatīvas, lai palīdzētu tiem riska novērtēšanas, novēršanas un izpratnes veidošanas kampaņās un ieviestu labu praksi; uzsver EU-OSHA nozīmi mikrouzņēmumu un MVU nodrošināšanā ar instrumentiem un standartiem, kas tiem ir vajadzīgi, lai novērtētu riskus savam darbaspēkam un īstenotu pienācīgus profilakses pasākumus; uzskata, ka EU-OSHA šajā ziņā būtu jāstiprina, lai visā ES labāk veicinātu veselīgas un drošas darbvietas un turpinātu izstrādāt iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot darbavietas profilakses pasākumus visās tautsaimniecības nozarēs; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka pandēmijas laikā jauniešu garīgā veselība ir būtiski pasliktinājusies un ka arvien smagāk ir skartas jaunas sievietes un jaunieši, kas atrodas nelabvēlīgā stāvoklī; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz agrīnās iejaukšanās acīmredzamajiem ilgtermiņa ieguvumiem, jaunieši nav mērķauditorija ieguldījumiem garīgās veselības pētniecībā; norāda, ka 2021. gadā 64 % jauniešu vecumā no 18 līdz 34 gadiem bija pakļauti depresijas riskam nodarbinātības, finansiālo un izglītības izredžu trūkuma, kā arī vientulības un sociālās izolācijas dēļ; uzsver, ka viens no labākajiem instrumentiem, lai risinātu jauniešu garīgās veselības problēmas (28), ir nodrošināt viņiem jēgpilnas izredzes uz kvalitatīvu izglītību un nodarbinātību; aicina Komisiju pievērsties darba tirgus pieejamības traucējumiem, kuru dēļ jaunieši ir pakļauti lielākam garīgās veselības traucējumu riskam, un veikt pasākumus, lai atbalstītu jauniešus pienācīgas nodarbinātības pieejamībā un saglabāšanā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar Parlamentu un saskaņā ar subsidiaritātes principu ierosināt kopēju tiesisko regulējumu attiecībā uz taisnīgas atlīdzības par stažēšanos un māceklību nodrošināšanu, lai novērstu ekspluatējošu praksi; aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus, lai nodrošinātu, ka stažēšanās, māceklība un iekārtošana darbā tiek uzskatīta par darba pieredzi un tādējādi nodrošina piekļuvi sociālajiem pabalstiem; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(2)  OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.

(3)  OV L 151, 7.6.2019., 70. lpp.

(4)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(5)  OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.

(6)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(7)  OV L 393, 30.12.1989., 1. lpp.

(8)  OV L 156, 21.6.1990., 14. lpp.

(9)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(10)  OV C 371, 15.9.2021., 102. lpp.

(11)  OV C 456, 10.11.2021., 161. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0045.

(13)  OV C 117, 11.3.2022., 53. lpp.

(14)  OV C 400, 26.11.2019., 9. lpp.

(15)  OV C 44, 15.2.2013., 36. lpp.

(16)  PVO faktu lapa, Mental health: strengthening our response (“Garīgā veselība — mūsu atbildes pasākumu stiprināšana”), 2022. gada 17. jūnijs.

(17)  International Classification of Diseases for Mortality and Morbidity Statistics, Problems associated with employment or unemployment (“Starptautiskā slimību klasifikācija mirstības un saslimstības statistikas vajadzībām”, “Problēmas, kas saistītas ar nodarbinātību vai bezdarbu”).

(18)  Garīgās veselības traucējumu saraksts saskaņā ar PVO faktu lapu par garīgās veselības traucējumiem, 2022. gada 8. jūnijs.

(19)  Pirms pandēmijas tika lēsts, ka 25 % ES iedzīvotāju dzīves laikā saskarsies ar kādu garīgās veselības problēmu. Avots: European Network for Workplace Health Promotion, A guide for employers to promote mental health in the workplace, 2011. gada marts.

(20)  Eurofound, sestais Eiropas darba apstākļu apsekojums, 2017.

(21)  Komisijas ekspertu grupas jautājumos par efektīviem ieguldījumiem veselībā ziņojums atzinums “Atbalsts veselības aprūpes darbinieku un citu kritiski svarīgās profesijās strādājošo garīgajai veselībai”, 2021. gada 23. jūnijs.

(22)  EU-OSHA kopsavilkums par Padomes Direktīvu 89/391/EEK, pēdējo reizi atjaunināts 2021. gada 3. maijā.

(23)  OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.

(24)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 8. marta Direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu (COM(2022)0105).

(25)  Eiropas Komisija, Women in Digital Scoreboard (rezultātu apkopojums “Sievietes digitālajā jomā”), 2020. gads.

(26)  EU-OSHA, “Tāldarbs un veselības riski saistībā ar Covid-19 pandēmiju — pierādījumi attiecīgajā jomā un to ietekme uz politiku”, 2021. gada 22. oktobris.

(27)  OV L 238, 25.9.2003., 28. lpp.

(28)  ESAO, Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis, 2021, (“Atbalsts jauniešu garīgajai veselībai Covid-19 krīzes laikā”), 2021. gada 12. maijs, un Eiropas Jaunatnes forums, Beyond Lockdown: The “Pandemic Scar” on Young People (“Pēc pārvietošanās ierobežojumiem — pandēmijas atstātās “rētas” jauniešiem”), 2021. gada 17. jūnijs.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/75 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/75

---

P9_TA(2022)0280

2021. gada ziņojums par banku savienību

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par banku savienību (2021/2184(INI)) Eiropas Parlaments,

(2023/C 47/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, 127. panta 6. punktu un 140. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu, 127. panta 6. punktu un 140. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas pasākumus saistībā ar Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pasākumus saistībā ar Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) dokumentu Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its “Resolution on Banking Union – Annual Report 2020” (“Pārskats par Eiropas Parlamenta ieguldījumu, kas sniegts saistībā ar tā rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) dokumentu Feedback on the input provided by the European Parliament as part of its “Resolution on Banking Union – Annual Report 2020” (“Pārskats par Eiropas Parlamenta ieguldījumu, kas sniegts saistībā ar tā rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību”) (2),

| — | ņemot vērā ECB gada pārskatu par uzraudzības darbībām 2020. gadā, ar kuru tā iepazīstināja 2021. gada 23. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB gada pārskatu par uzraudzības darbībām 2020. gadā, ar kuru tā iepazīstināja 2021. gada 23. martā (3),

| — | ņemot vērā ECB 2021. gada 7. decembrī publicētās uzraudzības prioritātes 2022.–2024. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2021. gada 7. decembrī publicētās uzraudzības prioritātes 2022.–2024. gadam (4),

| — | ņemot vērā pasākumus, kurus Vienotā noregulējuma valde (VNV) veikusi saistībā ar Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasākumus, kurus Vienotā noregulējuma valde (VNV) veikusi saistībā ar Parlamenta 2021. gada 7. oktobra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par banku savienību,

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par digitālajām finansēm: jauni ar kriptoaktīviem saistīti riski — regulējuma un uzraudzības problēmas finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu nozarē (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par digitālajām finansēm: jauni ar kriptoaktīviem saistīti riski — regulējuma un uzraudzības problēmas finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu nozarē (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par kapitāla tirgu savienības (KTS) turpmāko veidošanu: kapitāla tirgus finansējuma pieejamības uzlabošana, jo īpaši MVU, un mazo ieguldītāju dalības iespēju palielināšana (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par kapitāla tirgu savienības (KTS) turpmāko veidošanu: kapitāla tirgus finansējuma pieejamības uzlabošana, jo īpaši MVU, un mazo ieguldītāju dalības iespēju palielināšana (6),

| — | ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2021. gada 27. oktobra paziņojumu presei par banku darbības pasākumu kopumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2021. gada 27. oktobra paziņojumu presei par banku darbības pasākumu kopumu (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 30. novembrī sākto Komisijas apspriešanos par to, kā uzlabot ES banku darbības nozares makroprudenciālo satvaru (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 30. novembrī sākto Komisijas apspriešanos par to, kā uzlabot ES banku darbības nozares makroprudenciālo satvaru (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija tiesību aktu kopumu par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanas apkarošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija tiesību aktu kopumu par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un terorisma finansēšanas apkarošanu (9),

| — | ņemot vērā ECB 2021. gada novembra pārskatu par finanšu stabilitāti (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2021. gada novembra pārskatu par finanšu stabilitāti (10),

| — | ņemot vērā pētījumu The digital euro: policy implications and perspectives (“Digitālais euro: politikas ietekme un perspektīvas”), ko pieprasījusi Ekonomikas un monetārā komiteja un ko ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts publicējis 2022. gada janvārī (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu The digital euro: policy implications and perspectives (“Digitālais euro: politikas ietekme un perspektīvas”), ko pieprasījusi Ekonomikas un monetārā komiteja un ko ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāts publicējis 2022. gada janvārī (11),

| — | ņemot vērā ECB 2020. gada 2. oktobra pārskatu par digitālo euro (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2020. gada 2. oktobra pārskatu par digitālo euro (12),

| — | ņemot vērā ECB pārskatu Digital euro experimentation scope and key learnings (“Eksperimentēšanas ar digitālo euro tvērums un svarīgākās gūtās atziņas”) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB pārskatu Digital euro experimentation scope and key learnings (“Eksperimentēšanas ar digitālo euro tvērums un svarīgākās gūtās atziņas”) (13),

| — | ņemot vērā ECB un Apvienotās Karalistes iestāžu saprašanās memorandu, kas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB un Apvienotās Karalistes iestāžu saprašanās memorandu, kas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī (14),

| — | ņemot vērā ECB/ Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) Klimata risku novērošanas grupas 2021. jūlija dokumentu “Climate-related risk and financial stability” (“Ar klimatu saistītais risks un finanšu stabilitāte”) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB/ Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) Klimata risku novērošanas grupas 2021. jūlija dokumentu “Climate-related risk and financial stability” (“Ar klimatu saistītais risks un finanšu stabilitāte”) (15),

| — | ņemot vērā ECB 2021. gada septembra ekonomikas mēroga klimata stresa testu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2021. gada septembra ekonomikas mēroga klimata stresa testu (16),

| — | ņemot vērā 2021. gada aprīlī publicēto ECB projekta ziņojumu Targeted Review of Internal Models (Iekšējo modeļu mērķpārbaude), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada aprīlī publicēto ECB projekta ziņojumu Targeted Review of Internal Models (Iekšējo modeļu mērķpārbaude),

| — | ņemot vērā ECB 2021. gada novembra ziņojumu “The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks” (17) (“Stāvoklis ar klimatu un vidi saistīto risku pārvaldības jomā banku darbības nozarē: ziņojums par uzraudzības pārskatu par banku pieejām ar klimatu un vidi saistīto risku pārvaldībai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2021. gada novembra ziņojumu “The state of climate and environmental risk management in the banking sector: Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks” (17) (“Stāvoklis ar klimatu un vidi saistīto risku pārvaldības jomā banku darbības nozarē: ziņojums par uzraudzības pārskatu par banku pieejām ar klimatu un vidi saistīto risku pārvaldībai”),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu un Glāzgovas Klimata paktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu un Glāzgovas Klimata paktu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 30. jūnijā publicēto VNV 2020. gada ziņojumu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 30. jūnijā publicēto VNV 2020. gada ziņojumu (18),

| — | ņemot vērā VNV daudzgadu darba programmu 2021.–2023. gadam un tās darba programmu 2021. gadam (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VNV daudzgadu darba programmu 2021.–2023. gadam un tās darba programmu 2021. gadam (19),

| — | ņemot vērā VNV darba programmu 2022. gadam (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VNV darba programmu 2022. gadam (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Banku iestādes (EBI) 2021. gada 24. novembra ziņojumu “IFRS 9 Implementation by EU institutions – monitoring report” (“ES iestāžu veiktā 9. SFPS īstenošana: uzraudzības pārskats”) (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Banku iestādes (EBI) 2021. gada 24. novembra ziņojumu “IFRS 9 Implementation by EU institutions – monitoring report” (“ES iestāžu veiktā 9. SFPS īstenošana: uzraudzības pārskats”) (21),

| — | ņemot vērā ECB 2020. gada 15. decembra ieteikumu par dividenžu sadali Covid-19 pandēmijas laikā (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB 2020. gada 15. decembra ieteikumu par dividenžu sadali Covid-19 pandēmijas laikā (22),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra paziņojumu “Ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmas risināšana pēc Covid-19 pandēmijas” (COM(2020)0822), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 16. decembra paziņojumu “Ieņēmumus nenesošu aizdevumu problēmas risināšana pēc Covid-19 pandēmijas” (COM(2020)0822),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (23),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par euro starptautiskās nozīmes stiprināšanu (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par euro starptautiskās nozīmes stiprināšanu (24),

| — | ņemot vērā VNV 2021. gada novembra uzraudzības pārskatu par riska samazināšanas rādītājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā VNV 2021. gada novembra uzraudzības pārskatu par riska samazināšanas rādītājiem,

| — | ņemot vērā ECB atbildes reakcijas vēstuli par Eiropas Parlamenta sniegto ieguldījumu kā daļu no tā 2021. gada 7. oktobra rezolūcijas par 2020. gada ziņojumu par banku savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECB atbildes reakcijas vēstuli par Eiropas Parlamenta sniegto ieguldījumu kā daļu no tā 2021. gada 7. oktobra rezolūcijas par 2020. gada ziņojumu par banku savienību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 24. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai izveidotu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 24. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai izveidotu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (COM(2015)0586),

| — | ņemot vērā Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) 2021. gada septembra otro kopīgo riska uzraudzības ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) 2021. gada septembra otro kopīgo riska uzraudzības ziņojumu,

| — | ņemot vērā EBI ikgadējo pārskatu “Risk Assessment of the European Banking System – December 2021”(Eiropas banku sistēmas riska izvērtējums, 2021. gada decembris) (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EBI ikgadējo pārskatu “Risk Assessment of the European Banking System – December 2021”(Eiropas banku sistēmas riska izvērtējums, 2021. gada decembris) (25),

| — | ņemot vērā EBI 2021. gada 16. decembra pētījumu “Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML/CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU” (“Pamatnostādnes par sadarbību un informācijas apmaiņu starp prudenciālajiem uzraudzītājiem, NILL/TFN uzraudzītājiem un finanšu ziņu vākšanas vienībām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES”) (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EBI 2021. gada 16. decembra pētījumu “Guidelines on cooperation and information exchange between prudential supervisors, AML/CFT supervisors and financial intelligence units under Directive 2013/36/EU” (“Pamatnostādnes par sadarbību un informācijas apmaiņu starp prudenciālajiem uzraudzītājiem, NILL/TFN uzraudzītājiem un finanšu ziņu vākšanas vienībām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES”) (26),

| — | ņemot vērā ESRK dokumentu “Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures” (“Saistībā ar Covid-19 veikto atbalsta pasākumu ietekmes uz finanšu stabilitāti uzraudzība”), kas izstrādāts, balstoties uz ESRK Valdes 2021. gada 25. marta un 24. jūnija sanāksmēs sagatavotajām piezīmēm (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESRK dokumentu “Monitoring the financial stability implications of COVID-19 support measures” (“Saistībā ar Covid-19 veikto atbalsta pasākumu ietekmes uz finanšu stabilitāti uzraudzība”), kas izstrādāts, balstoties uz ESRK Valdes 2021. gada 25. marta un 24. jūnija sanāksmēs sagatavotajām piezīmēm (27),

| — | ņemot vērā ESRK 2021 gada decembra ziņojumu “Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)” (Ekspertu grupas makroprudenciālās nostājas jautājumos ziņojums – II posms (īstenošana)) (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESRK 2021 gada decembra ziņojumu “Report of the Expert Group on Macroprudential Stance – Phase II (implementation)” (Ekspertu grupas makroprudenciālās nostājas jautājumos ziņojums – II posms (īstenošana)) (28),

| — | ņemot vērā Finanšu stabilitātes padomes 2021. gada 1. aprīļa galīgo ziņojumu “Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms” (Ar principu “pārāk liels, lai bankrotētu” saistīto reformu ietekmes izvērtējums) (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu stabilitātes padomes 2021. gada 1. aprīļa galīgo ziņojumu “Evaluation of the Effects of Too-Big-To-Fail Reforms” (Ar principu “pārāk liels, lai bankrotētu” saistīto reformu ietekmes izvērtējums) (29),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas pasūtīto 2021. gadā veikto padziļināto analīzi “Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic” (Nevājināt centienus. ES ir jāsaglabā augsti standarti banku darbības nozarē laikā, kad Eiropas ekonomika atgūstas no Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes) (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas pasūtīto 2021. gadā veikto padziļināto analīzi “Don’t let up. The EU needs to maintain high standards for its banking sector as the European economy emerges from the Covid-19 pandemic” (Nevājināt centienus. ES ir jāsaglabā augsti standarti banku darbības nozarē laikā, kad Eiropas ekonomika atgūstas no Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes) (30),

| — | ņemot vērā Parlamenta ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļas (EGOV) 2021. gada oktobra analīzi “Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework” (Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana banku darbības nozarē: uzraudzības un regulatīvā satvara pastiprināšana) (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļas (EGOV) 2021. gada oktobra analīzi “Preventing money laundering in the banking sector – reinforcing the supervisory and regulatory framework” (Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana banku darbības nozarē: uzraudzības un regulatīvā satvara pastiprināšana) (31),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas pasūtīto un 2021. gada oktobrī veikto padziļināto analīzi “Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector?” (Vai pandēmija ir izraisījusi strukturālas pārmaiņas banku darbības nozarē?) (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas pasūtīto un 2021. gada oktobrī veikto padziļināto analīzi “Did the pandemic lead to structural changes in the banking sector?” (Vai pandēmija ir izraisījusi strukturālas pārmaiņas banku darbības nozarē?) (32),

| — | ņemot vērā Parlamenta ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļas (EGOV) 2021. gada oktobra analīzi “Impediments to resolvability – what is the status quo?” (Šķēršļi noregulējamībai: pašreizējais stāvoklis) (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta ES Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas pārvaldības atbalsta nodaļas (EGOV) 2021. gada oktobra analīzi “Impediments to resolvability – what is the status quo?” (Šķēršļi noregulējamībai: pašreizējais stāvoklis) (33),

| — | ņemot vērā EGOV 2021. gada oktobra pētījumu “Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues” (Krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas sistēmas pārskatīšana – kopsavilkums par dažiem saistītiem jautājumiem) (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EGOV 2021. gada oktobra pētījumu “Review of the crisis management and deposit insurance framework – Summary of some related issues” (Krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas sistēmas pārskatīšana – kopsavilkums par dažiem saistītiem jautājumiem) (34),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0186/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0186/2022),

| A. | tā kā banku savienība, kura pašlaik ietver vienoto uzraudzības mehānismu (VUM) un vienoto noregulējuma mehānismu (VNM) un kuras pamatā ir vienotais noteikumu kopums, nodrošina pilnīgu saskaņotību starp banku savienības dalībniecēm attiecībā uz banku darbības uzraudzību un banku krīžu un bankrotu pārvaldību, vienlaikus veidojot neatņemamu Savienības finanšu stabilitātes daļu; tā kā, lai gan Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvā (35) (NGSD) ir noteikti augsti minimālie standarti noguldījumu aizsardzības jomā, banku savienība joprojām nav pabeigta, jo vēl arvien nav izveidots trešais pīlārs — Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma (ENAS); |
| --- | --- |

A.

tā kā banku savienība, kura pašlaik ietver vienoto uzraudzības mehānismu (VUM) un vienoto noregulējuma mehānismu (VNM) un kuras pamatā ir vienotais noteikumu kopums, nodrošina pilnīgu saskaņotību starp banku savienības dalībniecēm attiecībā uz banku darbības uzraudzību un banku krīžu un bankrotu pārvaldību, vienlaikus veidojot neatņemamu Savienības finanšu stabilitātes daļu; tā kā, lai gan Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvā (35) (NGSD) ir noteikti augsti minimālie standarti noguldījumu aizsardzības jomā, banku savienība joprojām nav pabeigta, jo vēl arvien nav izveidots trešais pīlārs — Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma (ENAS);

| B. | tā kā stabilākai, konkurētspējīgākai un konverģentākai ekonomiskajai un monetārajai savienībai (EMS) ir vajadzīga stabila banku savienība un attīstītāka un drošāka kapitāla tirgu savienība (KTS); tā kā abi projekti ir savstarpēji saistīti, un viena projekta izstrādei būtu jāsekmē arī otra projekta progress un attīstība; tā kā gan banku savienība, gan kapitāla tirgu savienība ir ļoti svarīgas ES ekonomikas atbalstīšanai laikā pēc Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā stabilākai, konkurētspējīgākai un konverģentākai ekonomiskajai un monetārajai savienībai (EMS) ir vajadzīga stabila banku savienība un attīstītāka un drošāka kapitāla tirgu savienība (KTS); tā kā abi projekti ir savstarpēji saistīti, un viena projekta izstrādei būtu jāsekmē arī otra projekta progress un attīstība; tā kā gan banku savienība, gan kapitāla tirgu savienība ir ļoti svarīgas ES ekonomikas atbalstīšanai laikā pēc Covid-19 pandēmijas;

| C. | tā kā atbalsta mehānisms vienotajam noregulējuma fondam (VNF) tiks ieviests līdz 2022. gadam, t. i., divus gadus agrāk, nekā iepriekš bija paredzēts; |
| --- | --- |

C.

tā kā atbalsta mehānisms vienotajam noregulējuma fondam (VNF) tiks ieviests līdz 2022. gadam, t. i., divus gadus agrāk, nekā iepriekš bija paredzēts;

| D. | tā kā banku savienība ir atvērta visām dalībvalstīm; tā kā Bulgārija un Horvātija ir pievienojušās Eiropas valūtas kursa mehānismam (VKM II) un tādējādi arī banku savienībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā banku savienība ir atvērta visām dalībvalstīm; tā kā Bulgārija un Horvātija ir pievienojušās Eiropas valūtas kursa mehānismam (VKM II) un tādējādi arī banku savienībai;

| E. | tā kā Krievijas agresijai pret Ukrainu un tās ekonomiskajām sekām būs gan tieša, gan netieša ietekme uz ES banku sektoru; tā kā pašlaik ir grūti izmērīt šīs ietekmes apjomu un mērogu; tā kā ES bankām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu to sankciju īstenošanu un ievērošanu, ko ES noteikusi pret Krieviju, reaģējot uz iebrukumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas agresijai pret Ukrainu un tās ekonomiskajām sekām būs gan tieša, gan netieša ietekme uz ES banku sektoru; tā kā pašlaik ir grūti izmērīt šīs ietekmes apjomu un mērogu; tā kā ES bankām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu to sankciju īstenošanu un ievērošanu, ko ES noteikusi pret Krieviju, reaģējot uz iebrukumu;

| F. | tā kā ES banku darbības nozares reaģēšana uz krīzi, ko izraisīja pandēmija, ir pierādījusi nozares noturību, kura balstās uz pamatīgu regulatīvo pārbaudi, kas tiek veikta kopš globālās finanšu krīzes un ko atvieglo vienotais noteikumu kopums un koordinēta uzraudzība banku savienības ietvaros; tā kā ārkārtas un vajadzīgie publiskās politikas pasākumi un kapitāla saglabāšanas prakse arī ir nodrošinājuši ievērojamu atbalstu banku darbības nozarei; tā kā apkopotā ieņēmumus nenesošo aizdevumu (INA) attiecība turpināja samazināties, un 2021. gada trešajā ceturksnī tā samazinājās vēl vairāk — līdz 2,17 %, lai gan dažās dalībvalstīs absolūtais INA apjoms joprojām ir augsts; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES banku darbības nozares reaģēšana uz krīzi, ko izraisīja pandēmija, ir pierādījusi nozares noturību, kura balstās uz pamatīgu regulatīvo pārbaudi, kas tiek veikta kopš globālās finanšu krīzes un ko atvieglo vienotais noteikumu kopums un koordinēta uzraudzība banku savienības ietvaros; tā kā ārkārtas un vajadzīgie publiskās politikas pasākumi un kapitāla saglabāšanas prakse arī ir nodrošinājuši ievērojamu atbalstu banku darbības nozarei; tā kā apkopotā ieņēmumus nenesošo aizdevumu (INA) attiecība turpināja samazināties, un 2021. gada trešajā ceturksnī tā samazinājās vēl vairāk — līdz 2,17 %, lai gan dažās dalībvalstīs absolūtais INA apjoms joprojām ir augsts;

| G. | tā kā Covid-19 pandēmijas laikā sniegtais savlaicīgais un mērķtiecīgais atbalsts ir ļāvis bankām turpināt aizdošanu ekonomikai, tādējādi aizsargājot darbvietas un uzņēmumus un veicinot ekonomikas izaugsmi; tā kā šie pasākumi bija efektīvs instruments sākotnējai krīzes ierobežošanai; tā kā ir izredzes pakāpeniski pārtraukt atbalsta pasākumus, dodot vietu ekonomikas atveseļošanas instrumentiem kopumā; tā kā ir jāsamazina joprojām pastāvošie sistēmiskie riski, kurus izraisa ES banku sistēmas savstarpējā saikne un sarežģītība, kas ir problēmas “pārāk liels, lai bankrotētu” pamatā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Covid-19 pandēmijas laikā sniegtais savlaicīgais un mērķtiecīgais atbalsts ir ļāvis bankām turpināt aizdošanu ekonomikai, tādējādi aizsargājot darbvietas un uzņēmumus un veicinot ekonomikas izaugsmi; tā kā šie pasākumi bija efektīvs instruments sākotnējai krīzes ierobežošanai; tā kā ir izredzes pakāpeniski pārtraukt atbalsta pasākumus, dodot vietu ekonomikas atveseļošanas instrumentiem kopumā; tā kā ir jāsamazina joprojām pastāvošie sistēmiskie riski, kurus izraisa ES banku sistēmas savstarpējā saikne un sarežģītība, kas ir problēmas “pārāk liels, lai bankrotētu” pamatā;

| H. | tā kā ECB banku darbības uzraudzības struktūra ir skaidri paziņojusi, ka tā ļaus bankām vismaz līdz 2022. gada beigām darboties zem tām adresētā 2. pīlāra norādījuma (P2G) līmeņa un apvienoto rezervju prasības līmeņa un ka šāda banku darbība automātiski neiedarbinās uzraudzības pasākumus; tā kā šā lēmuma mērķis ir nodrošināt, ka bankas var turpināt izsniegt aizdevumus reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

H.

tā kā ECB banku darbības uzraudzības struktūra ir skaidri paziņojusi, ka tā ļaus bankām vismaz līdz 2022. gada beigām darboties zem tām adresētā 2. pīlāra norādījuma (P2G) līmeņa un apvienoto rezervju prasības līmeņa un ka šāda banku darbība automātiski neiedarbinās uzraudzības pasākumus; tā kā šā lēmuma mērķis ir nodrošināt, ka bankas var turpināt izsniegt aizdevumus reālajai ekonomikai;

| I. | tā kā, izkļūstot no Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes, Savienībai ir jāuztur augsti standarti, it īpaši tad, ja runa ir par kapitāla prasībām un riska pārvaldības praksi, lai nodrošinātu šīs nozares noturīgumu nākotnē; |
| --- | --- |

I.

tā kā, izkļūstot no Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes, Savienībai ir jāuztur augsti standarti, it īpaši tad, ja runa ir par kapitāla prasībām un riska pārvaldības praksi, lai nodrošinātu šīs nozares noturīgumu nākotnē;

| J. | tā kā, neraugoties uz banku darbības nozares augsto noturību Covid-19 krīzes laikā, pastāv risks, ka nozari var apdraudēt neaizsargātība, jo īpaši attiecībā uz aktīvu kvalitāti, piemēram, attiecībā uz INA, pakāpeniski izbeidzot pagaidu atbalsta pasākumus, kam būs vajadzīga stingra uzraudzība un pārvaldība; |
| --- | --- |

J.

tā kā, neraugoties uz banku darbības nozares augsto noturību Covid-19 krīzes laikā, pastāv risks, ka nozari var apdraudēt neaizsargātība, jo īpaši attiecībā uz aktīvu kvalitāti, piemēram, attiecībā uz INA, pakāpeniski izbeidzot pagaidu atbalsta pasākumus, kam būs vajadzīga stingra uzraudzība un pārvaldība;

| K. | tā kā banku savienībai būtu jāpalīdz novērst saikni starp bankām un valsti, kas arvien vēl pastāv; tā kā riska darījumu ar valsti līmenis paaugstinās daudzās bankās; tā kā prudenciālajam režīmam, ko piemēro valsts parādam, būtu jāatbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā banku savienībai būtu jāpalīdz novērst saikni starp bankām un valsti, kas arvien vēl pastāv; tā kā riska darījumu ar valsti līmenis paaugstinās daudzās bankās; tā kā prudenciālajam režīmam, ko piemēro valsts parādam, būtu jāatbilst starptautiskajiem standartiem;

| L. | tā kā banku darbības un finanšu tirgu nozarei ir izšķiroši svarīga loma ekonomikas atveseļošanā un pārkārtošanās procesā uz mazoglekļa un digitalizētu ekonomiku, jo īpaši, novirzot svarīgu finansējumu, lai veicinātu investīcijas (sevišķi attiecībā uz MVU); tā kā šādam uzdevumam būs vajadzīga spēcīga, stabila, noturīga un labi kapitalizēta banku darbības nozare apvienojumā ar integrētiem kapitāla tirgiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā banku darbības un finanšu tirgu nozarei ir izšķiroši svarīga loma ekonomikas atveseļošanā un pārkārtošanās procesā uz mazoglekļa un digitalizētu ekonomiku, jo īpaši, novirzot svarīgu finansējumu, lai veicinātu investīcijas (sevišķi attiecībā uz MVU); tā kā šādam uzdevumam būs vajadzīga spēcīga, stabila, noturīga un labi kapitalizēta banku darbības nozare apvienojumā ar integrētiem kapitāla tirgiem;

| M. | tā kā pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku ir faktors, kas būtu jāņem vērā, izvērtējot banku bilanču ilgtspēju, kā riska avots, kas var ietekmēt investīcijas reģionos un nozarēs; tā kā ir jāveic šo iespējamo risku plašāks novērtējums un jāizmanto uz nākotni vērsti riska vadības instrumenti, kas var uztvert ar klimatu un vidi saistītus ilgtermiņa riskus; |
| --- | --- |

M.

tā kā pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku ir faktors, kas būtu jāņem vērā, izvērtējot banku bilanču ilgtspēju, kā riska avots, kas var ietekmēt investīcijas reģionos un nozarēs; tā kā ir jāveic šo iespējamo risku plašāks novērtējums un jāizmanto uz nākotni vērsti riska vadības instrumenti, kas var uztvert ar klimatu un vidi saistītus ilgtermiņa riskus;

| N. | tā kā liels potenciāls ir finanšu digitalizācijai, kas ir izraisījusi būtisku tehnoloģisku progresu ES banku darbības nozarē, palielinot banku pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un vēlmi pēc inovācijas; tā kā finanšu digitalizācija arī rada sarežģītus uzdevumus ES banku darbības nozarei, un tas notiek ar kiberdrošību saistītu risku, datu privātuma, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risku un ar patērētāju tiesību aizsardzību saistītu apsvērumu dēļ; tā kā ES banku darbības nozarei ir jāpalielina sava kibernoturība, lai nodrošinātu, ka IKT sistēmas var izturēt dažāda veida draudus kiberdrošībai; tā kā finanšu digitalizācija būtiski ietekmēs banku pakalpojumu sniegšanu klātienē, kā arī to pieejamību lauku apgabalos; |
| --- | --- |

N.

tā kā liels potenciāls ir finanšu digitalizācijai, kas ir izraisījusi būtisku tehnoloģisku progresu ES banku darbības nozarē, palielinot banku pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un vēlmi pēc inovācijas; tā kā finanšu digitalizācija arī rada sarežģītus uzdevumus ES banku darbības nozarei, un tas notiek ar kiberdrošību saistītu risku, datu privātuma, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risku un ar patērētāju tiesību aizsardzību saistītu apsvērumu dēļ; tā kā ES banku darbības nozarei ir jāpalielina sava kibernoturība, lai nodrošinātu, ka IKT sistēmas var izturēt dažāda veida draudus kiberdrošībai; tā kā finanšu digitalizācija būtiski ietekmēs banku pakalpojumu sniegšanu klātienē, kā arī to pieejamību lauku apgabalos;

| O. | tā kā problēmas rada kriptoaktīvi un kriptovalūtas, kas ir komplicētas parādības, kam nepieciešama stingra politiska atbildes reakcija, kas līdzsvarotu stimulus inovācijai un ieguldītāju un patērētāju aizsardzību; tā kā bankām šajā jomā ir aizvien lielāka atbildība; tā kā jāņem vērā kriptonaudas izraces ietekme uz vidi, kā arī drošības apdraudējums, ko rada anonīmi kriptoaktīvu maki; |
| --- | --- |

O.

tā kā problēmas rada kriptoaktīvi un kriptovalūtas, kas ir komplicētas parādības, kam nepieciešama stingra politiska atbildes reakcija, kas līdzsvarotu stimulus inovācijai un ieguldītāju un patērētāju aizsardzību; tā kā bankām šajā jomā ir aizvien lielāka atbildība; tā kā jāņem vērā kriptonaudas izraces ietekme uz vidi, kā arī drošības apdraudējums, ko rada anonīmi kriptoaktīvu maki;

| P. | tā kā ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas satvarā joprojām pastāv būtiskas nepilnības, ir vajadzīga pastiprināta, saskaņota un efektīva nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzība un īstenošana, lai aizsargātu ES finanšu sistēmas integritāti un nodrošinātu aizsardzību pret augsta riska draudiem no trešām valstīm; tā kā joprojām pastāv būtiskas atšķirības valstu iestāžu pieejā tam, kā tiek uzraudzīta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršana un kā tiek piemēroti ES tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas satvarā joprojām pastāv būtiskas nepilnības, ir vajadzīga pastiprināta, saskaņota un efektīva nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzība un īstenošana, lai aizsargātu ES finanšu sistēmas integritāti un nodrošinātu aizsardzību pret augsta riska draudiem no trešām valstīm; tā kā joprojām pastāv būtiskas atšķirības valstu iestāžu pieejā tam, kā tiek uzraudzīta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršana un kā tiek piemēroti ES tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu;

| Q. | tā kā ES un Apvienotā Karaliste pašlaik ir apņēmušās saglabāt regulatīvo un uzraudzības sadarbību finanšu pakalpojumu jomā, un šādai uz sadarbību balstītai pieejai vajadzētu būt ES un Apvienotās Karalistes ilgtermiņa attiecību pamatā; tā kā Komisija paplašinās savu pagaidu atļauju ES bankām un un līdzekļu pārvaldītājiem izmantot Apvienotās Karalistes tīrvērtes iestādes; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES un Apvienotā Karaliste pašlaik ir apņēmušās saglabāt regulatīvo un uzraudzības sadarbību finanšu pakalpojumu jomā, un šādai uz sadarbību balstītai pieejai vajadzētu būt ES un Apvienotās Karalistes ilgtermiņa attiecību pamatā; tā kā Komisija paplašinās savu pagaidu atļauju ES bankām un un līdzekļu pārvaldītājiem izmantot Apvienotās Karalistes tīrvērtes iestādes;

| R. | tā kā banku savienības ietvaros būtu jānodrošina pienācīga aizsardzība patērētājiem, ieguldītājiem un visiem noguldītājiem un tā kā tie būtu pastāvīgi labi jāinformē par jebkādiem lēmumiem, kas tos ietekmē; tā kā patērētāju un ieguldītāju aizsardzība ir ļoti svarīga arī KTS padziļināšanai; tā kā ES tiesības nodrošina kopēju aizsardzības pamatlīmeni visiem Eiropas Savienībā dzīvojošiem patērētājiem; tā kā valstu noteikumi, ar kuriem īsteno ES patērētāju tiesību aizsardzības prasības, banku savienībā atšķiras, un tādēļ visā ES ir vajadzīga saskaņotāka un labāka patērētāju tiesību aizsardzība; tā kā banku savienībai joprojām trūkst efektīvu instrumentu, lai risinātu problēmas, ar ko saskaras patērētāji, piemēram, mākslīgu sarežģītību, negodīgu komercpraksi un neaizsargātu grupu izslēgšanu no pamatpakalpojumu izmantošanas; |
| --- | --- |

R.

tā kā banku savienības ietvaros būtu jānodrošina pienācīga aizsardzība patērētājiem, ieguldītājiem un visiem noguldītājiem un tā kā tie būtu pastāvīgi labi jāinformē par jebkādiem lēmumiem, kas tos ietekmē; tā kā patērētāju un ieguldītāju aizsardzība ir ļoti svarīga arī KTS padziļināšanai; tā kā ES tiesības nodrošina kopēju aizsardzības pamatlīmeni visiem Eiropas Savienībā dzīvojošiem patērētājiem; tā kā valstu noteikumi, ar kuriem īsteno ES patērētāju tiesību aizsardzības prasības, banku savienībā atšķiras, un tādēļ visā ES ir vajadzīga saskaņotāka un labāka patērētāju tiesību aizsardzība; tā kā banku savienībai joprojām trūkst efektīvu instrumentu, lai risinātu problēmas, ar ko saskaras patērētāji, piemēram, mākslīgu sarežģītību, negodīgu komercpraksi un neaizsargātu grupu izslēgšanu no pamatpakalpojumu izmantošanas;

| S. | tā kā viens no banku savienības pamatmērķiem ir tas, lai nodokļu maksātājiem nevajadzētu segt grūtībās nonākušu banku glābšanas izmaksas, |
| --- | --- |

S.

tā kā viens no banku savienības pamatmērķiem ir tas, lai nodokļu maksātājiem nevajadzētu segt grūtībās nonākušu banku glābšanas izmaksas,

| T. | tā kā krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) satvaram būtu jānodrošina konsekventa un efektīva pieeja visām bankām neatkarīgi no to lieluma un uzņēmējdarbības modeļa, kā arī būtu jāpalīdz saglabāt finanšu stabilitāti, līdz minimumam jāsamazina nodokļu maksātāju naudas izmantošana un jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visā ES, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu, |
| --- | --- |

T.

tā kā krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) satvaram būtu jānodrošina konsekventa un efektīva pieeja visām bankām neatkarīgi no to lieluma un uzņēmējdarbības modeļa, kā arī būtu jāpalīdz saglabāt finanšu stabilitāti, līdz minimumam jāsamazina nodokļu maksātāju naudas izmantošana un jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visā ES, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā subsidiaritātes principu,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atgādina, ka banku savienība, kas saskaņo atbildību gan par banku uzraudzību, gan noregulējumu eurozonā un liek bankām visā ES banku sistēmā veikt darbības saskaņā ar to pašu noteikumu kopumu, ir būtisks elements EMS un iekšējā tirgus izveides pabeigšanai; norāda, ka banku savienības pirmie divi pīlāri — VUM un VNM — tagad ir ieviesti un darbojas pilnībā; tomēr norāda, ka vēl nav izveidota kopēja noguldījumu apdrošināšanas sistēma (ENAS); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka banku savienības pamatmērķis ir banku sistēmas drošība un stabilitāte eurozonā un plašākā ES mērogā, kā arī nepieļaušana, ka bankas tiek glābtas uz nodokļu maksātāju rēķina; atgādina, ka kopš 2008. gada finanšu krīzes ir panākts būtisks progress, izveidojot VUM un VNM — Eiropas bankas tagad ir labākā situācijā, lai izturētu finanšu satricinājumus, un ir ieviesti noregulējuma mehānismi, lai nodrošinātu, ka grūtībās nonākušās bankas var likvidēt, neizmantojot nodokļu maksātāju naudu. atbalsta centienus stiprināt banku savienību un pabeigt tās izveidi un uzsver, ka līdztekus būtu jāpanāk progress dažādās jomās; uzsver, ka ievērojamais darbs, kas veikts, lai izveidotu banku savienību, ir veicinājis lielāku uzticēšanos ES banku darbības nozarei un vairojis noturību un konkurētspēju, un ka tādēļ visā Covid-19 pandēmijas laikā ES bankas bijušas stabilas, labāk kapitalizētas un spējīgas ieņemt būtisku lomu finansējuma pieejamības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka visas eurozonas dalībvalstis ietilpst banku savienībā un ka tai var pievienoties arī dalībvalstis ārpus eurozonas; uzskata, ka banku savienība būtu jāveido pārredzamā, saskaņotā un noturīgā veidā, vienlaikus nodrošinot iespējas un stimulus ārpus eurozonas esošajām dalībvalstīm; norāda, ka dalībvalstīm, kuras neietilpst banku savienībā, arī ir saistošs t. s. vienotais noteikumu kopums, kas radās ES banku sistēmas saskaņošanas un integrācijas rezultātā, un ka to banku sistēmas de facto ir cieši saistītas ar banku savienību; atzinīgi vērtē Bulgārijas un Horvātijas pievienošanos banku savienībai un Bulgārijas levas un Horvātijas kunas iekļaušanu VKM II; atzīst, ka dalības banku savienībā priekšnoteikums ir atbilstība attiecīgajiem ES standartiem un tiesību aktiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž dziļas bažas par Krievijas iebrukumu Ukrainā un tā ekonomiskajām sekām Eiropas ekonomikā; norāda, ka šā kara tiešās un netiešās sekas ietekmēs ES ekonomiku, ko pašlaik ir grūti izteikt skaitļos, un ka tas varētu apdraudēt ES banku darbības nozares stabilitāti; tādēļ aicina ECB, EUI un valstu kompetentās iestādes cieši uzraudzīt kara ietekmi uz ES banku darbības nozari; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē, ka banku darbības nozare ir parādījusi salīdzinoši augstas pakāpes noturīgumu pret Covid-19 krīzi un ka tai ir bijusi svarīga loma pandēmijas negatīvās ietekmes uz ekonomiku samazināšanā; norāda, ka šī noturība panākta pēc iepriekšējās globālās finanšu krīzes pieņemto regulatīvo reformu rezultātā; uzsver arī pagaidu pasākumu nozīmi, tostarp to pasākumu, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 575/2013 (36) (CRR risinājums “uz ātru roku”), ar ko tika atbalstīta banku spēja aizdot mājsaimniecībām un uzņēmumiem, un to, kāda nozīme bija ECB nodrošinātajam papildu elastīgumam attiecībā uz kapitālu; uzsver, ka pēc 2008. gada finanšu krīzes būtu jāaizsargā regulatīvās reformas un jānovērš regulatīvie trūkumi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē, ka ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti, lai atbalstītu banku spēju piešķirt aizdevumus mājsaimniecībām un uzņēmumiem, būtu jāpaliek spēkā tik ilgi, cik tas ir nepieciešams; norāda, ka ir svarīgi nodrošināt labi koordinētu, piesardzīgu, pakāpenisku un mērķtiecīgu pāreju no atbalsta pasākumiem pandēmijas krīzes pārvarēšanai uz atveseļošanas atbalsta instrumentiem, tostarp reformām dalībvalstīs, izmantojot nacionālos atveseļošanas un noturīguma reformu plānus; uzsver, ka pastāv izredzes pakāpeniski atcelt ārkārtas pasākumus; šajā saistībā uzsver, ka, lemjot par šo pasākumu iespējamu pakāpenisku atcelšanu, ir jāņem vērā lielā nestabilitāte, ko radījis Krievijas iebrukums Ukrainā; atzīmē ECB Padomes 2021. gada 16. decembra lēmumu pārtraukt neto aktīvu iegādi saskaņā ar pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmu (PEPP); |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver ES banku darbības nozares un kapitāla tirgu būtisko nozīmi Eiropas ekonomikas noturības, atveseļošanās un zaļās un digitālās pārkārtošanās finansēšanā, tostarp nodrošinot MVU piekļuvi kredītiem; atgādina, ka, lai izpildītu šos uzdevumus, ES banku darbības nozarei ir jābūt spēcīgai, noturīgai, labi regulētai un labi kapitalizētai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka spēcīga un labi strukturēta kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana līdzās banku savienības attīstībai palīdzēs nodrošināt labākus apstākļus Eiropas ekonomikas finansēšanai — tas attiecas gan uz mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem, kas investīciju un darbvietu izveides atbalstīšanā joprojām lielā mērā ir atkarīgi no banku kredītiem, — un vienlaikus veicinās Eiropas ekonomikas noturību un koncentrēsies uz zaļo pārkārtošanos; uzsver, ka, lai izveidotu KTS, ir jānodrošina pieņemto noteikumu samērīgums un privāto klientu aizsardzība; atzinīgi vērtē 2021. gada 25. novembrī izklāstītos priekšlikumus panākt progresu KTS izveidē; aicina Komisiju un EUI izvērtēt nepieciešamību labāk regulēt ēnu banku darbības sektoru, attiecīgā gadījumā nākt klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem un pastāvīgi uzraudzīt kapitāla tirgu noturību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē ECB 2022.–2024. gada uzraudzības prioritātes, kas ir šādas: 1) izkļūt no pandēmijas veseliem, 2) izmantot iespēju novērst strukturālos trūkumus, izmantojot efektīvas digitalizācijas stratēģijas un uzlabotu pārvaldību, un 3) novērst jaunus riskus, tostarp ar klimatu saistītos, vides, IT riskus un kiberriskus; atzīst būtiskos centienus, kas pēdējos gados veltīti, lai risinātu šīs problēmas banku darbības nozarē, un gūtos rezultātus; šajā saistībā pauž atzinību par kopējo INA attiecības samazināšanos; uzsver, ka ES un valstu uzraudzības iestādēm riski būs rūpīgi jāuzrauga, tiklīdz tiks atcelti ārkārtas publiskā atbalsta pasākumi; uzsver, ka liela nozīme ir prudenciālā riska pārvaldībai un atbilstošai uzkrājumu veidošanai; atgādina, ka riska samazināšana kopā ar riska dalīšanu banku darbības nozarē veicinātu stabilāku, spēcīgāku un uz ekonomikas izaugsmi orientētu banku savienību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atbalsta pašlaik notiekošo darbu pie “Bāzele III” noteikumu īstenošanas un atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 27. oktobra tiesību aktu kopumu banku darbības nozares jomā; uzskata, ka īstenošanas procesā ES jānodrošina pilnīga saskaņotība ar “Bāzeles” standartiem, vienlaikus ņemot vērā arī proporcionalitātes principu, kā arī attiecīgā gadījumā ņemot vērā ES banku darbības nozares īpatnības un dažādību un nodrošinot, ka ES bankas joprojām spēj konkurēt ar saviem globālajiem konkurentiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka banku darbības nozare pielāgojas digitalizācijas radītajām problēmām un iespējām, kas ļaus bankām labāk apkalpot klientus attālināti, piedāvāt jaunus produktus un nodrošināt lielākas iespējas paaugstināt izmaksu efektivitāti; uzsver, ka banku darbības nozare ir īpaši neaizsargāta pret kiberuzbrukumu draudiem; šajā saistībā atzinīgi vērtē progresu, kas panākts darbā pie priekšlikumiem regulai un direktīvai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (DORA) un direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību visā Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (NIS 2.0), kuras ir tiesiskā regulējuma pamats, lai veicinātu banku darbības nozares cīņu pret kibernoziedzību; aicina EUI un ENISA pastiprināt centienus tādu risku uzraudzībā un mazināšanā, kuri saistīti ar trešo valstu IKT trešajām personām; uzsver, ka vajadzīgi turpmāki ieguldījumi un pētniecība, lai izstrādātu inovatīvus veidus, kā stiprināt banku darbības nozares kiberdrošību; uzskata, ka prioritātei vajadzētu būt patērētāju drošībai, finanšu stabilitātei un integritātei, un tehnoloģiskajai neitralitātei; aicina veicināt finansiālu iekļaušanu, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām ar zemu digitālās un finanšpratības līmeni; atzinīgi vērtē progresu, kas panākts digitālo finanšu paketes jomā; uzsver vajadzību bankām saglabāt plašus klātienē sniegtus banku pakalpojumus, jo īpaši lauku apgabalos; ar interesi pauž atzinību par digitālā euro izstrādi, kas būs lietojams līdztekus skaidrai naudai; aicina ECB turpmākajā darbā apsvērt digitālā euro iespējamo ietekmi uz maksājumiem, banku kreditēšanas spējām un finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka VUM un Apvienotās Karalistes finanšu uzraudzības iestādes sadarbības pamats ir ECB un Apvienotās Karalistes iestāžu saprašanās memorands, kas stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī; atzīmē, ka Komisija nesen paziņojusi, ka paplašinās savas pagaidu atļaujas darbības laiku, kura ES bankām un līdzekļu pārvaldītājiem ļauj izmantot Apvienotās Karalistes tīrvērtes iestādes, tādējādi izvairoties no jebkādas nelielu izmaiņu izraisītas straujas situācijas pasliktināšanās īstermiņā; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai veicinātu vairāk tīrvērtes darījumu ES vidējā termiņā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu, ka ES finanšu iestādēs un struktūrās nav nodrošināts pilnīgs dzimumu līdzsvars, un it īpaši par to, ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas vadošos amatos banku darbības un finanšu pakalpojumu jomā; uzskata, ka amata kandidātu atlasei ES finanšu iestādēs un struktūrās būtu jābalstās uz nopelnu, daudzveidības un spēju kritērijiem, lai attiecīgā iestāde vai struktūra varētu darboties pēc iespējas efektīvāk; aicina valdības un visas iestādes un struktūras iesniegt saskaņā ar dzimumu līdzsvara principu izstrādātus kandidātu sarakstus turpmākai iecelšanai ES struktūrās un atkārtoti pauž apņemšanos neņemt vērā to kandidātu sarakstus, kuros nav ievērots dzimumu līdzsvara princips; pauž dziļu nožēlu par to, ka Eurogrupas izskatītajā Eiropas Stabilizācijas mehānisma nākamās Direktoru padomes kandidātu sarakstā nav nevienas sievietes; uzsver, ka dzimumu līdzsvars valdēs un darbaspēkā sniedz labumu gan sabiedrībai, gan ekonomikai; aicina finanšu iestādes regulāri atjaunināt savu daudzveidības un iekļaušanas politiku un palīdzēt veicināt veselīgu darba kultūru, kurā prioritāte ir iekļautībai; |
| --- | --- |

13.

Uzraudzība

| 14. | aicina ECB, EBI un ESRK rūpīgi uzraudzīt riskus, ko banku darbības nozarei rada Krievijas agresija pret Ukrainu un tās ekonomiskās sekas; norāda uz nepieciešamību apsvērt dažādus scenārijus un sagatavoties dažādiem iespējamiem risinājumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka kredītriska pārvaldībai, uzraudzībai un INA samazināšanai arī turpmāk vajadzētu būt vienai no pamatprioritātēm; pauž atzinību par to, ka 2021. gada trešajā ceturksnī kopējais INA īpatsvars eurozonā vēl vairāk samazinājās — līdz 2,17 %; norāda, ka, lai gan situācija pagaidām ir stabila, tā būtu rūpīgi jāuzrauga, ņemot vērā ārkārtas pasākumu pakāpenisku atcelšanu; vērš uzmanību uz INA piemēroto prudenciālo prasību ievērošanas un INA agrīnas identificēšanas un proaktīvas pārvaldības, kā arī atbilstošas uzkrājumu veidošanas nozīmi; uzsver nepieciešamību sadarboties ar neaizsargātiem parādniekiem, vienlaikus atzīstot risinājumus, ko šajā sakarā pandēmijas laikā ieviesusi banku darbības nozare (piemēram, moratoriju aizdevumu atmaksai); atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 24. novembrī ir pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2021/2167 par kredītu apkalpotājiem un kredītu pircējiem (37), kas palīdzēs samazināt INA līmeni ES banku bilancēs un veicinās INA sekundāro tirgu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pieņem zināšanai būtisko valsts parāda līmeni vairāku banku savienības banku bilancē; pieņem zināšanai Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BCBS) šajā saistībā veikto darbu attiecībā uz valsts parāda neatmaksāšanas risku un uzsver, ka, lai risinātu sarežģīto jautājumu par regulatīvo režīmu, tas ir padziļināti jāizskata starptautiskos forumos, ņemot vērā dažādu pieeju sekas, un ka risinājuma īstenošanai ES būtu jāatbilst starptautiskajiem standartiem; uzskata, ka jebkuram iespējamam risinājumam jābūt līdzsvarotam un attieksmei pret visām ES dalībvalstīm jābūt taisnīgai, vienlaikus nodrošinot arī pietiekamu likviditāti valsts parāda vērtspapīru tirgos; uzsver, ka ES droša aktīva radīšana varētu palīdzēt mazināt negatīvo atgriezenisko saikni starp valstīm un iekšzemes banku darbības nozarēm; atzinīgi vērtē Next Generation EU izveidi šajā saistībā, nodrošinot zema riska Eiropas aktīvus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka pārkārtošanās uz oglekļneitrālu ekonomiku nodrošina lielu potenciālu ekonomikas izaugsmei vairākās nozarēs; norāda, ka šāda pārkārtošanās prasa lielas publiskā un privātā sektora investīcijas, bet, kā atzinusi arī ECB, tās izmaksas būs zemākas nekā izmaksas, kas rastos, neko nedarot; uzsver banku darbības nozares nozīmi, palīdzot finansēt pārkārtošanos uz mazoglekļa ekonomiku un nodrošinot, ka ES spēj izpildīt savas saistības vides jomā; aicina bankas iekļaut šos jautājumus savos pārkārtošanās plānos; uzsver Taksonomijas regulas (38) nozīmi šādos centienos, jo tās īstenošanai vajadzētu atbilst Parīzes nolīguma un Eiropas zaļā kursa mērķiem; pauž bažas par to, ka ar klimatu saistītie riski banku bilancē laika gaitā var tām radīt finansiālas grūtības; uzskata, ka šie riski būtu jāsamazina, lai novērstu banku bankrotu; aicina bankas, balstoties uz ticamiem ekonomikas datiem, šajā jomā sev nodrošināt skaidras pamatnostādnes; atzinīgi vērtē VUM centienus sniegt bankām norādes un skaidrību par klimata un vides risku pašnovērtējumu; atgādina, ka ECB 2021. gadā pabeidza savu pirmo plaša mēroga izvērtēšanu attiecībā uz ES banku ar klimatu un vidi saistīto risku pārvaldību, un atzinīgi vērtē ECB apņemšanos 2022. gadā veikt klimata spriedzes testu kā svarīgu elementu ar klimatu saistītā riska novēršanā; aicina šādus testus balstīt uz reālistiskiem datiem un pieņēmumiem; pauž bažas par INA pieaugumu, ko izraisa tādas investīcijas fosilajā kurināmajā, kuras nesniedz atdevi; prasa laikus identificēt un proaktīvi pārvaldīt šādus riskantus aktīvus; mudina VUM turpināt un pastiprināt darbu šajā virzienā; aicina pienācīgi integrēt vides un pārejas riskus kredītreitingu modeļos; uzsver nepieciešamību vēl vairāk uzlabot banku atklāto informāciju par riskiem, kas saistīti ar klimatu un vidi, un uzlabot vienību atklāto informāciju par pārkārtošanās stratēģijām, lai bankām un uzraudzības iestādēm atvieglotu riska izvērtēšanu; aicina bankas savu ar klimatu saistīto risku izvērtēšanā raudzīties no dubultā būtiskuma perspektīvas; uzsver skaidru tiesību aktu nozīmi, lai novērstu zaļmaldināšanu; norāda uz jaunajiem uzdevumiem, riskiem un iespējām banku darbības nozarē saistībā ar zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka pandēmijas laikā individuālu dalībvalstu valdību īstenoto īpašo pasākumu ietekme būtu jāņem vērā banku pašreizējā stāvokļa izvērtēšanā; atzīmē ECB 2021. gada 17. novembra Pārskatu par finanšu stabilitāti, kurā norādīts, ka varētu būt nepieciešami vēl divi gadi, lai pilnībā atklātos pandēmijas ietekme uz banku aktīvu kvalitāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka procentu likmes, ko dažādās dalībvalstīs piedāvā mājsaimniecībām un MVU, ir ļoti atšķirīgas; mudina Komisiju un banku uzraudzības iestādes apsvērt pasākumus, lai atvieglotu slogu hipotekāro kredītu turētājiem un MVU dalībvalstīs ar augstākām aizdevumu likmēm nolūkā nodrošināt, ka visi iedzīvotāji un uzņēmumi var piekļūt tik ļoti nepieciešamajam kapitālam ar taisnīgām un konkurētspējīgām procentu likmēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda uz tendenci, ka pēdējos gados banku darbības nozarē Eiropā ir vērojama pastiprināta konsolidācija, un to, ka ES banku apvienošanās un pārņemšanas darbības 2021. gadā turpinās pārsniegt gan 2020. gada, gan 2019. gada līmeni vairāku faktoru dēļ, tostarp izmaksu spiediena, zemu procentu likmju un digitalizācijas dēļ (39); norāda uz banku konsolidācijas iespējamiem ieguvumiem, tostarp risinot banku darbības nozares zemās rentabilitātes, pārmērīgās kapacitātes un nozares sadrumstalotības jautājumus, bet arī atzīst konsolidācijas iespējamo negatīvo ietekmi un problēmas, ko banku uzraudzībai rada lielas sistēmiski nozīmīgas iestādes, kuru iespējamās problēmas var ietekmēt finanšu stabilitāti daudzās jurisdikcijās; atzinīgi vērtē ECB norādījumus par uzraudzības pieeju konsolidācijai banku darbības nozarē, kuros izklāstītas uzraudzības izredzes attiecībā uz konsolidācijas projektiem (40); uzsver ieguvumus, ko sniedz diversificēta un konkurētspējīga Eiropas banku darbības nozare, ko veido dažāda lieluma bankas ar dažādiem uzņēmējdarbības modeļiem un atšķirīgu juridisko struktūru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda uz problēmām un sarežģītajiem uzdevumiem, kas saistīti ar piederības/uzņēmējas valsts jautājumu; norāda, ka, lai stiprinātu pārrobežu integrāciju un nodrošinātu lielāku elastību kapitāla plūsmā starp banku grupām, vienlaikus ievērojot meitasuzņēmumu riska profilus, ir vajadzīgi ticami un efektīvi aizsardzības pasākumi uzņēmējām dalībvalstīm, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka grūtās situācijās tiek atbalstīti nozīmīgi meitasuzņēmumi; uzsver, ka banku savienības izveides pabeigšanai ir ļoti liela nozīme, lai atrisinātu bažas, kas saistītas ar piederības/uzņēmējas valsts jautājumu; uzsver nepieciešamību uzlabot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, lai izveidotu patiesu ES mēroga banku darbības nozari un uzlabotu tās konkurētspēju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka nepieciešams mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu vienotais tirgus, kas sekmīgi darbojas; aicina Komisiju izvērtēt šķēršļus un barjeras, kas rodas patērētājiem, kad viņi izmanto mazumtirdzniecības banku darbības produktus, tādus kā pārrobežu hipotekārie aizdevumi, un nākt klajā ar risinājumiem, lai nodrošinātu, ka patērētāji var saņemt mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumus pāri robežām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver nepieciešamību efektīvi uzraudzīt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, jo spēkā esošajā satvarā joprojām ir vairāki trūkumi; pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis vēl ir pilnībā transponējušas Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu (41), un atgādina, ka ir vajadzīga labāka finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) koordinācija visā Eiropā; uzsver, ka bankas darbojas kā vārtsargi cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un ka tāpēc tām ir jābūt ieviestiem noturīgiem riska pārvaldības satvariem un tās ir efektīvi jāuzrauga, un norāda, ka ir vajadzīga sadarbība un koordinācija starp prudenciālajiem uzraudzītājiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības iestādēm un finanšu ziņu vākšanas vienībām; atzīmē ECB pēdējos divos gados īstenotos centienus pastiprināt informācijas apmaiņu starp VUM un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzības iestādēm; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pieņēmusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas tiesību aktu kopumu, un aicina ātri vienoties par visiem priekšlikumiem; it īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu par jaunu iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai (AMLA), kas tiešā veidā uzraudzīs konkrētas bankas un koordinēs to, kā dalībvalstu iestādes nodrošina noteikumu īstenošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā; uzsver — lai AMLA būtu patiesi efektīva, tai ir jāpiešķir pietiekami resursi; uzsver, ka saistībā ar Krievijas agresiju pret Ukrainu ir svarīgi izveidot spēcīgu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas sistēmu un nodrošināt sankciju efektivitāti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē banku uzraudzības jomā pastiprinātos pārredzamības standartus, piemēram, attiecībā uz uzraudzības pārbaudes un izvērtēšanas procesa iznākumu, kas var palielināt kapitāla un finanšu tirgu uzticēšanos un nodrošināt piemērotā režīma saskaņotību dalībvalstīs; pauž nožēlu, ka prasības par kredītiestāžu vadības struktūras locekļu atbilstības un piemērotības izvērtēšanu dalībvalstīs netiek ievērotas vienotā veidā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka banku savienības galīgajiem labuma guvējiem vajadzētu būt reālās ekonomikas patērētājiem un uzņēmumiem; uzsver, ka svarīgi ir stiprināt patērētāju un ieguldītāju aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu, kaitniecisku praksi un kaitnieciskiem produktiem; prasa nodrošināt piekļuvi pārrobežu mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumiem; atzīmē, ka, neraugoties uz stingrajiem ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem, valstu noteikumi, ar ko īsteno Eiropas patērētāju tiesību aizsardzības prasības, banku savienībā atšķiras, un tādēļ ir nepieciešama to turpmāka saskaņošana; |
| --- | --- |

25.

Noregulēšana

| 26. | atzinīgi vērtē VNV 2021. gadā veiktās darbības; atzinīgi vērtē to, ka VNV pārziņā esošās bankas kopumā ir panākušas būtisku progresu noregulējamības un zaudējumu absorbcijas spējas palielināšanas jomā; pieņem zināšanai VNV darba programmu turpmākajiem gadiem, kurā iekļauta arī apņemšanās līdz 2023. gadam padarīt iespējamu visu to banku efektīvu noregulēšanu, uz kurām attiecas VNV darbība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina par VNM svarīgo lomu stabilitātes un skaidrības nodrošināšanā banku darbības nozarei, ieguldītājiem un patērētājiem un nodokļu maksātāju aizsardzībai; atzinīgi vērtē to, ka 2022. gadā, t. i., divus gadus agrāk, nekā sākotnēji bija paredzēts, tika ieviests VNF atbalsta mehānisms, kas izpaužas kā atjaunojama kredītlīnija no ESM, tādējādi nodrošinot drošības tīklu banku noregulēšanai banku savienībā; uzsver VNF nozīmi krīzes pārvarēšanas satvara stiprināšanā un kā svarīgu soli ceļā uz banku savienības izveides pabeigšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē pasākumus, ko VNV veikusi attiecībā uz Sberbank; uzsver, ka ir vajadzīga ātra un adekvāta reaģēšana gadījumā, ja Krievijas agresijas pret Ukrainu sekas rada būtisku risku ES banku darbības nozarei un finanšu stabilitātei; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atbalsta sabiedrības interešu izvērtēšanas kritēriju pārskatīšanu un precizēšanu, lai VNM tiktu piemērots konsekventākā un paredzamākā veidā un lai tas balstītos uz objektīvām robežvērtībām; aicina veikt pētījumu par nepieciešamību saskaņot konkrētus maksātnespējas tiesību aktu aspektus, tostarp lai noregulējumā hipotētiski noteiktu maksātnespējas situāciju ar mērķi saskaņot stimulus un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus; atzīmē, ka ir svarīgi, lai VNV izmantotu samērīgu pieeju bankām attiecībā uz to minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) noteikšanu; norāda — lai noregulējuma plāni pilnībā atbilstu juridiskajām prasībām, VNV ir jāsniedz visaptverošs izvērtējums attiecībā uz ikvienas bankas noregulējamību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atbalsta ideju apsvērt grupu atveseļošanas un noregulējuma plānu lomu krīzes pārvarēšanas satvarā, piemēram, to, lai MREL un banku iemaksu dažādajos drošības tīklos pielāgošana patiesi balstītos uz risku, atspoguļojot šo drošības tīklu izmantošanas iespējamību un apmēru saskaņā ar izraudzīto krīzes pārvaldības stratēģiju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzīst, ka alternatīviem pasākumiem saskaņā ar noguldījumu garantiju sistēmām (NGS), lai finansētu noguldījumu portfeļa pārvedumus, var būt svarīga nozīme maksātnespējas lietās, jo īpaši attiecībā uz mazām un vidējām bankām, ar nosacījumu, ka uz tām attiecas tādi paši nosacījumi kā uz noguldījumu portfeļa pārvedumiem noregulējuma procesā un ka tie nekaitē noguldītāju tiesību aizsardzībai, un ka NGS ir pietiekams finansējums, lai samazinātu nodokļu maksātāju iemaksas, novērstu nevajadzīgu vērtības iznīcināšanu un nodrošinātu finanšu stabilitāti, un citos gadījumos arī pārvarētu plaisu starp 8 % iekšējās rekapitalizācijas prasību kā priekšnosacījumu noregulējuma fonda pieejamībai un bankas faktisko zaudējumu absorbcijas spēju, izslēdzot noguldījumus, kurus paredzēts pārvest; uzsver, ka minimālo izmaksu pārbaude būtu stingri jāpiemēro šādiem pasākumiem; tādēļ aicina Komisiju ieviest lielāku skaidrību attiecībā uz zemāko izmaksu principu un NGS līdzekļu izmantošanas nosacījumiem; tomēr uzsver, ka šādos gadījumos valsts atbalsta noteikumi var būt jāpārskata, lai saglabātu saskaņotu sistēmu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atbalsta valsts atbalsta noteikumu pārskatīšanu, tostarp 2013. gada 30. jūlija Banku darbības paziņojuma (42) pārskatīšanu, lai nodrošinātu to lielāku saskaņotību ar VNM satvaru un mazinātu neatbilstību starp noteikumiem par valsts atbalstu likvidācijas atbalsta jomā un noregulējuma režīmu saskaņā ar Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu (43) (BRRD); uzsver, ka vienam no šādas atjaunināšanas mērķiem vajadzētu būt ātras un efektīvas intervences nodrošināšanai saskaņā ar VNM vai ar alternatīvu likvidācijas režīmu un stimulu samazināšanai attiecībā uz izvairīšanos no noregulējuma vai likvidācijas, vienlaikus saglabājot konkurenci un banku savienības integritāti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē provizorisko vienošanos, kas panākta starp Padomi un Parlamentu par “Daisy Chain” priekšlikumu kā līdzekli noregulējuma satvara uzlabošanai un vienlīdzīgu uzraudzības apstākļu radīšanai attiecībā uz dažādajām noregulējuma stratēģijām; |
| --- | --- |

33.

Noguldījumu apdrošināšana

| 34. | atgādina, ka VUM un VNM darbojas banku savienībā, bet NGS pašlaik darbojas un tiek finansētas valstu līmenī; norāda, ka DGSD īstenošana, garantējot līdz 100 000 EUR banku noguldījumiem, nodrošina noguldītāju aizsardzības minimālo atsauces prasību izpildi. uzsver, ka ir svarīgi, lai noguldītāju ietaupījumu efektīvas aizsardzības līmenis būtu vienāds visā banku savienībā neatkarīgi no viņu bankas atrašanās vietas; uzsver, ka ENAS uzlabos noguldītāju aizsardzību ES un viņu uzticēšanos banku darbības nozarei, kā arī palīdzēs stiprināt banku savienību, samazinot valstu un banku saikni; atzinīgi vērtē to, ka priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (ENAS), ir iekļauts ES iestāžu kopīgajā deklarācijā, kurā noteiktas svarīgākās likumdošanas prioritātes 2022. gadam; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka Parlaments ir viens no ENAS tiesību aktu likumdevējiem un ka būtu jāņem vērā Parlamenta nostāja šajā jautājumā; atzinīgi vērtē Eurogrupas atjaunotos centienus sasniegt progresu banku savienības izveidē, lai panāktu vienošanos par dažādajām darba plūsmām un dokumentāciju, tostarp par ENAS; atkārtoti norāda uz Parlamenta apņemšanos strādāt, lai panāktu vienošanos par ENAS, un turpināt atbalstīt vajadzīgos riska mazināšanas centienus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pieņem zināšanai paziņojumu, par kuru Eurogrupa vienojās 2021. gada 16. decembra sanāksmē un kurā ir atgādināta tās pilnīgā politiskā apņemšanās attiecībā uz banku savienību, un aicina izstrādāt darba plānu ar ierobežotu termiņu, lai pabeigtu banku savienības izveidi; prasa, lai tas pastāvīgi tiktu informēts par diskusijām, kas notiek Eurogrupas un Augsta līmeņa darba grupas ENAS jautājumos līmenī; pauž nožēlu, ka dalībvalstis turpina darboties ārpus ES satvara, apdraudot Parlamenta kā viena no likumdevējiem lomu attiecībā uz ENAS tiesību aktiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka svarīga ir NGS veikto iemaksu riska proporcionalitāte; brīdina, ka uz risku balstītas pieejas nepiemērošana var radīt bezatbildīgas rīcības risku un parazītismu, izraisot konservatīvu spekulatīvās uzņēmējdarbības modeļu subsidēšanu; uzsver, ka arī iemaksām turpmākajā ENAS ir jābūt proporcionālām riskam; norāda, ka dažādu iestāžu nesistemātiskie riski banku savienībā joprojām ir atšķirīgi; atkārtoti uzsver, ka visiem banku savienības dalībniekiem ir jātransponē BRRD un DGSD, lai nodrošinātu viendabīgu riska samazināšanu visā banku savienībā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka, veicot jebkādu turpmāku noguldījumu garantiju sistēmu saskaņošanu, būtu jāstiprina ES banku sistēmas finanšu stabilitāte un jāņem vērā skaidri noteikumi par to dalībvalstu piedalīšanos vai nepiedalīšanos, kuras neietilpst eurozonā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atbalsta krīzes pārvarēšanas satvara atjaunināšanu; vērš uzmanību uz to, ka paredzētajiem mērķtiecīgajiem pielāgojumiem krīzes pārvarēšanas režīmā vajadzētu būt saskaņotākiem, ticamākiem un efektīvākiem; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, visām Eiropas Centrālo banku sistēmā ietilpstošajām bankām, Eiropas Banku iestādei un Vienotajai noregulējuma valdei. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OV C 132, 24.3.2022., 151. lpp.

(2)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm~59811d5fb7.feedback_ar 2020.pdf

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2020~1a59f5757c.lv.html

(4)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/banking/priorities/html/ssm.supervisory_pr iorities2022~0f890c6b70.lv.html

(5)  OV C 395, 29.9.2021., 72. lpp.

(6)  OV C 395, 29.9.2021., 89. lpp.

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/211027-banking-package_en

(8)  https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2021-banking-macroprudential-framework_en

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/210720-anti-money-laundering-countering-financing-terrorism_lv

(10)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ecb.pr211117~43fea9f9ce.en.html

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/703337/IPOL_STU(202 2)703337_EN.pdf

(12)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/Report_on_a_digital_euro~4d7268b458.en.p df

(13)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.digitaleuroscopekeylearnings202107~56 4d89045e.en.pdf

(14)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/legalframework/mous/html/ssm.mou_2019_pra~fbad08a4bc.en.pdf?57221907ef3ce290b35bd2ab650868bb

(15)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2021/esrb.climateriskfinancials tability202107_annex~35e1822ff7.en.pdf

(16)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op281~05a7735b1c.en.pdf

(17)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.202111guideonclimate-relatedandenvironmentalrisks~4b25454055.en.pdf

(18)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/Annual%20Report%202020 _Final_web.pdf

(19)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2020-11-30%20SRB%20Multi-Annual%20Work%20Programme%202021-2023.pdf.

(20)  https://www.srb.europa.eu/system/files/media/document/2021-11-26_Work-Programme-2022.pdf

(21)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publications/Reports/2021/1024609/IFRS9%20monitoring%20report.pdf

(22)  OV C 437, 18.12.2020., 1. lpp.

(23)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(24)  OV C 494, 8.12.2021., 118. lpp.

(25)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/EU%20Wide%20Transparency%20Exercise/2021/1025102/Risk_Assessment_Report_December_2021.pdf

(26)  https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Publication s/Guidelines/2021/EBA-GL-2021-15%20GL%20on%20CFT%20cooperation/1025384/Final%20AML-CFT%20Cooperation%20Guidelines.pdf

(27)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.20210908.monitoring_the_financial_stability_implications_of_COVID-19_support_measures~3b86797376.en.pdf

(28)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/esrb.report_of_the_Expert_Group_on_Macroprudential_Stance_Phase_II202112~e280322d28.en.pdf

(29)  https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P010421-1.pdf

(30)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689461/IPOL_IDA(2021 )689461_EN.pdf

(31)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/659654/IPOL_IDA(2021 )659654_EN.pdf

(32)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689460/IPOL_IDA(2021 )689460_EN.pdf

(33)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2021/689468/IPOL_IDA(2021 )689468_EN.pdf

(34)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2021/659632/IPOL_BRI(2021) 659632_EN.pdf

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

(37)  OV L 438, 8.12.2021., 1. lpp.

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(39)  https://www.spglobal.com/marketintelligence/en/news-insights/blog/a-new-dawn-for-european-bank-ma-top-5-trends

(40)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2021/html/ssm.pr210112~92 0b511a1c.lv.html

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

(42)  OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.

(43)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

---

Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/87

---

P9_TA(2022)0283

2021. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Bosniju un Hercegovinu (2021/2245(INI))

(2023/C 47/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses,

| — | ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) pirmo sanāksmi, kas notika 2015. gada 5. un 6. novembrī un ES un Bosnijas un Hercegovinas SAPK otro sanāksmi, kas notika 2021. gada 17. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) pirmo sanāksmi, kas notika 2015. gada 5. un 6. novembrī un ES un Bosnijas un Hercegovinas SAPK otro sanāksmi, kas notika 2021. gada 17. jūnijā,

| — | ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes trešo sanāksmi, kura notika 2018. gada 13. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas padomes trešo sanāksmi, kura notika 2018. gada 13. jūlijā,

| — | ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas komitejas ceturto sanāksmi, kura notika 2019. gada 7. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Bosnijas un Hercegovinas Stabilizācijas un asociācijas komitejas ceturto sanāksmi, kura notika 2019. gada 7. novembrī,

| — | ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2016. gada 15. februāra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas 2016. gada 15. februāra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samita deklarāciju un tai pievienoto Sofijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samita deklarāciju un tai pievienoto Sofijas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitu, kas notika Zagrebā 2020. gada 6. maijā, un tā deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitu, kas notika Zagrebā 2020. gada 6. maijā, un tā deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, kā arī deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, kā arī deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem,

| — | ņemot vērā Berlīnes procesa 8. samitu 2021. gada 5. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Berlīnes procesa 8. samitu 2021. gada 5. jūlijā,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitu, kas 2021. gada 6. oktobrī notika Brdo pie Kraņas, un tajā pieņemto deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitu, kas 2021. gada 6. oktobrī notika Brdo pie Kraņas, un tajā pieņemto deklarāciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 4. novembra Lēmumu (ES) 2021/1923 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku spēju veidošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 4. novembra Lēmumu (ES) 2021/1923 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā atbalstīt Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku spēju veidošanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu un EUFOR Althea operāciju pēc tās trešās stratēģiskās pārskatīšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 18. oktobra secinājumus par Bosniju un Hercegovinu un EUFOR Althea operāciju pēc tās trešās stratēģiskās pārskatīšanas,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumus par ieilgušo politisko krīzi Bosnijā un Hercegovinā un to, ka šīs valsts līderiem ir jāapliecina stingra apņemšanās ātri pabeigt konstitucionālo un vēlēšanu reformu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumus par ieilgušo politisko krīzi Bosnijā un Hercegovinā un to, ka šīs valsts līderiem ir jāapliecina stingra apņemšanās ātri pabeigt konstitucionālo un vēlēšanu reformu;

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1529 (2021. gada 15. septembris), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1529 (2021. gada 15. septembris), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu “2019. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. maija paziņojumu “2019. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2019)0260),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Komisijas atzinums par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0261) un tam pievienoto analītisko ziņojumu (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Komisijas atzinums par Bosnijas un Hercegovinas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā” (COM(2019)0261) un tam pievienoto analītisko ziņojumu (SWD(2019)0222),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu “ES 2020.–2025. gada rīcības plāns attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību” (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu “ES 2020.–2025. gada rīcības plāns attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību” (COM(2020)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem”(COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem”(COM(2020)0641),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (COM(2021)0171),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0664), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu” (SWD(2021)0291), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0664), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Bosniju un Hercegovinu” (SWD(2021)0291),

| — | ņemot vērā 2019. gada 5. decembra ekspertu ziņojumu par tiesiskuma jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 5. decembra ekspertu ziņojumu par tiesiskuma jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”,

| — | ņemot vērā atzinumu par konstitucionālo situāciju Bosnijā un Hercegovinā un Augstā pārstāvja pilnvarām, ko Venēcijas komisija pieņēma 62. plenārsesijā (2005. gada 11. un 12. martā, Venēcijā), kā arī Venēcijas komisijas turpmākos ieteikumus par konstitucionālajiem jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumu par konstitucionālo situāciju Bosnijā un Hercegovinā un Augstā pārstāvja pilnvarām, ko Venēcijas komisija pieņēma 62. plenārsesijā (2005. gada 11. un 12. martā, Venēcijā), kā arī Venēcijas komisijas turpmākos ieteikumus par konstitucionālajiem jautājumiem Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas 2020. gada 14. decembra atzinumu un ziņojumu apkopojumu par vēlēšanu likuma stabilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas 2020. gada 14. decembra atzinumu un ziņojumu apkopojumu par vēlēšanu likuma stabilitāti,

| — | ņemot vērā attiecīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus, kuri pieņemti par labu prasītājiem, tostarp, Azra Zornić, Dervo Sejdić un Jakob Finci, kā arī citiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus, kuri pieņemti par labu prasītājiem, tostarp, Azra Zornić, Dervo Sejdić un Jakob Finci, kā arī citiem,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Josep Borrell un Eiropas kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāra Oliver Varhelyi2020. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu par vietējo vēlēšanu rīkošanu Mostarā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Josep Borrell un Eiropas kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāra Oliver Varhelyi2020. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu par vietējo vēlēšanu rīkošanu Mostarā,

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja miera līguma īstenošanas procesā Bosnijā un Hercegovinā sešdesmito un iepriekšējos ziņojumus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja miera līguma īstenošanas procesā Bosnijā un Hercegovinā sešdesmito un iepriekšējos ziņojumus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2021. gada 3. novembra Rezolūciju Nr. 2604 (2021) par stāvokli Bosnijā un Hercegovinā, pagarinot Eiropas Savienības Militārās operācijas Bosnijā un Hercegovinā (EUFOR Althea) pilnvaru termiņu līdz 2022. gada novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2021. gada 3. novembra Rezolūciju Nr. 2604 (2021) par stāvokli Bosnijā un Hercegovinā, pagarinot Eiropas Savienības Militārās operācijas Bosnijā un Hercegovinā (EUFOR Althea) pilnvaru termiņu līdz 2022. gada novembrim,

| — | ņemot vērā ASV iestāžu 2022. gada 5. janvāra lēmumus piemērot sankcijas Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras serbu pārstāvim, reaģējot uz viņa korumpētajām darbībām un pastāvīgajiem draudiem Bosnijas un Hercegovinas stabilitātei un teritoriālajai integritātei, un Apvienotās Karalistes iestāžu 2022. gada 11. aprīļa lēmumu piemērot sankcijas Serbu Republikas administratīvās vienības prezidentam par viņu destabilizējošo darbību Bosnijā un Hercegovinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV iestāžu 2022. gada 5. janvāra lēmumus piemērot sankcijas Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras serbu pārstāvim, reaģējot uz viņa korumpētajām darbībām un pastāvīgajiem draudiem Bosnijas un Hercegovinas stabilitātei un teritoriālajai integritātei, un Apvienotās Karalistes iestāžu 2022. gada 11. aprīļa lēmumu piemērot sankcijas Serbu Republikas administratīvās vienības prezidentam par viņu destabilizējošo darbību Bosnijā un Hercegovinā,

| — | ņemot vērā Briselē 2022. gada 12. jūnijā pieņemto politisko vienošanos par principiem, kas nodrošinātu funkcionālu Bosniju un Hercegovinu, kas virzās uz Eiropu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briselē 2022. gada 12. jūnijā pieņemto politisko vienošanos par principiem, kas nodrošinātu funkcionālu Bosniju un Hercegovinu, kas virzās uz Eiropu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 23. jūnija secinājumus par Ukrainu, Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas dalības pieteikumiem, Rietumbalkāniem un ārējām attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 23. jūnija secinājumus par Ukrainu, Ukrainas, Moldovas Republikas un Gruzijas dalības pieteikumiem, Rietumbalkāniem un ārējām attiecībām,

| — | ņemot vērā Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, kas pieņemta 1991. gada 25. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, kas pieņemta 1991. gada 25. februārī,

| — | ņemot vērā 8. Rietumbalkānu Pilsoniskās sabiedrības foruma noslēguma deklarāciju 2021. gada 1. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 8. Rietumbalkānu Pilsoniskās sabiedrības foruma noslēguma deklarāciju 2021. gada 1. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2019. gada Poznaņas Deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada Poznaņas Deklarāciju par romu integrāciju ES paplašināšanās procesā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 16. maija Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 16. maija Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju,

| — | ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas Konstitūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Serbu Republikas Konstitūcijas,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Srebreņicas atceres dienu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Srebreņicas atceres dienu (3),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Deitonas miera līguma 20. gadadienu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Deitonas miera līguma 20. gadadienu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (6),

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par 2021. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju par 2021. gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (7),

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (8),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0188/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0188/2022),

| A. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāji tiecas uz eiroatlantisko integrāciju, lai panāktu ilgtspējīgu mieru, demokrātiju un labklājību; tā kā Rietumbalkānu nākotne ir Eiropas Savienībā un 2003. gada Saloniku samitā Rietumbalkānu, tostarp Bosnijas un Hercegovinas, iedzīvotājiem tika piedāvātas izredzes uz turpmāku ES integrāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāji tiecas uz eiroatlantisko integrāciju, lai panāktu ilgtspējīgu mieru, demokrātiju un labklājību; tā kā Rietumbalkānu nākotne ir Eiropas Savienībā un 2003. gada Saloniku samitā Rietumbalkānu, tostarp Bosnijas un Hercegovinas, iedzīvotājiem tika piedāvātas izredzes uz turpmāku ES integrāciju;

| B. | tā kā ES un Eiropas Parlaments vienmēr ir paudis nepārprotamu atbalstu Bosnijas un Hercegovinas virzībai uz ES un tās demokrātiskajai pārveidei, kuras pamatā ir tās stratēģiskā ievirze un apņemšanās attiecībā uz Eiropas integrāciju; tā kā, lai Bosnija un Hercegovina pievienotos ES, ir jāiesaistās visiem šīs valsts politiskajiem līderiem, iestādēm, institūcijām un amatpersonām; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Eiropas Parlaments vienmēr ir paudis nepārprotamu atbalstu Bosnijas un Hercegovinas virzībai uz ES un tās demokrātiskajai pārveidei, kuras pamatā ir tās stratēģiskā ievirze un apņemšanās attiecībā uz Eiropas integrāciju; tā kā, lai Bosnija un Hercegovina pievienotos ES, ir jāiesaistās visiem šīs valsts politiskajiem līderiem, iestādēm, institūcijām un amatpersonām;

| C. | tā kā ES ir Bosnijas un Hercegovinas lielākā tirdzniecības un investīciju partnere un tās ievērojamākā finansiālās palīdzības sniedzēja, galvenokārt ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III); |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir Bosnijas un Hercegovinas lielākā tirdzniecības un investīciju partnere un tās ievērojamākā finansiālās palīdzības sniedzēja, galvenokārt ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III);

| D. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas progress ceļā uz pievienošanos ES ir atkarīgs no tā, kā tā izpildīs Komisijas atzinumā par tās pieteikumu dalībai ES noteiktās 14 svarīgās prioritātes, un tā kā ar ES palīdzību būtu jānovērš Bosnijas un Hercegovinas pastāvīgais progresa trūkums šajā jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas progress ceļā uz pievienošanos ES ir atkarīgs no tā, kā tā izpildīs Komisijas atzinumā par tās pieteikumu dalībai ES noteiktās 14 svarīgās prioritātes, un tā kā ar ES palīdzību būtu jānovērš Bosnijas un Hercegovinas pastāvīgais progresa trūkums šajā jomā;

| E. | tā kā paplašināšanās procesa ticamība balstās uz skaidriem rezultātiem tādās galvenajās jomās kā tiesiskums un tiesu iestāžu reforma, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, drošība, pamattiesības, demokrātijas institūcijas, publiskās administrācijas reforma un ekonomikas attīstība un konkurētspēja; |
| --- | --- |

E.

tā kā paplašināšanās procesa ticamība balstās uz skaidriem rezultātiem tādās galvenajās jomās kā tiesiskums un tiesu iestāžu reforma, korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana, drošība, pamattiesības, demokrātijas institūcijas, publiskās administrācijas reforma un ekonomikas attīstība un konkurētspēja;

| F. | tā kā ir jāsaglabā Deitonas miera līguma mantojums; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāsaglabā Deitonas miera līguma mantojums;

| G. | tā kā starptautiskā Augstā pārstāvja un Augstā pārstāvja biroja (OHR) uzdevums saskaņā ar Deitonas miera līguma 10. pielikumu joprojām ir pārraudzīt miera līguma civilo aspektu īstenošanu līdz 2008. gadā noteiktās “5+2 programmas” izpildei; |
| --- | --- |

G.

tā kā starptautiskā Augstā pārstāvja un Augstā pārstāvja biroja (OHR) uzdevums saskaņā ar Deitonas miera līguma 10. pielikumu joprojām ir pārraudzīt miera līguma civilo aspektu īstenošanu līdz 2008. gadā noteiktās “5+2 programmas” izpildei;

| H. | tā kā Eiropas Savienība kopš 2004. gada Bosnijā un Hercegovinā īsteno militāro operāciju, proti, EUFOR Althea, kurai ANO Drošības padome ir piešķīrusi izpildu mandātu, kas paredz atbalstīt iestādes drošas vides uzturēšanā; tā kā EUFOR Althea būtu vēl vairāk jāpastiprina, lai tā būtu patiesi efektīva; tā kā pastāv konkrēts risks, ka operācijas pilnvaras ANO Drošības padomē netiks pagarinātas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība kopš 2004. gada Bosnijā un Hercegovinā īsteno militāro operāciju, proti, EUFOR Althea, kurai ANO Drošības padome ir piešķīrusi izpildu mandātu, kas paredz atbalstīt iestādes drošas vides uzturēšanā; tā kā EUFOR Althea būtu vēl vairāk jāpastiprina, lai tā būtu patiesi efektīva; tā kā pastāv konkrēts risks, ka operācijas pilnvaras ANO Drošības padomē netiks pagarinātas;

| I. | tā kā OHR un EUFOR Althea ir neatņemama sastāvdaļa miera, drošības un stabilitātes saglabāšanā Bosnijā un Hercegovinā un Deitonas miera līguma īstenošanā saskaņā ar to pilnvarām; |
| --- | --- |

I.

tā kā OHR un EUFOR Althea ir neatņemama sastāvdaļa miera, drošības un stabilitātes saglabāšanā Bosnijā un Hercegovinā un Deitonas miera līguma īstenošanā saskaņā ar to pilnvarām;

| J. | tā kā Augstais pārstāvis izmantoja Bonnas pilnvaras, lai apturētu Serbu Republikas administratīvās vienības Nekustamā īpašuma likumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Augstais pārstāvis izmantoja Bonnas pilnvaras, lai apturētu Serbu Republikas administratīvās vienības Nekustamā īpašuma likumu;

| K. | tā kā ar šo spēcīgo starptautisko uzraudzības mehānismu tika panākta lielāka starptautiskās kopienas, tostarp ES, atbildības pakāpe attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas demokrātisku darbību un pārticīgu un mierpilnu nākotni; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar šo spēcīgo starptautisko uzraudzības mehānismu tika panākta lielāka starptautiskās kopienas, tostarp ES, atbildības pakāpe attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas demokrātisku darbību un pārticīgu un mierpilnu nākotni;

| L. | tā kā saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju visiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem vajadzētu būt vienlīdzīgām tiesībām un pienākumiem neatkarīgi no viņu etniskās izcelsmes visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā; tā kā valsts ir apņēmusies pildīt starptautiskas un vietējās saistības, lai izbeigtu sistemātisku diskrimināciju etniskās piederības un dzīvesvietas dēļ un nodrošinātu iedzīvotāju vienlīdzību likuma priekšā, vienlaikus ievērojot valsts konstitucionālo kārtību, kuru ir pilnībā jāsaskaņo ar Eiropas standartiem un principiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju visiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem vajadzētu būt vienlīdzīgām tiesībām un pienākumiem neatkarīgi no viņu etniskās izcelsmes visā Bosnijas un Hercegovinas teritorijā; tā kā valsts ir apņēmusies pildīt starptautiskas un vietējās saistības, lai izbeigtu sistemātisku diskrimināciju etniskās piederības un dzīvesvietas dēļ un nodrošinātu iedzīvotāju vienlīdzību likuma priekšā, vienlaikus ievērojot valsts konstitucionālo kārtību, kuru ir pilnībā jāsaskaņo ar Eiropas standartiem un principiem;

| M. | tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt pietiekami daudzveidīgu pārstāvību visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt pietiekami daudzveidīgu pārstāvību visos pārvaldības līmeņos;

| N. | tā kā Bosnijai un Hercegovinai vēl ir jāīsteno daudzi Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumi, kas pieņemti par labu Bosnijas pilsoņiem, kuri tikuši diskriminēti; tā kā šādi nolēmumi ļauj visiem Bosnijas un Hercegovinas pilsoņiem efektīvi īstenot savas pilsoniskās un politiskās pamattiesības; |
| --- | --- |

N.

tā kā Bosnijai un Hercegovinai vēl ir jāīsteno daudzi Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumi, kas pieņemti par labu Bosnijas pilsoņiem, kuri tikuši diskriminēti; tā kā šādi nolēmumi ļauj visiem Bosnijas un Hercegovinas pilsoņiem efektīvi īstenot savas pilsoniskās un politiskās pamattiesības;

| O. | tā kā ar konstitucionālām un vēlēšanu procedūras izmaiņām būtu jāveicina Bosnija un Hercegovina kā etniski daudzveidīga, iekļaujoša un demokrātiska valsts un vēlēšanu sistēmā jāizskauž diskriminācija un korupcija; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar konstitucionālām un vēlēšanu procedūras izmaiņām būtu jāveicina Bosnija un Hercegovina kā etniski daudzveidīga, iekļaujoša un demokrātiska valsts un vēlēšanu sistēmā jāizskauž diskriminācija un korupcija;

| P. | tā kā Bosnijas un Hercegovinas tiesiskais regulējums būtu jāpārskata no starptautiskās jurisprudences viedokļa; |
| --- | --- |

P.

tā kā Bosnijas un Hercegovinas tiesiskais regulējums būtu jāpārskata no starptautiskās jurisprudences viedokļa;

| Q. | tā kā, lai saglabātu Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti un nodrošinātu tās demokrātisko pārveidi, šai valstij ir jāpāriet no Deitonas miera līguma satvara uz ES satvaru; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai saglabātu Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti un nodrošinātu tās demokrātisko pārveidi, šai valstij ir jāpāriet no Deitonas miera līguma satvara uz ES satvaru;

| R. | tā kā pēc ANO aptauju datiem 47 % Bosnijas iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 29 gadiem apsver iespēju uz laiku vai pavisam emigrēt, jo ir zaudējuši ilūzijas par savā valstī piedāvātajām nākotnes izredzēm; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju fonda ziņojumu Bosniju un Hercegovinu katru gadu pamet aptuveni 50 000-55 000 iedzīvotāju, kuru vidū pārsvarā ir kvalificēti darbinieki un speciālisti; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēc ANO aptauju datiem 47 % Bosnijas iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 29 gadiem apsver iespēju uz laiku vai pavisam emigrēt, jo ir zaudējuši ilūzijas par savā valstī piedāvātajām nākotnes izredzēm; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju fonda ziņojumu Bosniju un Hercegovinu katru gadu pamet aptuveni 50 000-55 000 iedzīvotāju, kuru vidū pārsvarā ir kvalificēti darbinieki un speciālisti;

| S. | tā kā notiesāto kara noziedznieku oficiāla un neoficiāla glorificēšana, etniskā vai reliģiskā segregācija un diskriminācija ir pretrunā Eiropas projekta būtībai; tā kā ir nekavējoties jānodrošina, ka holokausta, genocīda, kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci noliegšana efektīvi tiek pasludināta par nelikumīgu, |
| --- | --- |

S.

tā kā notiesāto kara noziedznieku oficiāla un neoficiāla glorificēšana, etniskā vai reliģiskā segregācija un diskriminācija ir pretrunā Eiropas projekta būtībai; tā kā ir nekavējoties jānodrošina, ka holokausta, genocīda, kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci noliegšana efektīvi tiek pasludināta par nelikumīgu,

| T. | tā kā Bosnija un Hercegovina pašlaik saskaras ar lielāko nestabilitāti kopš 1992.–1995. gada kara; tā kā konkrēti Bosnijas un Hercegovinas sastāvā esošās Serbu Republikas administratīvās vienības politiskie vadītāji pauž musinošus izteikumus un iesaistās destabilizējošās darbībās ar mērķi izstāties no valsts iestādēm (tostarp militārajām, nodokļu sistēmas un tiesu iestādēm) un izveidot neatkarīgas iestādes, kas ir Deitonas miera līguma pārkāpums; tā kā konkrēti ārvalstu politiskie dalībnieki aktīvi atbalsta Milorad Dodik vadītās Bosnijas serbu vadības kaitnieciskos un separātiskos centienus; |
| --- | --- |

T.

tā kā Bosnija un Hercegovina pašlaik saskaras ar lielāko nestabilitāti kopš 1992.–1995. gada kara; tā kā konkrēti Bosnijas un Hercegovinas sastāvā esošās Serbu Republikas administratīvās vienības politiskie vadītāji pauž musinošus izteikumus un iesaistās destabilizējošās darbībās ar mērķi izstāties no valsts iestādēm (tostarp militārajām, nodokļu sistēmas un tiesu iestādēm) un izveidot neatkarīgas iestādes, kas ir Deitonas miera līguma pārkāpums; tā kā konkrēti ārvalstu politiskie dalībnieki aktīvi atbalsta Milorad Dodik vadītās Bosnijas serbu vadības kaitnieciskos un separātiskos centienus;

| U. | tā kā Padome 2022. gada 18. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/450 (9), ar kuru tika pagarināts pašreizējais sankciju režīms personām, kas apdraud Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti, teritoriālo integritāti un konstitucionālo kārtību vai Deitonas miera līgumu; |
| --- | --- |

U.

tā kā Padome 2022. gada 18. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/450 (9), ar kuru tika pagarināts pašreizējais sankciju režīms personām, kas apdraud Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti, teritoriālo integritāti un konstitucionālo kārtību vai Deitonas miera līgumu;

| V. | tā kā Padome regulāri pauž atbalstu Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, vienotībai un teritoriālajai integritātei; |
| --- | --- |

V.

tā kā Padome regulāri pauž atbalstu Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, vienotībai un teritoriālajai integritātei;

| W. | tā kā ārvalstu tieša un pastarpināta ļaunprātīga iejaukšanās un dezinformācija cenšas radīt nesaskaņas starp dažādām kopienām un destabilizēt šo reģionu, jo īpaši ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, |
| --- | --- |

W.

tā kā ārvalstu tieša un pastarpināta ļaunprātīga iejaukšanās un dezinformācija cenšas radīt nesaskaņas starp dažādām kopienām un destabilizēt šo reģionu, jo īpaši ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā,

Demokrātisko iestāžu darbība

| 1. | uzsver, ka pievienošanās ES tempu nosaka tas, kā tiek īstenotas reformas ar mērķi garantēt demokrātisku iestāžu pienācīgu darbību, kuras pamatā ir tiesiskums, laba pārvaldība un pamattiesības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Bosniju un Hercegovinu un visus tās politiskos dalībniekus parādīt apņemšanos un veikt nozīmīgus soļus ES dalības panākšanā, virzoties uz priekšu 14 svarīgo prioritāšu īstenošanā, īpaši atjaunojot tiesu iestāžu neatkarību, stiprinot tiesiskumu un tā vērtības un principus valsts iestādēs, pastiprinot un uzlabojot cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, veicinot un nodrošinot mediju brīvību un pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi un aizsargājot neaizsargātas grupas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu, ka vairāk nekā 25 gadus pēc kara beigām valstī joprojām valda sašķeltība, kuru veicina politiskā elite, tiek īstenoti separātisma centieni un ir augsts korupcijas līmenis, un šie iemesli veicina ievērojamu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un demogrāfisko lejupslīdi, kuras iemesls ir izredžu trūkums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas SAPK 2021. gada 17. jūnija sanāksmi un tās reglamenta pieņemšanu un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt tās darbību, izmantojot iekļaujošu politisko dialogu un regulāru sadarbību; tomēr pauž nožēlu par to, ka Bosnijas kolēģi nav patiesi iesaistījušies aktīvas konstruktīvas parlamentārās sadarbības izveidē, kas palīdzētu īstenot no 3. prioritāti no 14 galvenajām prioritātēm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti pauž nepārprotamu atbalstu Bosnijas un Hercegovinas pilsoniskajai demokrātiskajai pārveidei ar Eiropas integrācijas palīdzību, balstoties uz vienotību, suverenitāti un teritoriālo integritāti, kuras pamatā ir visu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju vienlīdzības un nediskriminācijas principi, kā paredzēts konstitūcijā, un saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver cieņu pret Deitonas miera līguma mantojumu, atgādinot tā mērķi izbeigt karu un aizsargāt mieru; ņem vērā vēsturisko tautu jēdzienu, taču uzsver, ka šai koncepcijai nekādā veidā nevajadzētu radīt diskrimināciju pret citiem iedzīvotājiem vai ietvert jebkādas papildu tiesības cilvēkiem, kas pieder kādai no šīm grupām, salīdzinājumā ar citiem Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem; nosoda paziņojumus un priekšlikumus, kuru mērķis ir graut Bosnijas un Hercegovinas valstiskumu un konstitucionālās vērtības, un atgādina, ka Bosnijai un Hercegovinai ir jānovērš trūkumi tās konstitucionālajā sistēmā, saskaņojot to ar Eiropas standartiem un principiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka Deitonas miera līguma izpilde ietver pienākumu īstenot Augstā pārstāvja lēmumus, neskarot šajā valstī ļoti nepieciešamo politisko un strukturālo reformu īstenošanu; uzsver nepieciešamību stiprināt Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju un politiķu līdzatbildību par valsts attīstību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž stingru atbalstu Augstā pārstāvja biroja pilnīgu pilnvaru izmantošanai, kas tostarp paredz iespēju kā galējo līdzekli izmantot Bonnas pilnvaras, ja ir jānodrošina Deitonas miera līguma pilnīga ievērošana un Bosnijas un Hercegovinas suverenitāte un integritāte; stingri aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis publiski paust nedalītu atbalstu Augstā pārstāvja pilnīgām pilnvarām un cieši sadarboties, lai palīdzētu Augstajam pārstāvim īstenot “5+2 programmu”; aicina ANO Drošības padomes locekļus nodrošināt Augstā pārstāvja biroja pilnvaru atjaunošanu un nepārtrauktību, jo tas ir būtisks Bosnijas un Hercegovinas stabilitātes balsts; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ņem vērā Augstā pārstāvja nesen pieņemto lēmumu apturēt Serbu Republikas (SR) administratīvās vienības Nekustamā īpašuma likumu un pagarināt aizliegumu nodot valsts īpašumu; visstingrākajā veidā nosoda visus Augstajam pārstāvim adresētos naidīgos izteikumus un vardarbības draudus, jo īpaši tos, kuri tika pausti 2022. gada 20. aprīlī Banja Lukā, klātesot SR administratīvās vienības vadībai; aicina iestādes atturēt personas no draudu izteikšanas un saukt tās pie atbildības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iebilst pret jebkādām kaitējošām koncesijām attiecībā uz valsts un aizsardzības īpašuma jautājumu; aicina starptautiskās ieinteresētās personas, īpaši Komisiju un ES delegāciju atbalstīt Augstā pārstāvja biroja un tā ekspertu grupas darbu pie ilgtspējīga risinājuma, kas sniegs labumu visai valstij un visiem iedzīvotājiem, un reaģēt uz SR administratīvās vienības vadības separātiskajiem centieniem ar spēcīgāku un ticamāku pieeju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par strupceļu sarunās par konstitucionālo un vēlēšanu tiesību reformu Bosnijā un Hercegovinā un par politiskās gribas trūkumu to pārvarēt, kā arī par nespēju īstenot reformu pirms 2022. gada oktobra vēlēšanām, neraugoties uz vairākiem ES un Amerikas Savienoto Valstu veicināšanas mēģinājumiem; aicina visus dalībniekus nodrošināt, ka vēlēšanas notiek oktobrī saskaņā ar plānoto, un labticīgi vest sarunas, lai panāktu līdzsvarotu un Eiropas standartiem, Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumiem un Venēcijas komisijas ieteikumiem atbilstošu vienošanos, ar kuru tiks pildīts konstitucionālais pienākums demokrātiskas pārvaldības īstenošanai, un nodrošināt vēlēšanu procesa pārredzamību, integritāti un efektivitāti, nekavējoties īstenojot integritātes paketi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | stingri nosoda starptautisko un nacionālo normu un pienākumu neievērošanu, jebkādu naida retoriku un graujošu rīcību, tostarp izstāšanos no iestādēm, no tās izrietošo iestāžu blokādi, to boikotu un traucēšanu, ko jo īpaši veic SR administratīvās vienības vadība, kas destabilizē valsti, apdraud tās valstiskumu, pārkāpjot konstitūciju un Deitonas miera līgumu, un sistemātiski rada šķēršļus lēmumiem par svarīgiem tiesību aktiem un reformām, kuras ir būtiskas virzībā uz ES integrāciju, un traucē to īstenošanu; noraida visus mēģinājumus izveidot paralēlas valsts iestādēm radniecīgas struktūras, kas vājina valsts iestādes, konstitucionālo un tiesisko kārtību, tiesu neatkarību un suverenitāti; aicina SR administratīvo vienību nekavējoties atsaukt un atcelt visus šādus tiesību aktus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nosodījumu par Serbu Republikas administratīvās vienības Nacionālās asamblejas (RSNA) 2021. gada 10. decembra secinājumiem par izstāšanos no valsts līmeņa iestādēm, RSNA2022. gada 10. februārī pieņemto Likumu par valsts iestāžu vajadzībām izmantotu nekustamo īpašumu un Nacionālās asamblejas balsojumu par atsevišķas Augstās tiesnešu un prokuroru padomes izveidi; pauž bažas par apgalvojumiem par kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāra lomu RSNA balsojumā par ceļvedi attiecībā uz tās izstāšanos no Bosnijas un Hercegovinas valsts līmeņa iestādēm; atgādina par komisāru pienākumiem attiecībā uz integritāti, rīcības brīvību un neatkarību saskaņā ar Eiropas Komisijas locekļu rīcības kodeksu un tāpēc aicina Komisiju izvērtēt komisāra Oliver Varhelyi neseno rīcību šajā kontekstā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina visus Bosnijas un Hercegovinas dalībniekus izbeigt vairāku līmeņu blokādi un nekavējoties, bez nosacījumiem, efektīvi, pilnīgi un neselektīvi atgriezties pie darba visās valsts iestādēs, izvedot valsti no politiskā strupceļa un atjaunojot valdības un struktūru darbu visu iedzīvotāju labā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ņemot vērā arī Krievijas agresīvo karu Ukrainā un SR administratīvās vienības vadības, kurai ir prokrieviska nostāja, separātisma draudus, mudina ES, tās dalībvalstis un EĀDD nekavējoties galvenos centienus un uzmanību veltīt tam, lai valstī būtu droša vide un tiktu garantēta vidēji ilga termiņa un ilgtermiņa drošība; aicina starptautisko sabiedrību palīdzēt rast visaptverošu risinājumu pašreizējai sarežģītajai situācijai Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES, tās dalībvalstis un starptautisko kopienu sekot Amerikas Savienoto Valstu un Apvienotās Karalistes piemēram un izmantot visus pieejamos instrumentus, jo īpaši mērķtiecīgas sankcijas un līdzekļu apturēšanu, lai valstī vērstos pret destabilizējošiem dalībniekiem, tostarp tiem, kas apdraud Bosnijas un Hercegovinas teritoriālo kārtību, īpaši Milorad Dodik; aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka līdzīgas sankcijas var pieņemt Padome; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka ir grozīta lēmumu pieņemšanas procedūra attiecībā uz 2022. gada martā pagarināto ES sankciju režīmu Bosnijai un Hercegovinai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Briselē 2022. gada 12. jūnijā panākto politisko vienošanos; mudina visus Bosnijas un Hercegovinas politiskos dalībniekus ievērot vienošanos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2022. gada 23. jūnija secinājumos pausto aicinājumu visiem Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem līderiem ātri īstenot 2022. gada 12. jūnija politiskās vienošanās saistības un steidzami pabeigt konstitucionālo un vēlēšanu reformu, kas ļaus valstij izlēmīgi virzīties ceļā uz Eiropu saskaņā ar Komisijas atzinumu; |
| --- | --- |

18.

Samierināšana

| 19. | pauž solidaritāti ar izdzīvojušajiem un kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci, piespiedu pārvietošanas, pazušanas, slepkavību, spīdzināšanas, seksuālu uzbrukumu, genocīda un etniskās tīrīšanas upuru ģimenēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka Bosnijas un Hercegovinas nākotne Eiropas Savienībā ir atkarīga no ilgtspējīga un ilgstoša miera, kas pievēršas pagātnei un nodrošina patiesu samierināšanu gan starp iedzīvotājiem, gan augsta līmeņa politiķiem, atspoguļojot šīs valsts demokrātisko un etniski daudzveidīgo raksturu; mudina Bosniju un Hercegovinu paātrināt efektīvu un objektīvu kara noziegumos vainīgo kriminālvajāšanu saskaņā ar pārskatīto valsts kara noziegumu izskatīšanas stratēģiju; aicina visas reģionālās valdības, parlamentus un politiskos līderus strauji izveidot Reģionālo komisiju, kuras uzdevums būtu noskaidrot faktus par visiem bijušās Dienvidslāvijas teritorijā pastrādāto kara noziegumu un citu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem (RECOM), balstoties uz RECOM koalīcijas veikto nozīmīgo darbu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka būtu enerģiskāk jārisina joprojām pastāvošās samierināšanas procesa problēmas; aicina Komisiju nodrošināt satvaru dialogam par pagātnes mantojumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina visas iestādes ievērot savas starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā un veicināt samierināšanu, nodrošinot attiecīgajām personām, tostarp seksuālā vardarbībā izdzīvojušām personām, piekļuvi patiesībai, tiesu iestādēm un efektīvām un neselektīvām reparācijām, kā arī pieņemt pasākumus, lai novērstu šādu nodarījumu atkārtošanos, izmantojot izglītību, kultūru, cilvēktiesību aizsardzību, institucionālo pārbaudi, atbalstu atjaunošanai, darbvietu radīšanu, sociālos pasākumus un piekļuvi veselības aprūpei, kā arī nodrošinot, ka kara noziegumus izdarījušiem tiek liegts ieņemt publiskus amatus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina iestādes pastiprināt sadarbību un datu apmaiņu par pazudušām personām un nodrošināt tiesiskās aizsardzības līdzekļus un neatkārtošanās garantijas civiliedzīvotāju ģimenēm, kā arī bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu drošu un ilgtspējīgu atgriešanos, pilnīgu viņu tiesību ievērošanu un viņu īpašuma atgriešanu vai kompensāciju par neatgriežamu īpašumu valsts un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē vietējo un starptautisko organizāciju, tostarp Starptautiskās komisijas bezvēsts pazudušo personu meklēšanai, centienus uzskaitīt vairāk nekā 30 000 personu, kuras pazuda bez vēsts 1990. gados notikušajos konfliktos bijušās Dienvidslāvijas teritorijā, un uzskaitīt vairāk nekā 8 000 Srebreņicas genocīda upuru; atgādina, ka 7 200 cilvēku joprojām ir pazuduši bez vēsts; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē un atbalsta Augstā pārstāvja ieviestos grozījumus Bosnijas un Hercegovinas Kriminālkodeksā, ar kuriem aizliedz kara noziedznieku glorificēšanu un genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu noliegšanu, pēc tam, kad vietējie dalībnieki nevarēja pieņemt šo priekšlikumu; pauž nožēlu par jebkādiem mēģinājumiem neīstenot šo lēmumu un noraida tos; stingri nosoda jebkādu vēstures revizionismu, kara noziegumu noliegšanu vai minimizēšanu, vai arī glorificēšanu, tostarp starptautisko un vietējo tiesu lēmumu neievērošanu; aicina strauji īstenot grozījumus un efektīvi izmeklēt genocīda noliegšanu un saukt par tā noliegšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārto, ka genocīda noliegšana, kara noziegumu un kara noziedznieku slavināšana un reģionālās stabilitātes un samierināšanas apdraudēšana ir pretrunā Eiropas vērtībām un centieniem; šajā saistībā stingri nosoda musinošos notikumus “SR dienas” svinībās 2022. gada 9. janvārī, kas ir Bosnijas un Hercegovinas konstitūcijas pārkāpums; nosoda arī Partizānu piemiņas kapsētas apgānīšanu Mostarā un aicina iestādes rūpīgi to izmeklēt un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

26.

Reformu process

| 27. | mudina Bosnijas un Hercegovinas politiskos dalībniekus panākt progresu attiecībā uz tiesu iestāžu, vēlēšanu, administratīvajām un ekonomikas reformām, kas vajadzīgas, lai tuvinātu valsti ES, un iekļaut šajā procesā pilsonisko sabiedrību; nosoda visus mēģinājumus apturēt šīs reformas, tādējādi palēninot Bosnijas un Hercegovinas progresu ES pievienošanās kritēriju izpildē un apdraudot piekļuvi ES finansējumam saskaņā ar IPA III, kuras pamatā jābūt stingriem nosacījumiem un kura ir atkarīga no dažādu iestāžu sadarbības; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka IPA III finansējums ir jāpielāgo vai pat jāaptur, ja tiesiskuma un pamattiesību jomā, tostarp korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā, kā arī mediju brīvības jomā notiek ievērojams regress vai trūkst pastāvīga progresa, un aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par tā piemērošanu, kā norādīts Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā 01/2022; šajā sakarībā aicina ES un Rietumbalkānu valstis izveidot satvaru efektīvai sadarbībai ar Eiropas Prokuratūru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka nesen tika apturēti Vc koridora projekti SR administratīvajā vienībā 600 miljonu EUR vērtībā, un atgādina, ka šie līdzekļi tiks piešķirti tikai pēc tam, kad SR pārstāvji būs pilnībā atgriezušies valsts iestādēs; prasa rūpīgi pārskatīt un pārbaudīt visus ES finansētos projektus un palīdzību, kas piemērojama SR administratīvajai vienībai un tās iekšienē, tostarp makrofinansiālo palīdzību, lai iesaldētu tiešu un netiešu finansējumu, no kura labumu gūst tās iestādes; norāda, ka Vācijas valdība ir nolēmusi apturēt četrus infrastruktūras projektus SR administratīvajā vienībā 105 miljonu EUR vērtībā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž dziļu nožēlu par postījumiem un zaudētajām dzīvībām stiprajā zemestrīcē, kas notika 2022. gada 22. aprīlī netālu no Stolacas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, cik svarīgi ir ievērot demokrātisko principu par regulārām vēlēšanām; uzsver, ka ir svarīgi saskaņā ar plānoto 2022. gadā rīkot taisnīgas, atklātas, pārredzamas un iekļaujošas vēlēšanas, un mudina visus politiskos dalībniekus atturēties no aicinājuma par vēlēšanu blokādi un ļaut pilsoņiem paust savu demokrātisko izvēli; aicina panākt laicīgu parlamentāro apstiprinājumu vēlēšanu integritātes tiesību aktiem; atgādina un pauž nožēlu par to, ka, tā kā valsts budžeta pieņemšana pastāvīgi kavējās, vēlēšanu līdzekļi netika laikus nodrošināti; uzsver, ka ticamu vēlēšanu rīkošana un vēlēšanu rezultātu īstenošana ir svarīgs labi funkcionējošas demokrātijas elements, kā arī prasība jebkurai valstij, kas vēlas pievienoties ES; atzinīgi vērtē Augstā pārstāvja biroja 2022. gada 7. jūnija lēmumu pilnībā izmantot savas pilnvaras, lai nodrošinātu Bosnijas iedzīvotāju politiskās pamattiesības uz brīvām un godīgām vēlēšanām, tostarp pieņemot nepieciešamo budžetu, jo to neizdarīja vietējās iestādes; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atbalsta pārredzamas un iekļaujošas konstitucionālās un vēlēšanu reformas, kuru mērķis ir nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzību un nediskrimināciju, palielināt pārskatatbildību un pārveidot Bosniju un Hercegovinu par pilnībā funkcionālu un iekļaujošu valsti, nekavējoties īstenojot kompetento vietējo un starptautisko tiesu un struktūru nolēmumus, atzinumus un ieteikumus, līdz ar to nodrošinot vēlēšanu un procesa integritāti; uzsver, ka institucionālās reformas ir atkarīgas no politisko līderu gribas un apņemšanās un valsts iestāžu demokrātiskās orientācijas; ņem vērā šajā nolūkā īstenotos transatlantiskos veicināšanas centienus un šajā sakarībā nosoda politisko dalībnieku radītos šķēršļus un viņu bezdarbību; aicina veikt pārskatu un izmantot gūtās atziņas EĀDD un ES delegācijas veicināšanas mēģinājumos, aicina EĀDD un ES delegāciju vienmēr rīkoties saskaņā ar ES augstākajiem demokrātijas standartiem; aicina pastāvīgi izskatīt un integrēt iedzīvotāju priekšlikumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž dziļu nožēlu, ka Bosnija un Hercegovina joprojām pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, neīstenojot Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus Sejdić–Finci, Zornić, Pilav un Šlaku lietās; pauž nožēlu, ka Bosnija un Hercegovina joprojām nav īstenojusi Bosnijas un Hercegovinas Konstitucionālās tiesas nolēmumu Ljubić lietā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODHIR), Venēcijas komisijas un Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ieteikumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ar iekļaujošu vēlēšanu reformu būtu jāizskauž vēlēšanu procesā visa veida nevienlīdzība, diskriminācija un neobjektivitāte un jāparedz nosacījumi konkurētspējīgām vēlēšanām; atgādina, ka tas būtu jāpaveic, harmonizējot noteikumus par partiju reģistrāciju, nodrošinot politisko partiju finansēšanas pārredzamību un panākot vēlēšanu komiteju neatkarību un spējas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina visas ieinteresētās personas panākt vienošanos par vēlēšanu likuma reformu saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Konstitucionālās tiesas spriedumiem, lai nodrošinātu pietiekami daudzveidīgu politisko pārstāvību visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina īstenot konsekventus valsts mēroga uz nopelniem balstītus civildienesta standartus, kas ļautu nodrošināt racionālu, depolitizētu un atbildīgu valsts pārvaldi, kas var mazināt ietekmi, ko rada protežēšanas prakse, kura veicina korupciju; uzsver, ka nedrīkst pieļaut nekādu diskrimināciju attiecībā uz iespējām visiem iedzīvotājiem būt pārstāvētiem publiskajā telpā; |
| --- | --- |

37.

Ekonomika, enerģētika, vide, ilgtspējīga attīstība un savienojamība

| 38. | uzsver nepieciešamību uzlabot iekšējo un reģionālo ekonomisko saskaņošanu un savienojamību; atzinīgi vērtē Eiropas ieguldījumus Bosnijas un Hercegovinas autoceļu un dzelzceļa infrastruktūrā, proti, Vc koridora izveidi, kas savieno Centrāleiropu ar Pločes ostu Adrijas jūras piekrastē, un uzsver, ka ir jānodrošina, lai starptautiskie fondi, kas uzlabo savienojamību, samazinātu nepilnības un neatbilstības un uzlabotu situāciju visā valstī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina iestādes pieņemt valsts mēroga nozaru stratēģijas, uzlabot stratēģisko plānošanu, finanšu pārvaldību, kā arī uzraudzību un novērtēšanu, un izveidot kontroles un revīzijas struktūras; uzsver, ka ir steidzami jānodrošina ekonomikas pārskatatbildība un pārredzamība un jāaizsargā valsts un privātie uzņēmumi pret patronāžas un kriminālo tīklu ietekmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina izmantot digitalizācijas sniegto potenciālu administratīvo, vēlēšanu, tiesu, fiskālo un ekonomisko procesu modernizācijā, kas palīdzētu novērst fragmentāciju, birokrātiju, ēnu ekonomiku, izvairīšanos no nodokļu un muitas nodevu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, vienlaikus palielinot MVU konkurētspēju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē ES, tās dalībvalstu un reģiona kaimiņvalstu centienus palīdzēt šai valstij mazināt Covid-19 pandēmijas radītās sekas; uzsver, cik svarīga ir koordinēta valsts mēroga stratēģiska atbilde, palīdzot palielināt vienu no Eiropā zemākajiem vakcinācijas rādītājiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē viesabonēšanas maksas atcelšanu sešu Rietumbalkānu valstu starpā; mudina visas attiecīgās puses apspriest plānu, kurš ļautu atcelt viesabonēšanas maksu starp sešām Rietumbalkānu valstīm un ES dalībvalstīm; aicina Bosniju un Hercegovinu un tās kaimiņvalstis strādāt pie attiecību uzlabošanas un bezvīzu režīma starp Bosniju un Hercegovinu un Kosovu izveidošanas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes vairāk censties izveidot kopēju reģionālo tirgu, lai padziļinātu integrāciju Rietumbalkānos un izveidotu un garantētu personu brīvu pārvietošanos un preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti reģionā, kas būtu atspēriena punkts virzībā uz pievienošanos ES; uzsver, ka visām reģionālās ekonomiskās sadarbības shēmām Rietumbalkānos vajadzētu būt iekļaujošām un pieņemamām visām sešām valstīm, izveidojot vienlīdzīgu sadarbību un vienlaikus stiprinot turpmāku tiesību aktu saskaņošanu ar ES standartiem un acquis; šajā sakarībā pauž piesardzību par Atvērto Balkānu iniciatīvu, kas neaptver visas sešas valstis, un ir pārliecināts, ka tai vajadzētu būt balstītai uz ES noteikumiem un jāveicina ES integrācijas process; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka ir jāpieņem uzlaboti valsts līmeņa tiesību akti par gāzi un elektroenerģiju, atjaunīgajiem energoresursiem, energoefektivitāti un klimatu, lai panāktu ilgtspējīgu sociālekonomisko pāreju no oglēm un būtiski mazinātu enerģētisko nabadzību, un jāpastiprina vides un dabas aizsardzība un centieni virzībā uz zaļo pārkārtošanos, saskaņojot vides tiesību aktus un pieņemot vides aizsardzības stratēģiju; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes nodrošināt lielāku saskaņotību ar ES standartiem un politikas mērķiem klimata aizsardzības un enerģētikas jomā saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un zaļo programmu Rietumbalkāniem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Bosniju un Hercegovinu pabeigt nacionālā enerģētikas un klimata plāna izstrādi atbilstīgi vajadzīgajam 2030. gada enerģētikas un klimata ieceru vērumam; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda uz dažām pozitīvām norisēm vides aizsardzības jomā, ko ierosinājušas vietējās vides un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; mudina Bosniju un Hercegovinu ievērot iedzīvotāju aicinājumus aizsargāt upes, jo īpaši infrastruktūras projektu un citu sabiedrisko labumu būvniecībā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž bažas par pašreizējiem plāniem palielināt ogļu enerģijas ražošanas jaudu; aicina pielikt lielākas pūles, lai panāktu klimatnoturīgu un ilgtspējīgu enerģētikas pārkārtošanu, kuras pamatā ir atjaunīgie energoresursi, energoefektivitāte un enerģijas tirgus integrācija, virzot investīcijas un sniedzot atbalstu darba ņēmējiem, kuriem nepieciešama profesionālā pārkvalifikācija; mudina Bosnijas un Hercegovinas iestādes atteikties no jaunajām Ķīnas finansētajām ogļu ģenerācijas iekārtām, kas ir pretrunā ES valsts atbalsta noteikumiem un saistībām zaļās programmas Rietumbalkāniem kontekstā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | iesaka koncentrēt publiskās investīcijas uz ilgtspējīgiem projektiem, kas veicina sociālo tirgus ekonomiku, sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos un mazina smago gaisa piesārņojumu, tostarp tā starpnacionālajā aspektā, pilnībā izmantojot Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem; uzsver nepieciešamību ievērojami uzlabot ex ante ietekmes uz vidi novērtējumus, jēgpilni iesaistot vietējās kopienas, pilsonisko sabiedrību un neatkarīgos ekspertus, lai palielinātu pārredzamību, un nepieciešamību efektīvi saukt pie kriminālatbildības par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka ir svarīgi ievērot Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti, īstenojot infrastruktūras projektus Bosnijā un Hercegovinā, jo īpaši projektus, kuros iesaistīti trešo valstu uzņēmumi; |
| --- | --- |

49.

Tiesiskums

| 50. | uzsver, ka tiesiskums un tiesu sistēmas reforma ir demokrātiskas pārveides pamats, kas nodrošina juridisko noteiktību, pārredzamību, tiesu iestāžu pieejamību un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina steidzami rīkoties, lai novērstu plaši izplatīto selektīvo tiesiskumu, valsts nozagšanu, nepotismu, kronismu, augsta līmeņa korupciju un kriminālnoziedznieku iefiltrēšanos, tostarp īstenojot jau ilgi gaidīto tiesību aktu atjaunināšanu attiecībā uz tiesisko integritāti, līdzekļu pārbaudi, interešu konfliktiem, publisko iepirkumu, informācijas pieejamību, liecinieku aizsardzību un valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu; atkārtoti uzsver, ka visā Bosnijā un Hercegovinā ir steidzami jāveic tiesu sistēmas reforma, lai uzlabotu tiesu iestāžu profesionalitāti un integritāti, pamatojoties uz 14 galvenajām prioritātēm un 2019. gada Prībes ziņojuma ieteikumiem, nodrošinot pilnīgu institucionālo un finansiālo neatkarību, novēršot neizskatīto lietu lielo skaitu un stiprinot tiesu iestāžu darbinieku snieguma uzraudzību; pauž nožēlu, ka šo reformu kavē politiskās un tiesu amatpersonas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina iestādes pieņemt jaunu tieslietu nozares stratēģiju un rīcības plānu, kā arī jaunu tiesību aktu par Augsto tiesnešu un prokuroru padomi un jaunu tiesību aktu par Bosnijas un Hercegovinas tiesu saskaņā Eiropas standartiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Bosniju un Hercegovinu nodrošināt, ka tiek īstenoti un izpildīti visi tiesas nolēmumi, atgādinot, ka tiesiskums ir ārkārtīgi svarīgs priekšnoteikums valsts progresam eiroatlantiskās integrācijas jomā; norāda uz īpaši zemu spriedumu izpildes līmeni vides lietās; aicina tiesas, kas ir kompetentas administratīvajos strīdos pret valsts iestāžu nelikumīgām darbībām, ātrāk izskatīt lietas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atgādina par nepieciešamību atjaunināt tiesību aktus un saskaņot tos ar ES attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī izveidot līdzekļu atguves dienestu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mudina Bosniju un Hercegovinu stiprināt un pienācīgi organizēt un finansēt korupcijas apkarošanas struktūras, aptverot interešu konfliktus un lobēšanu; atgādina, ka ir netraucēti jāizmeklē valsts amatpersonu nelikumīga iedzīvošanās; uzsver, ka ir svarīgi ievērot GRECO ieteikumus, lai sekmētu atklāšanu un pārskatatbildību; atgādina par nepieciešamību atjaunināt tiesību aktus un saskaņot tos ar ES attiecībā uz trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkārtoti norāda, ka ir jāizmeklē politiskās un administratīvās saiknes ar organizēto noziedzību; aicina veikt administratīvu reformu, lai izskaustu korupciju, un uzlabot korupcijas uzraudzības mehānismus, kā arī efektīvi saukt pie atbildības vainīgos augsta līmeņa korupcijas lietās; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver draudus, ko rada Bosnijas un Hercegovinas tiesībaizsardzības iestāžu neapmierinošā sadarbība un nespēja efektīvi sadarboties ar Eiropolu, Eurojust un Eiropas Prokuratūru; atzinīgi vērtē divpusējos centienus, kurus atbalsta Eiropols un Eurojust un kuru mērķis ir likvidēt cilvēku tirdzniecības tīklus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina šo sadarbību pastiprināt arī ar mērķi padarīt pilnībā operatīvu kopīgo rīcības plānu terorisma apkarošanai Rietumbalkānu reģionā; mudina izveidot valstu kontaktpunktu “Šaujamieroči”; |
| --- | --- |

58.

Pamattiesības

| 59. | pauž nožēlu par to, ka joprojām netiek aizsargāta mediju brīvība un plurālisms; uzstāj, ka ir jālikvidē politiskā iejaukšanās žurnālistu darbā un jāaizsargā viņu drošība un labklājība, tostarp darba tiesības, aizsargājot viņus pret iebiedēšanu, kā arī pret stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), veicot sistemātisku un efektīvu kriminālvajāšanu, tostarp tūlītējus un efektīvus izmeklēšanas pasākumus pēc jebkādiem draudiem un uzbrukumiem, kas vērsti pret viņiem; aicina iestādes kriminālkodeksā paredzēt īpašu aizsardzības daļu žurnālistiem; pauž nožēlu par pieaugošo dzimumbalstīto vardarbību pret žurnālistēm, tostarp par draudiem un diskrimināciju, kas vērsta pret viņām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu sabiedrisko raidorganizāciju, jo īpaši Bosnijas un Hercegovinas valsts sabiedriskās raidorganizācijas (BHRT), finansiālo ilgtspēju un politisko neatkarību; mudina iestādes rīkoties, lai rastu ilgtspējīgu risinājumu BHRT finansēšanas problēmām, un nepieļaut tās slēgšanu, kā arī pieņemt tiesību aktus par mediju īpašumtiesību pārredzamību; ar bažām norāda uz plurālisma trūkumu medijos un jaunu dalībnieku grūtībām iegūt licences un citus elementus, kas nepieciešami darbībai Telecoms tirgū; pauž bažas par to, ka trūkst daudzveidības tradicionālajos mediju kanālos, tostarp trūkst satura pieejamības visās oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž nožēlu par iestāžu draudiem pilsoniskajai sabiedrībai; nosoda pastāvīgos vārda brīvības un pulcēšanās brīvības ierobežojumus Bosnijā un Hercegovinā un pieaugošos šo tiesību ierobežojumus SR administratīvajā vienībā; šajā sakarībā nosoda Prijedoras vietējo iestāžu lēmumu aizliegt izsludināto miermīlīgo gājienu par godu Baltās lentas dienai, kurā piemin 1992.–1995. gada kara upurus civiliedzīvotāju vidū; prasa pieņemt regulējumu par pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārredzamu finansēšanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pilsoņu līdzdalību valsts demokrātiskajā dzīvē, efektīvi, jēgpilni un iekļaujoši iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas ES integrācijas procesā; aicina iestādes nodrošināt pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi, kas ievēro starptautiskos standartus, un izstrādāt un īstenot stratēģisku satvaru sadarbībai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Komisiju IPA III atbalstu pārorientēt uz valstī esošo demokrātisko spēku, standartu, iestāžu un procedūru, tiesiskuma, patiesas samierināšanas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju stiprināšanu, sekmējot funkcionālam plurālismam, neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, medijiem un tirgus ekonomikai labvēlīgu vidi; aicina vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes labāk apgūt līdzekļus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju paust attiecīgu nostāju un likt skaidri saprast, ka ilgtspējīgs miers un patiesa samierināšana ir viens no priekšnoteikumiem, lai Bosnija un Hercegovina varētu saņemt ES finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

64.

Sociālā programma

| 65. | uzsver nepieciešamību aizsargāt reliģisko un etnisko minoritāšu, tostarp romu, tiesības un sociāli iekļaut neaizsargātos iedzīvotājus, tostarp personas ar invaliditāti; aicina izstrādāt stingrākas valsts mēroga cilvēktiesību un diskriminācijas novēršanas stratēģijas, pasākumus pret neiecietību starp dažādām ticībām un dažādām etniskajām grupām, nodrošināt piekļuvi kvalitatīvai valsts veselības aprūpei un īstenot cilvēktiesību ombuda iestādes ieteikumus cilvēktiesību pārkāpumu un jautājumu risināšanai; mudina novērst naida noziegumus, naida runu, diskrimināciju un dezinformāciju, kā arī dzimumbalstītu un seksuālu vardarbību un aktīvi saukt pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka sievietes netiek pietiekami pārstāvētas politikā un sabiedriskajā dzīvē, un aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes un Eiropas Savienību tās ārējās finansēšanas instrumentos pastiprināt centienus, kas vērsti uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, tostarp par prioritāti nosakot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un pastiprinātu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši sieviešu organizācijām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina saskaņot un efektīvi īstenot tiesību aktus par dzimumu līdztiesību visā valstī un aicina iestādes būtiski uzlabot institucionālo reakciju uz dzimumbalstītu vardarbību, jo īpaši attiecībā uz aizsardzības un profilakses pasākumiem, atbalstu cietušajiem, juridisko palīdzību un drošu izmitināšanu, kā arī saukšanu pie atbildības par seksuālās vardarbības noziegumiem, tostarp attiecībā uz sievietēm, kas cietušas no kara noziegumiem, un drošu liecinieku aizsardzību; aicina izdarīt grozījumus Bosnijas un Hercegovinas Federācijas un Brčko apgabala kriminālkodeksā, lai paplašinātu noteikumus par kūdīšanu uz naidu un vardarbību, tos attiecinot arī uz seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti un dzimumpazīmēm kā aizsargājamiem iemesliem; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina ieviest tiesību aktu, ar ko aizsargātu LGBTI+ personas un paredzētu kriminālvajāšanu par vardarbību un naida noziegumiem pret šiem cilvēkiem, kā arī veicināt viņu sociālo iekļaušanu; aicina pieņemt rīcības plānu LGBTI personu vienlīdzības nodrošināšanai Bosnijā un Hercegovinā 2021.–2023. gadam, kura izskatīšana ir apstājusies kopš 2020. gada; atzinīgi vērtē secinājumus, kurus pieņēmusi Starpnozaru darba grupa viendzimuma tiesību un partnerības jautājumos, kas oficiāli ieteica izstrādāt tiesību aktu par viena dzimuma personu savienībām; aicina valdību nekavējoties izpildīt minēto ieteikumu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē Sarajevas praida otrā gājiena miermīlīgo organizēšanu 2021. gada 14. augustā un to, ka Sarajevas kantona valdība sedza tā drošības izmaksas; tāpat atzinīgi vērtē Sarajevas praida trešā gājiena miermīlīgo organizēšanu 2022. gada 25. jūnijā; tomēr nosoda agrākos atbildes protestus un paziņojumus, tostarp politiķu paziņojumus, kuru mērķis ir mazināt LGBTI+ personu tiesības Bosnijā un Hercegovinā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ir pienācīgi jānovērš romu un citu etnisko minoritāšu diskriminācija, lai uzlabotu viņu piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai un darba tirgum, un jāizstrādā un jāīsteno sociālās iekļaušanas stratēģijas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkārtoti norāda, ka Bosnijai un Hercegovinai joprojām ir jāizstrādā un jāpieņem jauns rīcības plāns bērnu aizsardzībai; šajā sakarībā uzsver, ka joprojām bažas raisa bērnu ekspluatācija un bērnu ubagošana; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pauž nožēlu par progresa trūkumu attiecībā uz personu ar invaliditāti tiesībām; mudina Bosniju un Hercegovinu rīkoties, lai aizsargātu personas ar invaliditāti, kā arī izstrādāt un pieņemt deinstitucionalizācijas stratēģiju; nosoda to, ka likums ļauj personām ar invaliditāti atņemt tiesībspēju, tādējādi acīmredzami pārkāpjot Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuru šī valsts ir parakstījusi; uzsver, ka ir nepieņemami, ka sniegtais atbalsts tiek diferencēts pēc invaliditātes veida; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, cik svarīga ir izglītības reforma kā būtisks pamats tādas pārticīgas un iekļaujošas plurālistiskas sabiedrības izveidei, kurā nav nekāda veida segregācijas un marginalizācijas un kura izmanto savas politiskās brīvības; atkārtoti norāda, ka darbam pie samierināšanas ir jākoncentrējas uz valsts jaunatni un jāsākas jau agrīnā vecumā, iestrādājot samierināšanu izglītības procesā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atkārtoti aicina steidzami izbeigt segregāciju un diskrimināciju izglītībā, tostarp īstenojot tiesas nolēmumus, kuru mērķis ir izbeigt diskriminējošo nelikumīgo praksi “divas skolas zem viena jumta”; uzsver, ka ir jāpalielina ieguldījumi izglītības nozarē, lai visiem iedzīvotājiem nodrošinātu labākas un vienlīdzīgas iespējas; aicina izstrādāt iekļaujošas mācību programmas, veicinot kritisko domāšanu un uzlabojot izglītības un apmācības kvalitāti, ņemot vērā kultūru un valodu daudzveidību, un izskaužot hipotētisku saturu, kas veicina šķelšanos; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas pastāvīgo dalību programmās “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un “Eiropa pilsoņiem”; uzsver, ka izglītības un kultūras apmaiņa un kopīgi projekti ir svarīgs veids, kā satuvināt Bosnijas un Hercegovinas un Eiropas Savienības iedzīvotājus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | joprojām pauž bažas par lielo skaitu jauniešu, kas pamet valsti, un uzsver, ka ir svarīgi steidzami pieņemt pasākumus, lai samazinātu jauniešu bezdarbu un nodrošinātu nākotni jauniešiem valstī, tostarp izveidojot un īstenojot Garantiju jauniešiem saskaņā ar ES modeli un norādījumiem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | norāda, ka joprojām ir jārisina nopietni izaicinājumi nodarbinātības, sociālās iekļaušanas un aizsardzības un nabadzības mazināšanas jomā; uzsver, ka labklājības valsts stiprināšana ir svarīgs sociālās kohēzijas priekšnoteikums; aicina iestādes veicināt sociālo dialogu; aicina Komisiju savā gada ziņojumā pienācīgi ņemt vērā darba koplīguma slēgšanas sarunas, sociālās tiesības un to aizsardzību un izpildi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pauž dziļas bažas par bēgļu raidīšanu atpakaļ uz Serbiju un Melnkalni, kā arī viņu pārvietošanās ierobežošanu un sabiedriskā transporta ierobežojumiem valsts iekšienē; pauž nožēlu par to, ka iestādes nav varējušas novērst smago ar migrāciju saistīto humanitāro krīzi pie robežas; atkārtoti pauž nopietnas bažas par to personu tiesībām un situāciju, kas šķērso Bosniju un Hercegovinu tranzītā; uzsver, ka Bosnijas un Hercegovinas robežu pārvaldība raisa bažas, ņemot vērā cilvēktiesību pārkāpumus, kuru iemesls jo īpaši ir nesen izveidotā robežu mehānisma neatkarības, uzticamības un efektivitātes trūkums; uzsver, ka ES pienākums ir īstenot humānu migrācijas pieeju, kas paredz aizsargāt to personu pamattiesības, kurām ir vajadzīga starptautiskā aizsardzība, tādās tranzītvalstīs kā Bosnija un Hercegovina; atgādina, ka ir vajadzīgi solidāri un uz cilvēktiesībām balstīti risinājumi migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības jomā, koordinējoties un sadarbojoties ar attiecīgajām Es dalībvalstīm uz ES ārējām robežām un nodrošinot pienācīgu humāno palīdzību un atbilstīgas uzņemšanas spējas visā valstī; mudina Bosniju un Hercegovinu noslēgt nolīgumu ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju; atzinīgi vērtē ES finansētā centra atvēršanu Lipā, bet pauž nožēlu, ka tas joprojām nav pietiekami pieejams, un pauž bažas par ziņojumiem, ka tajā nav pienācīgi uzņemšanas apstākļi; ņem vērā Miralas nometnes slēgšanu 2022. gada 28. aprīlī un to, ka tur dzīvojošie cilvēki tika ar spēku pārvesti uz Lipas nometni, kas atrodas tālu no jebkādiem pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pauž nosodījumu par to, ka policija 2022. gada 28. aprīlī ar spēku sāka izlikt nelikumīgos īrniekus no viņu apmešanās vietas tad, kad viņi vēl gulēja; pauž nosodījumu par to, ka personas tika pārvestas uz Lipas nometni; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atgādina, ka valstī ir jāizveido pieejama un efektīva patvēruma sistēma, kā arī pilna spektra integrācijas pakalpojumi patvēruma meklētājiem; uzsver, ka ir jāpalielina pārredzamība un kontrole attiecībā uz ES līdzekļu piešķiršanu un izlietošanu migrācijas jomā, jo īpaši milzīgo līdzekļu apjomu, ko izlieto Starptautiskā Migrācijas organizācija; pauž bažas par ticamiem un daudziem ziņojumiem par personu raidīšanu atpakaļ uz Bosniju un Hercegovinu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mudina Bosniju un Hercegovinu pastiprināt centienus cīņā pret pārrobežu noziedzību, jo īpaši cilvēku un ieroču tirdzniecību un nelikumīgu robežšķērsošanu, un iesaka Bosnijai un Hercegovinai laikus noslēgt statusa nolīgumu ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex), kas veicinātu labāku tās robežu aizsardzību un pārvaldību; mudina gan aģentūru, gan Bosniju un Hercegovinu nodrošināt robežu pārvaldību, pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

81.

Ārpolitika un drošība

| 82. | aicina visus reģiona līderus veicināt stabilitāti un saspīlējuma mazināšanu, izvairoties no pārmērīgām un musinošām piezīmēm, kas turklāt negatīvi ietekmē stabilitāti, valsts demokratizāciju un notiekošo reformu procesu, un stiprināt labas kaimiņattiecības un darbu pie pašreizējo divpusējo jautājumu risināšanas; pauž bažas par draudiem, ka pēc Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu varētu notikt politiskā destabilizācija Bosnijā un Hercegovinā un Rietumbalkānu reģionā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas aizvien lielāko saskaņotību ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku, balsojumā nosodot Krievijas iebrukumu Ukrainā; tomēr pauž nožēlu par to, ka daži politiskie dalībnieki bloķē sankciju īstenošanu pret Krieviju un Baltkrieviju pēc iebrukuma Ukrainā; tādēļ aicina šos dalībniekus Bosnijā un Hercegovinā ievērot valsts starptautiskās saistības un nodrošināt valsts politikas atbilstību attiecīgajiem Padomes lēmumiem par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomes lēmumus sekmēt Ukrainas bēgļu iebraukšanu un pagarināt viņu uzturēšanās atļaujas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | brīdina par Krievijas pastāvīgo interesi destabilizēt reģionu un tā virzību uz Eiropu; nosoda Krievijas atbalstu SR administratīvās vienības separātistu politikai un joprojām pauž bažas par Bosnijas un Hercegovinas un Kremļa ievērojamu politisko dalībnieku pastāvīgu viedokļu saskaņošanu un draudzīgām saiknēm; mudina visus dalībniekus ātri un nepārprotami distancēties no Putina režīma; pauž bažas par Krievijas plāniem atvērt “humanitāro centru” Banjalukā, kas militāro sadarbību nomaskētu kā civilās darbības, un aicina Bosnijas un Hercegovinas iestādes anulēt jebkādu vienošanos par tā atvēršanu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pauž lielas bažas par to, ka Krievijas un Ķīnas uzbrukumi, kas izpaužas kā ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas, īpaši smagi skar ES kandidātvalstis Rietumbalkānos; pauž satraukumu par to, ka Ungārija un Serbija palīdz Ķīnai un Krievijai sasniegt to ģeopolitiskos mērķus; pauž dziļas bažas par dezinformācijas izplatīšanos saistībā ar Krievijas agresiju pret Ukrainu; aicina iestādes rīkoties koordinācijā ar ES, lai cīnītos pret dezinformāciju un citiem hibrīddraudiem; iesaka sākt dialogus ar Rietumbalkānu pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, lai šajā reģionā koordinētu dezinformācijas apkarošanas centienus, iekļaujot reģionālās zināšanas; uzsver, ka ES ir jāuzlabo aktīva stratēģiskā komunikācija; šajā sakarībā aicina Komisiju izveidot infrastruktūru, kas nepieciešama dezinformācijas draudu apkarošanai, un aicina EĀDD paplašināt StratCom uzraudzību, lai koncentrētos uz pārrobežu dezinformācijas draudiem, ko rada Rietumbalkānu valstis un to kaimiņvalstis; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mudina ES veikt konkrētus pasākumus, lai integrētu Rietumbalkānus un Bosniju un Hercegovinu plašākā stratēģiskā un drošības kontekstā, ņemot vērā arī Krievijas agresiju pret Ukrainu, dezinformāciju un ļaunprātīgu iejaukšanos, kas destabilizē valsti un reģionu; uzsver, ka ES ir jāpalielina Bosnijai un Hercegovinai sniegtā palīdzība un tehniskās zināšanas tās kiberdrošības nolūkiem; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2022. gada 23. jūnija secinājumos minēto gatavību Bosnijai un Hercegovinai piešķirt kandidātvalsts statusu un pieņem zināšanai Eiropadomes aicinājumu Komisijai nekavējoties ziņot Padomei par tās atzinumā izklāstīto 14 būtisko prioritāšu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot tām prioritātēm, kas veido būtisku reformu kopumu, lai Eiropadome varētu atgriezties pie lēmuma pieņemšanas šajā jautājumā; uzsver, ka kandidātvalsts statusa piešķiršana varētu palīdzēt mazināt nacionālistisko retoriku, etnisko šķelšanos, iedvesmot optimismu un radīt labākas Eiropas nākotnes izredzes Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem; uzsver, cik svarīgs Bosnijai un Hercegovinai ir vēstījums, ko sniedz atbalsts un ticamas pievienošanās perspektīva; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzinīgi vērtē NATO ģenerālsekretāra 2022. gada 4. un 24. marta paziņojumus par nepieciešamību vairāk atbalstīt Bosniju un Hercegovinu, tostarp atbalstot tās suverenitāti un stiprinot tās noturību; atzīst pievienoto vērtību, ko sniegtu Bosnijas un Hercegovinas dalība NATO; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pauž bažas par Ukrainā notiekošā kara ietekmi uz Bosniju un Hercegovinu, jo īpaši inflācijas, energoapgādes, degvielas cenu un pārtikas nodrošinājuma ziņā; mudina ES palīdzēt Bosnijai un Hercegovinai palielināt tās zaļo enerģētisko drošību laikā, kad enerģijas cenas ir nestabilas; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pieņem zināšanai, ka Bosnijas un Hercegovinas 2018.–2023. gada ārpolitikas stratēģijas, kas paredz pilnvērtīgu dalību ES, NATO dalības rīcības plāna aktivizēšanu, cīņu pret terorismu, reģionālā līmeņa sadarbību un divpusēju un daudzpusēju sadarbību, īstenošanu ir vājinājušas bieži atšķirīgas pozīcijas; mudina iestādes pastiprināt tās īstenošanu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē Eiropas Miera mehānisma finansējuma mobilizāciju 10 miljonu EUR vērtībā, ar ko tiks finansēti 150 metāla detektori un 68 īpašie transportlīdzekļi, lai veidotu spējas, veicinātu atmīnēšanu un ieroču, munīcijas un sprāgstvielu iznīcināšanu; uzsver, ka Bosnija un Hercegovina oficiāli pievienojas Kopējās nostājas par ieroču eksportu kritērijiem un principiem un ir pievienojusies lielākajai daļai atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas un ieroču kontroles līgumu, un aicina to jēgpilni atbalstīt Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centra vieglo un kājnieku ieroču kontrolei darbības; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atzinīgi vērtē EUFOR Althea operācijas pastāvīgo klātbūtni valstī un to, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome ir pagarinājusi tās pilnvaras līdz 2021. gada 3. novembrim; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atzinīgi vērtē neseno EUFOR Althea pastiprināšanu, proti, kā piesardzības pasākums uz to tika norīkoti aptuveni 500 darbinieki no EUFOR Althea rezervēm, kas izvietotas ārpus Bosnijas un Hercegovinas, un atzinīgi vērtē Eiropas Miera mehānismu sniegto atbalstu, kas stiprina Bosnijas un Hercegovinas bruņoto spēku atmīnēšanas bataljonu; atgādina, ka šai misijai joprojām ir svarīga nozīme valsts drošības un stabilitātes garantēšanā; uzsver Brčko apgabala stratēģisko nozīmi un aicina apsvērt turpmāku izvietošanu, pamatojoties uz reālistisku draudu novērtējumu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka ir obligāti jāpagarina EUFOR Althea pilnvaras pēc 2022. gada novembra; tādēļ aicina dalībvalstis strādāt ar ANO saistībā ar šo pilnvaru pagarināšanu, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai būtu izstrādāti alternatīvi risinājumi gadījumā, ja šīs pilnvaras tomēr netiktu pagarinātas; tādēļ aicina ES un tās starptautiskos partnerus, tostarp NATO, izstrādāt pienācīgas alternatīvas, lai Bosnijā un Hercegovinā saglabātu miera iedibināšanas mehānismu, ja netiktu pagarinātas šai operācijai piešķirtās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes pilnvaras; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Bosnijas un Hercegovinas prezidentūrai, Bosnijas un Hercegovinas Ministru padomei, Bosnijas un Hercegovinas Parlamentārajai asamblejai un Bosnijas un Hercegovinas Federācijas, Serbu Republikas un Brčko apgabala valdībām un parlamentiem, desmit kantonu valdībām, kā arī Augstā pārstāvja birojam. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  OV L 391, 5.11.2021., 45. lpp.

(2)  OV L 330, 20.9.2021., 1. lpp.

(3)  OV C 265, 11.8.2017., 142. lpp.

(4)  OV C 399, 24.11.2017., 176. lpp.

(5)  OV C 362, 8.9.2021., 129. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0506.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0039.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0064.

(9)  OV L 91, 18.3.2022., 22. lpp.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/102

---

P9_TA(2022)0284

2021. gada ziņojums par Serbiju

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojumu par Serbiju (2021/2249(INI))

(2023/C 47/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī (1),

| — | ņemot vērā Serbijas 2009. gada 19. decembra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Serbijas 2009. gada 19. decembra pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. oktobra atzinumu par Serbijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2011)0668), Eiropadomes 2012. gada 1. marta lēmumu piešķirt Serbijai kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija lēmumu sākt sarunas ar Serbiju par pievienošanos ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 12. oktobra atzinumu par Serbijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (COM(2011)0668), Eiropadomes 2012. gada 1. marta lēmumu piešķirt Serbijai kandidātvalsts statusu un Eiropadomes 2013. gada 27. un 28. jūnija lēmumu sākt sarunas ar Serbiju par pievienošanos ES,

| — | ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samitā pieņemto Sofijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samitā pieņemto Sofijas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2020. gada 6. maija samitā pieņemto Zagrebas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2020. gada 6. maija samitā pieņemto Zagrebas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2021. gada 6. oktobra samitā pieņemto Brdo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2021. gada 6. oktobra samitā pieņemto Brdo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu un 2021. gada 5. jūlijā notikušo astoto Berlīnes procesa samitu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu un 2021. gada 5. jūlijā notikušo astoto Berlīnes procesa samitu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, 2020. gada 9. novembra Rietumbalkānu līderu deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un 2020. gada 10. novembra Sofijas deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, 2020. gada 9. novembra Rietumbalkānu līderu deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un 2020. gada 10. novembra Sofijas deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244, Starptautiskās Tiesas 2010. gada 22. jūlija konsultatīvo atzinumu par Kosovas vienpusēji pasludinātās neatkarības atbilstību starptautiskajām tiesībām un ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 9. septembra Rezolūciju Nr. 64/298, kurā atzīts Starptautiskās Tiesas atzinuma saturs un pausta atzinība ES gatavībai veicināt dialogu starp Serbiju un Kosovu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244, Starptautiskās Tiesas 2010. gada 22. jūlija konsultatīvo atzinumu par Kosovas vienpusēji pasludinātās neatkarības atbilstību starptautiskajām tiesībām un ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 9. septembra Rezolūciju Nr. 64/298, kurā atzīts Starptautiskās Tiesas atzinuma saturs un pausta atzinība ES gatavībai veicināt dialogu starp Serbiju un Kosovu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 19. aprīļa pirmo vienošanos par principiem, ar ko pārvalda attiecību noregulējumu starp Serbijas un Kosovas valdībām, 2015. gada 25. augusta nolīgumus un pašreizējo ES veicināto dialogu attiecību noregulēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 19. aprīļa pirmo vienošanos par principiem, ar ko pārvalda attiecību noregulējumu starp Serbijas un Kosovas valdībām, 2015. gada 25. augusta nolīgumus un pašreizējo ES veicināto dialogu attiecību noregulēšanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana — ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641) un Komisijas 2020. gada 6. oktobra dienestu darba dokumentu “Pamatnostādnes zaļās programmas Rietumbalkāniem īstenošanai” (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641) un Komisijas 2020. gada 6. oktobra dienestu darba dokumentu “Pamatnostādnes zaļās programmas Rietumbalkāniem īstenošanai” (SWD(2020)0223),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Serbiju” (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Serbiju” (SWD(2021)0288),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. aprīļa novērtējumu par Serbijas ekonomikas reformu programmu 2021.–2023. gadam (SWD(2021)0096) un Padomes 2021. gada 12. jūlijā pieņemtos ES, Rietumbalkānu un Turcijas ekonomikas un finanšu dialoga kopīgos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. aprīļa novērtējumu par Serbijas ekonomikas reformu programmu 2021.–2023. gadam (SWD(2021)0096) un Padomes 2021. gada 12. jūlijā pieņemtos ES, Rietumbalkānu un Turcijas ekonomikas un finanšu dialoga kopīgos secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315),

| — | ņemot vērā konferences par pievienošanos Eiropas Savienībai 12. un 13. sanāksmi ar Serbiju, kas notika 2021. gada 22. jūnijā un 14. decembrī un noslēdzās ar ceturtās kopas “Zaļā programma un ilgtspējīga savienojamība” uzsākšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par pievienošanos Eiropas Savienībai 12. un 13. sanāksmi ar Serbiju, kas notika 2021. gada 22. jūnijā un 14. decembrī un noslēdzās ar ceturtās kopas “Zaļā programma un ilgtspējīga savienojamība” uzsākšanu,

| — | ņemot vērā pasākumus, kam mērķis ir uzlabot vēlēšanu procesa norisi, par ko 2021. gada 18. septembrī līdzveicinātāji vienojās pušu dialoga otrajā posmā, ko veicināja Eiropas Parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasākumus, kam mērķis ir uzlabot vēlēšanu procesa norisi, par ko 2021. gada 18. septembrī līdzveicinātāji vienojās pušu dialoga otrajā posmā, ko veicināja Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES un Serbijas stabilizācijas un asociācijas padomes sesto sanāksmi, kas notika 2022. gada 25. janvārī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Serbijas stabilizācijas un asociācijas padomes sesto sanāksmi, kas notika 2022. gada 25. janvārī Briselē,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu,

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/576 (2022. gada 8. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/576 (2022. gada 8. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (3),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 2. martā pieņemto rezolūciju ES-11/1 par agresiju pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 2. martā pieņemto rezolūciju ES-11/1 par agresiju pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 3. jūnija īpašo ziņojumu “Dezinformācija, kas skar Eiropas Savienību, tiek apkarota, bet nav iegrožota”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 3. jūnija īpašo ziņojumu “Dezinformācija, kas skar Eiropas Savienību, tiek apkarota, bet nav iegrožota”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) Serbijas ceturtās izvērtēšanas kārtas otro starpposma atbilstības ziņojumu, kas pieņemts 2022. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) Serbijas ceturtās izvērtēšanas kārtas otro starpposma atbilstības ziņojumu, kas pieņemts 2022. gada martā,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Serbiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Serbiju,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 25. marta rezolūciju par Komisijas 2019. un 2020. gada ziņojumiem par Serbiju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 25. marta rezolūciju par Komisijas 2019. un 2020. gada ziņojumiem par Serbiju (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūciju par piespiedu darbu Linglongas ražotnē un vides aizstāvības protestiem Serbijā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūciju par piespiedu darbu Linglongas ražotnē un vides aizstāvības protestiem Serbijā (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūciju par ārvalstu iejaukšanos visos demokrātiskajos procesos Eiropas Savienībā, tostarp dezinformāciju (8),

| — | ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas pieņemti ES un Serbijas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 13. sanāksmē, kura notika 2021. gada 28. oktobrī Briselē un attālināti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas pieņemti ES un Serbijas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas (SAPK) 13. sanāksmē, kura notika 2021. gada 28. oktobrī Briselē un attālināti,

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas pieņemta otrajā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu runaspersonu 2021. gada 28. jūnija samitā, kuru sasauca Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Rietumbalkānu parlamentu vadītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas pieņemta otrajā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu runaspersonu 2021. gada 28. jūnija samitā, kuru sasauca Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Rietumbalkānu parlamentu vadītāji,

| — | ņemot vērā paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem, kuru sagatavoja EDSO/ODIHR starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija Serbijas pirmstermiņa parlamenta un prezidenta vēlēšanās 2022. gada 3. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu par sākotnējiem konstatējumiem un secinājumiem, kuru sagatavoja EDSO/ODIHR starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija Serbijas pirmstermiņa parlamenta un prezidenta vēlēšanās 2022. gada 3. aprīlī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0178/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0178/2022),

| A. | tā kā ikvienu paplašināšanās procesā iesaistīto valsti vērtē pēc nopelniem un tā kā pievienošanās grafiku un progresu nosaka tas, vai ir izpildīti paplašināšanās kritēriji, īstenotas nepieciešamās reformas, jo īpaši būtiskākajās jomās, un veikta tiesību aktu saskaņošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā ikvienu paplašināšanās procesā iesaistīto valsti vērtē pēc nopelniem un tā kā pievienošanās grafiku un progresu nosaka tas, vai ir izpildīti paplašināšanās kritēriji, īstenotas nepieciešamās reformas, jo īpaši būtiskākajās jomās, un veikta tiesību aktu saskaņošana;

| B. | tā kā Serbija ir piekritusi sarunu procesā pakāpeniski pieņemt Eiropas Savienības mērķus un rīcībpolitikas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Serbija ir piekritusi sarunu procesā pakāpeniski pieņemt Eiropas Savienības mērķus un rīcībpolitikas;

| C. | tā kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstās ES; tā kā ir vajadzīgas ilgtspējīgas reformas un tās ir jāīsteno, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās; |
| --- | --- |

C.

tā kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstās ES; tā kā ir vajadzīgas ilgtspējīgas reformas un tās ir jāīsteno, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās;

| D. | tā kā, kopš sāktas sarunas ar Serbiju, ir atvērtas 22 sadaļas, no kurām divas provizoriski ir slēgtas; tā kā iepriekšējos gados progress dažādās sarunu sadaļās bijis samērā neliels; tā kā Serbija 2021. gada decembrī atvēra 4. kopu par zaļo programmu un ilgtspējīgu savienojamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā, kopš sāktas sarunas ar Serbiju, ir atvērtas 22 sadaļas, no kurām divas provizoriski ir slēgtas; tā kā iepriekšējos gados progress dažādās sarunu sadaļās bijis samērā neliels; tā kā Serbija 2021. gada decembrī atvēra 4. kopu par zaļo programmu un ilgtspējīgu savienojamību;

| E. | tā kā Freedom House Serbiju joprojām vērtē kā “daļēji brīvu” valsti un atzīmē, ka valsts demokrātijas rādītāji iepriekšējos10 gados bijuši starp tiem, kuri pasaulē sarūk visstraujāk; tā kā preses brīvības situācija Serbijā liek bažīties un 2021. gadā organizācija Reporters Without Borders Serbiju preses brīvības indeksā ierindoja 93. vietā no 180 valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā Freedom House Serbiju joprojām vērtē kā “daļēji brīvu” valsti un atzīmē, ka valsts demokrātijas rādītāji iepriekšējos10 gados bijuši starp tiem, kuri pasaulē sarūk visstraujāk; tā kā preses brīvības situācija Serbijā liek bažīties un 2021. gadā organizācija Reporters Without Borders Serbiju preses brīvības indeksā ierindoja 93. vietā no 180 valstīm;

| F. | tā kā saskaņā ar 2022. gada 30. martā publiskoto GRECO ceturto novērtēšanas ziņojumu Serbija apmierinoši īstenojusi vai apmierinoši risinājusi astoņus no 13 GRECO ieteikumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar 2022. gada 30. martā publiskoto GRECO ceturto novērtēšanas ziņojumu Serbija apmierinoši īstenojusi vai apmierinoši risinājusi astoņus no 13 GRECO ieteikumiem;

| G. | tā kā Serbijas progress un apņemšanās sarunās pievērsties vēl neatrisinātajām problēmām ar Kosovu joprojām ir svarīgs kritērijs turpmākajam progresam sarunās par pievienošanos ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā Serbijas progress un apņemšanās sarunās pievērsties vēl neatrisinātajām problēmām ar Kosovu joprojām ir svarīgs kritērijs turpmākajam progresam sarunās par pievienošanos ES;

| H. | tā kā Serbijai ir jārespektē visu kaimiņvalstu pilnīga integritāte un suverenitāte un jāatturas ietekmēt šo valstu iekšpolitikas lietas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Serbijai ir jārespektē visu kaimiņvalstu pilnīga integritāte un suverenitāte un jāatturas ietekmēt šo valstu iekšpolitikas lietas;

| I. | tā kā Serbija nav ņēmusi vērā atkārtotos aicinājumus saskaņot savu un ES ārpolitiku un drošības politiku un nav noteikusi sankcijas pret Krieviju pēc tam, kad Krievija iebruka Ukrainā; tā kā Serbijas nostāja starptautiskajās attiecībās apgrūtina pievienošanās procesu; tā kā Serbija maz darījusi, lai savu politiku saskaņotu ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP); |
| --- | --- |

I.

tā kā Serbija nav ņēmusi vērā atkārtotos aicinājumus saskaņot savu un ES ārpolitiku un drošības politiku un nav noteikusi sankcijas pret Krieviju pēc tam, kad Krievija iebruka Ukrainā; tā kā Serbijas nostāja starptautiskajās attiecībās apgrūtina pievienošanās procesu; tā kā Serbija maz darījusi, lai savu politiku saskaņotu ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP);

| J. | tā kā balsojumā ANO Ģenerālajā asamblejā Serbija atbalstīja rezolūcijas, ar ko nosoda Krievijas agresiju Ukrainā, vienlaikus stingri atbalstot Ukrainas teritoriālās integritātes un suverenitātes ievērošanu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā balsojumā ANO Ģenerālajā asamblejā Serbija atbalstīja rezolūcijas, ar ko nosoda Krievijas agresiju Ukrainā, vienlaikus stingri atbalstot Ukrainas teritoriālās integritātes un suverenitātes ievērošanu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām;

| K. | tā kā ES ir lielākā finansiālās palīdzības sniedzēja Serbijai, izmantojot IPA; tā kā kopš 2014. gada Serbija no IPAsaņēmusi ES palīdzību 1 539 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES ir lielākā finansiālās palīdzības sniedzēja Serbijai, izmantojot IPA; tā kā kopš 2014. gada Serbija no IPAsaņēmusi ES palīdzību 1 539 miljardu EUR apmērā;

| L. | tā kā ES ir Serbijas lielākā ieguldītāja un tirdzniecības partnere un ES ir visplašākās partnerattiecības ar Serbiju, proti, 2020. gadā šo attiecību rezultāts bija 65 % no kopējā eksporta un 59 % no kopējā importa; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir Serbijas lielākā ieguldītāja un tirdzniecības partnere un ES ir visplašākās partnerattiecības ar Serbiju, proti, 2020. gadā šo attiecību rezultāts bija 65 % no kopējā eksporta un 59 % no kopējā importa;

| M. | tā kā ES mobilizēja 3,3 miljardus EUR, lai nekavējoties risinātu veselības krīzi un mazinātu Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas; tā kā Komisija IPA II satvarā pieņēma 70 miljonu EUR vērtu paketi, lai palīdzētu finansēt Rietumbalkānu valstu piekļuvi ES dalībvalstu iepirktajām Covid-19 vakcīnām; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES mobilizēja 3,3 miljardus EUR, lai nekavējoties risinātu veselības krīzi un mazinātu Covid-19 pandēmijas ekonomiskās un sociālās sekas; tā kā Komisija IPA II satvarā pieņēma 70 miljonu EUR vērtu paketi, lai palīdzētu finansēt Rietumbalkānu valstu piekļuvi ES dalībvalstu iepirktajām Covid-19 vakcīnām;

| N. | tā kā palīdzība no IPA III ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un paredz modulēt un apturēt palīdzību, ja demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā notiek regress, tā kā no iepriekšējām IPA programmām ES laikposmā no 2007. līdz 2020. gadam kopumā piešķīra 2,79 miljardus EUR; |
| --- | --- |

N.

tā kā palīdzība no IPA III ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un paredz modulēt un apturēt palīdzību, ja demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā notiek regress, tā kā no iepriekšējām IPA programmām ES laikposmā no 2007. līdz 2020. gadam kopumā piešķīra 2,79 miljardus EUR;

| O. | tā kā sieviešu stāvoklis Serbija liek bažīties, jo puse sieviešu tikušas pakļautas kāda veida vardarbībai un iepriekšējos gados no dzimumu vardarbības gājušas bojā vairāk nekā 300 sieviešu; |
| --- | --- |

O.

tā kā sieviešu stāvoklis Serbija liek bažīties, jo puse sieviešu tikušas pakļautas kāda veida vardarbībai un iepriekšējos gados no dzimumu vardarbības gājušas bojā vairāk nekā 300 sieviešu;

| P. | tā kā Serbija ir ratificējusi visas Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas, |
| --- | --- |

P.

tā kā Serbija ir ratificējusi visas Starptautiskās Darba organizācijas pamatkonvencijas,

Apņemšanās pievienoties ES

| 1. | pauž atbalstu Serbijas turpmākai dalībai ES un atgādina — lai paplašināšanās perspektīva būtu ticama, ir vajadzīgi ilgtspējīgi centieni un neatgriezeniskas reformas visās jomās, jo īpaši tajās, kas saistītas ar tiesiskumu, kā arī stingri jāapņemas ievērot Eiropas standartus un vērtības; aicina Serbijas iestādes patiešām veikt nepieciešamās reformas un atgriezt valsti uz pareizā ceļa integrācijai ES, tādējādi apliecinot Serbijas vēlmi iekļauties Eiropā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka progress pievienošanās procesā ir mērķēts uz rezultātiem un reformām un balstīts uz turpmāku saskaņošanu tiesiskuma, labas pārvaldības un pamattiesību jomā un Eiropas tiesību un vērtību ievērošanu; uzsver saites, kas pastāv starp Eiropas Savienības un Serbijas tautām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē 4. kopas atvēršanu 2021. gada decembrī; uzsver, ka pievienošanās sarunu gaitu noteiks lielāks progress tiesiskuma un pamattiesību sadaļās, pilnīga politikas saskaņošana ar ES ārpolitiku un drošības un aizsardzības politiku, arī attiecībā uz sankcijām pret Krieviju, kā arī Serbijas un Kosovas attiecību noregulēšana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO/ODIHR) starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas paziņojuma sākotnējos secinājumus, proti, 2022. gada 3. aprīļa parlamenta vēlēšanās tika piedāvātas dažādas politiskās iespējas, taču vairāki trūkumi noveda pie nevienlīdzīgus konkurences, kas priekšroku deva amatā esošajiem kandidātiem; šajā sakarībā norāda uz valsts sponsorētām dezinformācijas kampaņām, kuru mērķis ir mainīt viedokļus par šīm vēlēšanām; aicina Serbijas iestādes jau laikus pirms nākamajām vēlēšanām pilnībā ņemt vērā visus ODIHR ieteikumus; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kurām ir īpašas zināšanas par vēlēšanām, arī turpmāk būtu jāiesaistās šajā procesā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē vēlētāju aktivitātes pieaugumu 2022. gada 3. aprīļa vēlēšanās un atgriešanos pie plurālistiskākas Nacionālās asamblejas, kurā pārstāvētas vairākas mazākumtautību partijas; pauž nožēlu par kampaņas ļoti polarizēto politisko vidi, ko raksturoja vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums, ierobežots mediju plurālisms un plašs spiediens uz vēlētājiem; pauž nožēlu, ka visā kampaņas laikā problēmu radīja tas, ka valdošās partijas biedri ļaunprātīgi izmantoja savu varu valsts iestādēs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nosoda uzbrukumus opozīcijas locekļiem, žurnālistiem, pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļiem un dažādu vēlēšanu novērošanas misiju locekļiem, kā arī citus incidentus, kas apdraud vēlēšanu procesa integritāti; nosoda vardarbīgo uzbrukumu opozīcijas līderim Pavle Grbović un aicina iestādes vainīgos saukt pie atbildības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ir nobažījies, ka Republikas vēlēšanu komisijai (REC) un Belgradas pilsētas vēlēšanu komisijai nav proaktīvākas lomas saistībā ar vēlēšanu rezultātu noteikšanu un izziņošanu; pauž bažas, ka Belgradas vietējo vēlēšanu galīgie rezultāti tika publicēti vairāk nekā divas nedēļas pēc vēlēšanām; pauž nožēlu, ka trīs mēnešus pēc 2022. gada 3. aprīļa parlamenta vēlēšanām galīgie rezultāti vēl aizvien nav publiskoti un Nacionālā asambleja joprojām nav rīkojusi sēdes; atzīmē, ka tas varētu pasliktināt pilsoņu uzticēšanos vēlēšanu pārvaldes neatkarībai; pauž nožēlu par REC neskaidro paziņojumu par sākotnējiem vēlēšanu rezultātiem pēc vēlēšanu iecirkņu slēgšanas; uzsver, ka daudzie atkārtotas balsošanas gadījumi atsevišķos vēlēšanu iecirkņos liecina, ka vēlēšanu procesa satvars kopumā neatbilst pienācīgiem tiesiskiem un organizatoriskiem principiem, kas savukārt mazina vēlēšanu leģitimitāti un liek apšaubīt rezultātus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu, ka problēmas saistībā ar vienotā vēlēšanu saraksta precizitāti netika atrisinātas pirms šī vēlēšanu cikla, kas deva iespēju ļaunprātīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina jauno vairākumu ievērot iepriekš pieņemtos politiskos lēmumus par pievienošanās ES procesu un paātrināt Serbijas politikas saskaņošanu ar Eiropas rīcībpolitikām un vērtībām; prasa parlamentāro amatu sadalījumā atspoguļot politisko plurālismu Nacionālajā asamblejā; atzīmē, ka iepriekšējos desmit gados visi Serbijas parlamenta sasaukumi, izņemot vienu, tika atlaisti pirms termiņa un ka jebkādas turpmākas pāragri un lieki izsludinātas vēlēšanas neveicinās politisko stabilitāti; uzsver gatavību turpināt sadarboties ar Nacionālo asambleju un parlamentārajām grupām pušu dialoga satvarā, vienlaikus uzsverot, ka ir jāpieņem skaidri lēmumi par Serbijas stratēģisko virzību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž lielu nožēlu, ka Serbija joprojām nav pievienojusies ES sankcijām pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā; uzsver, ka Serbija ir viena no retajām Eiropas valstīm, kas nav atbalstījusi ES sankcijas pret Krieviju; aicina jaunievēlēto varu drīzumā apliecināt nesatricināmu apņemšanos ievērot ES vērtības, standartus un noteikumus un savu darbību nekavējoties saskaņot ar ES lēmumiem un nostājām ārpolitikā un drošības politikā, kas ietver drīzu un pilnīgu atbalstu ierobežojošiem pasākumiem pret Krieviju un Baltkrieviju, tostarp sankcijas pret individuālām personām, grupām un subjektiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīmē Serbijas atbalstu Ukrainas teritoriālajai integritātei un suverenitātei un balsojumu ANO Ģenerālajā asamblejā, ar ko nosodīja Krievijas iebrukumu, kā arī atzīmē Serbijas atbalstu Krievijas izslēgšanai no ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 7. aprīlī; atzīmē, ka vienlaikus Serbijas pārstāvji izvairījās no balsojuma par Krievijas izslēgšanu no Eiropas Padomes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vēlreiz uzsver, cik būtiska ir saskaņotība ar ES KĀDP, kam pakāpeniski jākļūst par neatņemamu Serbijas ārpolitikas daļu, proti, par priekšnosacījumu pievienošanās procesa turpināšanai; pauž bažas par Serbijas saskaņotības līmeni, kas ir zemākais reģionā; pauž nožēlu par atsevišķiem politisko līderu paziņojumiem, kas liek apšaubīt Serbijas ārpolitikas ievirzi; tomēr uzsver, ka jaunais pilnvaru termiņš pēc Serbijas 2022. gada 3. aprīļa vēlēšanām ir izdevība gūt ievērojamu progresu Serbijas virzībā uz ES; aicina Serbijas politiskos spēkus pārtraukt sadarbību ar autoritārām politiskām partijām Krievijā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | iesaka jaunas sarunu nodaļas atvērt tikai tad, kad Serbija būs veikusi nepieciešamos pasākumus šajā ziņā, tostarp tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Serbiju atkārtoti izvērtēt ekonomisko sadarbību ar Krieviju un pauž nožēlu par nepārtrauktajiem lidojumiem starp Belgradu un Maskavu laikā, kad ES gaisa telpa ir slēgta lidojumiem uz Krieviju un no tās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2021. gadam Serbijas militārie izdevumi palielinājās par 70 %, galvenokārt saistībā ar pirkumiem no Baltkrievijas, Krievijas un Ķīnas; pauž bažas par ciešo sadarbību ar Krievijas Federāciju militārajos jautājumos; mudina Serbiju pārskatīt attiecības ar Krieviju aizsardzības politikas jomā un pilnībā izbeigt militāro sadarbību ar Krieviju, piemēram, slēgt “reģionālo humānās palīdzības centru” Nišā; ir nobažījies arī par Serbijas aizvien ciešāko sadarbību ar Ķīnu, tostarp par masveida novērošanas sistēmas uzstādīšanu Belgradā, kas iegādāta Ķīnā, neseno “zeme–gaiss” raķešu sistēmas piegādi, Ķīnā ražotu militāro ieroču un aprīkojuma iegādi un kopīgām mācībām ar Ķīnas drošības spēkiem Serbijas teritorijā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par apgalvojumiem, ka Serbijas iestādes noklausās Krievijas opozīcijas pārstāvju sarunas Belgradā un iegūto materiālu pēc tam nodod Krievijas drošības dienestiem; uzsver, ka jebkāda sadarbība, kas veicina autoritāru un antidemokrātisku praksi gan Krievijā, gan Serbijā, kaitē turpmākajām ES un Serbijas attiecībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | turklāt pauž bažas, ka Serbijas un Krievijas valdības ir izveidojušas darba grupu cīņai pret “krāsu revolūcijām”, kuras mērķis un uzdevumi joprojām ir neskaidri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlamenta veicinātā partiju dialoga rezultātā pirms 2022. gada aprīļa vēlēšanām ir pieņemti pasākumi, ar ko uzlaboti vēlēšanu apstākļi un mediju vide; atzīmē, ka pasākumu īstenošana virzās uz priekšu un prasa vēl vairāk stiprināt mediju plurālismu un vienlīdzīgu piekļuvi mediju telpai; pauž nožēlu, ka daudzu pasākumu īstenošana nokavējusies un notiek bez visu attiecīgo dalībnieku iesaistes; pauž nožēlu, ka nav pieņemti vērienīgāki pasākumi, ar ko būtiskāk varētu uzlabot vēlēšanu nosacījumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē ārpusparlamenta opozīcijas lēmumu piedalīties 2022. gada aprīļa vēlēšanās; vēlreiz norāda, ka vienīgais veids, kā garantēt politisko pārstāvību, ir iesaistīties politiskajos un vēlēšanu procesos; aicina visus politiskos rīcībspēkus turpināt iesaistīšanos un sadarbību, lai vēl vairāk uzlabotu vēlēšanu nosacījumus un īstenotu vēlēšanu noteikumus; aicina visus politiskos rīcībspēkus darboties saskaņā ar pārredzamības, pārskatatbildības un iekļautības principiem; aicina jaunievēlēto Nacionālo asambleju izmantot tagadējo izdevību un īstenot pilnīgu likumdošanas pārraudzību pār valdības darbu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti pauž atbalstu Eiropas politisko fondu darbam ar mērķi stiprināt Serbijas demokrātiskos procesus un izaudzināt jaunu politisko līderu paaudzi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž bažas par Eiropas integrācijas procesu ļoti ierobežoto pamanāmību Serbijā; atkārtoti aicina Serbiju, Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES dalībvalstis īstenot aktīvāku un efektīvāku komunikācijas stratēģiju par ieguvumiem, ko sniedz ES paplašināšanās, un par atbalstu, kas piešķirts no ES finansējuma, un sniegt pozitīvu piemēru Serbijas kaimiņvalstīm, kuras jau ir ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas, ka sabiedrības atbalsts dalībai ES Serbijā bijis ievērojami mazāks nekā pārējā reģionā un ka saskaņā ar jaunākajām aptaujām lielākā daļa Serbijas iedzīvotāju iebilst pret pievienošanos Eiropas Savienībai; aicina Serbijas politiskos līderus publiskajās debatēs aktīvāk un nepārprotami paust apņemšanos ievērot ES vērtības un sadarboties ar Serbijas pilsoņiem ārpus lielākajām pilsētām, lai iepazīstinātu ar ieguvumiem, ko sniedz pievienošanās ES; atkārtoti pauž bažas par publiski finansēto mediju lomu pret ES vērstas retorikas izplatīšanā; aicina jauno Nacionālo asambleju atbalstīt Serbijas nākotni Eiropā, inter alia izmantojot savu stratēģisko komunikāciju; atkārtoti pauž Eiropas Parlamenta gatavību kopā ar Serbijas parlamenta deputātiem piedalīties komunikācijas pasākumos, ar ko ES tuvinātu Serbijai; aicina atsevišķas valdības amatpersonas pārtraukt atbalstu pret ES vērstām dezinformācijas kampaņām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka dalība ES joprojām ir Serbijas stratēģiskais mērķis, taču pauž nožēlu par progresa trūkumu daudzās Serbijas reformu programmas jomās un pat par zināmu regresu jautājumos, kas ir obligāti, lai valsts spētu pievienoties ES; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīmē, ka jaunās pievienošanās metodikas pieņemšana nav būtiski paātrinājusi Serbijas pievienošanās ES procesu, un prasa šo metodiku īstenot pilnībā; mudina ES kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāru būt proaktīvākam Serbijas pievienošanās procesā, jo īpaši attiecībā uz pamatbrīvībām, demokrātiju un tiesiskumu, kā arī cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību; pauž bažas par publiski izteiktiem apgalvojumiem, ka ES kaimiņattiecību un paplašināšanās komisārs pievienošanās sarunvalstīs vājina atsevišķas ar tiesiskumu saistītas prasības, un mudina Komisiju pienācīgi reaģēt uz Parlamenta prasībām šajā ziņā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž nožēlu, ka Eiropas integrācijas process Serbijā nav pietiekami pārredzams, jo gadiem ilgi nav publicēti svarīgi dokumenti, piemēram, ziņojumi par Nacionālās acquis pieņemšanas programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ES ir lielākā Serbijas tirdzniecības partnere, un šāda sadarbība stiprina attiecības, kuru pamatā ir uzticēšanās un dalības perspektīva, un tāpēc pauž nožēlu, ka Serbijas valdība reizēm lielāku uzsvaru likusi uz attiecībām ar Ķīnu un Krieviju nekā attiecībām ar ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīmē ES Padomes Francijas prezidentūras iniciatīvu organizēt ES un Rietumbalkānu konferenci un cer, ka tā tiks izmantota, lai stimulētu paplašināšanās procesu un sniegtu Rietumbalkānu valstīm skaidru pievienošanās perspektīvu; gaida Čehijas prezidentūru ES Padomē un turpmāku atbalstu ES paplašināšanās politikai; atzinīgi vērtē Serbijas ieguldījumu konferencē par Eiropas nākotni, proti, Serbija sniedza 52 ieteikumus; |
| --- | --- |

27.

Demokrātija un tiesiskums

| 28. | mudina jaunievēlēto vairākumu koncentrēties uz strukturālo trūkumu novēršanu un konkrētu un taustāmu rezultātu gūšanu tādās jomās kā tiesiskums, pamattiesības, vārda brīvība, korupcijas apkarošana un demokrātisko iestāžu un valsts pārvaldes darbība; pauž bažas, ka atsevišķos gadījumos izpildvaras uzraudzības un jēgpilnas sabiedriskās apspriešanas trūkums ietekmējis tiesību aktu kvalitāti un novedis pie pilnvaru sadalījuma izkropļojumiem; aicina Serbiju pilnībā īstenot varas nošķiršanu saskaņā ar konstitūciju un demokrātijas standartiem; uzsver, ka līdzsvara un atsvara sistēmas ieviešana ir priekšnoteikums, lai novērstu pārmērīgu politiskās varas koncentrāciju, un atgādina, ka neatkarīgi mediji ir veselīgu demokrātisko debašu stūrakmens; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē nesenās izmaiņas konstitūcijā pēc 2022. gada janvāra referenduma, kuru mērķis ir uzlabot tiesu sistēmas neatkarību; uzsver, ka jāturpina reformu process, ar ko stiprina tiesu iestāžu neatkarību, jo īpaši izdarot leģislatīvus grozījumus, ar ko efektīvi un pārredzamā un iekļaujošā veidā īstenotu konstitucionālos grozījumus saskaņā ar Eiropas paraugpraksi un Venēcijas komisijas ieteikumiem; pauž nožēlu par pastāvīgo spiedienu uz tiesu iestādēm un nosoda publisku atteikumu pildīt starptautiskus spriedumus par kara noziegumiem; aicina jaunievēlēto vairākumu prioritārā kārtā stiprināt tiesu iestāžu neatkarības un efektivitātes aizsargāšanu; uzsver, ka vajadzīgi papildu pasākumi, ar ko pilnībā garantētu tiesu iestāžu neatkarību saskaņā ar nesenajām konstitucionālajām izmaiņām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver decentralizācijas procesa priekšrocības un prasa stiprināt Vojvodinas autonomās provinces kompetences; atgādina, ka saskaņā ar Serbijas konstitūciju likums par Vojvodinas autonomās provinces finansēšanu bija jāpieņem līdz 2008. gada beigām, un mudina nākamo valdību nekavējoties iesniegt šo lietu izskatīšanai Nacionālajā asamblejā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatē atsevišķus uzlabojumus Nacionālās asamblejas darbā, jo īpaši to, ka samazināta steidzamo procedūru izmantošana un sadarbībā ar GRECO izstrādāts un pieņemts jauns Nacionālās asamblejas deputātu rīcības kodekss; tomēr ir nobažījies, ka parlamentārajās diskusijās joprojām izskan musinoša retorika pret politiskajiem oponentiem, pilsonisko sabiedrību, medijiem un citu iestāžu pārstāvjiem, kuri pauž atšķirīgus politiskos uzskatus, turklāt šādu retoriku paudušas arī valdības amatpersonas; aicina jauno Nacionālo asambleju izskaust šādu praksi un efektīvi izpildīt rīcības kodeksu; cer, ka netiks pielietota iepriekšējām nacionālajām asamblejām raksturīgā negatīvā prakse, tostarp steidzamu likumdošanas procedūru pārmērīga izmantošana un obstrukcionisms, un mudina valdību regulārāk apmeklēt Nacionālās asamblejas sesijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu, ka Nacionālās asamblejas darbs bijis ierobežots, jo starp vairākumu un opozīcijas partijām nenotika īstenas politiskās debates; uzsver, cik būtiski ir starp partijām panākt konsensu par reformām, kuras saistītas ar ES, lai tā nodrošinātu valsts virzību uz ES; pauž bažas, ka Nacionālā asambleja nepilda pārraudzības funkciju un ka likumdošanu nosaka vienīgi valdība; aicina jauno parlamenta vadību un parlamentārās grupas visus spēkus veltīt konstruktīvām debatēm Nacionālajā asamblejā, kas nāktu par labu pilsoņiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž gandarījumu, ka mazākuma partijām un koalīcijām jaunajā Serbijas Nacionālajā asamblejā kopā būs 13 deputāti, kuri pārstāv bosniešu, ungāru un horvātu nacionālās kopienas; ir nobažījies, ka romiem Nacionālajā asamblejā nebūs savu deputātu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Serbijas Nacionālo asambleju nodrošināt, ka neatkarīgās regulatīvās iestādes ir pilnvarotas efektīvi pildīt savas uzraudzības funkcijas, proti, atbalstīt un uzraudzīt neatkarīgo regulatīvo iestāžu konstatējumu un ieteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti pauž bažas par lēno progresu cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību un vairākiem augsta līmeņa korupcijas skandāliem, kas liecina par valsts amatpersonu iespējamām saiknēm ar organizēto noziedzību; aicina Serbiju censties vairāk, lai efektīvi risinātu šīs problēmas; aicina varas iestādes atturēties no iesākto izmeklēšanu un tiesas prāvu komentēšanas, kas rada spiedienu uz tiesu iestādēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē GRECO otro pagaidu atbilstības ziņojumu par Serbijas 4. novērtēšanas kārtu, kurš attiecas uz korupcijas novēršanu Nacionālās asamblejas deputātu, tiesnešu un prokuroru vidū un kurā secināts, ka Serbija apmierinoši īstenojusi vai apmierinošā veidā risinājusi astoņus no 13 ieteikumiem, kas ietverti ceturtās novērtēšanas kārtas ziņojumā; prasa īstenot atlikušos ieteikumus; atzīmē, ka pieņemts jauns Korupcijas novēršanas likums, kas nesen grozīts saskaņā ar GRECO ieteikumiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina Serbiju gūt pārliecinošus rezultātus, tostarp noturīgus pierādījumus, ka efektīvi veiktas izmeklēšanas korupcijas apkarošanas jomā, jo īpaši lietās ar augstu sabiedrības ieinteresētību, un mudina uzlabot izmeklēšanu liela mēroga korupcijas lietās, kam jāietver noziedzīgi iegūtu aktīvu apķīlāšana un konfiskācija; ar bažām atzīmē, ka Krušik un Telekom Srbija lietās nav pieejama informācija par oficiālo izmeklēšanu; atzīmē, ka Jovanjica lietā izvirzītas divas atsevišķas apsūdzības un ka jauni liela mēroga korupcijas gadījumi nokļuvuši pētnieciskajos medijos, jo īpaši tā dēvētajos Pandoras dokumentos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkārtoti prasa saukt pie atbildības par privātīpašuma nelikumīgu nojaukšanu Savamalas rajonā Belgradā; atzīmē notiesātā policijas darbinieka apgalvojumus par piespiešanu uzņemties pilnīgu atbildību visā lietā; atkārtoti pauž bažas, ka šā procesa izskatīšana varētu izbeigties, jo nākamajos pāris gados notecēs termiņš; mudina varas iestādes pilnībā izmeklēt šo lietu un saukt pie atbildības visus vainīgos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina iestādes izmeklēt visas iespējamās saiknes ar Belivuk noziedzīgo grupējumu un saukt pie atbildības šajā lietā; pauž bažas par nesen celtajām apsūdzībām, proti, ka Darko Saric, atrodoties cietumā Serbijā, vadījis starptautisku kriminālu organizāciju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka IPA III paredz līdzekļu plūsmas modulāciju vai pat apturēšanu, ja konstatēts būtisks regress vai ilgstošs progresa trūkums būtiskākajās jomās, tostarp cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī mediju brīvības ievērošanā; šajā ziņā aicina ES un Rietumbalkānu valstis izstrādāt satvaru auglīgai sadarbībai starp Eiropas Prokuratūru (EPPO) un Rietumbalkānu valstīm, lai EPPOefektīvi varētu izmantot savas pilnvaras saistībā ar IPA III līdzekļiem Rietumbalkānu valstīs; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē pieņemtos grozījumus Likumā par brīvu piekļuvi sabiedriskas nozīmes informācijai, jo šādi grozījumi pierāda reaģēšanu uz aicinājumiem uzlabot sabiedriskās politikas veidošanas pārredzamību, vienlaikus ļaujot pilsoņiem bez liekiem šķēršļiem saņemt sabiedriskas nozīmes informāciju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzīmē, ka pilsoniskās sabiedrības attīstības stratēģija ir pieņemta, taču pauž nožēlu, ka nav izstrādāts papildu rīcības plāns; aicina Komisiju un EĀDD turpināt ciešu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību un medijiem Serbijā un atbalstīt šo struktūru darbību; atgādina, ka spēcīga un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība ir būtisks jebkuras demokrātijas elements; aicina Serbijas iestādes iesaistīt pilsonisko sabiedrību politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā, atturēties no prakses noraidīt jebkādu pilsoniskās sabiedrības paustu kritiku, to dēvējot par ārvalstu iejaukšanos, un veicināt vidi, kas sekmē visu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu, lai tās varētu darboties, nebaidoties no iebiedēšanas vai pat kriminālvajāšanas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina Komisiju īstenot ieteikumus, kas izklāstīti Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 01/2022, lai ES finansiālā palīdzība Rietumbalkānos efektīvi ietekmētu tiesiskumu, un jo īpaši mudina izstrādāt pamatnostādnes par IPA III noteikumu piemērošanu līdzekļu modulācijai un stingrākai parlamentārai kontrolei; aicina Komisiju finansējumu ciešāk sasaistīt ar progresu tiesiskuma jomā, palielināt atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un neatkarīgiem medijiem, kā arī uzlabot ziņošanu par projektiem un to uzraudzību, ko atkārtoti prasījis Parlaments; šajā sakarībā aicina labāk koordinēt dažādās tiesiskuma programmas, kuras atbalsta starptautiskie līdzekļu devēji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu, ka atsevišķi bijušās Dienvidslāvijas vēstures arhīvi joprojām nav pieejami; atkārtoti aicina iestādes atvieglot piekļuvi šiem arhīviem, jo īpaši bijušās Dienvidslāvijas slepeno dienestu (UDBA) un Dienvidslāvijas Tautas armijas slepenā dienesta (KOS) arhīviem, kas ļautu rūpīgi izmeklēt un apzināt komunisma noziegumus un atvieglot izlīguma procesu, un aicina konkrētos arhīvus nodot attiecīgo valstu valdībām, ja tās izsaka šādu prasību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Serbiju ievērot savas saistības un pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) un Starptautisko Kara noziegumu tribunālu atlikušās jurisdikcijas mehānismu (IRMCT) un īstenot visus attiecīgos lēmumus; |
| --- | --- |

45.

Pamatbrīvības un cilvēktiesības

| 46. | nosoda mediju brīvības un neatkarības ierobežojumus un to, ka valdošā partija ļaunprātīgi izmanto medijus, lai gūtu negodīgas politiskās priekšrocības, uzbruktu politiskajiem oponentiem un izplatītu dezinformāciju; uzsver šo ierobežojumu negatīvo ietekmi uz demokrātiskajiem procesiem valstī; atzīmē, ka konkurence mediju nozarē sekmē mediju plurālismu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē valdības centienus īstenot mediju stratēģiju, taču vienlaikus pauž nožēlu par konstatēto praksi, ka iestādes apzināti novilcina stratēģijas īstenošanu; atzīmē, ka jādara vairāk, lai palielinātu mediju brīvību, un aicina Serbijas iestādes nekavējoties veikt pasākumus, ar ko garantētu vārda brīvību, mediju neatkarību un mediju plurālismu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzīmē, ka publisko finanšu līdzekļu ļaunprātīga izmantošana mediju īpašumtiesību iegūšanai tiek uzskatīta par vienu no galvenajiem mediju sagrābšanas mehānismiem Serbijā; atgādina, ka informācijai par mediju īpašumtiesībām jābūt pieejamai sabiedrībai, un aicina nodrošināt lielāku pārredzamību pār mediju īpašumtiesībām un finansējumu, kā arī radīt vidi, kas neatkarīgiem un pētnieciskiem medijiem ļautu piekļūt finansējumam un droši darboties; prasa palielināt mediju publiskā finansējuma pārredzamību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīmē, ka nesen notika vairāku Elektronisko mediju regulatora (REM) locekļu vēlēšanas, kā arī Serbijas Radio un televīzijas valdes locekļu ievēlēšana, kas notika 2021. gada jūnijā, un ka šīs vēlēšanas tika vērtētas visai pretrunīgi; ar bažām norāda uz atsevišķiem publiskiem vērtējumiem, ka REM pieņem politiski strīdīgus lēmumus; atzīmē jauno atklāto konkursu par nacionālajām televīzijas apraides zonām un licencēm un uzsver, cik būtiski ir īstenot taisnīgu un pārredzamu procesu; joprojām ir nobažījies par mediju koncentrācijas problēmām Telekom Srbija lietā; uzsver, cik būtiski ir saskaņā ar partiju dialoga ieteikumiem uzlabot REM darbību un neatkarību, lai stiprinātu mediju plurālismu un īstenotu mediju stratēģiju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzīmē, ka Serbijā pārāk klātesoši ir trešo valstu mediji un ka vairāki valdošajām partijām pietuvināti mediji ir galvenais pret ES vērstas un prokrieviskas retorikas avots Serbijā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nosoda regulāros fiziskos uzbrukumus, iebiedēšanu, naida runu un politisku nomelnošanu, kas vērsta pret žurnālistiem un pilsonisko sabiedrību, turklāt arī no parlamenta deputātu un valdības amatpersonu puses; aicina varas iestādes izmeklēt visus šādu uzbrukumu gadījumus, saukt vainīgos pie atbildības un uzlabot žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju drošību; ir nobažījies, ka pastāvīgi tiek diskreditēti un pakļauti uzbrukumiem pret valdību kritiski noskaņotie cilvēktiesību aizstāvji, pētnieciskie žurnālisti, mediji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Serbiju stiprināt cilvēktiesību iestādes, garantēt tām neatkarību, piešķirt nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus un nodrošināt, ka laikus tiek ņemti vērā to sniegtie ieteikumi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Serbijas iestādes saskaņā ar ES acquis nodrošināt elektronisko sakaru un pasta pakalpojumu regulatora (RATEL) un Elektronisko mediju regulatora (REM) pilnīgu finansiālo un darbības neatkarību; prasa nekavējoties un pārredzamā un iekļaujošā veidā virzīt uz priekšu mediju stratēģijā balstītā rīcības plāna īstenošanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa visaptveroši ievērot pamattiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un aicina tiesībaizsardzības amatpersonas atturēties no pārmērīga spēka pielietošanas; nosoda ekstrēmistisku un huligānisku grupējumu vardarbīgo izturēšanos miermīlīgos protestos, piemēram, 2021. gada novembra protestos pret Ratko Mladić veltīto sienas gleznojumu Belgradā un vides aktīvistu decembra protestos Šabacā un Belgradā; vēl aizvien ir nobažījies par ziņojumiem, ka šo vides aktīvistu protestu laikā policija nepildīja aizsardzības funkciju; aicina valdību nodrošināt, ka tiek likvidēti notiesātiem kara noziedzniekiem veltīti sienas gleznojumi, un efektīvi izmeklēt uzbrukumus protestētājiem, ietverot ikvienu iesaistītu valsts amatpersonu; aicina pilnībā izmeklēt jebkādas saiknes starp huligāniem un policiju; pauž nožēlu, ka vairāki iedzīvotāji saņēmuši apsūdzības par pārkāpumiem; prasa izbeigt šos nesamērīgos ierobežojumus tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Likuma par dzimumu līdztiesību pieņemšanu un grozījumus Likumā par diskriminācijas aizliegšanu un aicina valdību nodrošināt, ka šie likumi nekavējoties tiek īstenoti; atkārtoti norāda, ka koordinācija, efektīva institucionālā struktūra un sadarbība ar pilsonisko sabiedrību ir priekšnoteikums, lai uzlabotu sieviešu un mazāk aizsargātu grupu cilvēktiesību situāciju un politiskās brīvības; aicina Serbiju uzlabot dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību situāciju, tostarp par prioritāti nosakot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un pastiprinātu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši sieviešu organizācijām; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pauž atzinību, ka ir pieņemta jauna stratēģija vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanai; tomēr uzsver, ka vajadzīga īstenošana un uzlabojumi, un prasa pieņemt saskaņotu politisko pieeju Stambulas konvencijas īstenošanai, kam pamatā būtu prioritāšu noteikšana un pietiekamu resursu piešķiršana, ar ko novērst dzimumu vardarbību, aizsargāt noziegumos cietušos un saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pauž nožēlu, ka iepriekšējā sasaukumā Nacionālā asambleja nepieņēma Cilvēktiesību, minoritāšu tiesību un sociālā dialoga ministrijas izstrādāto Likumu par viendzimuma partnerattiecībām; aicina jauno un plurālistiskāko Nacionālo asambleju šo likumu pieņemt; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Serbijas iestādes darīt vairāk, lai nodrošinātu nediskriminējošu attieksmi pret etniskām, reliģiskām un seksuālām minoritātēm un citām mazāk aizsargātām grupām, un turpināt pozitīvas programmas īstenošanu šajā jautājumā, pilnībā ievērojot ES principus un tiesību aktus; mudina iestādes aktīvi izmeklēt lietas, saukt pie atbildības un notiesāt par naida noziegumiem; nosoda etnisko naidu, ko izplata atsevišķas valdības amatpersonas un politiķi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Serbiju nodrošināt, ka mazākumtautību grupām ir vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz izglītību, mazākumtautību valodu izmantošanu, piekļuvi medijiem un reliģiskajiem pakalpojumiem mazākumtautību valodās, pienācīgu pārstāvību politiskajā un kultūras dzīvē, valsts plašsaziņas līdzekļos, administrācijā un tiesu iestādēs, un aicina radīt pozitīvu atmosfēru izglītībai mazākumtautību valodās un vairāk iespiest mācību grāmatas mazākumtautību valodās; aicina Serbiju aizsargāt un popularizēt mazākumtautību kultūras mantojumu, valodas un tradīcijas; aicina Serbiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai visos valdības līmeņos amatpersonu sastāvs atspoguļotu nacionālo sastāvu attiecīgajās teritorijās; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nosoda manipulāciju ar mazākumtautību grupu fragmentāciju un pauž bažas par Serbijas iestāžu nevēlēšanos konsekventi un pilnībā īstenot starpvaldību nolīgumu par mazākumtautību aizsardzību; atzīmē, ka jādara daudz vairāk, lai aktīvi īstenotu pretdiskriminācijas tiesību aktus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē Serbijas iestāžu apņemšanos atbalstīt EuroPride organizēšanu Belgradā, jo tas ir ļoti nozīmīgi LGBTI+ kopienai Serbijā un reģionā; aicina valdību un policijas spēkus nodrošināt raitu programmas plānošanu un organizāciju, kā arī dalībnieku drošību un labbūtību; prasa pastiprināt pasākumus, lai apkarotu aizskaršanu, naida propagandu un naida noziegumus pret LGBTI+ personām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkārtoti nosoda, iespējams, piespiedu darba, cilvēktiesību pārkāpumu un cilvēku tirdzniecības gadījumus saistībā ar aptuveni 500 Vjetnamas valstspiederīgajiem Ķīnas Linglongas rūpnīcas būvlaukumā Serbijā; atzīmē, ka ir veikti sākotnējie pasākumi un pārbaudes, un aicina Serbijas iestādes izmeklēt šo lietu un nodrošināt, ka tiek ievērotas pilsoņu un pastāvīgo iedzīvotāju darba tiesības; aicina Serbiju uzlabot saskaņotību ar ES darba tiesībām un ievērot attiecīgās Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas, ko Serbija ir ratificējusi; uzsver, ka Serbijas darba un vides tiesību akti jāpiemēro arī Ķīnas uzņēmumiem, kuri darbojas Serbijā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pauž nožēlu par Bahreinas valstspiederīgā izraidīšanu uz viņa piederības valsti, neraugoties uz Eiropas Cilvēktiesību tiesas pagaidu noregulējuma pasākumu, kas paredzēja izdošanas atlikšanu; atgādina, ka Serbijai ir jāievēro visu tās teritorijā mītošo cilvēku pamattiesības; mudina Serbijas iestādes ievērot savas starptautiskās saistības un pilnībā izpildīt visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzīmē, cik svarīga ir sadarbība ar ES cīņā pret cilvēku tirdzniecību un nelegālo migrāciju pa Balkānu maršrutu; atzinīgi vērtē Serbijas sadarbību migrācijas pārvaldībā ar kaimiņvalstīm un ES dalībvalstīm un uzsver, ka pilnībā jāievēro cilvēktiesības un starptautiskie standarti un principi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pauž dziļas bažas saistībā ar dezinformācijas izplatīšanos par Krievijas agresiju pret Ukrainu, jo īpaši valdībai un valdošajai partijai pietuvinātos plašsaziņas līdzekļos; aicina Serbijas iestādes ieņemt izlēmīgu nostāju cīņā ar dezinformāciju un atmaskot visplašāk izplatītās viltus ziņas; aicina Serbiju un Komisiju stiprināt infrastruktūru cīņai pret dezinformāciju, Krievijas propagandu un citiem hibrīddraudiem un atbalstīt ar pierādījumiem pamatotu reaģēšanu gan uz īstermiņa, gan ilgtermiņa dezinformācijas draudiem Rietumbalkānos; uzsver, ka visi politiskie vadītāji ir atbildīgi par to, lai apturētu ļaunprātīgas dezinformācijas izplatīšanās saistībā ar Krievijas agresiju pret Ukrainu; atzīmē, ka iecietīga attieksme pret ļaunprātīgu ārējo ietekmi var nopietni apdraudēt Serbijas izredzes pievienoties ES; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ir ļoti nobažījies par dezinformācijas vēstījumiem, kuru avots ir Kremlis un kuri tiek izplatīti ar Sputnik Serbia un citu vietējo aktoru starpniecību; aicina Serbijas iestādes atbalstīt ES sankcijas un veikt piemērotus pasākumus, lai nepieļautu Russia Today un Sputnik Serbia viltus ziņu un dezinformācijas izplatīšanos; pauž dziļas bažas, ka vieni no galvenajiem dezinformācijas avotiem ir valdības finansēti vai atbalstīti tabloīdi un atsevišķi televīzijas kanāli, kuri apraida valsts mērogā; pauž nožēlu, ka saistībā ar neizprovocēto Krievijas iebrukumu Ukrainā sabiedriskā raidorganizācija izmanto Krievijas propagandas retoriku, piemēram, “militārā specoperācija”; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pauž lielu satraukumu, ka ES kandidātvalstis Rietumbalkānos sevišķi smagi cieš no Krievijas un Ķīnas darbībām, kas izpaužas kā ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas; ir nobažījies, ka Serbija un Ungārija palīdz Krievijai un Ķīnai ģeopolitisko mērķu sasniegšanā; aicina EĀDD ieņemt proaktīvāku nostāju un lielāko uzmanību pievērst ES ticamības nostiprināšanai reģionā un EĀDD Stratēģiskās komunikācijas darba grupas (StratCom) monitoringa pasākumu paplašināšanai, lai īpaši pievērstos pārrobežu dezinformācijas draudiem no Rietumbalkānu valstīm un kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, cik būtisks ir dialogs ar Serbijas pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, lai koordinētu dezinformācijas apkarošanas centienus Serbijā un reģionā; šajā sakarībā atzīmē, ka Serbija gūtu labumu no ciešākas sadarbības ar Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras (ENISA) ekspertu grupām; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic EĀDD Rietumbalkānu StratCom darba grupa, kuras uzdevums ir nodrošināt koordinētu un konsekventu ES komunikāciju, veidot noturību un cīnīties pret dezinformāciju un informācijas manipulācijām, kuras vērstas pret ES; prasa stiprināt stratēģiskās komunikācijas darbības un palielināt darbinieku skaitu, tostarp izveidot reģionālu stratēģiskās komunikācijas punktu Rietumbalkānu reģionā; |
| --- | --- |

68.

Samierināšana un labas kaimiņattiecības

| 69. | atzinīgi vērtē Serbijas dalību reģionālās sadarbības mehānismos un mudina Serbiju darīt vairāk, lai uzlabotu divpusējās attiecības ar citām paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm; atzinīgi vērtē Serbijas lēmumu ziedot aptuveni 600 000 vakcīnas reģionam, cita starpā Ziemeļmaķedonijai, Melnkalnei un Bosnijai un Hercegovinai; mudina Serbiju strādāt visos līmeņos, lai veicinātu izlīgumu un uzlabotu labas kaimiņattiecības, īstenotu divpusējus nolīgumus un noregulētu neatrisinātos divpusējos jautājumus ar kaimiņvalstīm, jo īpaši robežu demarkāciju, pēctecību, kultūras vērtību atdošanu un militāro arhīvu atvēršanu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver Serbijas apņemšanos sadarboties ar kaimiņvalstīm, lai risinātu bezvēsts pazudušo personu problēmu, un uzsver, ka izlīgums ar kaimiņvalstīm ir priekšnoteikums reģionālo attiecību normalizēšanai; pauž bažas par Likuma par kultūras mantojumu pieņemšanu; prasa pilnībā respektēt kultūras mantojumu un veicināt sadarbību kultūras jomā un atkārtoti uzsver, cik būtiski ir Serbijā aizsargāt mazākumtautību valodas saskaņā ar tiesību aktiem un divpusējiem nolīgumiem ar kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atzīmē Serbijas varas iestāžu aicinājumus Bosnijas serbiem atsākt darbu Bosnijas un Hercegovinas iestādēs; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkārtoti pauž nelokāmu atbalstu ES veicinātajam Belgradas–Prištinas dialogam un uzteic darbu, ko dara Miroslav Lajčák, ES īpašais pārstāvis Belgradas un Prištinas dialogā; atkārtoti uzsver, cik būtiska ir gan Serbijas, gan Kosovas iestāžu konstruktīva iesaistīšanās, lai panāktu visaptverošu juridiski saistošu noregulējuma nolīgumu, kam pamatā būtu savstarpēja atzīšana un kam ir izšķirīga nozīme, lai abas valstis spētu virzīties uz dalību Eiropas Savienībā un veicināt stabilitāti un labklājību reģionā; prasa ievērot, kā arī labticīgi un laikus pilnībā īstenot visus iepriekšējos Belgradas–Prištinas nolīgumus, tostarp ar Serbu pašvaldību asociāciju/kopienu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina EĀDD izveidot mehānismu visu līdz šim panākto nolīgumu īstenošanas uzraudzībai un kontrolei un periodiski sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam; aicina ES rīcībspēkus atbalstīt vietējās iestādes darbu pie Serbu pašvaldību asociācijas/kopienas izveides, kas būtu daļa no savstarpējā nolīguma; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa turpināt aktīvu un konstruktīvu iesaistīšanos ES veicinātajā dialogā; mudina Serbijas un Kosovas valdības izvairīties no jebkādas rīcības, kas varētu mazināt pušu starpā panākto uzticību un apdraudēt savstarpējā dialoga konstruktīvu turpināšanu; atkārtoti aicina uzlabot dialoga procesa kvalitāti, proti, iesaistīt sievietes, nodrošināt lielāku pārredzamību sabiedrībai un jēgpilnu pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Serbijas un Kosovas iestādes veicināt cilvēku kontaktus starp vietējām kopienām, lai stiprinātu dialogu, tostarp nevalstiskā līmenī; atzinīgi vērtē iniciatīvas kultūras un jaunatnes jomā, piemēram, ikgadējo pārrobežu mākslas festivālu Mirëdita, dobar dan!, ar kuru tiek veicināta Kosovas albāņu un serbu sadarbība; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzteic Serbiju un Kosovu par pieņemto Enerģētikas nolīgumu īstenošanas ceļvedi, kas ir svarīgs pasākums ES veicinātā dialoga satvarā ar mērķi visiem iedzīvotājiem sniegt konkrētus rezultātus; aicina gan Serbiju, gan Kosovu censties vairāk un atrisināt bezvēsts pazudušo personu problēmu un saukt pie atbildības par Dienvidslāvijas karos pastrādātajiem kara noziegumiem; aicina valdību šiem jautājumiem pievērsties arī Belgradas–Prištinas dialogā un izveidot sadarbību starp Kosovu un Serbiju; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pauž nožēlu par Kosovas valdības lēmumu noraidīt starptautisko vidutāju priekšlikumu par balsstiesīgo vēlētāju balsu apkopošanu, lai viņi varētu balsot Kosovas teritorijā 2022. gada 16. janvāra konstitucionālajā referendumā un 2022. gada 3. aprīļa vēlēšanās, kā tas bijis līdz šim; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pauž nožēlu par destabilizācijas darbībām pie robežas Kosovas ziemeļos 2021. gada septembrī un aicina Belgradu un Prištinu visas problēmas risināt ar dialoga palīdzību; pauž nožēlu, ka netika panākta vienošanās darba grupā, kurai bija uzdots atrisināt transportlīdzekļa reģistrācijas numuru lietošanu; aicina abas puses ES veicinātā dialogā pēc iespējas drīzāk galīgi atrisināt ekonomisko un politisko attiecību normalizēšanu; pauž nožēlu par vairākiem gadījumiem, kad amatpersonām liedza ieceļot Kosovas vai Serbijas teritorijā; aicina abas puses pret visiem apmeklējumiem attiekties tā, lai tiktu sekmēts normalizācijas process; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzīmē bažas saistībā ar Preševas ielejas etnisko albāņu sūdzībām, kuriem liegts balsot un kuri, šķiet, ir svītroti no civilreģistra savā dzīvesvietā, un līdz ar to Serbijas iestādes viņiem atņēmušas pamattiesības un politiskās tiesības; ir ļoti nobažījies par apgalvojumiem un pētījumiem, ka Serbijas iestādes ļaunprātīgi izmanto Pilsoņu dzīvesvietas likumu, sistemātiski un diskriminējoši “pasivizējot” Serbijas dienvidos dzīvojošo albāņu tautības iedzīvotāju pastāvīgās dzīvesvietas adreses; prasa veikt neatkarīgu un rūpīgu izmeklēšanu par šiem apgalvojumiem un aicina Serbijas iestādes pārtraukt jebkādu diskriminējošu praksi un mērķētu vēršanos pret noteiktām grupām; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta valsts stratēģija kriminālvajāšanai par kara noziegumiem 2021.–2026. gadam un ka nesen darbu sākušas ar šo stratēģiju saistītas dažādas struktūras un ziņošanas mehānismi; uzsver, cik nozīmīgi ir stratēģiju īstenot pārredzami un iekļaujoši; mudina Serbijas iestādes izlēmīgi vērsties pret notiesāto kara noziedznieku glorifikāciju un pārtraukt jebkādu šķelšanās retoriku un darbības, kas grauj kaimiņvalstu integritāti un apdraud reģionālo stabilitāti un izlīgumu; mudina Serbijas iestādes demonstrēt īstenu apņemšanos izmeklēt kara noziegumus un ierosināt lietas; atkārtoti atzīmē, ka Eiropā nav vietas genocīda noliegšanai; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver reģionālās sadarbības nozīmi kara noziegumu izmeklēšanā un pazudušo personu meklēšanā un aicina Serbijas iestādes nosodīt visu veidu naida runu, iebiedēšanas kampaņas, kā arī genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu publisku atbalstīšanu un noliegšanu; pauž nožēlu, ka atsevišķas Serbijas iestādes un vairāki Serbijas politiķi turpina noliegt Srebreņicas genocīdu; aicina Serbijas iestādes turpināt kara noziegumu izmeklēšanu, tostarp vietējā līmenī, un panākt taisnīgumu cietušajiem, proti, atzīt un izpildīt tiesas spriedumus par kara noziegumiem, cīnīties pret nesodāmību par kara noziegumiem, izmeklēt bezvēsts pazudušo personu lietas, atklāt apbedījumu vietas un atbalstīt valsts prokurorus vainīgo saukšanā pie atbildības; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nosoda notiesāto kara noziedznieku, piemēram, Veselin Šljivančanin, Dragoljub Ojdanić un Nikola Šainović, aizvien lielāko redzamību mediju telpā, ko viņi izmanto, lai izplatītu naidu un neiecietību pret mazākumtautībām Serbijā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | prasa ES un tās sabiedrotajiem darīt vairāk samierināšanas jomā; atzinīgi vērtē ES sabiedroto atjaunināto iesaisti, jo īpaši ASV, Apvienotās Karalistes un Vācijas īpašo sūtņu Rietumbalkānos iecelšanu, aicina viņus iesaistīties ciešā sadarbībā un koordinācijā ar ES sūtni, lai stiprinātu sviras efektu un sniegtu saskaņotas konsultācijas un atbalstu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atkārtoti uzsver atbalstu iniciatīvai izveidot Reģionālo komisiju faktu noskaidrošanai par bijušās Dienvidslāvijas teritorijā pastrādātajiem kara noziegumiem un citiem smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem (RECOM); |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzinīgi vērtē to, ka visā Rietumbalkānu teritorijā no 2021. gada 1. jūlija ir atcelta viesabonēšana, kas uzlabo savienojamību un sniedz konkrētus un īstenus ieguvumus reģiona iedzīvotājiem un uzņēmumiem; atzinīgi vērtē ES amatpersonu un Rietumbalkānu valstu vadītāju parakstīto Brdo deklarāciju un atzīst šā lielā sasnieguma nozīmīgumu; mudina Padomi un Komisiju sadarboties ar Rietumbalkānu valstu iestādēm, lai izveidotu viesabonēšanas zonu brīvu starp Rietumbalkāniem un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

85.

| 86. | mudina Serbijas iestādes skaidri atbalstīt kopēja reģionālā tirgus izveidi Berlīnes procesa satvarā, kas būtu solis tuvāk dalībai ES; uzsver, ka visām reģionālās ekonomiskās sadarbības shēmām Rietumbalkānos jābūt iekļaujošām un pieņemamām visām sešām valstīm un jāizveido vienlīdzīga sadarbība starp visām sešām valstīm, vienlaikus stiprinot turpmāku saskaņošanu ar ES standartiem un acquis; |
| --- | --- |

86.

Sociālekonomiskās reformas

| 87. | atzinīgi vērtē funkcionējošas tirgus ekonomikas progresu, lai arī valstij vēl aizvien ir liela ietekme uz ekonomiku, un uzteic nelielo Covid-19 krīzes ietekmi uz ekonomiku, ko inter alia panāca ar savlaicīgiem fiskāliem un monetāriem atbalsta pasākumiem; tomēr aicina Serbijas iestādes pandēmijas saistībā mērķētu atbalstu sniegt neaizsargātām mājsaimniecībām un uzņēmumiem; atzīmē, ka ES ir turpinājusi būtiski atbalstīt Serbijas sociālekonomisko atveseļošanos un neatliekamās medicīniskās vajadzības, tostarp sniegusi papildu atbalstu 10 miljonu EUR apmērā; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ar bažām atzīmē, ka nav izmeklēts neviens no iepriekšējā ziņojumā minētajiem pētniecisko žurnālistu apgalvojumiem, ka valdība politiskos nolūkos manipulē ar Covid-19 statistiku; uzsver, ka valdības centienos cīņā pret Covid-19 īpaši svarīga ir uzticēšanās un pārredzamība, un tāpēc mudina Serbijas valdību sniegt iedzīvotājiem visu relevanto statistiku; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzīmē, ka ir panākti zināmi uzlabojumi, tomēr darba tirgū joprojām pastāv strukturālas problēmas un sasāpējuši ar demogrāfiju un migrāciju saistīti jautājumi; aicina Serbiju uzlabot sieviešu stāvokli darba tirgū un turpināt izglītības un apmācības pielāgošanu darba tirgus vajadzībām, jo īpaši profesionālās izglītības un apmācības jomā un saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pauž dziļas bažas par sociālekonomisko situāciju vairākos Serbijas dienvidu apgabalos; aicina Serbijas valdību izmeklēt visus apgalvojumus, ka sociālās palīdzības instrumenti tiek izmantoti, lai izdarītu spiedienu uz vēlētājiem, jo īpaši mazāk aizsargātu grupu un romu mazākumtautības pārstāvjiem; aicina Serbijas valdību reaģēt uz nabadzības un bezdarba problēmām šajās un citās valsts daļās un nodrošināt, ka sociālajai un nodarbinātības politikai ir pietiekami finanšu un institucionālie resursi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Serbiju uzlabot spējas sniegt statistiku un veikt tautas skaitīšanu saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem un ar neatkarīgu novērotāju līdzdalību; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ir ļoti nobažījies par Serbijas cilvēkkapitāla aizplūšanu un intelektuālā darbaspēka emigrāciju, kas vēl aizvien turpinās; atzinīgi vērtē Serbijas valdības iniciatīvas un inovatīvās pieejas, ar ko vēršas pret šīm tendencēm, arī demogrāfiskajām pārmaiņām, vienlaikus sadarbībā ar starptautiskām organizācijām īstenojot vairākas mērķētas rīcībpolitikas dažādās nozarēs, lai novērstu demogrāfisko apdraudējumu, jo iedzīvotāju skaita pastāvīga samazināšanās joprojām ir viena no galvenajā. ekonomiskās attīstības problēmām; aicina jauno valdību lielāku uzmanību pievērst jaunatnes politikai; atzīmē, ka lielākas pūles jāiegulda pierobežas reģionu sociālekonomiskajā attīstībā, lai novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanos šajos reģionos; atgādina, ka šim nolūkam varētu izmantot IPA III pārrobežu sadarbības programmas; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atzinīgi vērtē mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalsta programmu īstenošanu, jo īpaši aizņēmuma izmaksu samazināšanu MVU; aicina Serbiju pievērsties atlikušajām nepilnībām, tostarp nestabilajai uzņēmējdarbības videi un negodīgai konkurencei; atzinīgi vērtē Serbijas iesaistīšanos Rietumbalkānu reģionālā tirgus integrācijas procesā, kam seko turpmāka ekonomiskā integrācija ES vienotajā tirgū, kas piesaistīs vajadzīgās investīcijas un radīs jaunas iespējas iedzīvotājiem un uzņēmējiem; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atkārtoti pauž bažas par Serbijas aizvien lielāko atkarību no Ķīnas ieguldījumiem un lielajiem aizdevumiem, kuri Serbijai būs jāatmaksā Ķīnai; mudina Serbijas iestādes uzlabot pārredzamību un stiprināt juridisko atbilstību ietekmes uz vidi novērtējuma prasībām ļoti piesārņojošās nozarēs, kurās investēti Ķīnas, Krievijas un citu nedemokrātisku ārvalstu ieguldījumi, kas izriet no divpusējiem nolīgumiem par stratēģisko sadarbību; pauž nožēlu, ka Ķīna piegādājusi Serbijai raķešu sistēmas; |
| --- | --- |

94.

| 95. | uzsver, ka Rietumbalkānu valstis jāizvirza ES iniciatīvas Global Gateway centrā un jānodrošina pārredzamas un ilgtspējīgas ieguldījumu iespējas, kas būtu alternatīva Ķīnas un citu autoritāru režīmu ieguldījumiem un aizdevumiem; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atzīmē, ka ir atsaukti grozījumi Likumā par ekspropriāciju, un prasa rīkot plašākas publiskas debates par šo jautājumu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atzinīgi vērtē uzlabojumus cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, taču prasa uzlabot rezultātus saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietu izmeklēšanu; atzīmē, ka infrastruktūra un būvniecība ir nozīmīgi nelegālu līdzekļu avoti, un mudina Serbiju līdz minimumam samazināt risku, ka būvniecības nozarē varētu notikt nelikumīgu finanšu plūsmas, kā arī samazināt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju infrastruktūras sektorā; aicina Serbiju nodrošināt, ka Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumi tiek izmantoti godprātīgi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz List lietu, kas ir piemērs tam, kā valsts iestādes ļaunprātīgi izmanto tiesisko regulējumu, lai vērstos pret konkrētām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un medijiem, kuri kritizē valdības politiku; atgādina par Serbijas Finanšu ministrijas aicinājumu Serbijas Finanšu ministrijas Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas administrācijai pilnībā izmeklēt šos jautājumus; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atgādina par nosacījumiem ES finansējuma saņemšanai saskaņā ar IPA III un Ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem (EIP); atzīst, cik nozīmīgs ir IPA III un EIP atbalsts, jo sekmē reformu procesu, zaļo pārkārtošanos, ilgtspējīgu savienojamību, cilvēkkapitālu, konkurētspēju un iekļaujošu izaugsmi, kā arī stiprina reģionālo un pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

99.

Vide, enerģētika un transports

| 100. | atzinīgi vērtē konkrētos pasākumus, kas veikti nolūkā pakāpeniski atteikties no ogļu spēkstacijām; ir nobažījies, ka Serbija joprojām veic ieguldījumus jaunā ogļu spēkstacijā, neraugoties uz pašreizējām klimata un vides problēmām; mudina iestādes pieņemt integrētu nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kas atbilstu Eiropas zaļā kursa 2050. gada bezemisiju mērķrādītājam un zaļajai programmai Rietumbalkāniem; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina valsts iestādes strauji īstenot Likumu par atjaunīgo energoresursu izmantošanu un rīkot plašākas publiskas debates par enerģētikas pārkārtošanu un mazo hidroelektrostaciju pašreizējo būvniecību, kuru skaits mērāms desmitos; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina Serbiju pastiprināt centienus dažādot energoapgādi un kopējo energoresursu struktūru un jo īpaši samazināt atkarību no Krievijas, kā arī palielināt ieguldījumus un modernizēt energoinfrastruktūru, lai īstenotu nepieciešamo pārkārtošanos no fosilā kurināmā uz atjaunīgajiem energoresursiem; šajā sakarībā uzsver, cik būtiski ir izbūvēt starpsavienojumu ar Bulgāriju; mudina Komisiju nodrošināt, ka IPA līdzekļi veicina klimatneitrālas ekonomikas veidošanu Serbijā pilnīgā saskaņā ar Parīzes nolīgumu un ES dekarbonizācijas mērķiem un sniedz nepieciešamo tehnisko atbalstu šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

102.

| 103. | uzsver, ka efektivitātes trūkums enerģētikas nozarē būtiski ietekmē valsts vispārējo ekonomikas konkurētspēju, un aicina valsti mērķtiecīgi strādāt, lai pārietu uz zaļo un aprites ekonomiku, pakāpeniski pārtraucot fosilās enerģijas avotus un ievērojami palielinot resursu un materiālu reciklēšanas līmeni; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ar bažām atzīmē, ka Serbija pastāvīgi neievēro Enerģētikas kopienas līgumu (ECT) un pārkāpj tā noteikumus, un aicina Serbiju savas darbības enerģētikas jomā, jo īpaši attiecībā uz gāzes transportēšanas infrastruktūru, saskaņot ar trešo enerģētikas paketi un solidarizēties ar ES enerģētikas politiku; |
| --- | --- |

104.

| 105. | atkārtoti pauž bažas par augsto gaisa piesārņojuma līmeni un mudina iestādes paātrināt gaisa kvalitātes plānu īstenošanu; pauž nožēlu, ka vairākās Serbijas pilsētās, jo īpaši Belgradā, Smederevā, Borā un Kolubaras un Tamnavas ielejā, bieži konstatēta slikta gaisa kvalitāte, kas šos reģionus ierindo starp vispiesārņotākajām vietām pasaulē; mudina iestādes strauji veikt gaisa kvalitāti uzlabojošus pasākumus, jo īpaši lielajās pilsētās un rūpniecības rajonos; uzsver, cik būtiski ir rast ilgtspējīgus risinājumus un ierobežot lignīta un citu zemas siltumjaudas ogļu izmantošanu energoražošanā un apkurē; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pauž dziļas bažas par Ķīnas finansētajiem ogļu spēkstaciju projektiem un to ietekmi uz vidi un gaisa kvalitāti; atzīmē, ka pašlaik notiek gaisa aizsardzības programmas pieņemšana, un atzinīgi vērtē neliela apjoma dotācijas pašvaldībām, ar ko uzlabot gaisa kvalitāti un atkritumu apsaimniekošanu, kā arī finansēt projektus gaisa piesārņojuma samazināšanai Serbijā; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atkārtoti pauž nožēlu par rīcības trūkumu saistībā ar reģiona raktuvju radīto Dragovišticas upes piesārņojumu un kaitīgo ietekmi uz vietējo iedzīvotāju veselību un vidi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver, ka jāuzlabo atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti, īstenošana un izpilde un jāpaātrina atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas un aprites ekonomikas pasākumu ieviešana un īstenošana; |
| --- | --- |

108.

| 109. | atzīmē, ka ir atsauktas izpētes licences saistībā ar litija ieguves un pārstrādes projektu Serbijas rietumos; aicina Serbijas iestādes licenču izsniegšanā nodrošināt pilnīgu pārredzamību un veikt visaptverošu ietekmes novērtējumu, tostarp sabiedrisko apspriešanu ar attiecīgajām vietējām kopienām; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pauž dziļas bažas par nopietnajām problēmām saistībā ar korupciju un tiesiskumu vides jomā un par vispārējo pārredzamības trūkumu attiecībā uz infrastruktūras projektu vides un sociālā ietekmējuma novērtējumu; šajā sakarībā atzīmē 4. kopas (Zaļā programma un ilgtspējīga savienojamība) atvēršanu sarunās par pievienošanos ES; prasa izskatīt leģitīmās bažas, kas paustas vides aizstāvības protestos, un sarunu gaitā pievērsties šīm problēmām; |
| --- | --- |

110.

| 111. | prasa Serbijā palielināt aizsargājamo teritoriju kopējo platību un nodrošināt dabas aizsardzības pasākumu īstenošanu un pienācīgu finansējumu; prasa konsekventi piemērot Likumu par dabas aizsardzību un Likumu par atjaunīgo energoresursu izmantošanu, lai aizsargājamās teritorijās apturētu visus kaitējošos projektus; |
| --- | --- |

111.

| 112. | atzinīgi vērtē Atkritumu apsaimniekošanas programmas pieņemšanu un norāda, ka turpinās process, lai publiski iepazīstinātu ar Atkritumu apsaimniekošanas programmas rīcības plānu laikposmam no 2022. līdz 2024. gadam; atzīmē, ka sākusi sāka darboties ekoloģiskās informācijas sistēma, kas ļauj iedzīvotājiem ziņot par vides problēmām; |
| --- | --- |

112.

| 113. | prasa pārbaudīt visus līdz šim uzceltos mazo hidroenerģijas būvju projektus (SHPPs) un konstatēt, vai attiecībā uz visām izsniegtajām atļaujām pienācīgi ir ievēroti likumi un procedūras; prasa visos gadījumos, kad klaji pārkāpts likums, piemēram, Rakitas gadījumā, nekavējoties veikt pasākumus, lai atjaunotu upju stāvokli tādu, kāds tas bijis pirms SHPPs izbūves; prasa likvidēt objektus, kas apdraud krastus, ezerus, ūdensteces un gruntsūdeņus; uzsver, ka jāuzrauga visi projekti, kas apdraud ūdens resursus un kas jāiekļauj to projektu sarakstā, attiecībā uz kuriem vajadzīgs ietekmes uz vidi novērtējums; prasa pārskatīt Jaroslav Cerni Ūdens apsaimniekošanas institūta privatizāciju; |
| --- | --- |

113.

| 114. | atzinīgi vērtē Serbijas progresu dzelzceļa sistēmas reformēšanā; mudina Serbiju nodrošināt, ka ieguldījumi transporta infrastruktūrā atbilst ES ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijai un dod maksimālu labumu Serbijas ekonomikai; |
| --- | --- |

114.

o

o o

| 115. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Serbijas prezidentam, valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

115.

---

(1)  OV L 278, 18.10.2013., 16. lpp.

(2)  OV L 330, 20.9.2021., 1. lpp.

(3)  OV L 111, 8.4.2022., 1. lpp.

(4)  OV C 362, 8.9.2021., 129. lpp.

(5)  OV C 494, 8.12.2021., 172. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0506.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0511.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0064.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/118 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/118

---

P9_TA(2022)0285

2021. gada ziņojums par Kosovu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas 2021. gada ziņojumu par Kosovu (2021/2246(INI))

(2023/C 47/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (1), kurš stājās spēkā 2016. gada 1. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (1), kurš stājās spēkā 2016. gada 1. aprīlī,

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu par vispārīgiem principiem Kosovas dalībai Savienības programmās, kurš ir spēkā kopš 2017. gada 1. augusta (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Kosovu par vispārīgiem principiem Kosovas dalībai Savienības programmās, kurš ir spēkā kopš 2017. gada 1. augusta (2),

| — | ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saloniku Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samitā pieņemto Sofijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2018. gada 17. maija samitā pieņemto Sofijas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2020. gada 6. maija samitā pieņemto Zagrebas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu 2020. gada 6. maija samitā pieņemto Zagrebas deklarāciju,

| — | ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitā 2021. gada 6. oktobrī pieņemto Brdo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Rietumbalkānu samitā 2021. gada 6. oktobrī pieņemto Brdo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu un 2021. gada 5. jūlijā notikušo astoto Berlīnes procesa samitu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 28. augustā sākto Berlīnes procesu un 2021. gada 5. jūlijā notikušo astoto Berlīnes procesa samitu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, Rietumbalkānu valstu vadītāju 2020. gada 9. novembra deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un 2020. gada 10. novembra Sofijas deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 10. novembra Sofijas samitu, Rietumbalkānu valstu vadītāju 2020. gada 9. novembra deklarāciju par kopējo reģionālo tirgu un 2020. gada 10. novembra Sofijas deklarāciju par zaļo programmu Rietumbalkāniem,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244, Starptautiskās Tiesas (ST) 2010. gada 22. jūlija konsultatīvo atzinumu par to, vai vienpusējā Kosovas neatkarības pasludināšana atbilst starptautiskajām tiesībām, un ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 9. septembra Rezolūciju Nr. 64/298, kurā atzīts šā ST atzinuma saturs un pausta atzinība ES gatavībai veicināt dialogu starp Serbiju un Kosovu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244, Starptautiskās Tiesas (ST) 2010. gada 22. jūlija konsultatīvo atzinumu par to, vai vienpusējā Kosovas neatkarības pasludināšana atbilst starptautiskajām tiesībām, un ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 9. septembra Rezolūciju Nr. 64/298, kurā atzīts šā ST atzinuma saturs un pausta atzinība ES gatavībai veicināt dialogu starp Serbiju un Kosovu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 19. aprīļa pirmo vienošanos par principiem, kas reglamentē attiecību normalizēšanu starp Serbijas un Kosovas valdībām, 2015. gada 25. augusta nolīgumus un notiekošo ES veicināto dialogu attiecību normalizēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 19. aprīļa pirmo vienošanos par principiem, kas reglamentē attiecību normalizēšanu starp Serbijas un Kosovas valdībām, 2015. gada 25. augusta nolīgumus un notiekošo ES veicināto dialogu attiecību normalizēšanai,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 3. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2021/904, ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX Kosovo) (3), ar kuru misijas pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2023. gada 14. jūnijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 3. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2021/904, ar ko groza Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX Kosovo) (3), ar kuru misijas pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2023. gada 14. jūnijam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana – ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. februāra paziņojumu “Pievienošanās procesa uzlabošana – ticama ES perspektīva Rietumbalkāniem” (COM(2020)0057),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641) un Komisijas dienestu 2020. gada 6. oktobra darba dokumentu “Pamatnostādnes zaļās programmas Rietumbalkāniem īstenošanai” (SWD(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 6. oktobra paziņojumu “Ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem” (COM(2020)0641) un Komisijas dienestu 2020. gada 6. oktobra darba dokumentu “Pamatnostādnes zaļās programmas Rietumbalkāniem īstenošanai” (SWD(2020)0223),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 15. septembra Regulu (ES) 2021/1529, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III) (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Kosovu” (SWD(2021)0292), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobra paziņojumu “2021. gada paziņojums par ES paplašināšanās politiku” (COM(2021)0644), kam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments “2021. gada ziņojums par Kosovu” (SWD(2021)0292),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. aprīļa novērtējumu par Kosovas ekonomikas reformu programmu 2021.–2022. gadam (SWD(2021)0093) un Padomes 2021. gada 12. jūlijā pieņemtos kopīgos secinājumus par ekonomikas un finanšu jautājumu dialogu starp ES un Rietumbalkānu valstīm un Turciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. aprīļa novērtējumu par Kosovas ekonomikas reformu programmu 2021.–2022. gadam (SWD(2021)0093) un Padomes 2021. gada 12. jūlijā pieņemtos kopīgos secinājumus par ekonomikas un finanšu jautājumu dialogu starp ES un Rietumbalkānu valstīm un Turciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 29. aprīļa paziņojumu “Atbalsts Rietumbalkāniem cīņā pret Covid-19 un augšupejai laikposmā pēc pandēmijas” (COM(2020)0315),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Kosova) (COM(2016)0277), un Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāju par Komisijas priekšlikumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (Kosova) (COM(2016)0277), un Parlamenta 2019. gada 28. marta nostāju par Komisijas priekšlikumu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas galīgo ziņojumu par 2021. gada pašvaldību vēlēšanām Kosovā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas galīgo ziņojumu par 2021. gada pašvaldību vēlēšanām Kosovā,

| — | ņemot vērā ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas padomes ceturto sanāksmi, kas notika 2021. gada 7. decembrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas padomes ceturto sanāksmi, kas notika 2021. gada 7. decembrī Briselē,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. decembra secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2022. gada 10. janvāra Īpašo ziņojumu “ES atbalsts tiesiskumam Rietumbalkānos: neraugoties uz centieniem, pamatproblēmas saglabājas”,

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (6),

| — | ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas tika pieņemti ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas septītajā un astotajā sanāksmē 2021. gada 4.–5. novembrī un 2022. gada 9.–10. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju un ieteikumus, kas tika pieņemti ES un Kosovas Stabilizācijas un asociācijas parlamentārās komitejas septītajā un astotajā sanāksmē 2021. gada 4.–5. novembrī un 2022. gada 9.–10. martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju rīkotā otrā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju samita, kas notika 2021. gada 28. jūnijā, kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju rīkotā otrā Eiropas Parlamenta un Rietumbalkānu valstu parlamentu priekšsēdētāju samita, kas notika 2021. gada 28. jūnijā, kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par šo valsti,

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Kosovu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par Komisijas 2019.–2020. gada ziņojumiem par Kosovu (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 15. decembra rezolūciju par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0179/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0179/2022),

| A. | tā kā ikviena paplašināšanās procesā iesaistītā valsts tiek vērtēta pēc tās nopelniem un tā kā pievienošanās grafiku un progresu nosaka nepieciešamo reformu īstenošana; |
| --- | --- |

A.

tā kā ikviena paplašināšanās procesā iesaistītā valsts tiek vērtēta pēc tās nopelniem un tā kā pievienošanās grafiku un progresu nosaka nepieciešamo reformu īstenošana;

| B. | tā kā piecas dalībvalstis Kosovu nav atzinušas par neatkarīgu valsti; |
| --- | --- |

B.

tā kā piecas dalībvalstis Kosovu nav atzinušas par neatkarīgu valsti;

| C. | tā kā demokrātija un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstās ES; tā kā ir vajadzīgas padziļinātas un visaptverošas reformas, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās; |
| --- | --- |

C.

tā kā demokrātija un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstās ES; tā kā ir vajadzīgas padziļinātas un visaptverošas reformas, lai risinātu problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās;

| D. | tā kā visaptverošam juridiski saistošam normalizācijas nolīgumam starp Serbiju un Kosovu ir izšķirīga nozīme abu valstu virzībā uz Eiropas Savienību; tā kā šāds nolīgums ievērojami palīdzētu uzlabot vispārējo stabilitāti šajā reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā visaptverošam juridiski saistošam normalizācijas nolīgumam starp Serbiju un Kosovu ir izšķirīga nozīme abu valstu virzībā uz Eiropas Savienību; tā kā šāds nolīgums ievērojami palīdzētu uzlabot vispārējo stabilitāti šajā reģionā;

| E. | tā kā Kosovai nav piešķirta vīzu režīma liberalizācija, lai gan kopš 2018. gada ir izpildīti visi kritēriji; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kosovai nav piešķirta vīzu režīma liberalizācija, lai gan kopš 2018. gada ir izpildīti visi kritēriji;

| F. | tā kā Kosova ir guvusi būtiskus panākumus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību, |
| --- | --- |

F.

tā kā Kosova ir guvusi būtiskus panākumus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību,

| G. | tā kā Eiropas Savienība ir Kosovas lielākā tirdzniecības partnere, 2020. gadā veidojot 33 % no kopējā eksporta un 50 % no kopējā importa; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienība ir Kosovas lielākā tirdzniecības partnere, 2020. gadā veidojot 33 % no kopējā eksporta un 50 % no kopējā importa;

| H. | tā kā ES joprojām ir Kosovas galvenā stratēģiskā partnere un tā atbalsta Kosovas apņemšanos virzīties uz integrāciju Eiropas Savienībā, jo īpaši izmantojot IPA III, ekonomikas plānu Rietumbalkāniem un makrofinansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES joprojām ir Kosovas galvenā stratēģiskā partnere un tā atbalsta Kosovas apņemšanos virzīties uz integrāciju Eiropas Savienībā, jo īpaši izmantojot IPA III, ekonomikas plānu Rietumbalkāniem un makrofinansiālo palīdzību;

| I. | tā kā ES ir lielākā finansiālā atbalsta sniedzēja Kosovai un tā kā Kosova gūst labumu no IPA pirmspievienošanās palīdzības, 2007.–2020. gadā kopumā saņemot 1,21 miljonu EUR; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir lielākā finansiālā atbalsta sniedzēja Kosovai un tā kā Kosova gūst labumu no IPA pirmspievienošanās palīdzības, 2007.–2020. gadā kopumā saņemot 1,21 miljonu EUR;

| J. | tā kā Komisija IPA II ietvaros apstiprināja paketi 70 miljonu EUR vērtībā, lai palīdzētu finansēt Rietumbalkānu valstu piekļuvi ES dalībvalstu iepirktām Covid-19 vakcīnām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija IPA II ietvaros apstiprināja paketi 70 miljonu EUR vērtībā, lai palīdzētu finansēt Rietumbalkānu valstu piekļuvi ES dalībvalstu iepirktām Covid-19 vakcīnām;

| K. | tā kā palīdzība IPA III ietvaros ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un paredz modulēt un apturēt palīdzību, ja demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā notiek regress, |
| --- | --- |

K.

tā kā palīdzība IPA III ietvaros ir balstīta uz stingriem nosacījumiem un paredz modulēt un apturēt palīdzību, ja demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā notiek regress,

Apņemšanās saistībā ar paplašināšanos

| 1. | atzinīgi vērtē Kosovas nepārtraukto apņēmību turpināt ar ES saistītās reformas, pārliecinošo vienprātību politisko partiju vidū un lielo sabiedrības atbalstu attiecībā uz Eiropas integrāciju un Eiropas identitātes pieņemšanu; norāda uz valdības pārliecinošo balsu vairākumu Kosovas parlamentā pēc vispārējām vēlēšanām un aicina valdību izmantot tās stabilo vairākumu, lai steidzami virzītu vajadzīgās reformas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina ES dalībvalstis paplašināšanos noteikt par prioritāti un nodrošināt apsolītos ieguvumus, tiklīdz būs izpildīti nosacījumi, kā arī uzlabot informācijas apmaiņu par paplašināšanos ar ES iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē pieaugušo politisko stabilitāti un valdības stingro apņēmību turpināt virzību uz Eiropu Savienību, kā to apliecina II Eiropas reformu programmas rīcības plāna un valsts programmas Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanai 2022.–2026. gadā pieņemšana; uzsver, ka ir jāstiprina administratīvās spējas un jāizveido saskaņota koordinācijas struktūra Kosovas iestādēs to efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē 2021. gada 14. februāra priekštermiņa parlamenta vēlēšanu un 2021. gada 17. oktobra un 14. novembra pašvaldību vēlēšanu miermīlīgo un sakārtoto norisi; tomēr pauž nožēlu par kandidējošo sieviešu zemo pārstāvību vēlēšanās un ierobežoto politisko konkurenci un izvēles un vārda brīvību Kosovas serbu apdzīvotajās pašvaldībās, kā norādīts ES vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Kosovas Asambleja 2021. gada 13. aprīlī izveidoja ad hoc komisiju vēlēšanu reformas jautājumos; aicina Kosovu nekavējoties novērst ieilgušos trūkumus vēlēšanu procesā, jo īpaši attiecībā uz kampaņu noteikumiem, pilsoņu balsošanu ārvalstīs un vēlētāju sarakstu precizitāti; pauž nožēlu par to, ka daudzi no iepriekšējo ES vēlēšanu novērošanas misiju kopš 2013. gada sniegtajiem ieteikumiem joprojām nav ņemti vērā, un uzsver, ka šīm jau sen novēlotajām reformām ir vajadzīga politisko partiju un pilsoniskās sabiedrības stingra politiskā apņēmība un jēgpilna iesaiste; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Padome nav nodrošinājusi Kosovai bezvīzu režīmu; pauž pilnīgu solidaritāti un atbalstu šīs valsts iedzīvotājiem; atkārtoti aicina dalībvalstis Padomē steidzami pieņemt bezvīzu režīmu Kosovas pilsoņiem, jo Kosova joprojām ir vienīgā Rietumbalkānu valsts, kurai nav piemērots vīzu liberalizācijas režīms, neraugoties uz to, ka tā kopš 2018. gada jūlija ir izpildījusi visus kritērijus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka vīzu režīma liberalizācijas trūkums kavē ES programmu īstenošanu un tieši ietekmē Kosovas pilsoņus, vienlaikus iedrošinot noziedzīgo tīklu darbību; norāda, ka turpmāka kavēšanās apdraud ES uzticamību un partneres, uz kuru var paļauties, un nopietnas ģeopolitiskas dalībnieces reputāciju un tādējādi varētu ietekmēt arī Kosovas un Serbijas dialogu; uzsver vīzu režīma liberalizācijas potenciālu tuvināt Kosovu ES, atvieglojot ceļošanu, apmaiņu kultūras un izglītības jomā, kā arī uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pilnībā atbalsta Kosovas pieteikumu dalībai Eiropas Padomē un aicina visas ES dalībvalstis atbalstīt šo Kosovas pieteikumu, kā arī tās pieteikumus pievienoties citām starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda arī uz Kosovas nodomu 2022. gadā pieteikties dalībai Eiropas Savienībā, lai iegūtu kandidātvalsts statusu, taču uzsver, ka nevienai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij nav pieejama paātrināta procedūra, un atgādina, ka visas valstis, kas vēlas kļūt par dalībvalstīm, tiks vērtētas pēc to nopelniem kritēriju kopuma izpildē, īstenošanā un ievērošanā un kopējo Eiropas vērtību ievērošanā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka progress attiecību normalizēšanā ar Serbiju, pamatojoties uz savstarpēju atzīšanu, ir obligāts priekšnoteikums, lai abas valstis varētu virzīties uz priekšu ceļā uz Eiropas Savienību; atzīst, ka Kosova ir pilnībā apņēmusies panākt progresu sarunās ar Serbiju par joprojām problemātisko jautājumu atrisināšanu savstarpēji izdevīgā veidā, un mudina Kosovas iestādes pārorientēt savus centienus uz Prištinas un Belgradas dialoga procesa paātrināšanu un īstenošanu un neradīt vēl vienu vilšanās avotu saviem iedzīvotājiem, priekšlaicīgi piesakoties dalībai ES; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Kosovas neatkarība ir neatgriezeniska; atzinīgi vērtē to, ka Izraēla atzina Kosovu 2020. gada 4. septembrī; tomēr pauž nožēlu par to, ka piecas ES dalībvalstis vēl nav atzinušas Kosovu, un atkārtoti aicina tās to nekavējoties darīt un no jauna apstiprināt Kosovas ES perspektīvu; norāda, ka ES Kosovai ir lielākā līdzekļu devēja, tirdzniecības partnere un investore; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka Krievijas iebrukums Ukrainā rada milzīgas bažas Rietumbalkānu valstu, jo īpaši Kosovas, iedzīvotājiem; atzinīgi vērtē to, ka Kosovas Asambleja pieņēma rezolūciju, kurā stingri nosodīta Krievijas Federācijas militārā agresija un iebrukums Ukrainā, un to, ka Kosova nekavējoties pievienojās ES sankcijām pret Krieviju, kā arī Kosovas pausto spēcīgo solidaritāti ar Ukrainu, tādējādi ļaujot Kosovu uzskatīt par ļoti uzticamu partneri, kas ir dziļi iesakņojusies Eiropas un transatlantiskajā aliansē; atzinīgi vērtē Kosovas gatavību uzņemt Ukrainas bēgļus un viņu atbalsta pasākumu pieņemšanu, tostarp programmas “Žurnālistu rezidence” īstenošanu, kas ļauj Ukrainas žurnālistiem dzīvot un strādāt Kosovā; ar atvieglojumu norāda, ka pēdējā laikā nav ziņots par nopietniem draudiem Kosovas drošībai un teritoriālajai integritātei; uzsver, ka sekmīga ziemeļu daļas integrācija un turpmāki centieni uzlabot Kosovas serbu ikdienas dzīvi var būtiski veicināt vispārējo stabilitāti un drošības situāciju šajā valstī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka 2022. gada 23. un 24. jūnija Eiropadomes sanāksmē Ukrainai un Moldovai tika piešķirts ES kandidātvalsts statuss; tomēr atgādina –– lai ES paplašināšanās process būtu uzticams, ir jāsaglabā ilgtermiņa saistības attiecībā uz visām sešām Rietumbalkānu valstīm, tostarp Kosovu, un ka to paralēlajai virzībai ir jāturpinās, pamatojoties uz nopelniem, politisko saskaņotību, solidaritāti starptautiskajās lietās un saskaņotām saistībām; prasa panākt lielāku dinamiku paplašināšanās procesā; |
| --- | --- |

13.

Demokrātija un tiesiskums

| 14. | atzinīgi vērtē pastiprinātos centienus apkarot korupciju, tostarp pieņemot tiesiskuma stratēģiju un rīcības plānu 2021.–2026. gadam, un uzsver, ka īpaši būtiska nozīme ir īstenošanai; atzinīgi vērtē to, ka Kosova 2021. gadā ir pakāpusies par 17 vietām Transparency International korupcijas uztveres indeksā; mudina Kosovu turpināt uzlabot sasniegumus cīņā pret augsta līmeņa korupciju un organizēto noziedzību un pilnībā izpētīt visas iespējamās saiknes ar politisko varu; aicina Kosovas iestādes turpināt stiprināt organizētās noziedzības lietu, tostarp cilvēku tirdzniecības un narkotiku kontrabandas lietu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanas saistībā ar tām veikšanu, kā arī aktīvāk apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē Kosovas centienus apkarot terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu un repatriēt un integrēt ārvalstu kaujiniekus; mudina Kosovu pieņemt jaunu stratēģiju vardarbīga ekstrēmisma un pie terorisma novedoša radikālisma novēršanai, paturot prātā, ka iepriekšējās stratēģijas īstenošana saskārās ar iestāžu koordinācijas un finanšu instrumentu trūkumu; prasa īstenot aktīvu reģionālo sadarbību, apkarojot iespējamas teroristu darbības un apturot finanšu plūsmas, kas paredzētas teroristu finansēšanai, kā arī uzlabot koordināciju un informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem Kosovas Republikas un ES drošības dienestiem un aģentūrām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par to, ka tiesu sistēma joprojām ir neefektīva un neaizsargāta pret politisku iejaukšanos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē priekšlikumus par prokuratūras sistēmas reformu un uzsver, ka to īstenošanā būtu pilnībā jāņem vērā Venēcijas komisijas atzinums; uzsver, ka tas ir ārkārtīgi būtiski, lai nodrošinātu neatgriezenisku politisko neatkarību un tiesu sistēmas integritāti un uzlabotu Kosovas tiesu sistēmas pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina Kosovu pastiprināt centienus, lai palielinātu tiesībaizsardzības iestāžu spējas, panāktu aktīvu deklarēšanu un konfiscētu noziedzīgi iegūtus līdzekļus; šajā sakarībā norāda uz priekšlikumu izveidot jaunu aģentūru līdzekļu konfiskācijai civiltiesiskā kārtībā un atkārtoti norāda, ka pirms tiesību aktu pieņemšanas ir pilnībā jāņem vērā Venēcijas komisijas atzinums; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pieņem zināšanai valdības plānus par tiesnešu un prokuroru pārbaudi un uzsver Venēcijas komisijas atzinuma nozīmi; uzsver, ka minētā pārbaude jāizmanto kā galējais līdzeklis, un uzstāj, ka nedrīkst ignorēt ES un ASV iebildumus, kas skar tiesu sistēmas iespējamu paralīzi; stingri mudina Kosovas iestādes pilnībā izmantot jau esošos mehānismus un instrumentus, lai nekavējoties uzlabotu valsts tiesu sistēmas neatkarību, profesionalitāti, efektivitāti un integritāti; atzinīgi vērtē Kosovas iestāžu šajā jomā īstenoto sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz ES atkārtotajiem aicinājumiem nodrošināt taisnīgu, pārredzamu un uz nopelniem balstītu valsts virsprokurora izraudzīšanu, Kosovas Prokuroru padome izraudzīšanas procesā šos principus ir ignorējusi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē centienus depolitizēt un profesionalizēt Kosovas civildienestu un valsts pārvaldi un aicina Kosovu progresīvā un samērīgā veidā paātrināt valsts pārvaldes un valsts finanšu sistēmas reformas; atkārtoti uzsver, cik svarīga ir stabila, depolitizēta un uz iedzīvotājiem orientēta valsts pārvalde, kas iecelta, izmantojot uz konkurenci un nopelniem balstītu pārredzamu un taisnīgu procesu; atzinīgi vērtē progresu, kas panākts ES atbalstītā valsts centralizētā sodāmības reģistra izveidē, un aicina Kosovu atrisināt atlikušās problēmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka Kosovas Asambleja ir pieņēmusi jau sen nepieciešamos tiesību aktus par politisko partiju finansēšanu un aktīvu atklāšanu, un prasa šos tiesību aktus stingri īstenot; pauž nožēlu par to, ka politiskās partijas Srpska Lista pārstāvji pastāvīgi boikotē Kosovas Asamblejas vadību un ka deputāti bieži nepiedalās Asamblejas sesijās, kā rezultātā tiek bloķēti daži darba kārtības jautājumi; atzinīgi vērtē to, ka pirmajā lasījumā ir pieņemts jaunais Asamblejas Reglaments, ar ko ievieš finanšu sankcijas pret parlamenta deputātiem, kuri neattaisno savu prombūtni, un prasa nodrošināt tā ātru galīgo pieņemšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izsaka atzinību Kosovas dinamiskajai un konstruktīvajai pilsoniskajai sabiedrībai par tās darbu un apņēmību; mudina valdību izveidot ar pilsonisko sabiedrību uz savstarpēju uzticēšanos un sadarbību balstītas darba attiecības, vienlaikus respektējot tās neatkarību, un nodrošināt tās jēgpilnu līdzdalību attiecīgajos reformu projektos, jo īpaši attiecībā uz svarīgākajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina valdību pienācīgi novērst bažas un īstenot Konstitucionālās tiesas 2016. gada nolēmumu, ar kuru Visoki Dečani klosterim tika piešķirti zemes gabali; pauž bažas par to, ka iestādes joprojām nav īstenojušas šo tiesas nolēmumu, tādējādi apdraudot valdības apņemšanos nodrošināt tiesiskumu un tiesu varas neatkarību, kā arī nodarot kaitējumu valsts starptautiskajai reputācijai; uzsver, ka ir svarīgi īstenot visus Konstitucionālās Tiesas lēmumus; aicina valdību piemērot neselektīvu pieeju tiesiskuma jēdzienam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic Eiropas Tiesiskuma misija Kosovā (EULEX), palīdzot Kosovas iestādēm izveidot noturīgas un neatkarīgas tiesiskuma iestādes; atzinīgi vērtē EULEX pilnvaru pagarināšanu, kā arī neseno pagaidu vienības izvietošanu, lai stiprinātu EULEX nokomplektētās policijas vienības spējas; mudina Kosovu turpināt sadarbību ar EULEX, kā arī ar specializētajām palātām un Specializēto prokuratūru, jo tas ir svarīgs apliecinājums šīs valsts apņēmībai ievērot tiesiskumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē 2020. gada jūlija darba vienošanos starp Kosovas policiju un Eiropolu, kura veidos pamatu ciešākai sadarbībai cīņā pret organizēto noziedzību, terorismu un ekstrēmismu, un aicina Kosovas iestādes pilnībā izmantot šo potenciālu; uzsver, ka Interpols šajā ziņā ir svarīgs instruments cīņā pret organizēto noziedzību; pauž nožēlu par to, ka Kosova vēl nav Interpola locekle, neraugoties uz tās daudzajiem mēģinājumiem tam pievienoties, un prasa Kosovu iekļaut Interpolā, kā arī aicina ES dalībvalstis proaktīvi atbalstīt Kosovas pieteikumu pievienoties šai organizācijai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Komisiju īstenot ieteikumus, kas izklāstīti Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 01/2022, lai nodrošinātu, ka ES finansiālā palīdzība Rietumbalkānos efektīvi veicina tiesiskumu, un jo īpaši mudina izstrādāt pamatnostādnes par IPA III noteikumu piemērošanu modulācijai un stingrāku parlamentāro kontroli pār finanšu līdzekļiem; aicina Komisiju finansējumu ciešāk sasaistīt ar progresu tiesiskuma jomā, palielināt atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un neatkarīgiem medijiem un uzlabot ziņošanu par projektiem un to uzraudzību, kā to atkārtoti prasījis Parlaments; šajā sakarībā aicina labāk koordinēt dažādās tiesiskuma programmas, kuras atbalsta starptautiskie līdzekļu devēji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa ES un Rietumbalkānu valstīm izstrādāt satvaru auglīgai sadarbībai starp Eiropas Prokuratūru (EPPO) un Rietumbalkānu valstīm, lai nodrošinātu, ka EPPO var efektīvi īstenot savas pilnvaras ES līdzekļu, jo īpaši IPA III līdzekļu, jomā; |
| --- | --- |

27.

Pamatbrīvību un cilvēktiesību ievērošana

| 28. | atzīmē, ka Kosovas tiesiskā un institucionālā sistēma kopumā nodrošina cilvēktiesību, minoritāšu tiesību un pamattiesību aizsardzību, taču īpaši liela nozīme ir īstenošanai; aicina Kosovu labāk integrēt izglītības iestādēs bērnus ar invaliditāti; uzsver, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai bērniem ar invaliditāti nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu, ka Kosovas Asambleja nav pirmajā lasījumā pieņēmusi Civilkodeksa projektu, un prasa to pieņemt pēc tā atkārtotas iesniegšanas plenārsēdē, nodrošinot Kosovas iedzīvotājiem tik ļoti vajadzīgo progresu, jo īpaši uzlabojot apstākļus Kosovas sabiedrības visneaizsargātākajiem locekļiem, proti, sievietēm, bērniem un LGBTI+ personām, un pozitīvi ietekmējot Kosovas ekonomisko attīstību; pauž atbalstu viendzimuma partnerattiecību iekļaušanai tiesību aktos saskaņā ar Kosovas konstitūciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas, ka, lai gan tiesību aktu un politikas ziņā attiecībā uz LGBTI+ personām ir vērojams progress, to īstenošana ir nepietiekama; nosoda visus pret LGBTI+ kopienu vērstos diskriminējošos un pazemojošos izteikumus, tostarp no dažu augsta līmeņa politiķu puses; šajā sakarībā aicina Kosovas līderus vairāk publiski veicināt visu Kosovas iedzīvotāju, tostarp LGBTI+ personu, pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu par to, ka iniciatīvas iesaistīt serbu kopienu Kosovas politiskajās, sociālajās un ekonomiskajās struktūrās ir ļoti ierobežotas; aicina Kosovas valdību un Kosovas serbu pārstāvjus pildīt savu solījumu iesaistīties iekšējā dialogā un patiesi sadarboties ar neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām serbu kopienās, jo īpaši valsts ziemeļos, lai tās sekmīgi integrētu; aicina ES turpināt veicināt un atbalstīt starpkopienu programmas; atzinīgi vērtē Kosovas iestāžu centienus apkarot rasismu un novērst incidentus starp etniskajām grupām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkārtoti uzsver, ka ir īpaši būtiski Kosovā institucionalizēt oficiālo valodu apguvi un nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem un informācijai oficiālajās valodās; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Balkānu studiju nodaļas izveidi Prištinas Universitātē un lēmumu atvērt valodu centru Kosovas oficiālo valodu apguvei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti prasa vairāk iekļaut un aizsargāt minoritātēm piederošas personas, tai skaitā romu, aškali, ēģiptiešu, bosniešu, turku un goranu kopienas, kā arī personas ar invaliditāti un pārvietotās personas, nodrošinot tām piekļuvi pienācīgai veselības aprūpei, sociālajai aizsardzībai, izglītībai, tiesu iestādēm, mājokļiem, nodarbinātības iespējām un citiem sociālajiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī politisko un sociālo lēmumu pieņemšanai, vienlaikus ar sistēmisku institucionālo pieeju efektīvi novēršot intersekcionālas diskriminācijas veidus, ar ko šīs grupas saskaras; mudina pielikt lielākas pūles cīņā pret antičigānismu; mudina valdību paātrināt darbu pie jaunas stratēģijas un rīcības plāna 2021.–2026. gadam romu, aškali un ēģiptiešu kopienu iekļautībai Kosovā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa steidzami pārskatīt vidusskolas mācību grāmatas, kurās tiek sniegta maldinoša informācija un izmantota diskriminējoša valoda un apraksti attiecībā uz etniskajām minoritātēm, seksuālajām minoritātēm un sievietēm; mudina pārvaldes iestādes īstenot ES atbalstīto iniciatīvu “Eiropas Savienības atbalsts pamatizglītībai un vidējai izglītībai”, kurš tika uzsākts 2021. gada beigās un kura mērķis ir atjaunināt šīs mācību grāmatas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzteic Kosovu par reliģisko kopienu mierīgu līdzāspastāvēšanu un prasa tai pastiprināt centienus nodrošināt minoritāšu grupām vienlīdzīgas iespējas, pienācīgu pārstāvību politiskajā un kultūras dzīvē un aizsargāt un popularizēt tās nacionālo un reliģisko minoritāšu kultūras mantojumu, valodas un tradīcijas; atzinīgi vērtē Kosovas valdības iniciatīvu iekšējā dialoga ietvaros regulāri apspriesties un tikties ar visām kopienām, kas dzīvo Kosovā, un to, ka ir izveidots jauns valdības amats, proti, premjerministra vietnieks minoritāšu un cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst, ka Kosovas konstitūcija ir ļoti progresīva minoritāšu tiesību ziņā; šajā sakarībā norāda, ka lūgumraksts, kuru iesniedza gandrīz 500 cilvēki, kas vēsturiski paši sevi identificē kā bulgārus, un kurš tika reģistrēts Kosovas Asamblejā 2018. gada maijā, joprojām nav izskatīts, un iesaka minētās tiesības nostiprināt tiesību aktos un nodrošināt praksē; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka mediju brīvība ir viens no demokrātijas galvenajiem pīlāriem un ka žurnālisti ir jāaizsargā no politiskā spiediena; nosoda politisko spiedienu, kam viņi bieži tiek pakļauti, kā arī stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību izmantošanu, lai viņus iebiedētu, kas arī noved pie pašcenzūras; uzsver, ka neslavas celšana pret žurnālistiem ir nepieņemama; brīdina neizmantot nekādus izteikumus, kas stigmatizē medijus, jo īpaši no amatpersonu un sabiedrībā zināmu cilvēku puses, kuriem būtu jārāda piemērs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka mediju vide pēdējos gados ir izkropļota, jo plaša mēroga investīciju rezultātā ir palielinājusies privātā sektora ietekme uz lielākajiem medijiem, un ka tiešsaistes medijus bieži izmanto komerciālai un politiskai šantāžai; atkārtoti norāda, ka ir jāgarantē mediju pārredzamība, tostarp attiecībā uz mediju īpašumtiesībām; atzinīgi vērtē to, ka sabiedriskās raidorganizācijas RTK jaunā padome ir iecelta pārredzamā un uz nopelniem balstītā procesā; prasa rast ilgtspējīgu risinājumu, lai nodrošinātu RTK redakcionālo neatkarību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž dziļas bažas par vardarbības ģimenē un ar dzimumu saistītas vardarbības, kā arī vardarbības pret bērniem joprojām augsto līmeni un lielo feminicīda gadījumu skaitu Kosovā un par to, ka tiesu iestādes nepietiekami efektīvi sauc pie atbildības par feminicīda un ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumiem; prasa efektīvi īstenot valsts stratēģiju pret vardarbību ģimenē un ar dzimumu saistītu vardarbību; uzsver, ka izglītībai ir būtiska nozīme cīņā pret diskrimināciju dzimuma dēļ; uzsver nepieciešamību nodrošināt aizsardzības, profilakses un iztiesāšanas sistēmas pienācīgu darbību attiecībā uz jebkādiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem, tostarp palielinot tādu tiesībaizsardzības darbinieku un tiesnešu skaitu, kuri pārzina dzimumsensitīvus jautājumus, sniedzot atbalstu sieviešu patversmēm un juridisko palīdzību cietušajiem, kā arī īstenojot sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta valsts stratēģija par aizsardzību pret vardarbību ģimenē un vardarbību pret sievietēm un likumprojekts par kompensācijām noziegumos cietušajiem un pārskatīta bezmaksas juridiskā palīdzība, kas tiek garantēta personām, kuras cietušas no vardarbības ģimenē, ar dzimumu saistītas vardarbības un seksuālas vardarbības; atzinīgi vērtē Kosovas centienus uzlabot vispārējo koordināciju dzimumu līdztiesības jomā, tomēr prasa Kosovai panākt turpmāku progresu dzimumu līdztiesības sasniegšanā un sieviešu tiesību veicināšanā, tostarp par prioritāti nosakot integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un ciešāku sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar sieviešu organizācijām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž lielu satraukumu par to, ka ES kandidātvalstis Rietumbalkānos sevišķi smagi cieš no Krievijas un Ķīnas darbībām, kas izpaužas kā ārvalstu iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas; pauž satraukumu par to, ka Ungārija un Serbija palīdz Ķīnai un Krievijai sasniegt to ģeopolitiskos mērķus; jo īpaši nosoda Krievijas valstij piederošā un serbu valodā raidošā medija Sputnik Serbia ilgstošās dezinformācijas kampaņas, regulāri izplatot maldinošu informāciju, lai radītu etnisko spriedzi, deleģitimizētu Kosovas valsts statusu, destabilizētu valsts pārvaldību un vājinātu Kosovas attiecības ar ES; |
| --- | --- |

41.

| 42. | iesaka sākt dialogus ar Rietumbalkānu pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, lai šajā reģionā koordinētu dezinformācijas apkarošanas centienus, uzsvaru liekot uz pētniecību un analīzi, kā arī reģionālās zinātības iekļaušanu; aicina Komisiju attīstīt infrastruktūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pierādījumos balstītu reaģēšanu gan uz īstermiņa, gan ilgtermiņa dezinformācijas apdraudējumu Rietumbalkānos; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) rīkoties proaktīvāk un vērst uzmanību uz ES uzticamības nostiprināšanu reģionā, nevis tās aizstāvēšanu, kā arī koncentrēties uz EĀDD Stratēģiskās komunikācijas darba grupas (StratCom) īstenotās uzraudzības paplašināšanu, lai īpaši pievērstos pārrobežu dezinformācijas draudiem no Rietumbalkānu valstīm un to kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ņemot vērā iepriekš minēto, prasa ES nekavējoties pastiprināt atbalstu Kosovai un sadarbību ar to, lai novērstu dezinformāciju un apkarotu ļaunprātīgas hibrīddarbības, ar kurām tiek mēģināts vājināt ES perspektīvu šajā reģionā un kuras jo īpaši īsteno Krievija un Ķīna; |
| --- | --- |

43.

Izlīgums un labas kaimiņattiecības

| 44. | atzinīgi vērtē Kosovas aktīvo līdzdalību reģionālās sadarbības mehānismos, tai skaitā kopējā reģionālajā tirgū (KRT) un zaļajā programmā Rietumbalkāniem; atzinīgi vērtē dažādos divpusējās sadarbības nolīgumus starp Kosovu un Ziemeļmaķedoniju un Albāniju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē sešu Rietumbalkānu valstu sadarbību KRT ietvaros; norāda, ka KRT veido integrētu tirgu ar 18 miljoniem cilvēku un ka tas ir ļoti konkurētspējīgs; aicina Kosovas valdību konstruktīvi iesaistīties KRT ceļveža īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz nenoslēgtajām sarunām par četriem nolīgumiem mobilitātes un diplomu atzīšanas jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka jebkurai reģionālai ekonomiskajai sadarbībai Rietumbalkānos vajadzētu būt iekļaujošai un pieņemamai visām sešām valstīm, izveidojot vienlīdzīgu sadarbību un vienlaikus stiprinot turpmāku tiesību aktu saskaņošanu ar ES standartiem un acquis; šajā sakarībā pauž piesardzīgu viedokli par Atvērto Balkānu iniciatīvu, kas neaptver visas sešas valstis, un pauž pārliecību, ka tai vajadzētu būt balstītai uz ES noteikumiem un jārada tikai pozitīva ietekme uz ES integrācijas procesu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkārtoti pauž nepārprotamu atbalstu ES veicinātajam Belgradas un Prištinas dialogam un pauž atzinību par darbu, ko veic ES īpašais pārstāvis Belgradas un Prištinas dialogā Miroslav Lajčák; atkārtoti uzsver, cik būtiska ir gan Serbijas, gan Kosovas iestāžu konstruktīva iesaistīšanās, lai panāktu visaptverošu juridiski saistošu normalizācijas nolīgumu, kura pamatā ir savstarpēja atzīšana un kuram ir izšķirīga nozīme, lai abas valstis spētu virzīties uz dalību Eiropas Savienībā, un kurš veicinās stabilitāti un labklājību reģionā; sagaida, ka ES efektīvāk darbosies kā vidutāja starp pusēm, lai pārvarētu pašreizējo strupceļu, un aicina godprātīgi un savlaicīgi ievērot un pilnībā īstenot visus iepriekšējos Belgradas un Prištinas nolīgumus, tostarp nolīgumu par Serbu vairākuma pašvaldību asociāciju/kopienu, kas ir svarīga daļa pilnīgas normalizācijas procesā, lai apmierinātu serbu kopienas vajadzības, taču nedrīkst apdraudēt Kosovas iestāžu darbību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina EĀDD izveidot mehānismu visu līdz šim noslēgto nolīgumu īstenošanas uzraudzībai un kontrolei un periodiski sniegt ziņojumus Eiropas Parlamentam par situāciju konkrētajā brīdī; aicina ES rīcībspēkus atbalstīt Kosovas iestādes, tostarp nodrošinot konkrētas drošības garantijas un sociālekonomiskās integrācijas iespējas, saskaņā ar Kosovas konstitūciju savstarpējas vienošanās ietvaros strādājot pie Serbu vairākuma pašvaldību asociācijas/kopienas izveides; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prasa Kosovas pārstāvjiem aktīvi, konstruktīvi un patiesāk iesaistīties ES veicinātajā dialogā, ko vada ES īpašais pārstāvis, tiecoties uz visaptverošu, noturīgu un juridiski saistošu nolīgumu saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; atkārtoti aicina uzlabot dialoga procesa kvalitāti, to panākot ar sieviešu līdzdalību, tostarp sarunu grupā, lielāku pārredzamību sabiedrībai un jēgpilnu pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkārtoti pauž nožēlu, ka Mitrovicas tilts vēl nav atvērts visai satiksmei, lai gan tā atjaunošanas darbi ir pabeigti; uzsver, ka tilta atkalatvēršana ir ārkārtīgi būtiska, lai iedzīvotāji varētu brīvi pārvietoties un lai pārvarētu kopienu šķelšanos un veicinātu izlīguma procesu; aicina Komisiju pastiprināt centienus pabeigt un pilnībā īstenot šo ES finansēto projektu; aicina Serbijas un Kosovas iestādes veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus starp vietējām kopienām, lai stiprinātu dialogu, tostarp nevalstiskā līmenī; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž nožēlu par Kosovas valdības lēmumu noraidīt starptautisko vidutāju priekšlikumu, kas ļautu savākt balsstiesīgo vēlētāju biļetenus, lai viņi varētu balsot Kosovas teritorijā 2022. gada 3. aprīļa Serbijas vēlēšanās, kā tas tika darīts līdz šim, tādējādi apdraudot valdības apņemšanos aizsargāt visu iedzīvotāju, tostarp minoritāšu grupu pārstāvju, pilsoniskās un politiskās tiesības; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina gan Serbiju, gan Kosovu pastiprināt centienus un rast risinājumus problēmām saistībā ar pazudušām personām un saukšanu pie atbildības par kara noziegumiem, kā arī nodrošināt piekļuvi attiecīgajām vietām, kur atrastas bezvēsts pazudušo personu mirstīgās atliekas; aicina Kosovas valdību pievērsties šiem jautājumiem arī Belgradas un Prištinas dialoga ietvaros un izveidot sadarbību starp Kosovu un Serbiju; uzsver, ka prioritātei vajadzētu būt īpašas pēckara noziegumu tiesas izveidei un sadarbībai ar to; pauž dziļu līdzjūtību pazudušo personu ģimenēm un mudina valdību pievērst īpašu uzmanību to informēšanai un izmantot sensitīvāku pieeju saziņai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž nožēlu par destabilizācijas darbībām uz robežas Kosovas ziemeļos 2021. gada septembrī; stingri nosoda Serbijas paustos militāros draudus un aicina Kosovu un Serbiju visus jautājumus risināt ar dialoga starpniecību; pauž nožēlu par vairākiem gadījumiem, kad amatpersonām ir tikusi liegta ieceļošana Kosovas vai Serbijas teritorijā; aicina abas puses pret visiem apmeklējumiem attiekties tā, lai tiktu veicināts normalizācijas process; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atgādina, ka ir jāatver Dienvidslāvijas slepenā dienesta (UDBA) un Dienvidslāvijas Tautas Armijas slepenā dienesta (KOS) arhīvi visā reģionā, lai rūpīgi izmeklētu komunistiskā perioda noziegumus un noziedzīgo organizāciju darbību un risinātu ar to saistītos jautājumus; norāda, ka pārredzama rīcība attiecībā uz pagātni ir solis ceļā uz turpmāku demokratizāciju, pārskatatbildību un iestāžu stiprināšanu Rietumbalkānu reģionā kopumā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkārtoti pauž atbalstu iniciatīvai izveidot Reģionālo komisiju faktu noskaidrošanai par bijušās Dienvidslāvijas teritorijā veiktajiem kara noziegumiem un citiem smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem (RECOM); uzsver Jauniešu reģionālās sadarbības biroja (RYCO) veiktā darba nozīmīgumu un atzinīgi vērtē Kosovas aktīvo līdzdalību; atzinīgi vērtē to, ka nesen ir veiksmīgi uzsākta RYCO programma divpusējai apmaiņai starp skolām Rietumbalkānos; atkārtoti norāda, ka ir aktīvāk jāvēršas pie jauniešiem ziemeļu pašvaldībās un viņi jāintegrē valsts sociālekonomiskajās struktūrās; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka Kosova un Serbija ir pieņēmušas ceļvedi enerģētikas nolīgumu īstenošanai, kas ir svarīgs solis ES veicinātajā dialogā, lai panāktu konkrētus rezultātus visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 1. jūlijā visā Rietumbalkānu reģionā, tostarp Kosovā, sāka atcelt viesabonēšanu, tādējādi uzlabojot savienojamību un sniedzot taustāmus un konkrētus ieguvumus reģiona iedzīvotājiem un uzņēmumiem; mudina Padomi un Komisiju sadarboties ar Rietumbalkānu valstu iestādēm, lai izveidotu zonu bez viesabonēšanas starp Rietumbalkāniem un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē iniciatīvas kultūras un jaunatnes jomā, piemēram, ikgadējo pārrobežu mākslas festivālu “Mirëdita, Dobar dan!”, ar kuru tiek popularizēta mākslinieku un aktīvistu sadarbība Kosovā un Serbijā; mudina Kosovas un Serbijas iestādes, tostarp vietējā līmenī, turpināt izmantot šādas pozitīvas iniciatīvas un kultūras mantojumu kā līdzekli dažādu kopienu vienošanai; mudina izveidot daudznacionālu un daudzvalodu sabiedrisko raidorganizāciju, kas, sekojot ARTE piemēram, veicinātu mieru un izlīgumu starp Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prasa ES vēl vairāk stiprināt sadarbību ārpolitikas un drošības jomā, publisko diplomātiju un starptautiskās partnerības nolūkā panākt progresu izlīguma jomā; atzinīgi vērtē ES sabiedroto atjaunināto apņemšanos, jo īpaši ASV, Apvienotās Karalistes un Vācijas īpašo sūtņu Rietumbalkānos iecelšanu; prasa viņiem cieši sadarboties un koordinēt darbību ar ES sūtni, lai palielinātu ietekmi un sniegtu saskaņotas konsultācijas un atbalstu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzīst Starptautisko spēku Kosovā (KFOR) un iesaistīto valstu būtisko devumu drošas un stabilas vides visiem Kosovas iedzīvotājiem izveidē un uzturēšanā un Rietumbalkānu eiroatlantiskās integrācijas veicināšanā; atgādina, ka KFOR, kas nodrošina konsultācijas, apmācību un spēju veidošanu, ir būtiska nozīme Kosovas drošības spēku turpmākajā attīstībā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju un ES biroju Kosovā pielikt lielākas pūles, lai uzlabotu ciešākas ES un Kosovas partnerības pamanāmību un popularizētu šīs partnerības nozīmi, ar to saistītos centienus un tās sniegtos ieguvumus; |
| --- | --- |

61.

Sociālekonomiskās reformas

| 62. | atzinīgi vērtē Kosovas ekonomiskās izaugsmes pozitīvo attīstību; atzinīgi vērtē to, ka Kosova gūs labumu arī no ES digitālā vienotā tirgus, ņemot vērā digitalizācijas ievērojamo potenciālu Kosovas ekonomikas attīstībā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē valdības veiktos pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot ēnu ekonomiku; tomēr pauž nožēlu par to, ka Kosovas plašā mēroga ēnu ekonomika joprojām kavē tās privātā sektora attīstību; norāda, ka ir izstrādāta stratēģija un attiecīgs rīcības plāns ēnu ekonomikas cēloņu novēršanai, taču prasa šo stratēģiju un plānu īstenot efektīvāk; norāda, ka personīgie naudas pārvedumi veido ievērojamu Kosovas IKP procentuālo daļu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pauž atzinību Kosovai par tās sekmīgi īstenoto Covid-19 pandēmijas pārvaldību, tostarp vakcinācijas procesu; atzinīgi vērtē to, ka Kosova ir iegādājusies vienīgi ES, Apvienotās Karalistes un ASV ražotas un sertificētas Covid-19 vakcīnas un ka turpinās darbs, lai Kosova varētu pretendēt uz Eiropas digitālo Covid sertifikātu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzinīgi vērtē valdības veiktos ārkārtas pasākumus un 25 000 jaunu darbvietu radīšanu, izmantojot atveseļošanas pasākumu kopumu; tomēr uzsver, ka palīdzība pandēmijas visvairāk skartajām grupām bija ierobežota; mudina Kosovu sniegt mērķtiecīgu ar pandēmiju saistītu pagaidu fiskālo atbalstu neaizsargātām mājsaimniecībām un uzņēmumiem; uzsver, ka atveseļošanās pēc pandēmijas lielā mērā būs atkarīga no iestāžu spējas risināt strukturālās problēmas un no ekonomikas atbalsta pasākumu kopuma efektīvas īstenošanas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē Covid-19 makrofinansiālās palīdzības paketes izmaksu, kuras mērķis ir mazināt pandēmijas ietekmi uz ekonomiku un saglabāt makroekonomisko stabilitāti, kā arī 14,2 miljardu EUR mobilizēšanu no IPA III, lai palīdzētu Rietumbalkānu partneriem izpildīt dalībai Eiropas Savienībā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka ekonomikas atveseļošanai un sabiedrības attīstībai joprojām ir svarīgi īstenot gan fundamentālas, gan strukturālas reformas, jo centieni apkarot korupciju, uzlabot tiesiskumu, palielināt pārredzamību un stiprināt iestādes un sociālo dialogu arī palīdzēs piesaistīt valstij ārvalstu tiešās investīcijas; aicina Kosovu turpināt saskaņot savus tiesību aktus ar ES acquis vienotā tirgus jomā un aicina Kosovas iestādes un Komisiju turpināt atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, lai attīstītu spēcīgāku un noturīgāku ekonomiku; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka nepietiekama un nestabila elektroenerģijas piegāde ir viens no Kosovas konkurētspējas ierobežojumiem un ka energoapgādes drošības trūkums rada ievērojamas izmaksas uzņēmumiem un ir būtisks šķērslis kvalitatīvu ārvalstu tiešo investīciju piesaistīšanai; mudina Kosovu pastiprināt centienus izmantot energoefektivitātes potenciālu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina iestādes turpināt centienus veikt izglītības sistēmas reformu tādā veidā, lai izglītojamajiem nodrošinātu darba tirgū nepieciešamās prasmes un zināšanas; uzsver nepieciešamību uzlabot izglītības sistēmas kvalitāti un atbilstību, lai palielinātu nodarbinātību un mazinātu prasmju neatbilstību; aicina attiecīgos dalībniekus izglītības un nodarbinātības pasākumu izstrādē un īstenošanā iekļaut pie minoritāšu grupām piederošas personas un nodrošināt vienlīdzīgu un nediskriminējošu valsts izglītību minoritāšu valodās; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina pielikt lielākas pūles iesaistīt sievietes darba tirgū un jo īpaši risināt tādas problēmas kā progresa trūkums sieviešu darba tiesību īstenošanā, dzimtiskā stereotipizēšana, dzimumu līdzsvara trūkums un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības darba tirgū; norāda uz ievērojamām dzimumu atšķirībām attiecībā uz līdzdalību darba tirgū un darba kvalitāti, nepietiekamu rīcību pret seksuālu uzmākšanos darbavietā, diskrimināciju tiesību normās saistībā ar grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un bērnu aprūpes un pirmsskolas izglītības iespēju trūkumu; atzinīgi vērtē to, ka pieaug studentēm STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) mācību priekšmetos piešķirto stipendiju skaits; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pauž bažas par pastāvīgo emigrāciju un demogrāfisko lejupslīdi, kas liedz Kosovai tik ļoti nepieciešamos augsti kvalificētos darbiniekus, tostarp veselības aprūpes darbiniekus, jo šīs parādības negatīvi ietekmē veselības aprūpes sistēmu, un aicina Kosovu ieviest visaptverošus sociālekonomiskus pasākumus, lai risinātu šīs problēmas; atzinīgi vērtē reformu uzsākšanu, lai uzlabotu Kosovas nodarbinātības dienestu spējas, un attiecīgās aktīvā darba tirgus politikas īstenošanu, tostarp kvalifikācijas celšanu un apmācību darbavietā; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt reģionālu stratēģiju, lai novērstu pastāvīgo bezdarbu jauniešu vidū un pieaugošo emigrāciju, risinot problēmas saistībā ar prasmju neatbilstību starp izglītības sistēmu un darba tirgu, uzlabojot mācīšanas kvalitāti un nodrošinot pietiekamu finansējumu aktīva darba tirgus pasākumiem un profesionālās izglītības programmām, kā arī pienācīgus bērnu aprūpes un pirmsskolas izglītības pakalpojumus; mudina paplašināt Eiropas Koledžas stipendiju programmu, iekļaujot tajā arī studentus no Rietumbalkānu valstīm un Eiropas kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver nepieciešamību investēt digitalizācijā, lai mazinātu digitālo plaisu un nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi internetam, tostarp vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām un lauku apvidos dzīvojošiem cilvēkiem; norāda uz Kosovas jauniešu un digitalizācijas lielo potenciālu Kosovas ekonomikas attīstībā; atzinīgi vērtē to, ka Kosovas jauniešiem ir padziļinātas zināšanas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā un ka tādējādi Kosova varētu kļūt par nākamo Eiropas Silīcija ieleju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mudina Kosovu pārkārtot savu lauksaimniecības nozari, lai palielinātu uz vietas saražotās pārtikas apjomu un ierobežotu pirmās nepieciešamības pārtikas preču importu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver nepieciešamību racionalizēt sociālā nodrošinājuma sistēmu un izveidot saskaņotu, taisnīgu un fiskāli ilgtspējīgu kompensāciju sistēmu publiskajā sektorā nodarbinātām personām; atzinīgi vērtē Kosovas valdības nodomu pārskatīt kara veterānu pensiju shēmu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | cieši uzraudzīs vienošanos no 2023. gada nodot notiesātos no Dānijas, lai viņi piespriesto sodu izciestu Kosovas labošanas iestādēs; prasa šīs vienošanās noteikumus un pārvaldību padarīt pilnībā pārredzamu un mudina Kosovas kompetentās iestādes novērst iespējamās atšķirības ieslodzījuma apstākļos starp Dānijas un Kosovas ieslodzītajiem Kosovas ieslodzījuma vietās; |
| --- | --- |

76.

Vide, enerģētika un transports

| 77. | uzsver nepieciešamību risināt klimata pārmaiņu problēmu saskaņā ar ES mērķiem klimata jomā un paātrināt pāreju uz klimatneitrālu, noturīgu, ilgtspējīgu, apritīgu un resursu ziņā efektīvu ekonomiku, jo progress šajās jomās un attiecībā uz saskaņošanu ar ES standartiem joprojām ir neliels; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina valdību sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību paātrināt darbu pie Enerģētikas stratēģijas 2022.–2030. gadam, īpašu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai energoapgādei par pieņemamu cenu, energoefektivitātes paaugstināšanai un turpmākai enerģijas avotu dažādošanai saskaņā ar zaļā kursa programmu un Parīzes nolīgumu; pauž nožēlu par to, ka šīs stratēģijas publicēšana joprojām kavējas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atkārtoti pauž bažas par to, ka lielākā daļa enerģijas Kosovā tiek iegūta no oglēm, un prasa atcelt visas neatbilstīgās subsīdijas oglēm, decentralizēt enerģijas ražošanu un pāriet uz atjaunīgo energoresursu izmantošanu; atzīst, ka Kosovas ziemeļu daļa ir pilnībā jāintegrē valsts norēķinu sistēmā; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mudina Kosovu reformēt un liberalizēt savu enerģijas tirgu, tostarp elektroenerģijas mazumtirdzniecību, lai patērētājiem dotu izvēles iespējas un izbeigtu šajā nozarē pastāvošo monopolu; atzinīgi vērtē jaunas no ES fondiem finansētas centralizētās siltumapgādes iekārtas atklāšanu Gjakovā, kas ir vienīgā šāda iekārta Kosovā, kura darbojas ar biomasu, un kas, kā paredzams, samazinās piesārņojumu šajā apgabalā par vairāk nekā 90 %; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pauž nopietnas bažas par gaisa kvalitāti lielākajā daļā Kosovas pilsētu teritoriju; jo īpaši uzsver, ka pēdējos gados Kosova ir pārsniegusi maksimāli pieļaujamās robežas attiecībā uz gaisa piesārņotājiem, un ka tas nopietni apdraud Kosovas iedzīvotāju veselību; aicina Kosovu ievērot savu valsts emisiju samazināšanas plānu, kas atbilst Rūpniecisko emisiju direktīvas prasībām (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka ir vajadzīga veselīga vide un ūdens resursu un ekosistēmu aizsardzība, īpašu uzmanību pievēršot upēm, lai attīstītu lauksaimniecību un stiprinātu nodrošinātību ar pārtiku un ūdeni; atzinīgi vērtē centienus uzlabot ūdens baseinu apsaimniekošanas kvalitāti un saistīto atļauju izsniegšanu; atzinīgi vērtē Kosovas Augstākās tiesas spriedumu apturēt ūdens izmantošanas atļauju hidroelektrostacijai Šterpcā; prasa apturēt visus dambju projektus aizsargājamās teritorijās, tostarp nākotnes Natura 2000 teritorijās (Emerald); |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver, ka ir jāuzlabo atkritumu apsaimniekošana, jo īpaši atkritumu šķirošana un reciklēšana, kā arī jāievieš aprites ekonomikas pasākumi nolūkā samazināt atkritumu apjomu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atkārtoti aicina īstenot ilgtspējīgu sabiedriskā transporta un mobilitātes politiku un novērst ilgstošus infrastruktūras trūkumus; atzinīgi vērtē plānus modernizēt dzelzceļus, izmantojot Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas aizdevumus un ES dotācijas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem 3,2 miljardu EUR apmērā, un aicina Kosovu to efektīvi izmantot; atzinīgi vērtē to, ka pašlaik tiek gatavoti pieci pamatprojekti enerģētikas, infrastruktūras un tīra ūdens un gaisa jomā, tostarp “Peace Highway” (“Miera automaģistrāles”) posms no Prištinas līdz Merdarei, un tiek gatavotas jaunas investīcijas ūdensapgādē un notekūdeņu attīrīšanā; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atzinīgi vērtē Kosovas policijas sadarbībā ar EULEX veiktos pasākumus, lai visā Kosovā apturētu nelikumīgu mežizstrādi; mudina attiecīgās iestādes un tiesībaizsardzības iestādes valsts ziemeļos un dienvidos pastiprināt sadarbību, lai apkarotu šos un citus noziegumus; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kosovas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  OV L 71, 16.3.2016., 3. lpp.

(2)  OV L 195, 27.7.2017., 3. lpp.

(3)  OV L 197, 4.6.2021., 114. lpp.

(4)  OV L 330, 20.9.2021., 1. lpp.

(5)  OV C 108, 26.3.2021., 877. lpp.

(6)  OV C 362, 8.9.2021., 129. lpp.

(7)  OV C 494, 8.12.2021., 149. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0506.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/130 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/130

---

P9_TA(2022)0286

ES un multilaterālisma aizsardzība

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par ES un multilaterālisma aizsardzību (2020/2114(INI))

(2023/C 47/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība: stiprāka Eiropa — globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ar ko 2016. gada 28. jūnijā nāca klajā Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federika Mogerīni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība: stiprāka Eiropa — globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ar ko 2016. gada 28. jūnijā nāca klajā Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federika Mogerīni,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ES ieguldījuma stiprināšanu uz noteikumiem balstītā multilaterālismā (JOIN(2021)0003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ES ieguldījuma stiprināšanu uz noteikumiem balstītā multilaterālismā (JOIN(2021)0003),

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Jauna ES un ASV programma globālām pārmaiņām” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Jauna ES un ASV programma globālām pārmaiņām” (JOIN(2020)0022),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. jūlija secinājumus par ES prioritātēm Apvienoto Nāciju Organizācijā ANO Ģenerālās asamblejas 76. sesijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. jūlija secinājumus par ES prioritātēm Apvienoto Nāciju Organizācijā ANO Ģenerālās asamblejas 76. sesijā,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu par ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam (JOIN(2020)0005), jo īpaši tā 3. nodaļu par globālas cilvēktiesību un demokrātijas sistēmas veicināšanu un 3.1. apakšnodaļu par multilaterālu sadarbību, ar kuru praksē īstenojama ES apņemšanās veidot spēcīgu un multilaterālu cilvēktiesību sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2020. gada 25. marta kopīgo paziņojumu par ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam (JOIN(2020)0005), jo īpaši tā 3. nodaļu par globālas cilvēktiesību un demokrātijas sistēmas veicināšanu un 3.1. apakšnodaļu par multilaterālu sadarbību, ar kuru praksē īstenojama ES apņemšanās veidot spēcīgu un multilaterālu cilvēktiesību sistēmu,

| — | ņemot vērā politiskās deklarācijas, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars, pārskatīto redakciju, par kuru sarunu vedēju līmenī tika panākta vienošanās 2019. gada 17. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politiskās deklarācijas, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars, pārskatīto redakciju, par kuru sarunu vedēju līmenī tika panākta vienošanās 2019. gada 17. oktobrī,

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību (WPS) 2019.–2024. gadam un 2020. gada 25. novembra ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (GAP III), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību (WPS) 2019.–2024. gadam un 2020. gada 25. novembra ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (GAP III),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. februāra secinājumus par ES prioritātēm ANO cilvēktiesību forumos 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. februāra secinājumus par ES prioritātēm ANO cilvēktiesību forumos 2021. gadā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada ziņojumu “Mūsu kopīgā programma”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2021. gada ziņojumu “Mūsu kopīgā programma”,

| — | ņemot vērā savu 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (1),

| — | ņemot vērā savu 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (2),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 9. jūnija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 75. un 76. sesiju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 9. jūnija ieteikumu Padomei par ANO Ģenerālās asamblejas 75. un 76. sesiju (3),

| — | ņemot vērā 2003. gada 10. decembra ES stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes 2008. gada 17. decembra secinājumus par jaunām Eiropas Savienības darbības līnijām, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 10. decembra ES stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes 2008. gada 17. decembra secinājumus par jaunām Eiropas Savienības darbības līnijām, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu,

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 21. oktobra ieteikumu Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas politiskajām attiecībām un sadarbību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 21. oktobra ieteikumu Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Taivānas politiskajām attiecībām un sadarbību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 24. janvāra secinājumus par to, kā jaunā pakāpē pacelt ANO un ES stratēģisko partnerību miera operāciju un krīžu pārvarēšanas jomā: 2022.–2020. gada prioritātes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 24. janvāra secinājumus par to, kā jaunā pakāpē pacelt ANO un ES stratēģisko partnerību miera operāciju un krīžu pārvarēšanas jomā: 2022.–2020. gada prioritātes,

| — | ņemot vērā Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros 2015. gada 12. decembrī pieņemto Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros 2015. gada 12. decembrī pieņemto Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā rīkoto ceturto Pasaules Sieviešu konferenci, Pekinā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, kā arī ar tām saistītos turpmākos noslēguma dokumentus, ko attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā, 2010. gada 2. martā un 2015. gada 9. martā pieņēma ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5”, “Pekina + 10”, “Pekina + 15” un “Pekina + 20”, par jaunu rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā rīkoto ceturto Pasaules Sieviešu konferenci, Pekinā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, kā arī ar tām saistītos turpmākos noslēguma dokumentus, ko attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā, 2010. gada 2. martā un 2015. gada 9. martā pieņēma ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5”, “Pekina + 10”, “Pekina + 15” un “Pekina + 20”, par jaunu rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas globālo terorisma apkarošanas stratēģiju, kuru Ģenerālā asambleja pieņēma 2006. gada septembrī un kura drīzumā tiks atjaunināta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas globālo terorisma apkarošanas stratēģiju, kuru Ģenerālā asambleja pieņēma 2006. gada septembrī un kura drīzumā tiks atjaunināta,

| — | ņemot vērā ANO Rezolūciju Nr. 1325(2000), ko ANO Drošības padome pieņēma 2000. gada 31. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Rezolūciju Nr. 1325(2000), ko ANO Drošības padome pieņēma 2000. gada 31. oktobrī,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maijā pieņemto rezolūciju Nr. 65/276 par ES līdzdalību ANO darbā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maijā pieņemto rezolūciju Nr. 65/276 par ES līdzdalību ANO darbā,

| — | ņemot vērā četrus ES un ANO kopīgos paziņojumus ANO Ģenerālajā asamblejā 2018. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā četrus ES un ANO kopīgos paziņojumus ANO Ģenerālajā asamblejā 2018. gada septembrī,

| — | ņemot vērā savu 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomo ieroču sistēmām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomo ieroču sistēmām (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 29. septembra Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Apvienoto Nāciju Organizāciju par savstarpēja atbalsta sniegšanu saistībā ar to attiecīgajām misijām un operācijām uz vietas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 29. septembra Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Apvienoto Nāciju Organizāciju par savstarpēja atbalsta sniegšanu saistībā ar to attiecīgajām misijām un operācijām uz vietas,

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (6),

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju un to īstenošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju un to īstenošanu (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0172/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0172/2022),

| A. | tā kā globālā kārtība kļūst aizvien nestabilāka, polarizētāka un sašķeltāka, kam iemesls ir konkurējošas programmas un politiskās nostājas, kā arī aizvien lielāks regulējuma sadrumstalotības risks un konkurence regulatīvo standartu jomā; tā kā dažādos pasaules reģionos aizvien vairāk tiek apdraudēta demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti saskaras ar aizvien lielāku apdraudējumu un riskiem tāpēc vien, ka likumīgi veic savu darbu; |
| --- | --- |

A.

tā kā globālā kārtība kļūst aizvien nestabilāka, polarizētāka un sašķeltāka, kam iemesls ir konkurējošas programmas un politiskās nostājas, kā arī aizvien lielāks regulējuma sadrumstalotības risks un konkurence regulatīvo standartu jomā; tā kā dažādos pasaules reģionos aizvien vairāk tiek apdraudēta demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums; tā kā cilvēktiesību aizstāvji un pilsoniskās sabiedrības aktīvisti saskaras ar aizvien lielāku apdraudējumu un riskiem tāpēc vien, ka likumīgi veic savu darbu;

| B. | tā kā multilaterālā kārtība tika veidota tā, lai risinātu un novērstu mūsdienu problēmas, piemēram, badu un galēju nabadzību, nevienlīdzību, vides degradāciju, slimības, ekonomikas satricinājumus un konfliktus; tā kā, lai gan ir gūti būtiski panākumi, pēdējos desmit gados vairākās jomās tomēr ir vērojama lejupslīde; |
| --- | --- |

B.

tā kā multilaterālā kārtība tika veidota tā, lai risinātu un novērstu mūsdienu problēmas, piemēram, badu un galēju nabadzību, nevienlīdzību, vides degradāciju, slimības, ekonomikas satricinājumus un konfliktus; tā kā, lai gan ir gūti būtiski panākumi, pēdējos desmit gados vairākās jomās tomēr ir vērojama lejupslīde;

| C. | tā kā ir jāatjauno sociālais līgums un no jauna jāveido uzticēšanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir jāatjauno sociālais līgums un no jauna jāveido uzticēšanās;

| D. | tā kā 2015. gada septembrī visas valstis apņēmās īstenot vērienīgu programmu kopīgai globālu problēmu risināšanai, proti, ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gada septembrī visas valstis apņēmās īstenot vērienīgu programmu kopīgai globālu problēmu risināšanai, proti, ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam;

| E. | tā kā, lai gan multilaterālisms joprojām ir labākā organizatoriskā sistēma globālo jautājumu risināšanai, ir jāatzīst, ka šobrīd ir sarežģīti rast iespējas, kā šo sistēmu efektīvi īstenot; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan multilaterālisms joprojām ir labākā organizatoriskā sistēma globālo jautājumu risināšanai, ir jāatzīst, ka šobrīd ir sarežģīti rast iespējas, kā šo sistēmu efektīvi īstenot;

| F. | tā kā pasaulē sācies jauns daudzpolārs laikmets, ko raksturo gan liels satricinājumu, konfrontāciju un nestabilitātes potenciāls, gan liela ģeopolitiskā konkurence, netradicionāli draudi un konflikti, piemēram, hibrīduzbrukumi un kiberuzbrukumi, hibrīdkarš un dezinformācija, kuri bieži vien risinās tālu no sabiedrības acīm, taču būtiski ietekmē ES un globālo drošību, un attiecībā uz kuriem mums nav piemērotu rīku, lai pret tiem vērstos un uz tiem reaģētu; tā kā pastāv risks, ka varētu veidoties plaisa starp pašreizējiem globālajiem problēmjautājumiem un pašreizējās multilaterālās sistēmas spēju nodrošināt efektīvus un iekļaujošus risinājumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā pasaulē sācies jauns daudzpolārs laikmets, ko raksturo gan liels satricinājumu, konfrontāciju un nestabilitātes potenciāls, gan liela ģeopolitiskā konkurence, netradicionāli draudi un konflikti, piemēram, hibrīduzbrukumi un kiberuzbrukumi, hibrīdkarš un dezinformācija, kuri bieži vien risinās tālu no sabiedrības acīm, taču būtiski ietekmē ES un globālo drošību, un attiecībā uz kuriem mums nav piemērotu rīku, lai pret tiem vērstos un uz tiem reaģētu; tā kā pastāv risks, ka varētu veidoties plaisa starp pašreizējiem globālajiem problēmjautājumiem un pašreizējās multilaterālās sistēmas spēju nodrošināt efektīvus un iekļaujošus risinājumus;

| G. | tā kā vienlaikus globālā mērogā aizvien biežāk nākas risināt politiskas problēmas un uzdevumus, kam vajadzīga starptautiska līmeņa rīcība, tostarp efektīvs globāls politiskais dialogs, sadarbība un nostāju konverģence, lai varētu izstrādāt ilgtspējīgus risinājumus, kas var nodrošināt rezultātus, koordinētu rīcību un vienotus standartus noteikumos balstītā kārtībā, kas efektīvi darbotos visu interesēs un veicinātu cilvēktiesības un tiesiskumu; tā kā šiem standartiem būtu jāveicina starptautiskais miers, stabilitāte un ilgtspējīga attīstība; tā kā ES atbalsta starptautiskos tiesību aktus un normas; |
| --- | --- |

G.

tā kā vienlaikus globālā mērogā aizvien biežāk nākas risināt politiskas problēmas un uzdevumus, kam vajadzīga starptautiska līmeņa rīcība, tostarp efektīvs globāls politiskais dialogs, sadarbība un nostāju konverģence, lai varētu izstrādāt ilgtspējīgus risinājumus, kas var nodrošināt rezultātus, koordinētu rīcību un vienotus standartus noteikumos balstītā kārtībā, kas efektīvi darbotos visu interesēs un veicinātu cilvēktiesības un tiesiskumu; tā kā šiem standartiem būtu jāveicina starptautiskais miers, stabilitāte un ilgtspējīga attīstība; tā kā ES atbalsta starptautiskos tiesību aktus un normas;

| H. | tā kā pasaule ir kļuvusi aizvien lielākā mērā savstarpēji saistīta, padarot starptautiskā līmeņa rīcībspēkus savstarpēji atkarīgākus un problēmjautājumus — sarežģītākus; tā kā no šīs situācijas izrietošās daudzlīmeņu problēmas prasa kolektīvu rīcību, elastīgas struktūras un visu ieinteresēto personu iesaisti; |
| --- | --- |

H.

tā kā pasaule ir kļuvusi aizvien lielākā mērā savstarpēji saistīta, padarot starptautiskā līmeņa rīcībspēkus savstarpēji atkarīgākus un problēmjautājumus — sarežģītākus; tā kā no šīs situācijas izrietošās daudzlīmeņu problēmas prasa kolektīvu rīcību, elastīgas struktūras un visu ieinteresēto personu iesaisti;

| I. | tā kā pašreizējā multilaterālā kārtība izriet no pasaules kārtības, kas izveidojās pēc 1945. gada, un tā ne vienmēr pilnībā atspoguļo mūsdienu pasauli, ņemot vērā to, ka ne visi pašreizējie pasaules mēroga rīcībspēki tika pienācīgi ņemti vērā šīs multilaterālās struktūras izstrādē; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā multilaterālā kārtība izriet no pasaules kārtības, kas izveidojās pēc 1945. gada, un tā ne vienmēr pilnībā atspoguļo mūsdienu pasauli, ņemot vērā to, ka ne visi pašreizējie pasaules mēroga rīcībspēki tika pienācīgi ņemti vērā šīs multilaterālās struktūras izstrādē;

| J. | tā kā laikā, kad pieaug parasto ieroču tirdzniecība, palielinās ieroču sistēmu autonomijas līmenis un tiek veikti ieguldījumi jaunos masu iznīcināšanas ieročos, tiek atcelta un vājināta globālā ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas politika un normas; |
| --- | --- |

J.

tā kā laikā, kad pieaug parasto ieroču tirdzniecība, palielinās ieroču sistēmu autonomijas līmenis un tiek veikti ieguldījumi jaunos masu iznīcināšanas ieročos, tiek atcelta un vājināta globālā ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas politika un normas;

| K. | tā kā multilaterālisms kā mierīgs suverēnu valstu attiecību organizēšanas veids saskaras ar aizvien vairāk izaicinājumiem, ko daļēji izraisa tādas izmaiņas starptautiskajā sistēmā kā jaunu rīcībspēku uznākšana uz globālās skatuves un to radītie hibrīddraudi, spriedze multilaterālo institūciju īpatnību dēļ un nepieciešamība pilnībā pārveidot gadu desmitiem pastāvējušas institūcijas, pieaugošā plaisa starp sabiedrisko domu un institūcijām, pret globalizāciju vērsta negatīva noskaņojuma palielināšanās, tradicionāli dominējošo ģeopolitisko spēku ietekmes mazināšanās un no tās izrietošā globālo brīvību un demokrātijas samazināšanās; tā kā Covid-19 pandēmija un tās nepieredzētā ietekme uz starptautisko sabiedrību ir gan pastiprinājusi, gan paātrinājusi šīs pārmaiņas; tā kā patlaban atrodamies uz jauna laikmeta sliekšņa, saskaroties ar draudiem, ka varētu tikt iedragāts vairāk nekā 70 gadus ilgušais progress un relatīvais miers un nostiprināties tādu autoritāru politiķu laikmets, kuri cenšas apdraudēt uz starptautiskajiem noteikumiem, starptautiskajām tiesībām, kā arī tiesiskumu, atbildību, demokrātiju un cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un daudzveidību balstīto kārtību; tā kā valstu populistiskie impulsi, atšķirīgie un mainīgie mērķi, kā arī piemērošanas un pārskatatbildības metožu trūkums liek multilaterālajai sistēmai saskarties ar trim savstarpēji saistītām krīzēm, proti, varas, būtiskuma un leģitimitātes krīzi, un šīs krīzes izcēlušās galvenokārt Rietumiem raksturīgā politiskās gribas un koordinācijas trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

K.

tā kā multilaterālisms kā mierīgs suverēnu valstu attiecību organizēšanas veids saskaras ar aizvien vairāk izaicinājumiem, ko daļēji izraisa tādas izmaiņas starptautiskajā sistēmā kā jaunu rīcībspēku uznākšana uz globālās skatuves un to radītie hibrīddraudi, spriedze multilaterālo institūciju īpatnību dēļ un nepieciešamība pilnībā pārveidot gadu desmitiem pastāvējušas institūcijas, pieaugošā plaisa starp sabiedrisko domu un institūcijām, pret globalizāciju vērsta negatīva noskaņojuma palielināšanās, tradicionāli dominējošo ģeopolitisko spēku ietekmes mazināšanās un no tās izrietošā globālo brīvību un demokrātijas samazināšanās; tā kā Covid-19 pandēmija un tās nepieredzētā ietekme uz starptautisko sabiedrību ir gan pastiprinājusi, gan paātrinājusi šīs pārmaiņas; tā kā patlaban atrodamies uz jauna laikmeta sliekšņa, saskaroties ar draudiem, ka varētu tikt iedragāts vairāk nekā 70 gadus ilgušais progress un relatīvais miers un nostiprināties tādu autoritāru politiķu laikmets, kuri cenšas apdraudēt uz starptautiskajiem noteikumiem, starptautiskajām tiesībām, kā arī tiesiskumu, atbildību, demokrātiju un cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un daudzveidību balstīto kārtību; tā kā valstu populistiskie impulsi, atšķirīgie un mainīgie mērķi, kā arī piemērošanas un pārskatatbildības metožu trūkums liek multilaterālajai sistēmai saskarties ar trim savstarpēji saistītām krīzēm, proti, varas, būtiskuma un leģitimitātes krīzi, un šīs krīzes izcēlušās galvenokārt Rietumiem raksturīgā politiskās gribas un koordinācijas trūkuma dēļ;

| L. | tā kā multilaterālisma krīze var būt iespēja, izmantojot efektīvu sadarbību, solidaritāti un koordināciju, no jauna nonākt pie vienprātības attiecībā uz starptautisku kārtību, kuras pamatā ir multilaterālisms un tiesiskums; tā kā ES būtu jāatbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir integrēt pilsoniskās sabiedrības viedokļus multilaterālu forumu, piemēram, ANO, lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā ES būtu jāatbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Parlamentārās asamblejas (UNPA) izveide ANO sistēmā, lai palielinātu globālās pārvaldības demokrātisko raksturu, demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā multilaterālisma krīze var būt iespēja, izmantojot efektīvu sadarbību, solidaritāti un koordināciju, no jauna nonākt pie vienprātības attiecībā uz starptautisku kārtību, kuras pamatā ir multilaterālisms un tiesiskums; tā kā ES būtu jāatbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir integrēt pilsoniskās sabiedrības viedokļus multilaterālu forumu, piemēram, ANO, lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā ES būtu jāatbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas Parlamentārās asamblejas (UNPA) izveide ANO sistēmā, lai palielinātu globālās pārvaldības demokrātisko raksturu, demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību;

| M. | tā kā, lai pārvarētu šo daudzdimensionālo un daudzšķautņaino krīzi, ir nepieciešams ātri revitalizēt multilaterālismu; tā kā miera un drošības, pamatbrīvību un demokrātijas apdraudējums, klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības zudums, vides degradācija, katastrofu riska pārvaldība, globālās sabiedrības veselības problēmas, protekcionisma palielināšanās, dezinformācija, ārvalstu iejaukšanās, dzimumu līdztiesība, ilgtspējīga attīstība un vispārēja nabadzības un nevienlīdzības padziļināšanās ir dažas no neatliekamajām problēmām, kādas pasaulē šobrīd jārisina; tā kā noturīgus un ilgtspējīgus risinājumus minētajām, kā arī nākotnē iespējamām problēmām starptautiskā sabiedrība spēs rast vienīgi ar nostiprinātu multilaterālu kārtību un politisko vadību; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai pārvarētu šo daudzdimensionālo un daudzšķautņaino krīzi, ir nepieciešams ātri revitalizēt multilaterālismu; tā kā miera un drošības, pamatbrīvību un demokrātijas apdraudējums, klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības zudums, vides degradācija, katastrofu riska pārvaldība, globālās sabiedrības veselības problēmas, protekcionisma palielināšanās, dezinformācija, ārvalstu iejaukšanās, dzimumu līdztiesība, ilgtspējīga attīstība un vispārēja nabadzības un nevienlīdzības padziļināšanās ir dažas no neatliekamajām problēmām, kādas pasaulē šobrīd jārisina; tā kā noturīgus un ilgtspējīgus risinājumus minētajām, kā arī nākotnē iespējamām problēmām starptautiskā sabiedrība spēs rast vienīgi ar nostiprinātu multilaterālu kārtību un politisko vadību;

| N. | tā kā, lai revitalizētu un aizstāvētu multilaterālismu, Eiropas Savienībai ir jāpalīdz uzturēt multilaterālo institūciju un starptautisko organizāciju dzīvotspēju un darbību, vienlaikus cenšoties padziļināt sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai cīnītos par savām vērtībām un interesēm; tā kā šīs koalīcijas mainīsies atkarībā no aplūkojamiem jautājumiem, un tam nevajadzētu apdraudēt esošās institūcijas; tā kā ES būtu jācenšas veidot atvērtas koalīcijas, nevis ekskluzīvus klubus; tā kā ES ir jāatrod jauni veidi, kā sadarboties ar dienvidu puslodes valstīm un šī sadarbība jāīsteno kā vienlīdzīgiem partneriem uz savstarpēji vienlīdzīgiem pamatiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai revitalizētu un aizstāvētu multilaterālismu, Eiropas Savienībai ir jāpalīdz uzturēt multilaterālo institūciju un starptautisko organizāciju dzīvotspēju un darbību, vienlaikus cenšoties padziļināt sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai cīnītos par savām vērtībām un interesēm; tā kā šīs koalīcijas mainīsies atkarībā no aplūkojamiem jautājumiem, un tam nevajadzētu apdraudēt esošās institūcijas; tā kā ES būtu jācenšas veidot atvērtas koalīcijas, nevis ekskluzīvus klubus; tā kā ES ir jāatrod jauni veidi, kā sadarboties ar dienvidu puslodes valstīm un šī sadarbība jāīsteno kā vienlīdzīgiem partneriem uz savstarpēji vienlīdzīgiem pamatiem;

| O. | tā kā klimata pārmaiņas un Covid-19 pandēmija ir parādījušas, cik nozīmīgs pasaulei ir globālais sabiedriskais labums un politiska prioritāte šajā ziņā, piemēram, inter alia iekļaujoša, droša un uzticama piekļuve veselības aprūpei, tīram gaisam, ūdenim, pārtikai un citiem resursiem, izglītībai, tehnoloģijām un kibertelpai; tā kā Covid-19 pandēmija mums ir atgādinājusi par acīmredzamu faktu, proti, saskaroties ar pandēmiju, mūsu veselības drošības ķēde ir vien tik stipra kā vājākā veselības sistēma; tā kā Covid-19, lai vai kur, apdraud cilvēkus un ekonomiku visā pasaulē; tā kā piekļuve globālajiem sabiedriskajiem labumiem un politiskie risinājumi, kuru mērķis ir standartizēt un paplašināt šādu piekļuvi valstīs un kopienās, prasa globālu sadarbību mērķu, kopēju minimālo standartu un aktīva atbalsta jomā, lai sasniegtu visneaizsargātākās valstis un kopienas; tā kā šajā ziņā ir vajadzīga efektīva multilaterāla programma, kas orientēta uz globāliem sabiedriskajiem labumiem un pārvaldības struktūrām, kuras pastiprina piekļuvi šādiem labumiem; tā kā efektīvu politisko dialogu, sadarbību un īstenošanu piekļuvē globāliem sabiedriskiem labumiem nekādā gadījumā nevar un nedrīkst nodalīt no pamattiesību un cieņas veicināšanas un aizsardzības, kā arī pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas visiem cilvēkiem, jo īpaši neaizsargātākajām grupām; tā kā Covid-19 pandēmija parādīja, cik svarīgs ir PVO darbs un PVO spēja ātri un efektīvi pārvaldīt reaģēšanu uz pandēmiju, taču vienlaikus atklājās arī bažas raisoši aspekti, piemēram, mēģinājumi šajā nolūkā iejaukties PVO rīcībā un manipulēt ar to; |
| --- | --- |

O.

tā kā klimata pārmaiņas un Covid-19 pandēmija ir parādījušas, cik nozīmīgs pasaulei ir globālais sabiedriskais labums un politiska prioritāte šajā ziņā, piemēram, inter alia iekļaujoša, droša un uzticama piekļuve veselības aprūpei, tīram gaisam, ūdenim, pārtikai un citiem resursiem, izglītībai, tehnoloģijām un kibertelpai; tā kā Covid-19 pandēmija mums ir atgādinājusi par acīmredzamu faktu, proti, saskaroties ar pandēmiju, mūsu veselības drošības ķēde ir vien tik stipra kā vājākā veselības sistēma; tā kā Covid-19, lai vai kur, apdraud cilvēkus un ekonomiku visā pasaulē; tā kā piekļuve globālajiem sabiedriskajiem labumiem un politiskie risinājumi, kuru mērķis ir standartizēt un paplašināt šādu piekļuvi valstīs un kopienās, prasa globālu sadarbību mērķu, kopēju minimālo standartu un aktīva atbalsta jomā, lai sasniegtu visneaizsargātākās valstis un kopienas; tā kā šajā ziņā ir vajadzīga efektīva multilaterāla programma, kas orientēta uz globāliem sabiedriskajiem labumiem un pārvaldības struktūrām, kuras pastiprina piekļuvi šādiem labumiem; tā kā efektīvu politisko dialogu, sadarbību un īstenošanu piekļuvē globāliem sabiedriskiem labumiem nekādā gadījumā nevar un nedrīkst nodalīt no pamattiesību un cieņas veicināšanas un aizsardzības, kā arī pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas visiem cilvēkiem, jo īpaši neaizsargātākajām grupām; tā kā Covid-19 pandēmija parādīja, cik svarīgs ir PVO darbs un PVO spēja ātri un efektīvi pārvaldīt reaģēšanu uz pandēmiju, taču vienlaikus atklājās arī bažas raisoši aspekti, piemēram, mēģinājumi šajā nolūkā iejaukties PVO rīcībā un manipulēt ar to;

| P. | tā kā viens no nopietnākajiem miera un starptautiskās drošības apdraudējumiem joprojām ir terorisms; |
| --- | --- |

P.

tā kā viens no nopietnākajiem miera un starptautiskās drošības apdraudējumiem joprojām ir terorisms;

| Q. | tā kā autoritāro un totalitāro režīmu un neliberālu valdību aizvien lielākā uzstājība multilaterālos forumos un starptautiskās organizācijās, tostarp mēģinājumi vājināt un mainīt starptautiskās normas, un spēcīgā iesaiste attiecīgo starptautisko organizāciju un multilaterālo forumu pārvaldībā un lēmumu pieņemšanā, var radīt asimetriskas, mazāk efektīvas un neobjektīvas politiskas reakcijas un nevienlīdzīgus darbības apstākļus visiem pārējiem starptautiskās sabiedrības locekļiem un krietni vājināt starptautiskās sabiedrības apņemšanos aizsargāt un veicināt universālās vērtības un vispārējās tiesības; tā kā individuālas darba kārtības, vienpusējas darbības un iesaistes un atbalsta trūkums daudzpusējiem risinājumiem vēl vairāk var apdraudēt multilaterālismu, kas ir būtisks organizējošs princips transnacionālu problēmu risināšanai; tā kā šajā sakarībā ir svarīgi vēlreiz apstiprināt tādas vērtības kā uz noteikumiem balstīta pārvaldība, starptautiskā sadarbība un apņemšanās ievērot pamattiesības un patiesi vienlīdzīgus darbības apstākļus visiem starptautiskās sabiedrības dalībniekiem; tā kā šo mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme būs attiecīgām starptautiskām organizācijām un multilaterāliem forumiem; tā kā šie mērķi ne tikai ļaus efektīvāk un pozitīvi ietekmēt politiku globālo problēmu risināšanā, bet arī ierobežos un novērsīs konfliktu risku; |
| --- | --- |

Q.

tā kā autoritāro un totalitāro režīmu un neliberālu valdību aizvien lielākā uzstājība multilaterālos forumos un starptautiskās organizācijās, tostarp mēģinājumi vājināt un mainīt starptautiskās normas, un spēcīgā iesaiste attiecīgo starptautisko organizāciju un multilaterālo forumu pārvaldībā un lēmumu pieņemšanā, var radīt asimetriskas, mazāk efektīvas un neobjektīvas politiskas reakcijas un nevienlīdzīgus darbības apstākļus visiem pārējiem starptautiskās sabiedrības locekļiem un krietni vājināt starptautiskās sabiedrības apņemšanos aizsargāt un veicināt universālās vērtības un vispārējās tiesības; tā kā individuālas darba kārtības, vienpusējas darbības un iesaistes un atbalsta trūkums daudzpusējiem risinājumiem vēl vairāk var apdraudēt multilaterālismu, kas ir būtisks organizējošs princips transnacionālu problēmu risināšanai; tā kā šajā sakarībā ir svarīgi vēlreiz apstiprināt tādas vērtības kā uz noteikumiem balstīta pārvaldība, starptautiskā sadarbība un apņemšanās ievērot pamattiesības un patiesi vienlīdzīgus darbības apstākļus visiem starptautiskās sabiedrības dalībniekiem; tā kā šo mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme būs attiecīgām starptautiskām organizācijām un multilaterāliem forumiem; tā kā šie mērķi ne tikai ļaus efektīvāk un pozitīvi ietekmēt politiku globālo problēmu risināšanā, bet arī ierobežos un novērsīs konfliktu risku;

| R. | tā kā ES vairāk nekā jebkad agrāk būtu par vienu no savām kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) prioritātēm jānosaka ieguldījums multilaterālo organizāciju stiprināšanā; tā kā ES Stratēģiskajā kompasā liela nozīme piešķirta starptautiskām un multilaterālām partnerībām, kas ir viens no KDAP pamatpīlāriem; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES vairāk nekā jebkad agrāk būtu par vienu no savām kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) prioritātēm jānosaka ieguldījums multilaterālo organizāciju stiprināšanā; tā kā ES Stratēģiskajā kompasā liela nozīme piešķirta starptautiskām un multilaterālām partnerībām, kas ir viens no KDAP pamatpīlāriem;

| S. | tā kā cīņā pret ārvalstu ļaunprātīgu iejaukšanos ir nepieciešama multilaterāla līdzīgi domājošu partneru sadarbība; |
| --- | --- |

S.

tā kā cīņā pret ārvalstu ļaunprātīgu iejaukšanos ir nepieciešama multilaterāla līdzīgi domājošu partneru sadarbība;

| T. | tā kā ANO ģenerālsekretāra ziņojums “Mūsu kopīgā programma”, kas tika iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai 2021. gada septembrī, ko Ģenerālā asambleja atzinīgi novērtēja 2021. gada novembrī un kas tika izstrādāts plašas apspriešanās procesā, kurā piedalījās ANO dalībvalstis, intelektuāļi, jaunieši, pilsoniskā sabiedrība, attiecīgās ieinteresētās personas un pilsoņi, kā arī ANO sistēma un tās daudzie partneri, liecina, ka nākotnē būs vajadzīgs efektīvāks, iekļaujošāks, noteikumos balstīts un tīklots multilaterālisms; tā kā tas būs būtiski ANO sistēmai un citiem multilaterāliem forumiem, lai tie turpinātu pildīt efektīva satvara funkciju globālām apspriedēm un lēmumu pieņemšanai; tā kā šajā sakarībā ES atrodas unikālā pozīcijā, kas ļauj atbalstīt ANO un citas attiecīgās starptautiskās organizācijas reformu procesā un dot jaunu sparu to spējai darboties rezultatīvi un sadarboties — tostarp vietējā un reģionālā līmenī — ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, jauniešiem vai kopienām, kuras visvairāk cieš no klimata pārmaiņām; tā kā, to darot, ES būtu jāizmanto iespēja konstruktīvi un efektīvi sadarboties ar konkurējošām lielvarām, vienlaikus saglabājot stingru nostāju attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, jāveicina universālās vērtībās balstīts sociālais un politiskais modelis un jāīsteno ciešāka sadarbība un koordinācija ar līdzīgi domājošām valstīm, lai nostiprinātu universālo vērtību un pamattiesību pārākumu un sekmētu efektīvu risinājumu rašanu globālām problēmām; tā kā parlamentārā diplomātija būs būtisks elements, ar ko stiprināt uz noteikumiem balstītu, iekļaujošu, tīklotu un efektīvu multilaterālismu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO ģenerālsekretāra ziņojums “Mūsu kopīgā programma”, kas tika iesniegts ANO Ģenerālajai asamblejai 2021. gada septembrī, ko Ģenerālā asambleja atzinīgi novērtēja 2021. gada novembrī un kas tika izstrādāts plašas apspriešanās procesā, kurā piedalījās ANO dalībvalstis, intelektuāļi, jaunieši, pilsoniskā sabiedrība, attiecīgās ieinteresētās personas un pilsoņi, kā arī ANO sistēma un tās daudzie partneri, liecina, ka nākotnē būs vajadzīgs efektīvāks, iekļaujošāks, noteikumos balstīts un tīklots multilaterālisms; tā kā tas būs būtiski ANO sistēmai un citiem multilaterāliem forumiem, lai tie turpinātu pildīt efektīva satvara funkciju globālām apspriedēm un lēmumu pieņemšanai; tā kā šajā sakarībā ES atrodas unikālā pozīcijā, kas ļauj atbalstīt ANO un citas attiecīgās starptautiskās organizācijas reformu procesā un dot jaunu sparu to spējai darboties rezultatīvi un sadarboties — tostarp vietējā un reģionālā līmenī — ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, jauniešiem vai kopienām, kuras visvairāk cieš no klimata pārmaiņām; tā kā, to darot, ES būtu jāizmanto iespēja konstruktīvi un efektīvi sadarboties ar konkurējošām lielvarām, vienlaikus saglabājot stingru nostāju attiecībā uz pamattiesībām un brīvībām, jāveicina universālās vērtībās balstīts sociālais un politiskais modelis un jāīsteno ciešāka sadarbība un koordinācija ar līdzīgi domājošām valstīm, lai nostiprinātu universālo vērtību un pamattiesību pārākumu un sekmētu efektīvu risinājumu rašanu globālām problēmām; tā kā parlamentārā diplomātija būs būtisks elements, ar ko stiprināt uz noteikumiem balstītu, iekļaujošu, tīklotu un efektīvu multilaterālismu;

| U. | tā kā ES un tās dalībvalstis joprojām ir apņēmības pilnas atbalstīt multilaterālismu un globālo pārvaldību, veicināt ANO pamatvērtības kā ES ārpolitikas neatņemamu sastāvdaļu un veltīt savus centienus ANO sistēmas trim pīlāriem: cilvēktiesībām, mieram un drošībai, un attīstībai; |
| --- | --- |

U.

tā kā ES un tās dalībvalstis joprojām ir apņēmības pilnas atbalstīt multilaterālismu un globālo pārvaldību, veicināt ANO pamatvērtības kā ES ārpolitikas neatņemamu sastāvdaļu un veltīt savus centienus ANO sistēmas trim pīlāriem: cilvēktiesībām, mieram un drošībai, un attīstībai;

| V. | tā kā ES un ANO turpina cieši sadarboties vairāk nekā 170 valstīs, lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību visiem, samazinātu badu un uztura nepietiekamību, novērstu un pārvarētu krīzes, veidotu demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības, sniegtu būtiskus pakalpojumus, veicinātu videi draudzīgu izaugsmi un pienācīgas kvalitātes darbvietas un nodrošinātu dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES un ANO turpina cieši sadarboties vairāk nekā 170 valstīs, lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību visiem, samazinātu badu un uztura nepietiekamību, novērstu un pārvarētu krīzes, veidotu demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības, sniegtu būtiskus pakalpojumus, veicinātu videi draudzīgu izaugsmi un pienācīgas kvalitātes darbvietas un nodrošinātu dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību;

| W. | tā kā Parlamenta loma un instrumenti parlamentārās diplomātijas, starpniecības un dialoga jomā var aktīvi palīdzēt stiprināt multilaterālismu; |
| --- | --- |

W.

tā kā Parlamenta loma un instrumenti parlamentārās diplomātijas, starpniecības un dialoga jomā var aktīvi palīdzēt stiprināt multilaterālismu;

| X. | tā kā jaunais instruments “Eiropa pasaulē — kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments” (finanšu instruments “Eiropa pasaulē”) kopā ar pieeju “Eiropas komanda” un stratēģiju “Globālā vārteja” nodrošina Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm spēju sinerģiski apvienot resursus, labāk koordinēt palīdzību un pozitīvi ietekmēt ES ārējo darbību, tostarp arī starptautiskos forumos, ņemot vērā partnervalstu vajadzības, tostarp arī pastāvīgi un pastiprināti sadarbojoties ar ANO attiecīgajās valstīs uz vietas; tā kā Savienībai būtu jānosaka par prioritāti sniegt palīdzību valstīm, kuras izsenis nodrošina labu pārvaldību un ievēro demokrātijas principus un cilvēktiesības; tā kā jaunais finanšu instruments “Eiropa pasaulē” nodrošina augsta līmeņa politisko dialogu starp Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu par plānošanas prioritātēm, sniedzot Parlamentam iespēju šo politikas un plānošanas dialogu no jauna sasaistīt ar savu politisko ietekmi un konsultācijām ar trešām valstīm un tādējādi stiprināt ES spēju ar parlamentārās diplomātijas darbībām un saziņas pasākumiem palīdzēt attiecīgajām trešām valstīm un pozitīvi ietekmēt tās; |
| --- | --- |

X.

tā kā jaunais instruments “Eiropa pasaulē — kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments” (finanšu instruments “Eiropa pasaulē”) kopā ar pieeju “Eiropas komanda” un stratēģiju “Globālā vārteja” nodrošina Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm spēju sinerģiski apvienot resursus, labāk koordinēt palīdzību un pozitīvi ietekmēt ES ārējo darbību, tostarp arī starptautiskos forumos, ņemot vērā partnervalstu vajadzības, tostarp arī pastāvīgi un pastiprināti sadarbojoties ar ANO attiecīgajās valstīs uz vietas; tā kā Savienībai būtu jānosaka par prioritāti sniegt palīdzību valstīm, kuras izsenis nodrošina labu pārvaldību un ievēro demokrātijas principus un cilvēktiesības; tā kā jaunais finanšu instruments “Eiropa pasaulē” nodrošina augsta līmeņa politisko dialogu starp Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu par plānošanas prioritātēm, sniedzot Parlamentam iespēju šo politikas un plānošanas dialogu no jauna sasaistīt ar savu politisko ietekmi un konsultācijām ar trešām valstīm un tādējādi stiprināt ES spēju ar parlamentārās diplomātijas darbībām un saziņas pasākumiem palīdzēt attiecīgajām trešām valstīm un pozitīvi ietekmēt tās;

| Y. | tā kā Eiropas Savienībai nolūkā stiprināt savu vienoto nostāju ir būtiski jāmaina lēmumu pieņemšanas process ārlietu jautājumos; tā kā vienprātīga lēmumu pieņemšana tikai kavē Savienības spēju starptautiskā mērogā darboties kā spēcīgai dalībniecei un tā kā EĀDD kopā ar dalībvalstīm būtu jāvienojas par kvalificēta vairākuma balsošanu ārpolitikas jautājumos, jo tas ir efektīvāks lēmumu pieņemšanas veids, |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Savienībai nolūkā stiprināt savu vienoto nostāju ir būtiski jāmaina lēmumu pieņemšanas process ārlietu jautājumos; tā kā vienprātīga lēmumu pieņemšana tikai kavē Savienības spēju starptautiskā mērogā darboties kā spēcīgai dalībniecei un tā kā EĀDD kopā ar dalībvalstīm būtu jāvienojas par kvalificēta vairākuma balsošanu ārpolitikas jautājumos, jo tas ir efektīvāks lēmumu pieņemšanas veids,

ES pamatvērtībās nostiprināta multilaterālisma atjaunošana

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas un PV/AP kopīgo paziņojumu Parlamentam un Padomei par ES ieguldījuma stiprināšanu uz noteikumiem balstītā multilaterālismā; uzskata, ka šis paziņojums ļoti tieši sekmē un virza tālāk pārdomu procesu par ES ārpolitikas turpmāko virzību, sākot ar tik svarīgo, bet vienlaikus arī vispārīgo apņemšanos veltīt centienus efektīva multilaterālisma īstenošanai, kā noteikts 2003. gada Eiropas drošības stratēģijā, un beidzot ar pārdomām par to, kā efektīva multilaterālisma vērtību un mērķi savienot ar principiālu pragmatismu un nepieciešamību veicināt un aizsargāt ES intereses un vērtības, kā noteikts 2016. gada globālajā ES ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā; atgādina, ka labākā stratēģija multilaterālisma aizsardzībai ir to atjaunot, padarot to iekļaujošāku, noturīgāku un efektīvāku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atbalsta kopīgajā paziņojumā pausto apgalvojumu, ka Padomei ir jāizmanto Līguma noteikumi, kas ļauj konstruktīvi atturēties un kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā pieņemt lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu; uzsver nepieciešamību turpmākajos ES Līgumu grozījumos nostiprināt kvalificēta vairākuma balsošanu ārpolitikas jautājumos, jo tas ļautu ES kļūt par efektīvāku pasaules mēroga rīcībspēku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | piekrīt Komisijai un PV/AP, ka ES ir jābūt uzstājīgākai, īstenojot savas intereses un veicinot universālās vērtības, uz kurām tā balstās, un tāpēc ir vienisprātis, ka ES ir jāaizsargā un jāstiprina šīs vērtības, noteikumos balstīta kārtība un multilaterālisms, lai garantētu vienlīdzīgus rīcības apstākļus starptautiskajai sabiedrībai, nodrošinot platformu iekļaujošam politikas dialogam, sadarbībai un konverģencei un panākot politiskas reakcijas, ko atbalsta starptautiskā sabiedrība kopumā un kas patiešām var dot rezultātus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES stiprinātu ārējās darbības un diplomātijas instrumentu kopumu, papildinot to ar saviem autonomiem instrumentiem, palielinot savu spēju būt globālam rīcībspēkam un paust vienotu nostāju, lai labāk aizstāvētu multilaterālismu, tostarp izveidojot Eiropas Diplomātisko akadēmiju, kā to nesen aicinājis Eiropas Parlaments; atkārtoti aicina iekļaut jauno Eiropas “Bauhaus” kā jaunu instrumentu ES ārējās darbības instrumentu kopumā un kā noderīgu kultūras un publiskās diplomātijas instrumentu, kas ir būtisks, lai veicinātu vērtībās balstītu multilaterālu kārtību un stiprinātu starptautiskās partnerības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ES spēj izstrādāt ļoti efektīvus un iekļaujošus regulatīvos standartus savam vienotajam tirgum, un uzskata, ka ES būtu arī savas ārējās darbības satvarā jācenšas šādus standartus popularizēt kā konceptuālu pamatsistēmu un ieguldījumu diskusijā par efektīviem globāliem regulatīvajiem standartiem; atgādina, ka Līguma par Eiropas Savienību (LES) 24. pantā ir norādīts, ka “uzticības un savstarpējas solidaritātes garā dalībvalstis aktīvi un konsekventi atbalsta Savienības ārpolitiku un drošības politiku” un ka tās “atturas no jebkādas rīcības, kas ir pretrunā Savienības interesēm vai varētu liegt tai būt iedarbīgam, vienotam spēkam starptautiskās attiecībās”; pauž bažas par dažu dalībvalstu darbībām, piemēram, divpusēju diplomātisku iniciatīvu īstenošanu ar trešām valstīm, kas var būt pretrunā LES 24. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka Eiropas Savienībai arī turpmāk jādarbojas kā nelokāmam un spēcīgam multilaterālisma aizstāvim pasaulē un jāizvairās no darbībām, kas kaitē šo mērķu īstenošanai; tomēr secina, ka ES, lai saglabātu savas konkurences priekšrocības, ir jāreaģē uz globālajām norisēm, piemēram, pieaugošo sadrumstalotību, tirdzniecības kā ieroča izmantošanu un protekcionismu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ES būtu jāizmanto centieni rast risinājumus globālām problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām, vai veicināt stabilitāti un mieru, raugoties uz to kā iespēju izvērst plašākas diplomātiskas attiecības ar trešām valstīm, ar kurām ne vienmēr ir uzreiz iespējams dialogs un sadarbība citos politiskos jautājumos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ES kļūt uzstājīgākai un stratēģiskākai, risinot aizvien lielākus globālos draudus; uzsver, ka, ņemot vērā strauji mainīgo ģeopolitisko situāciju, pasaule atrodas krustcelēs un pastāv risks, ka multilaterālās iestādēs dominēs nedemokrātiski režīmi; prasa multilaterālos forumos stingri apņemties aizsargāt demokrātiju un pamattiesības un rīkoties, lai šo apņemšanos pildītu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka ES gandrīz visās starptautiskajās organizācijās un multilaterālos forumos ir vien novērotāja un ka šī situācija neatspoguļo nedz ES kompetenču mērogu, nedz pārvalstisku reģionālo organizāciju pieaugošo nozīmi globālo lēmumu pieņemšanā; uzskata, ka ES efektivitāte pasaules mērogā ir cieši saistīta ar tās statusu multilaterālos forumos un organizācijās; tādēļ aicina dalībvalstis paust politisko gribu stiprināt ES pozīciju multilaterālās organizācijās un forumos un gūt trešo valstu atbalstu šādai statusa maiņai, lai ES varētu patiesi pildīt savu apņemšanos efektīvi aizstāvēt multilaterālismu; |
| --- | --- |

9.

Apvienoto Nāciju Organizācijas stiprināšana un Eiropas Savienības līdzdalība ANO sistēmā

| 10. | atkārtoti pauž visstingrāko atbalstu ANO ģenerālsekretāra Antoniu Guterreša ieviestajai reformu programmai un norāda, ka ir vajadzīgs turpmāks progress, jo īpaši attiecībā uz sieviešu, jauniešu un neaizsargātā situācijā esošu cilvēku iekļaušanu, kā arī attiecībā uz informētības palielināšanu par intersekcionalitāti ANO struktūrās; uzsver, cik būtiska ir tāda ANO sistēma, kas var turpināt rezultatīvu darbību; norāda uz to, cik nozīmīgs ANO sistēmai ir ANO ģenerālsekretāra redzējums “Viena ANO”, saskaņā ar kuru dažādās ANO aģentūras un struktūras patiešām būtu savstarpēji saistītas un darbotos kopā, pamatojoties uz vienotu budžeta un pārvaldības satvaru, un stiprinātu ANO mērķu sasniegšanu; jo īpaši izceļ ANO pastāvīgo koordinatoru pilnveidoto lomu, ko paredz ANO attīstības sistēmas reforma, un uzskata, ka šiem ANO pastāvīgajiem koordinatoriem, kas patlaban darbojas vairāk nekā 130 valstīs, būtu ne tikai jāvada ANO programmu īstenošanas koordinācija attiecīgajās valstīs nolūkā stiprināt ANO rīcības vienotību, bet arī cieši jāsadarbojas un jāapspriežas ar ES delegācijām attiecīgajā ANO dalībvalstī, lai panāktu sinerģiju un stiprinātu savstarpējo saikni ar ES tematiskajām un ģeogrāfiskajām programmām, kas izstrādātas konkrētajai valstij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkārtoti apstiprina, ka ES un ANO būtu cieši jāsadarbojas gan centrālās administrācijas līmenī, gan reģionos un valstīs, kur tās sniedz palīdzību, lai apmainītos ar analīzi un saskaņotu politiku un plānošanu nolūkā maksimāli palielināt ietekmi uz cilvēku un planētas labklājību; atgādina, ka ES lielā mērā var paplašināt ANO programmu tvērumu un ietekmi trešās valstīs un savu plānošanu un palīdzību veidot tā, lai nodrošinātu sinerģiju, tā pastiprinot arī savu ietekmi atbilstoši ANO mērķiem; tāpēc uzsver, cik būtiska ir cieša ES un ANO apspriešanās un sadarbība, aicina Komisiju, EĀDD un ES delegācijas trešās valstīs aktīvi vērsties pie ANO un apspriesties ar to par ANO politiku un plānošanas darbībām 2021.–2027. gada periodā un arī tālākā nākotnē; aicina ANO regulāri apspriesties ar ES gan ANO centrālās administrācijas līmenī, gan arī uz vietas trešās valstīs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ES un ANO vajadzētu rīkot ikgadējas augstākā līmeņa sanāksmes, kurās ANO ģenerālsekretārs varētu apspriesties ar Padomi, Komisiju, EĀDD un Parlamentu; aicina ANO nodrošināt augsta līmeņa ANO sarunu partneru pastāvīgu klātbūtni Parlamentā, lai turpinātu strukturētu un konsekventu politisko dialogu un palielinātu ANO centienu redzamību; uzsver nepieciešamību uzlabot ANO politisko darbību un prasa veidot spēcīgāku saikni starp ANO un reģionālajām organizācijām, kā to uzsvēris ANO ģenerālsekretārs Antoniu Guterrešs; uzsver nepieciešamību stiprināt ANO aģentūru koordināciju ar starptautiskajām finanšu iestādēm, šajā nolūkā izmantojot ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomi (ECOSOC); atbalsta ANO ģenerālsekretāra Antoniu Guterreša priekšlikumus dot jauniešiem un pilsoniskajai sabiedrībai iespēju paust spēcīgāku viedokli ANO sistēmā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — lai ES kļūtu par efektīvāku globālo partneri, kas spēj aizsargāt multilaterālo kārtību, ir jāuzlabo ES spēja stingri un ātri rīkoties kā uzticamam drošības garantam; tāpēc aicina Padomi un Komisiju rūpīgi izvērtēt, izpētīt un izstrādāt iespējas, kā izveidot pastāvīgas daudznacionālas militārās vienības, kas pastāvīgi atrastos kopā un piedalītos kopīgās apmācībās; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ANO ģenerālsekretāru pastiprināt ANO Dzimumu paritātes stratēģijas īstenošanas centienus, jo tā ir būtisks rīks, ar kuru nodrošināt sieviešu vienlīdzīgu pārstāvību visos ANO sistēmas hierarhijas līmeņos; atgādina, ka kopš ANO izveides 1945. gadā ANO ģenerālsekretāra amatā nekad nav bijusi iecelta sieviete; norāda uz vispārējo vajadzību pēc sieviešu un atstumto grupu taisnīgas pārstāvības, kā arī pēc lielākas daudzveidības starptautiskajās organizācijās; stingri atbalsta programmu “Jaunatne, miers un drošība” un tās mērķi piešķirt jauniešiem lielākas viedokļa paušanas iespējas lēmumu pieņemšanā vietējā, valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ES ir jāapzina ANO struktūras un citas multilaterālas organizācijas, kuru galvenais uzdevums būtu veicināt politisko dialogu, konverģenci un politikas risinājumus globālām problēmām un standartu noteikšanu; un būtu jānosprauž skaidri mērķi un jānosaka skaidras prioritātes attiecībā uz dialogu ar šādām struktūrām un organizācijām un tām sniegto atbalstu, tostarp arī budžeta atbalstu; šajā sakarībā atgādina, ka ES un tās dalībvalstis jau ir galvenās līdzekļu devējas ANO un daudzām tās aģentūrām un programmām, taču šīs saistības un atbalsts ANO ne vienmēr nozīmē lielāku ES, tās dalībvalstu un līdzīgi domājošu partneru ietekmi ANO galveno aģentūru nostājās vai multilaterālos forumos, un tas ir īpaši satraucoši laikā, kad šādos forumos pieaug nedemokrātisku režīmu, piemēram, Krievijas, uzstājība; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda uz standartu pieaugošo ģeopolitisko nozīmi, jo īpaši tehnoloģiju jomā, un mudina ES rīkoties stratēģiski, lai kļūtu par standartu noteikšanas lielvaru daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ES, tās dalībvalstis un līdzīgi domājošus partnerus vēl vairāk uzlabot koordināciju saistībā ar kopīgu atbalstu kandidēšanai uz vadošiem amatiem daudzpusējos forumos; turklāt atzīmē nepieciešamību saskaņot darbību ar līdzīgi domājošiem partneriem citos pasaules reģionos, un atzīmē, cik svarīgi ir ievērot principu, ka vadošo amatu ģeogrāfiskajam sadalījumam ir jābūt vienlīdzīgam, saglabājot uzmanības centrā demokrātiskās vērtības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | šajā sakarībā uzsver Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) kā Eiropas drošības pīlāra būtisko nozīmi un prasa vēl vairāk stiprināt organizācijas visaptverošo drošības pieeju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ES strādāt kopā ar ANO, reģionālām organizācijām un starptautiskiem forumiem, piemēram, G7 un G20, un ad hoc koalīcijās, lai risinātu globālos izaicinājumus, ar kuriem saskaramies tagad un saskarsimies nākotnē; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un PV/AP turpināt izvērst savu multilaterālisma stratēģiju, tostarp regulāri atjauninot pamatnostādnes par to, kā rīkoties dažādos forumos, piemēram, tādos jautājumos kā ANO sistēmas reforma un centrālāka ES loma vai oficiāla ES pārstāvība, un attīstot redzējumu par jaunu globālo kārtību, lai to veidotu tā, ka būtu iespējams revitalizēt multilaterālismu; uzskata, ka ES būs jāveido alianses ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai attīstītu daudzpusēju sadarbību dažādos forumos, taču šajās aliansēs ne vienmēr būs iesaistīti vieni un tie paši dalībnieki, savukārt par mērķi vienmēr jānosaka efektīvas, noteikumos balstītas globālās pārvaldības sistēmas uzturēšana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti uzsver iepriekšējās rezolūcijās pausto nostāju attiecībā uz Krievijas agresīvo karu pret Ukrainu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | visstingrākajā veidā nosoda Krievijas Federācijas agresīvo karu pret Ukrainu, kā arī Baltkrievijas iesaisti šajā karā, un pieprasa Krievijai nekavējoties izbeigt visas militārās darbības Ukrainā un bez nosacījumiem atvilkt visus bruņotos spēkus un militāro ekipējumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas; uzsver, ka militārā agresija un iebrukums ir nopietns starptautisko tiesību pārkāpums; uzskata, ka Krievijas iebrukums Ukrainā ir uzbrukums ne tikai suverēnai valstij, bet arī Eiropā noteiktajiem sadarbības un drošības principiem un mehānismiem, kā arī noteikumos balstītai starptautiskajai kārtībai, kā tā nostiprināta ANO Statūtos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē Krievijas atstādināšanu no ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC); atzinīgi vērtē starptautisko organizāciju lēmumus apturēt Krievijas līdzdalību, tostarp kultūras un sporta jomā; aicina ES līderus un citu valstu līderus izslēgt Krieviju no G20 un citām daudzpusējās sadarbības organizācijām, piemēram, Pasaules Tirdzniecības organizācijas, UNESCO u. c., kas būtu svarīgs apliecinājums tam, ka starptautiskā sabiedrība saskarē ar šo agresīvo valsti neatgriezīsies pie līdzšinējā ierastā attiecību modeļa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka tagad prioritātei ir jābūt spēkā esošo sankciju pilnīgai un efektīvai īstenošanai visā ES un ar ES starptautisko sabiedroto palīdzību; aicina ES izmantot daudzpusējos forumus šo sankciju efektivitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina nekavējoties un pilnībā ieviest Krievijas naftas, ogļu, kodoldegvielas un gāzes embargo, pilnībā atteikties no “Nordstream 1” un “Nordstream 2” un nākt klajā ar plānu attiecībā uz to, kā turpināt īstermiņā nodrošināt ES energoapgādes drošību; aicina ES daudzpusējos forumos nodrošināt atbalstu trešām valstīm, kuras vēlas noteikt embargo Krievijas enerģijas importam; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē ES un tās dalībvalstu spēju strādāt koordinēti un paust vienotu nostāju ANO sistēmā, jo īpaši ANO Ģenerālajā asamblejā, ANO Drošības padomē un ANO Cilvēktiesību padomē; šajā ziņā uzteic nozīmīgos ES delegāciju koordinēšanas centienus ANO struktūrās Ņujorkā un Ženēvā; uzskata, ka šī vienotā un sinerģiskā pieeja būtu jāīsteno ikvienā ANO struktūrā, aģentūrā vai jebkurā citā starptautiskā organizācijā, lai ES varētu rīkoties saliedēti un gūt rezultātus daudzpusējos forumos; pauž nožēlu, ka Drošības padome plašās veto tiesību izmantošanas dēļ konsekventi nespēj pieņemt lēmumus un līdz ar to nespēj reaģēt uz krīzēm, kādas piemeklējušas Ukrainu, Sīriju, Etiopiju un Sudānu, kā arī līdzīgām krīzēm pagātnē, un ka tam bijusi negatīva ietekme uz šo krīžu novēršanas, pārvaldības un atrisināšanas gaitu; uzsver, ka nav attaisnojams tas, ka viena valsts var apturēt centienus situācijās, kad tiek pastrādāts genocīds, noziegumi pret cilvēci vai kara noziegumi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina ANO iecelt īpašo sūtni Lībijā, jo šis amats ir vakants kopš 2021. gada novembra un demokrātijas process Lībijā joprojām nav pavirzījies uz priekšu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu, ka 2022. gadā Drošības padomē būs tikai divas ES dalībvalstis; uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jāveicina pārdomu process par Drošības padomes reformas noteikumiem, ar ko varētu atjaunot tās spēju laikus un efektīvi risināt krīzes, visaptveroši ierobežot veto tiesības un mainīt Drošības padomes sastāvu, lai precīzāk atspoguļotu mūsdienu pasauli; |
| --- | --- |

28.

| 29. | šajā sakarībā atkārtoti pauž viedokli, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāstrādā pie tā, lai panāktu plašu vienprātību par Drošības padomes reformu, inter alia nodrošinot Eiropas Savienībai pastāvīgu vietu papildus tām vietām, kas patlaban jau ir ES dalībvalstīm; mudina ES dalībvalstis, cenšoties iegūt vietu Drošības padomē, nekonkurēt citai ar citu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas par pašreizējās ieroču kontroles un atbruņošanās sistēmas un tās juridisko instrumentu pavājināšanos; atbalsta visus centienus starptautiskajā darba kārtībā no jauna iekļaut ieroču kontroles un atbruņošanās jautājumus, tostarp atjaunojot Atbruņošanās konferenci; aicina ES un tās dalībvalstis pārskatīt un atjaunināt ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, lai ņemtu vērā jaunākās ģeopolitiskās, tehnoloģiskās un juridiskās norises un nodrošinātu atjauninātu un vērienīgu pamatu ES daudzpusējai iesaistei ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jomā; pauž bažas par tādu jaunu militāru tehnoloģiju izstrādi kā mākslīgais intelekts, kosmiskie ieroči, biotehnoloģijas un virsskaņas ieroči un aktīvi atbalsta centienus un jaunas iniciatīvas, lai šajā ziņā apturētu vairāku ANO dalībvalstu bruņošanās programmas; atbalsta darbu, ko veic ANO Atbruņošanās komisijas Kosmosa jautājumu darba grupa nolūkā praktiski īstenot pārredzamības un uzticības veicināšanas pasākumus attiecībā uz darbībām kosmosā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atbalsta ANO ģenerālsekretāra iniciatīvu “Rīcība miera uzturēšanai”, kas paredz atjaunināt ES un ANO partnerību krīžu pārvaldības un miera operāciju jomā un izpētīt iespējas veidot jaunas partnerības, tostarp ES, ANO un Āfrikas Savienības partnerību, un iesaistīties sadarbībā ar citām reģionālām organizācijām; atkārtoti uzsver sieviešu ārkārtīgi nozīmīgo lomu konfliktu starpniecībā un miera uzturēšanas misijās un atgādina par sieviešu nepietiekamo pārstāvību visos ANO, ES un citu daudzpusējo organizāciju un misiju līmeņos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES un tās dalībvalstis uzlabot spēju apmainīties ar informāciju, apspriesties un koordinēt stratēģijas, politiku un nostāju, tostarp tādu daudzpusējo struktūru pārvaldes struktūrās un valdēs, kurās ES nav tieši pārstāvēta, sākot jau ar ANO Drošības padomi; piekrīt PV/AP un Komisijas viedoklim, ka ES būtu jāizveido koordinācijas mehānismi visās starptautiskajās institūcijās, tostarp finanšu iestādēs; uzskata, ka šī spēja koordinēti rīkoties ir jāpaplašina, to attiecinot uz visu ANO struktūru valdēm; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka jaunais finanšu instruments “Eiropa pasaulē” un pieeja “Eiropas komanda” saistībā ar ģeogrāfisko un tematisko palīdzību un plānošanu, kā arī stratēģija “Globālā vārteja” attiecībā uz savienošanas infrastruktūras izstrādi sniedz unikālu iespēju noteikt kopīgu starpiestāžu darba kārtību, kas pienācīgi atspoguļo un novērtē ES dalībvalstu ieguldījumu, nodrošinot pievienoto vērtību multilaterālai problēmu un krīžu risināšanai pasaulē, un stiprina ES un tās dalībvalstu ietekmes spējas, tostarp daudzpusējos forumos; atkārtoti apliecina vēlmi apņēmīgi īstenot ģeogrāfiski līdzsvarotu un prioritātēs balstītu pieeju ES darbībās, palīdzībā un programmās, kas sāktas ārpus ES robežām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | brīdina, ka dažu neliberālu valdību vai autoritāru un totalitāru režīmu, piemēram, Ķīnas, centieni panākt un nostiprināt ietekmi, finansējot starptautiskas organizācijas, liek satraukties par finanšu antagonismu daudzpusējos forumos, un mudina gan globālā, gan ES līmenī apsvērt, kā nodrošināt attiecīgo starptautisko organizāciju un daudzpusējo forumu neatkarību un efektivitāti, pilnībā izmantojot visus ES iestāžu rīcībā esošos instrumentus, tostarp attiecīgā un vajadzības gadījumā arī pienācīgu un ilgtspējīgu ES finansējumu, kā arī finansējumu no citiem avotiem; atgādina — tas, ka vairākas dalībvalstis nokavējušas savu iemaksu termiņus, ārkārtīgi negatīvi ietekmē starptautisko organizāciju darbu un šāda dalībvalstu rīcība nav pieņemama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka ES humānā palīdzība un attīstības palīdzība trešām valstīm ļoti bieži tiek sniegta, izmantojot ANO sistēmu; atbalsta šādu ES un ANO partnerību, taču aicina ES nodrošināt pienācīgu redzamību ES konkrētajai lomai un ieguldījumam ANO satvarā; šajā sakarībā uzsver, cik būtiski ir ES līmenī padziļināti izvērtēt gan tagadējās, gan plānotās ES un ANO partnerības, lai izvērtētu, vai ES ieguldījums ir pienācīgi redzams, nodokļu maksātāju nauda tiek izlietota atbilstīgi ES vērtībām un vai ES un tās dalībvalstīm uzticētās vadošās lomas ir samērīgas ar ES lielajām saistībām un pašaizliedzīgo darbošanos ANO sistēmā; aicina Komisiju un EĀDD veikt šādu pārbaudi un apspriesties ar Parlamentu par gūtajiem konstatējumiem un turpmāko rīcību, lai ES ieguldījums, finansiālā līdzdalība, apņēmība un pašaizliedzīgā darbošanās ANO sistēmā gūtu pienācīgu atzinību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka atbalstam, ko ES sniedz starptautiskām organizācijām, un ES klātbūtnei daudzpusējos forumos vajadzētu būt skaidri pamanāmiem no ES dalībvalstu iedzīvotāju perspektīvas; aicina PV/AP sākt ES mēroga informācijas kampaņu par ES sniegto atbalstu starptautiskām organizācijām un ES klātbūtni, mērķiem un darbībām daudzpusējos forumos; aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis popularizēt ES aktīvo lomu daudzpusējos forumos un sniegt vairāk informācijas par ES ieguldījumu un sasniegumiem starptautiskās organizācijās, tostarp izmantojot kopīgus vēstījumus, nostājas un paziņojumus par ANO rezolūcijām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ES dalībvalstīm jāstiprina koordinācija attiecībā uz ANO fondiem un programmām, nosakot galvenos mērķus un vienotu pieeju virzībai, kādā darbojas valdes; uzsver, cik būtiski ir nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz daudzpusējo organizāciju finansējumu un tēriņiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzteic darbu, ko veic “Multilaterālisma alianse”, kas ir neoficiāls valstu tīkls ar kopīgu pārliecību, ka noteikumos balstīts multilaterālisms ir vienīgā uzticamā starptautiskās stabilitātes un miera garantija un ka mūsu kopīgās problēmas var atrisināt tikai savstarpējā sadarbībā; |
| --- | --- |

38.

Multilaterālisma stiprināšana ar spēcīgākām globālām partnerībām nolūkā sasniegt kopīgus mērķus

| 39. | uzsver, ka jāstrādā pie tā, lai multilaterālisms būtu efektīvs, uz rezultātiem orientēts, vērtībās balstīts un iekļaujošs forums, kurā valdības, pilsoniskā sabiedrība, reliģiskās aprindas, privātais sektors, akadēmiskās aprindas un citas attiecīgās ieinteresētās personas varētu efektīvi sadarboties, kalpojot globālām vērtībām un interesēm un īstenojot globālus mērķus; atzīst, cik būtiski ir saskaņot abus ārkārtīgi nozīmīgos ES mērķus, proti, palielināt ES kā globāla rīcībspēka redzamību un ietekmi un atbalstīt daudzpusējo forumu lomu; atgādina, ka šajā ziņā jārisina un jānogludina visas pretrunas un jāpauž principiāla un stingra nostāja pa vidu abiem minētajiem mērķiem, ievērojot ES pamatvērtības, idejas un intereses; norāda, ka, neraugoties uz acīmredzamajām pretrunām starp šiem abiem kritiskajiem Eiropas mērķiem, tie arī sniedz jaunas iespējas, jo lielāka ES stratēģiskā autonomija var pavērt Eiropas Savienībai iespēju daudzpusējās sarunās veidot alianses ar saviem divpusējiem partneriem, kā arī popularizēt un aizstāvēt daudzpusējas saistības divpusējo sarunu ietvaros; aicina ES un dalībvalstis konsekventi un aktīvi aizstāvēt multilaterālismu un attiecīgās daudzpusējās iestādes ikreiz, kad tās kaut kādā veidā tiek apdraudētas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, cik būtiski ir turpināt daudzpusēju sadarbību drošības un aizsardzības jautājumos; uzsver, ka ES un NATO partnerības veiktais darbs un ES un EDSO sadarbība balstās uz vienotu atbalstu tādām kopīgām pamatvērtībām kā demokrātija, brīvība, cilvēktiesību un cilvēka cieņas respektēšana, tiesiskums un miera un starptautiskās sadarbības veicināšana, vienlaikus aizsargājot noteikumos balstītu starptautisko kārtību; aicina ES un NATO dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās Eiropas drošības un aizsardzības iniciatīvām, izdarīt to, lai turpinātu papildināt un nostiprināt kopīgo sadarbību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka multilaterālisms un jebkādas pašreizējās sistēmas reformas būtu jāorientē arī uz lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī sadarbību ar nevalstiskajiem rīcībspēkiem, lai palīdzētu atjaunot cilvēku uzticēšanos šīm institūcijām un nodrošinātu to leģitimitāti; uzsver, ka jārisina nelikumīgu finanšu plūsmu novēršanas un apkarošanas problēmas un jāstiprina starptautiskā sadarbība un laba prakse saistībā ar aktīvu atdošanu un konfiskāciju, tostarp veicot efektīvākus pasākumus, lai īstenotu spēkā esošās saistības, kas ietvertas ANO Pretkorupcijas konvencijā un ANO Konvencijā pret transnacionālo organizēto noziedzību; uzsver, ka ir jāīsteno efektīvi, iekļaujoši un ilgtspējīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu korupciju saskaņā ar Programmu 2030. gadam; uzsver, ka cīņa pret nelikumīgām finanšu plūsmām ir jāorganizē globālā līmenī; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, cik būtiski ir turpināt uzrunāt sabiedrotos un līdzīgi domājošos partnerus starptautiskās organizācijās un daudzpusējos forumos, lai konsolidētu līdzīgi domājošu valstu koalīciju, kuras apņēmušās sekot kopīgām vērtībām un mērķiem un veidot politisko dialogu un efektīvu sadarbību globālā mērogā; uzsver, ka ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam būtu jāpievieno nolīgums par ES un Apvienotās Karalistes ārpolitiku un sadarbību drošības jomā, kas abām pusēm ļautu labāk risināt kopējus globālās drošības un ārpolitikas problēmjautājumus; uzsver, ka šāds nolīgums arī atvieglinātu sadarbību daudzpusējās organizācijās, jo īpaši ANO, paturot prātā abu pušu daudzās kopīgās vērtības un intereses; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka īpaši nozīmīgi ir ne vien tradicionālie transatlantiskie vai Eiropas partneri, kā ASV un Kanāda, kā arī Apvienotā Karaliste, Rietumbalkāni un citas dienvidu un austrumu kaimiņvalstis, bet arī citi līdzīgi domājoši demokrātiskie sabiedrotie Latīņamerikā, Indijas un Klusā okeāna reģionā un Āfrikā, kuri partnerībā var izveidot plašāku kopīgās vērtībās un standartos balstītu telpu un apņemties globāli reaģēt uz globāliem izaicinājumiem, kā arī izveidot plašāku līdzīgi domājošu partneru starptautisko koalīciju; šajā sakarībā uzsver, cik liela nozīme ir dialoga un sadarbības pastiprināšanai ar līdzīgi domājošām Āfrikas valstīm un cik svarīgi ir sniegt tām atbalstu uz demokrātiju, iekļautību un labklājību balstītas Āfrikas nākotnes veidošanā, vienlaikus paturot prātā nepieciešamību cīnīties pret problēmām un drošības apdraudējumiem, ko rada klimata pārmaiņas, terorisms un organizētā noziedzība; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ES attiecības ar Āfrikas Savienību un Latīņameriku un Karību jūras reģionu jau pašas par sevi ir vērtība un tām ir ārkārtīgi svarīga nozīme jauna multilaterālisma veidošanā; atgādina, ka kopīgajā paziņojumā “Āfrika un Eiropa: divu kontinentu kopīgais redzējums 2030. gadam” ES un Āfrikas Savienība ir paudušas apņemšanos kopīgi strādāt, lai sekmētu efektīvu multilaterālismu noteikumos balstītā starptautiskā kārtībā, kuras centrā ir ANO, un apņēmušās strādāt pie tā, lai daudzpusējos forumos paustu saskaņotākas nostājas, tiecoties mazināt globālo nevienlīdzību, stiprināt solidaritāti, cīnīties pret klimata pārmaiņām un uzlabot piekļuvi globāliem sabiedriskiem labumiem, kā tas noteikts Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Āfrikas Savienības programmā 2063. gadam; |
| --- | --- |

44.

| 45. | šajā sakarībā atbalsta PV/AP, Padomes un Komisijas centienus turpināt nostiprināt ES partnerību ar Āfrikas Savienību un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienu; atzīmē, cik būtiski ir ANO un citos daudzpusējos forumos veicināt saliedētākas nostājas starp ES, kandidātvalstīm un partnervalstīm; aicina ES izvērst spēju palīdzēt partnervalstīm un līdzīgi domājošām valstīm, tostarp izmantojot spēju veidošanu, zināšanu apmaiņu, apmācību un mērķsadarbību, lai tās efektīvāk varētu iesaistīties daudzpusējā sistēmā, kā arī aicina īstenot ar tām paraugprakses apmaiņu, lai mācītos arī no to pieredzes; atkārtoti uzsver, cik būtiski ir stiprināt pastāvošos daudzpusējos forumus ar līdzīgi domājošiem partneriem, jo īpaši ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu augstākā līmeņa sanāksmes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir nepieciešama sadarbība starp ES un ASEAN, lai risinātu abām pusēm aktuālus problēmjautājumus Āzijas un Klusā okeāna reģionā; uzsver, ka ir jāpalielina reģionālo organizāciju loma ANO sistēmā, ierosinot ik gadu rīkot reģionālo organizāciju vadītāju samitu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mudina Komisiju un EĀDD ierosināt jaunas iniciatīvas, lai stātos pretī ar klimatu saistītiem drošības riskiem, vienlaikus starptautiskajos forumos “reklamējot” Eiropas zaļo kursu; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta vērienīgi CO2 samazināšanas mērķi trešās valstīs, un uzsver, ka ES ārējās darbības centrā jābūt klimata diplomātijai, lai veicinātu globālo mieru un drošību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atbalsta ES nenogurdināmo iestāšanos par vispārējām cilvēktiesībām un pamatbrīvībām un šo tiesību un pamatbrīvību aizsardzību, nelokāmo atbalstu starptautisko cilvēktiesību universālai piemērošanai, aktīvo atbalstu ANO cilvēktiesību forumiem un to izmantošanu spiedīgu cilvēktiesību problēmu risināšanai, neatslābstošo atbalstu pārskatatbildības un starptautisko tiesiskuma mehānismu stiprināšanai un cīņu pret nesodāmību, kā arī iestāšanos par valstu suverenitātes un teritoriālās integritātes ievērošanu; šajā sakarībā uzsver ES atbalstu nostiprinātām un atzītām starptautiskām robežām un noraida jebkādus mēģinājumus tās mainīt ar spēku; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atbalsta PV/AP un Komisijas centienus panākt, lai ANO Cilvēktiesību padome rīkotos efektīvāk un strauji, rezultatīvi, ticami un bez aizspriedumiem risinātu visus cilvēktiesību jautājumus un situācijas valstīs un nodrošinātu sinerģiju ar citiem daudzpusējiem cilvēktiesību forumiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prasa, lai cilvēktiesību struktūras būtu pēc iespējas objektīvas un lai tās tiktu aizsargātas pret jebkādu tādu valstu iejaukšanos, par kurām ir zināms, ka tās ir izdarījušas cilvēktiesību pārkāpumus; šajā sakarībā uzstāj, ka ir nepieciešams definēt skaidrus standartus, kas saistīti ar cilvēktiesību, tiesiskuma un pamattiesību ievērošanu un kas jāizpilda, lai varētu pievienoties UNHRC, un uzskata, ka Eiropas Savienībai šajā sakarībā vajadzētu būt aktīvākai un atbalstīt visaptverošu UNHRC reformu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē pašreizējās ANO augstās cilvēktiesību komisāres darbu un uzskata, ka ANO augstā cilvēktiesību komisāra birojs dod unikālu iespēju iesaistīties efektīvā dialogā un sadarbībā attiecībā uz to, kā racionalizēt un stiprināt ANO cilvēktiesību sistēmas spēju nodrošināt rezultātus, tostarp pastiprinot publisko kontroli attiecībā uz dalību UNHRC, pienākumiem un obligātiem līdzekļu devēju pasākumiem ANO Ģenerālajā asamblejā, kuros piedalās UNHRC kandidāti, kā to savā kopīgajā paziņojumā ierosināja PV/AP un Komisija; atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 12. oktobrī tika sākts ikgadējais stratēģiskais dialogs ar ANO; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka ANO cilvēktiesību komisāres darbībai piešķirtie finanšu resursi ir visnotaļ nepietiekami, turklāt daudzas valstis cenšas tos samazināt, lai gan ES jau sen ir prasījusi palielināt ANO augstā komisāra biroja finansējumu; atzinīgi vērtē ES iniciatīvas un darbības saistībā ar cilvēktiesībām ANO Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā un ANO Drošības padomē, kā arī ES un ANO sadarbību vairākos tematiskos un konkrētām valstīm raksturīgos cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa stiprināt sinerģiju starp VRP mehānisma ieteikumiem un brīvprātīgiem valstu pārskatiem (BVP), kas veikti saistībā ar IAM, un sasaistīt tos ar tieši uz cilvēktiesībām vērstu ES projektu plānošanu; mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt vēršanos pret autoritāru valstu mēģinājumiem izplatīt reakcionārus vēstījumus, kuru mērķis ir mainīt izpratni par cilvēktiesībām, uzsverot kolektīvo tiesību prevalēšanu pār individuālajām tiesībām; aicina ES atbalstīt ANO Cilvēktiesību padomē darbu, ko veic NVO un cilvēktiesību aizstāvji, pret kuriem autoritārās valstis vēršas ar aizvien lielāku spiedienu un draudiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž nožēlu, ka autoritāri režīmi savā labā ļaunprātīgi izmanto ANO Cilvēktiesību padomi, jo īpaši nolūkā iedragāt tās darbību un mazināt cilvēktiesību normatīvā regulējuma efektivitāti; prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt ANO Cilvēktiesību padomes visaptverošu reformu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešams visās ES ārējās darbībās pilnībā īstenot un sistemātiski integrēt dzimumu līdztiesības aspektu un ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (GAP III); aicina ES un dalībvalstis uzņemties vadošu lomu attiecībā uz ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību īstenošanu; uzsver, ka sievietēm ir būtiska loma konfliktu novēršanā, miera sarunās, miera veidošanā, miera uzturēšanā, humānās palīdzības sniegšanā un rekonstrukcijā pēc konfliktiem; tāpēc uzsver, ka ES ir jānodrošina sieviešu vienlīdzīga līdzdalība un pilnīga iesaiste visos centienos saglabāt mieru un drošību, vienlaikus dzimumu līdztiesības aspektu iekļaujot visās savās ārējās darbībās; |
| --- | --- |

55.

Eiropas Parlamenta konstruktīvāka iesaiste

| 56. | atgādina — lai zeltu un plauktu noteikumos balstīts, efektīvs, uz rezultātiem orientēts un tīklots multilaterālisms, ir svarīgi iesaistīt demokrātiski ievēlētus parlamentus, nodrošināt plašāku piekļuvi lielam ieinteresēto personu lokam un paplašināt dialogu un sadarbību ar tādām nevalstiskām struktūrām kā reģionālās valdības, pašvaldības, akadēmiskās aprindas, pilsoniskā sabiedrība un ekonomikas sektors; atbalsta starptautiskās iniciatīvas, kurās prasīta Taivānas konstruktīva dalība novērotājas statusā multilaterālu struktūru sanāksmēs, mehānismos un pasākumos, tostarp Pasaules Veselības organizācijā (PVO), Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), Starptautiskajā Kriminālpolicijas organizācijā (Interpolā) un ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC); atgādina, ka demokrātiski ievēlēti parlamenti var padarīt redzamākus un ietekmīgākus multilaterālismu atbalstošus viedokļus, jo šādi iespējams panākt efektīvas politiskās reakcijas visas cilvēces labā un vēl vairāk stiprināt nepieciešamo saikni starp starptautiskām organizācijām, lēmumus pieņemošiem daudzpusējiem forumiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka ES būtu aktīvi jāpauž atbalsts attiecīgas struktūras izveidei ANO sistēmā, lai palielinātu globālās pārvaldības demokrātiskumu, demokrātisko pārskatatbildību un pārredzamību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | norāda uz sinerģisko lomu, kāda var būt Parlamentam, īstenojot regulāras politiskās aktivitātes un rīcībpolitikas ar ES dalībvalstu un trešo valstu parlamentiem, jo šāda darbība var stiprināt un vēl vairāk paplašināt līdzīgi domājošu valstu koalīciju starptautiskās organizācijās un daudzpusējos forumos un palielināt tās spēju panākt pozitīvu ietekmi; uzskata, ka būtu jāapsver iespēja izveidot Parlamenta delegāciju ANO, īpaši pievēršoties ANO Ģenerālajai asamblejai un citām starptautisko organizāciju un daudzpusējo forumu parlamentārajām dimensijām, lai stiprinātu parlamentāro saikni un dialogu ar ANO sistēmu un citiem attiecīgiem daudzpusējiem forumiem un nodrošinātu demokrātisku dialogu un stratēģiskas diskusijas ES starpiestāžu līmenī; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka ES būtu jāatbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir ANO lēmumu pieņemšanas procesā lielākā mērā ņemt vērā pilsoniskās sabiedrības viedokli; aicina veidot ANO sistēmā jaunus forumus, kas ļautu pilsoniskajai sabiedrībai iesaistīties politiskā dialogā ar ANO, un efektīvi izmantot jau pastāvošos forumus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka Parlamenta birojiem pilsētās, kurās atrodas ES ārējai darbībai nozīmīgas ANO struktūras vai starptautiskās organizācijas, ir būtu jāvēršas pie šīm struktūrām un organizācijām un jāaptver to aktivitātes, lai izveidotu ciešāku saikni starp centieniem, saistībām un koncepcijām, kas saistītas ar multilaterālismu ES un Eiropas Parlamenta līmenī; uzskata, ka būtu jāapsver, kā Parlamentam maksimāli palielināt sinerģiju starp parlamentu sadarbības delegācijām, komitejām un Parlamenta dienestiem, kas nodarbojas ar vēlēšanu novērošanu un demokrātijas atbalstu, lai ar šo Parlamenta struktūru aktivitātēm vēl vairāk stiprinātu ES ārējo darbību; uzsver Parlamentu savienības (IPU) darba nozīmi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž atbalstu Parlamenta lomai gan parlamentāro un spēju veidošanas pasākumu un globālās demokrātijas atbalstīšanā, gan tā īpašajai lomai parlamentārajā mediācijā un dialogā, cita starpā izmantojot Žana Monē dialogu; uzsver pievienoto vērtību, kāda ir Parlamenta īpašajai lomai dialoga veicināšanā un paraugprakses un demokrātijas standartu kopīgošanā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina, ka Parlamentam kā demokrātiskai pārstāvības iestādei ir ārkārtīgi svarīga loma, proti, tas var būt unikāls publiskais forums un nodrošināt unikālu perspektīvu multilaterālisma veicināšanai; uzskata, ka Parlamentam būtu jāturpina regulāri uzaicināt augsta līmeņa vadītājus no attiecīgām starptautiskām organizācijām, lai apspriestu kopīgas intereses un prioritātes; uzskata, ka nolūkā stiprināt daudzpusējo forumu parlamentāro dimensiju Parlamentam savās telpās ik gadu būtu jārīko G7 un G20 valstu runaspersonu konference; prasa stiprināt strukturētu dialogu starp Parlamentu un ANO sistēmu; šajā sakarībā uzsver, cik būtiski ir rīkot regulāras sanāksmes, lai apmainītos viedokļiem starp Ārlietu komiteju, citām attiecīgām komitejām un ES delegāciju vadītājiem ANO struktūrās Ņujorkā un Ženēvā, kā arī starp komitejām un to ES dalībvalstu misiju vadītājiem, kuras ir pastāvīgās vai rotējošās ANO Drošības padomes locekles; uzsver Ārlietu komitejas un tās apakškomiteju ikgadējo delegāciju konstruktīvo ieguldījumu darbā, kas notiek ANO mītnē Ņujorkā; prasa padarīt oficiālas vairākas ES un ANO Drošības padomes neformālās sesijas; mudina izveidot oficiālu asociāciju starp Parlamentu un ANO Ģenerālo asambleju; |
| --- | --- |

62.

Multilaterālisms kā virzītājspēks neatliekamu globālu problēmu risināšanā

| 63. | uzsver daudzpusējās sistēmas būtisko ieguldījumu klimata pārmaiņu risināšanā; prasa vēl vairāk pilnveidot, nostiprināt un institucionalizēt pašreizējos daudzpusējos satvarus, kas tiek izmantoti, cenšoties apkarot klimata pārmaiņas, piemēram, ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kam pievienojušās 197 valstis, tostarp visas ANO dalībvalstis, līdz ar to dalība tajā ir teju universāla, un šajā ziņā aicina ieviest pārskatatbildības mehānismus un konkrētus principus, kas nodrošinātu šo struktūru mandātu efektivitāti; uzsver, ka jāstiprina globālā rīcība cīņā pret klimata pārmaiņām, jo tikai ar kolektīvu, tūlītēju un vērienīgu globālu rīcību pasaule var ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta temperatūru; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata, ka cīņā pret globālo sasilšanu industrializētām valstīm būtu jāatbalsta jaunattīstības valstis pārejā no fosilā kurināmā uz zaļo enerģiju un šajā ziņā ne tikai jāpiešķir finansējums, bet arī jānodod speciālās zināšanas un tehnoloģija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atgādina, cik svarīgi ir pievērsties īstenošanai valstu līmenī, proti, jāpieņem un jāīsteno nacionāli noteiktais devums (NND), vienlaikus panākot, ka starptautiskā sabiedrība kolektīvi cenšas sasniegt Parīzes nolīguma mērķus multilaterālā līmenī; aicina valdības noteikt vērienīgus NND, bez kuriem netiks sasniegts mērķis ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 grādiem, un aicina valdības citai citu mudināt iet uz šo mērķi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, cik svarīgi ir cieši sadarboties ar lielākajiem emisiju radītājiem, pret klimata pārmaiņām neaizsargātām valstīm un transatlantiskajiem partneriem, lai ANO Klimata pārmaiņu konferencē 2022. gadā panāktu progresu 2030. gadam izvirzītā mērķrādītāja sasniegšanā; prasa turpināt daudzpusējos centienus mobilizēt finansējumu IAM un klimatam, tostarp aicina 50 % no klimata finansējuma atvēlēt pielāgošanās pasākumiem; atzinīgi vērtē 2021. gadā notikušās Klimata pārmaiņu konferences (COP26) centienus definēt dezinformāciju, kas saistīta ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atgādina, ka vides tiesību pārkāpumi būtiski ietekmē daudzus cilvēktiesību aspektus, tostarp tiesības uz dzīvību, pašnoteikšanos, pārtiku, ūdeni, veselību, kā arī kultūras, pilsoniskās un politiskās tiesības; uzsver, ka bioloģiskā daudzveidība un cilvēktiesības ir savstarpēji saistītas un savstarpēji atkarīgas, un atgādina par valstu saistībām cilvēktiesību jomā, proti, aizsargāt bioloģisko daudzveidību, no kuras minētās tiesības ir atkarīgas, šādai aizsardzībai cita starpā ietverot iedzīvotāju līdzdalību ar bioloģisko daudzveidību saistītu lēmumu pieņemšanā un piekļuves nodrošināšanu iedarbīgiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem lietās, kas saistītas ar bioloģiskās daudzveidības zudumu un degradāciju; pauž atbalstu jauniem starptautiska līmeņa normatīviem centieniem attiecībā uz noziegumiem pret vidi; šajā sakarībā mudina ES un dalībvalstis veicināt ekocīda atzīšanu par starptautisku noziegumu saskaņā ar Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtiem; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atgādina par daudzpusējo forumu būtisko lomu Covid-19 pandēmijas radīto problēmu risināšanā un uzsver šo situāciju kā piemēru šādu forumu nozīmei sabiedrības veselības un globāla veselības aprūpes tvēruma veicināšanā un aizsardzībā visā pasaulē; atzinīgi vērtē Covid-19 vakcīnu globālās pieejamības iniciatīvas (COVAX) gaitu, kas ir vēl nebijis starptautiskās solidaritātes piemērs, un pateicas tās sponsoriem un atbalstītājiem, vienlaikus uzsverot, ka jāturpina ziedošana un jāpalielina resursi, kā arī jāuzlabo spējas saražot un izplatīt vakcīnas, lai vakcīnas un ārstēšana bez maksas būtu pieejamas visām valstīm, turklāt lai visas valstis tās varētu saņemt laikus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē darbu, ko pandēmijas apkarošanā veikusi PVO, pieņemot lēmumus, kas balstīti uz zinātnes atziņām un pierādījumiem, un nodrošinot neatkarīgu kontroli un pārskatatbildību par PVO īstenoto Covid-19 pandēmijas pārvaldību; uzsver, ka jāstiprina PVO pilnvaras un izpildes spējas, jo īpaši attiecībā uz datu kopīgošanu un resursu mobilizāciju, kā arī jāreformē PVO Ārkārtas komitejas lēmumu pieņemšanas process un jāievieš PVO lēmumu un apsvērumu izpildes mehānismi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzinīgi vērtē atbilstoši visu 194 PVO dalībvalstu 2021. gada 31. maijā pieņemtajam lēmumam sākto darbu pie jauna starptautiska līguma par pandēmijām; mudina ES strādāt daudzpusējo organizāciju ietvaros, lai uzlabotu globālos mehānismus pandēmiju novēršanai un apkarošanai, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta starptautiskajā reakcijā uz Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa stiprināt tiesību aktus un normatīvo regulējumu un veicināt saskaņotu politiku, lai panāktu efektīvu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp piemērojot tiesību aktus un īstenojot rīcībpolitikas, ar ko nodrošina plašāku piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, produktiem un vakcīnām, jo īpaši attiecībā uz visatstumtākajām grupām; |
| --- | --- |

71.

| 72. | prasa sadarboties starptautiskā līmenī, lai sistēmiski integrētu dzimumu līdztiesības perspektīvu veselības politikas nostādņu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā, ņemot vērā visu sieviešu un meiteņu specifiskās vajadzības un tiecoties ar veselības politiku un veselības sistēmu īstenošanu panākt dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mudina ES veicināt Apvienoto Nāciju Organizācijā centienus apkarot terorismu, īstenojot un atjauninot četrus pīlārus Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālajā terorisma apkarošanas stratēģijā, kuru Ģenerālā asambleja apstiprināja 2006. gada septembrī; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa ieviest īpašus pasākumus bērnu aizsardzībai, jo Covid-19 pandēmija varētu īpaši saasināt viņu neaizsargātību, tostarp attiecībā uz bērnu piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai, pārtikai par pieņemamu cenu, tīram ūdenim, sanitārijai un pienācīgiem mājokļiem; atkārtoti norāda uz klimata pārmaiņu un videi nodarītā kaitējuma negatīvo ietekmi uz bērnu tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzsver, ka vajadzīga turpmāka daudzpusēja rīcība ekonomikas pārvaldības jomā, jo īpaši attiecībā uz nodokļiem; atzinīgi vērtē virzību, kas noteikta G20 iekļaujošajā satvarā, kurš izveidots darbam ar nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jautājumiem, un šīs struktūras jaunāko priekšlikumu noteikt uzņēmumu ienākuma nodokļa minimālo likmi 15 % apmērā, un topošo pīlāru, kas ļaus panākt taisnīgāku nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu iekļaut pašu resursos summu, kas atbilstu 15 % no lielāko un ienesīgāko starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļas, kura saskaņā ar minēto vienošanos tiktu pārdalīta ES dalībvalstīm; mudina starptautisko sabiedrību censties pastiprināt integrāciju šajā jomā, lai izvairītos no negodīgas prakses un ļaunprātīgas izmantošanas; prasa paplašināt starptautisko standartu un normu piemērošanu šajā politikas jomā; atgādina, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) ir būtiska nozīme pasaules tirdzniecības regulēšanā un sekmēšanā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | norāda, ka Eiropas Savienībai ir cieši jāsadarbojas ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai modernizētu PTO un apgādātu to ar instrumentiem, ar kuriem risināt 21. gadsimta tirdzniecības problēmjautājumus, tostarp saistībā ar digitālo revolūciju un zaļu, taisnīgu un ilgtspējīgu pārkārtošanos; aicina ES sadarbībā ar visām PTO dalībvalstīm virzīt pozitīvu reformu programmu un 12. ministru konferencē nākt klajā ar konkrētu darba plānu; atzīst, ka daudzpusējo tirdzniecības sarunu progresa virzītājspēks ir bijusi ES un ASV sadarbība; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, cik būtiski ir īstenot un atbalstīt iniciatīvas, kas vērstas pret nodokļu apiešanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un korupciju; atbalstīt ANO līmenī veikto darbu nodokļu jautājumos, kas dotu iespēju jaunattīstības valstīm paust viedokli nodokļu lietās; darbu, kas vērsts uz straujāku sarunu virzīšanu jautājumos par efektīvu rīcības kodeksu cīņai pret starptautisku nodokļu apiešanu, šajā nolūkā izmantojot nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumus (TIEA); |
| --- | --- |

77.

| 78. | norāda uz multilaterālisma nozīmi jaunu problēmjautājumu un mūsdienu situāciju risināšanā, piemēram, saistībā ar bioloģiskās daudzveidības zudumu, kiberdrošību, biotehnoloģiju, digitalizāciju, ģeopolitiskajām darbībām un pārvaldību polārajos reģionos, mākslīgo intelektu un jauniem apdraudējumiem, piemēram, tehnoloģiju iespējotu viltus ziņu izplatīšanu, viltus zinātni un dezinformāciju; uzskata, ka ekspertiem, zinātniekiem un attiecīgiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem būtu jāiesaistās multilaterālos daudzu ieinteresēto personu forumos; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atzinīgi vērtē ES un ASV Tirdzniecības un tehnoloģiju padomes (TTC) izveidi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atgādina, ka ir svarīgi visās politikas jomās integrēt dzimumu līdztiesības principu un mērķi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra centienus pilnveidot un koordinēt Apvienoto Nāciju Organizācijas digitalizāciju, lai internets stiprinātu ANO pīlārus: mieru un drošību, cilvēktiesības un attīstību; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka atjaunots multilaterālisms var pozitīvi ietekmēt digitālo pārkārtošanos ne vien tāpēc, ka tas var nodrošināt spēcīgu sviras efektu IAM īstenošanā, bet arī tāpēc, ka ir steidzami nepieciešams noteikt pamata standartus un normas un risināt ar šādu pārkārtošanos saistītos riskus un problēmas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atgādina — saskaroties ar aizvien vērienīgāku, uzstājīgāku un agresīvāku Ķīnas politiku, ES un tās demokrātiskajiem līdzīgi domājošiem partneriem būtu jākoordinē darbība daudzpusējos forumos tehnoloģiju demokrātijas aliansē, lai atbalstītu noteikumos balstītu starptautisko sistēmu, cīnītos pret autoritāru koordināciju, kuras mērķis ir kontrolēt starptautiskos forumus, un, ieviešot standartus un globālus noteikumus, nodrošinātu, ka jauno tehnoloģiju centrā joprojām ir cilvēks; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzīmē, ka uz digitālo pasauli būtu jāraugās arī kā uz ļoti svarīgu jaunu nodokļu avotu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzstāj uz multilaterālisma centrālās nozīmes saglabāšanu efektīvai kārtības uzturēšanai kosmosā un prasa padziļināt pašreizējās iniciatīvas un uzsākt jaunas iniciatīvas, kas būtu vērstas uz to, lai kosmosa izmantošana joprojām kalpotu tikai miermīlīgiem mērķiem; uzsver, ka kosmosa izmantošana būtu jāreglamentē ar uzlabotu starptautisko noteikumu un standartu kopumu un sistēmu, kam mērķis ir garantēt ilgtermiņa, ilgtspējīgu, atbildīgu un miermīlīgu kosmosa izmantošanu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina ES būt aktīvākai, izstrādājot starptautisku satvaru uz cilvēku vērstām un uzticamām MI tehnoloģijām, jo īpaši attiecībā uz autonomām ieroču sistēmām; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, cik svarīga ir multilaterāla sadarbība starp līdzīgi domājošiem partneriem, lai apkarotu ļaunprātīgu un manipulatīvu dezinformāciju, ko īsteno valstiski un nevalstiski rīcībspēki; uzsver, cik būtiski ir ES uzņemties globālo vadību, izstrādājot starptautiskas definīcijas, normas un principus šo jautājumu risināšanai, tostarp attiecībā uz ārvalstu iejaukšanos vēlēšanās; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver Parlamenta nozīmīgo lomu, proti, IAM un Parīzes nolīguma mērķu īstenošanas ciešu uzraudzību un atbalstīšanu, kas ietver bioloģiskās daudzveidības, dabiskās vides un tās resursu saglabāšanu, tostarp cenšoties ne vien uzraudzīt progresu, bet arī sekmēt resursu piešķiršanu un ierosināt uzlabojumus vai konkrētus priekšlikumus; uzsver divas stratēģiskās pamatidejas, kas paustas Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Antoniu Guterreša priekšlikumā “Mūsu kopīgā programma”, proti, ir vajadzīgs globāls jaunais kurss un jauns sociālais līgums; norāda, ka šīs idejas varētu realizēt ar ļoti konkrētiem pasākumiem, piemēram, spēcināt Globālo zaļo fondu un ieviest finansiālā atbalsta mehānismu valstīm, kurām ir lielas parādsaistības, ar nosacījumu, ka tās īsteno IAM un apkaro nabadzību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | mudina Savienību visos daudzpusējos forumos, piemēram, UNESCO, nodrošināt Eiropas kultūras un vēstures mantojuma aizsardzību, saglabāšanu un aizstāvību; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver, cik būtiski ir pasaules līmenī risināt dzimumu līdztiesības jautājumu un cīnīties par sieviešu, meiteņu un atstumtu grupu nediskrimināciju un pamattiesībām, kas ietver seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības; sagaida, ka Komisija, dalībvalstis un EĀDD sistemātiski integrēs ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (GAP III) visās ārējās darbībās, tostarp iesaistīsies daudzpusējā līmenī un cieši sadarbosies ar partnervalstu valdībām, pilsonisko sabiedrību, privāto sektoru un citām galvenajām ieinteresētajām personām; aicina Komisiju un EĀDD stiprināt sinerģiju ar partneriem, lai kopīgi panāktu progresu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā un sekmīgi īstenotu starptautiskos dzimumu līdztiesības mērķus; uzsver, ka ES jāuzņemas vadošā loma starptautiskajā sabiedrībā un jāstiprina centieni izskaust seksuālas un dzimumbalstītas vardarbības izmantošanu par ieroci bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

90.

| 91. | prasa visaptveroši ratificēt un efektīvi īstenot Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu; steidzami aicina izskaust visu veidu rasu diskrimināciju, izmantojot visus piemērotos līdzekļus, tostarp likumdošanu; atzīst izglītības un kultūras izšķirīgo lomu cilvēktiesību veicināšanā un rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības intersekcionālā apkarošanā, jo īpaši nolūkā popularizēt iecietības, iekļaušanas un cieņas pret etnisko, reliģisko un kultūras daudzveidību principus un novērst ekstrēmistu rasistisku un ksenofobisku kustību un ideju izplatīšanos; atkārtoti norāda, ka jānodrošina pirmiedzīvotāju, tostarp sieviešu un meiteņu, vienlīdzīga tiesiskā aizsardzību un līdztiesība tiesās, pilnvērtīgas iespējas un nedalīta un efektīva līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos un politiskajās, ekonomiskajās, sociālajās un kultūras norisēs; prasa stiprināt personu ar invaliditāti aizsardzību un lielāku uzmanību pievērst personām, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, jo īpaši sievietēm un pirmiedzīvotājiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | aicina ES pastiprināt daudzpusējo sadarbību starptautiskā tiesiskuma jomā, ņemot vērā, ka pieaug starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību pārkāpumu skaits; aicina ES un tās partnerus attīstīt un izmantot jau esošos starptautisko struktūru, piemēram, ANO Cilvēktiesību padomes, ANO īpašo procedūru, ANO īpašo referentu, EDSO mehānismu, Eiropas Padomes vai starptautisko tiesu instrumentus, lai uzlabotu valstisko un nevalstisko rīcībspēku atbilstību starptautiskajām tiesībām un veicinātu universālās jurisdikcijas principa piemērošanu valstu iekšējās tiesu sistēmās; aicina ES stiprināt Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) lomu un palielināt tās darbinieku skaitu, sniedzot spēcīgu diplomātisko, politisko un finansiālo atbalstu; mudina Komisiju, PV/AP un dalībvalstis aicināt visas multilaterālo institūciju dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Romas statūtus, tos ratificēt; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina Komisiju strauji pabeigt korporatīvās rūpības regulējuma izstrādi un sadarboties ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai vērstos pret autoritāru un totalitāru režīmu smagajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un līdz ar to nodrošinātu ilgtspējīgas un noturīgas globālās piegādes ķēdes apstākļos, kad nākas cīnīties pret autoritāru un totalitāru režīmu ļaunprātīgu ietekmi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | prasa īstenot starptautisku politiku aizsardzības un atbalsta nodrošināšanai apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem; nosoda atsevišķu valdību represīvos pasākumus, ar kuriem tās vēršas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, reaģējot uz šo organizāciju un personu likumīgo sadarbību ar starptautiskajām struktūrām, un aicina Padomi un PV/AP sistemātiski un skaļi reaģēt uz katru šādu atgadījumu; aicina ES — nolūkā izbeigt nesodāmību, novērst vardarbību pret žurnālistiem un veicināt pasākumus žurnālistu drošības uzlabošanai — atbalstīt aicinājumu izveidot ANO pastāvīgu mehānismu tādu noziegumu izmeklēšanai, kuri vērsti pret žurnālistiem, un ar mērķētām sankcijām vērsties pret tiem, kuri ir atbildīgi par žurnālistu iebiedēšanu vai vardarbības aktu pasūtīšanu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | atkārtoti aicina ES darīt vairāk, lai valstis uzņemtos stingrākas multilaterālas saistības rast ilgtspējīgus politiskus risinājumus pašreizējiem konfliktiem un nodrošināt, ka konfliktu novēršanas un starpniecības politikas uzmanības centrā ir cilvēktiesību ievērošana; atgādina, cik svarīga ir starptautiskā miera uzturēšana un konfliktu risināšana, kā arī ES atbalsts attiecīgajām misijām; uzsver, ka jāizvirza skaidri mērķi, jānodrošina skaidra izpildes spēja un efektīvi mehānismi, tostarp jāievēro sieviešu tiesības saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 un visām secīgi pieņemtajām rezolūcijām; prasa reformēt attiecīgās struktūras, lai izbeigtu to darbinieku nesodāmību, kuri vainojami ļaunprātīgā izmantošanā un seksuālā vardarbībā militāro operāciju un civilo misiju laikā, kā arī citu multilaterālo aģentūru, biroju un struktūru darbinieku nesodāmību šajā ziņā, un aicina izveidot funkcionējošus un pārredzamus uzraudzības un pārskatatbildības mehānismus; |
| --- | --- |

95.

| 96. | uzsver, ka multilaterālo organizāciju panākumiem ir izšķirīga loma, tiecoties atjaunot sabiedrības uzticēšanos demokrātijai, liberālismam un noteikumos balstītai pasaules kārtībai; |
| --- | --- |

96.

| 97. | uzsver, ka atvērtai, iekļaujošai, noteikumos balstītai un nediskriminējošai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai ir jābūt būtiskam globālās tirdzniecības liberalizācijas virzītājspēkam un tai jāsekmē progresīva ekonomikas izaugsme, konkurētspēja un inovācija, darbvietu radīšana, dzīves apstākļu uzlabošanās, ienākumu pieaugums, ilgtspējīgas ekonomikas attīstības veicināšana un cīņa pret klimata pārmaiņām, tādējādi stiprinot labklājību, mieru un drošību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem IAM; turklāt norāda uz daudzpusējās tirdzniecības sistēmas lomu prognozējamas tirdzniecības vides veicināšanā ar savstarpēju, pārredzamāku un taisnīgāku tirdzniecības noteikumu un regulējuma izstrādi un ieviešanu konsekventā, īstenojamā un saskanīgā veidā; atgādina par 2021. gada novembra ziņojumā “EU exports to the world: effects on employment” (“ES eksporta ietekme uz nodarbinātību”) pausto konstatējumu, ka eksports Eiropas Savienībā dod darbu vairāk nekā 38 miljoniem cilvēku; aicina Komisiju turpināt īstenot komunikācijas pasākumus, lai informētu par šiem konstatējumiem, un veicināt izpratni par starptautiskās tirdzniecības priekšrocībām un pozitīvajiem aspektiem; tomēr uzskata, ka ir jāatjauno uzticēšanās multilaterālajām institūcijām, ņemot vērā globālos problēmjautājumus, jo īpaši attiecībā uz kopīgu iniciatīvu īstenošanu globālo sabiedrisko labumu nodrošināšanai, raugoties uz izmaiņām pasaules varas dinamikā; atkārtoti uzsver ES lomu šajā procesā; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pauž nožēlu par to, ka dažviet globālajā ekonomikā veidojas un pastiprinās tendences ieviest protekcionismu un izmantot tirdzniecību kā līdzekli spiediena izdarīšanai, tādējādi izraisot traucējumus un radot ģeopolitisku spriedzi; atgādina, ka nacionālistiska ekonomikas politika, kas pārkāpj iedibināto starptautisko tirdzniecības tiesību noteikumus un musina tirdzniecības partnerus uz atbildes sankcijām, ir mūsu globalizētās tirdzniecības sistēmas antitēze; aicina vēl vairāk pastiprināt ES tirdzniecības noteikumu izpildes centienus un turpināt tādu autonomu tirdzniecības instrumentu kopuma izstrādi kā, piemēram, instrumenti, ar ko vēršas pret ekonomisku spiedienu un kropļojošām subsīdijām, un starptautiskā iepirkuma instruments, kā arī galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga amata vietas izveide, lai reaģētu uz šo jauno problemātiku; atzīmē, ka mērķis ir PTO panākt reformētu un pienācīgi darbojošos multilaterālu noteikumu kopumu, kura centrā būtu efektīvi funkcionējoša strīdu izšķiršanas sistēma; tomēr uzsver, ka ir jāturpina ar pilnu apņēmību censties reformēt PTO, lai palielinātu tās efektivitāti, iekļaujošo raksturu, pārredzamību un leģitimitāti kā noteikumos balstītas, atvērtas, taisnīgas un ilgtspējīgas globālās ekonomikas stūrakmeni, un pievērsties sarežģījumiem un riskiem, ko rada ekonomikas, kuras nedarbojas pēc tirgus ekonomikas principiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2021. gada februāra paziņojumam par tirdzniecības politikas pārskatīšanu pievienoto pielikumu, kurā ieskicēta vispusīga pieeja PTO modernizācijai; uzsver — lai veicinātu noteikumos balstītas globālās tirdzniecības progresu, efektīvai ES iesaistei jābalstās uz tālredzīgu pieeju tirdzniecībai; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atzinīgi vērtē to, ka PTO 12. Ministru konference noslēgusies ar panākumiem, un atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu noteikumos balstītai tirdzniecības sistēmai, kurai būtu jāveicina globālu uzdevumu risināšana, ejot roku rokā ar zaļo pārkārtošanos, digitālo revolūciju un cīņu pret nevienlīdzību; mudina PTO valstis nekavējoties īstenot pieņemtos lēmumus un, gatavojoties 13. Ministru konferencei, strādāt pie organizācijas reformas, lai padarītu PTO pilnībā funkcionālu un atbilstīgu veicamajiem uzdevumiem; pauž nožēlu, ka 12. Ministru konferencē netika skatīti dzimumu līdztiesības aspekti tirdzniecības kontekstā, un aicina šim jautājumam atvēlēt centrālu vietu 13. Ministru konferencē; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver, ka demokrātiskā, leģitīmā, atbildīgā un pārredzamā globālajā pārvaldībā būtu vairāk jāiesaista parlamentārās struktūras, jo tiešās vēlēšanās ievēlētie parlamenta deputāti var nodrošināt būtiski nozīmīgu saikni starp iedzīvotājiem un multilaterālo sistēmu; uzsver, cik svarīgs ir horizontāls un saskaņots multilaterālisms, kā arī darbs, ko šajā sakarībā veic Eiropas Parlamenta un Parlamentu savienības kopīgi rīkotā parlamentārā konference PTO jautājumos; uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai parlamentāriešiem būtu labāka piekļuve tirdzniecības sarunām un lai viņi būtu iesaistīti sarunu mandātu izstrādē un PTO lēmumu īstenošanā, kā arī sarunās par tirdzniecības jautājumiem citās multilaterālās struktūrās un iestādēs; atkārtoti uzsver, ka ES un visām PTO dalībvalstīm ir jāuzlabo informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām, tostarp pilsonisko sabiedrību, uzņēmēju organizācijām un plašākām uzņēmēju aprindām; aicina Komisiju padziļināt sadarbību ar visām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Starptautisko Darba organizāciju, ANO sistēmu, G7, ESAO, Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu, un uzsver minēto organizāciju lomu atvērtas, noteikumos balstītas tirdzniecības sistēmas sekmēšanā; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atzinīgi vērtē to, ka PTO cieši sadarbojas ar PVO un citām starptautiskām organizācijām, tiecoties nodrošināt, lai tirdzniecībai būtu konstruktīva loma pandēmijas un tai sekojošās krīzes novēršanā un globālās ekonomikas atlabšanas atbalstīšanā; uzsver, ka Covid-19 pandēmija uzskatāmi parādīja, ka mūsu starptautiskajām institūcijām ir trūkumi; aicina Komisiju analizēt Covid-19 pandēmijā gūto pieredzi un sadarboties ar globālajiem partneriem, lai šo pieredzi ņemtu vērā reformu darba kārtībā; prasa pieņemt vērienīgu iniciatīvu tirdzniecības un veselības jomā; pieņem zināšanai PTO ieceres paplašināt savas pilnvaras, lai palielinātu ietekmi publiskajā telpā, vairāk iesaistoties tādu jautājumu risināšanā kā veselība, ilgtspēja, nevienlīdzīga labklājība, dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm atbilstoši IAM un Parīzes nolīgumam; uzskata, ka šie būs svarīgi soļi organizācijas reformu procesā līdztekus tās pamatfunkcijām, t. i., ieviest daudzpusējus tirdzniecības noteikumus, samazināt tirdzniecības šķēršļus un nodrošināt līdzekļus regulētai tirdzniecības strīdu izšķiršanai starp organizācijas biedriem; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina Padomi īstenot vērienīgākus centienus noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumus ar trešām valstīm; atzīmē, ka brīvās tirdzniecības nolīgumi palielina valstu ekonomisko mijiedarbību un savstarpējo atkarību un līdz ar to var kalpot kā virzītājspēks aktīvākai un vērienīgākai iesaistei multilaterālā līmenī; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina Padomi, Komisiju un PV/AP pienācīgi ņemt vērā šo ziņojumu, formulējot ES prioritātes ANO Ģenerālās asamblejas 77. sesijai, kā arī saistībā ar citām starptautiskām organizācijām un multilaterāliem forumiem; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | uzdod priekšsēdētājai šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai un informēšanas nolūkā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajai asamblejai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  OV C 65, 19.2.2016., 120. lpp.

(2)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(3)  OV C 67, 8.2.2022., 150. lpp.

(4)  OV C 184, 5.5.2022., 170. lpp.

(5)  OV C 433, 23.12.2019., 86. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0052.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0121.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/149 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/149

---

P9_TA(2022)0287

Pievēršanās nodrošinātībai ar pārtiku jaunattīstības valstīs

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par pievēršanos nodrošinātībai ar pārtiku jaunattīstības valstīs (2021/2208(INI))

(2023/C 47/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantu un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 11. pantu, kuros tiesības uz pārtiku atzītas par piederīgām pie tiesībām uz pienācīgu dzīves līmeni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantu un Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 11. pantu, kuros tiesības uz pārtiku atzītas par piederīgām pie tiesībām uz pienācīgu dzīves līmeni,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, kurā atkārtoti apliecināts, ka Savienības īstenotajā politikā, kas, ticamākais, ietekmēs jaunattīstības valstis, tai ir jāņem vērā attīstības sadarbībai noteiktie mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, kurā atkārtoti apliecināts, ka Savienības īstenotajā politikā, kas, ticamākais, ietekmēs jaunattīstības valstis, tai ir jāņem vērā attīstības sadarbībai noteiktie mērķi,

| — | ņemot vērā LESD 214. pantu, kurā noteikti ES humānās palīdzības operāciju principi un mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 214. pantu, kurā noteikti ES humānās palīdzības operāciju principi un mērķi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (1),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumus — par humāno palīdzību pārtikas jomā (COM(2010)0126) un par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai pārtikas nodrošinājuma problēmu risināšanā (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. marta paziņojumus — par humāno palīdzību pārtikas jomā (COM(2010)0126) un par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai pārtikas nodrošinājuma problēmu risināšanā (COM(2010)0127),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (COM(2012)0586),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumu “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā — ES politikas satvars” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta paziņojumu “Māšu un bērnu uztura uzlabošana ārējā palīdzībā — ES politikas satvars” (COM(2013)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 10. marta paziņojumu “ES humanitārā rīcība, jauni izaicinājumi un tie paši principi” (COM(2021)0110), kurā cita starpā paredzētas galvenās darbības humānās palīdzības, attīstības un miera saiknes stiprināšanai, lai labāk sasaistītu neatliekamo palīdzību un ilgtermiņa risinājumus, un Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūciju par jauniem ES humanitārās rīcības virzieniem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 10. marta paziņojumu “ES humanitārā rīcība, jauni izaicinājumi un tie paši principi” (COM(2021)0110), kurā cita starpā paredzētas galvenās darbības humānās palīdzības, attīstības un miera saiknes stiprināšanai, lai labāk sasaistītu neatliekamo palīdzību un ilgtermiņa risinājumus, un Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūciju par jauniem ES humanitārās rīcības virzieniem (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par pārtikas nodrošinājuma garantēšanu un pārtikas sistēmu noturības stiprināšanu (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par pārtikas nodrošinājuma garantēšanu un pārtikas sistēmu noturības stiprināšanu (COM(2022)0133),

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm ārējā darbībā 2021.–2025. gadā (GAP III) un Eiropas Parlamenta rezolūciju par to (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm ārējā darbībā 2021.–2025. gadā (GAP III) un Eiropas Parlamenta rezolūciju par to (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. jūlija rīcības plānu uztura jomā, kura mērķis ir līdz 2025. gadam par 7 miljoniem samazināt par pieciem gadiem jaunāku bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu (SWD(2014)0234), un 2021. gada 12. augusta sesto progresa ziņojumu par to (SWD(2021)0229), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 3. jūlija rīcības plānu uztura jomā, kura mērķis ir līdz 2025. gadam par 7 miljoniem samazināt par pieciem gadiem jaunāku bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu (SWD(2014)0234), un 2021. gada 12. augusta sesto progresa ziņojumu par to (SWD(2021)0229),

| — | ņemot vērā rezolūcijas par pārtikas nodrošinājumu un uzturu, jo īpaši 2014. gada 27. novembra rezolūciju par nepietiekamu uzturu bērniem jaunattīstības valstīs (5), 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (6) un 2016. gada 5. oktobra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem virzībā uz globālo mērķu sasniegšanu un ES saistību izpildi uztura un pārtikas nodrošinājuma jomā pasaulē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par pārtikas nodrošinājumu un uzturu, jo īpaši 2014. gada 27. novembra rezolūciju par nepietiekamu uzturu bērniem jaunattīstības valstīs (5), 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (6) un 2016. gada 5. oktobra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem virzībā uz globālo mērķu sasniegšanu un ES saistību izpildi uztura un pārtikas nodrošinājuma jomā pasaulē (7),

| — | ņemot vērā 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 24. marta rezolūciju par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. maija secinājumus par pārtikas un uztura nodrošinājumu saistībā ar ārējo palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. maija secinājumus par pārtikas un uztura nodrošinājumu saistībā ar ārējo palīdzību,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra secinājumus par globālā pārtikas un uztura nodrošinājuma stiprināšanu, 2019. gada 25. novembra secinājumus “Ceturtais progresa ziņojums par rīcības plānu uztura jomā”, 2021. gada 20. maija secinājumus par ES prioritātēm attiecībā uz ANO 2021. gada samitu par pārtikas sistēmām un 2021. gada 14. jūnija secinājumus “Stiprināt Eiropas komandas apņemšanos cilvēces attīstības labā”, un 2021. gada 19. novembra secinājumus par ūdeni ES ārējās darbības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra secinājumus par globālā pārtikas un uztura nodrošinājuma stiprināšanu, 2019. gada 25. novembra secinājumus “Ceturtais progresa ziņojums par rīcības plānu uztura jomā”, 2021. gada 20. maija secinājumus par ES prioritātēm attiecībā uz ANO 2021. gada samitu par pārtikas sistēmām un 2021. gada 14. jūnija secinājumus “Stiprināt Eiropas komandas apņemšanos cilvēces attīstības labā”, un 2021. gada 19. novembra secinājumus par ūdeni ES ārējās darbības jomā,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2008. gada kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (9) un ņemot vērā 2017. gada Eiropas Konsensu par attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas 2008. gada kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (9) un ņemot vērā 2017. gada Eiropas Konsensu par attīstību,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības asamblejas 2012. gadā noteiktos sešus vispārējos mērķrādītājus attiecībā uz mātes, zīdaiņu un mazu bērnu uzturu līdz 2025. gadam, proti, i) par 40 % samazināt par pieciem gadiem jaunāku bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu, ii) par 50 % samazināt reproduktīvā vecuma sieviešu anēmijas gadījumu skaitu, iii) par 30 % samazināt zema dzimšanas svara gadījumu skaitu, iv) nepieļaut bērnu liekā svara izplatības palielināšanos, v) vismaz par 50 % palielinātu tādu bērnu īpatsvaru, kas pirmajos sešos mēnešos tiek baroti tikai ar krūti, un vi) zem 5 % robežas samazināt to bērnu īpatsvaru, kuri cieš no novājēšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības asamblejas 2012. gadā noteiktos sešus vispārējos mērķrādītājus attiecībā uz mātes, zīdaiņu un mazu bērnu uzturu līdz 2025. gadam, proti, i) par 40 % samazināt par pieciem gadiem jaunāku bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu, ii) par 50 % samazināt reproduktīvā vecuma sieviešu anēmijas gadījumu skaitu, iii) par 30 % samazināt zema dzimšanas svara gadījumu skaitu, iv) nepieļaut bērnu liekā svara izplatības palielināšanos, v) vismaz par 50 % palielinātu tādu bērnu īpatsvaru, kas pirmajos sešos mēnešos tiek baroti tikai ar krūti, un vi) zem 5 % robežas samazināt to bērnu īpatsvaru, kuri cieš no novājēšanas,

| — | ņemot vērā ziņojumus par pārtikas nodrošinājuma un uztura stāvokli pasaulē, globālo ziņojumu par pārtikas krīzēm un globālo uztura ziņojumu, tostarp 2021. gada izdevumus, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) vadlīnijas par tiesībām uz pārtiku, FAO Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas brīvprātīgās vadlīnijas par pārtikas sistēmām un uzturu, agroekoloģijas 10 elementus, kas vada pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas un lauksaimniecības sistēmu (FAO), un 2014. gada rīcības satvaru attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu un uzturu ieilgušu krīžu gadījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus par pārtikas nodrošinājuma un uztura stāvokli pasaulē, globālo ziņojumu par pārtikas krīzēm un globālo uztura ziņojumu, tostarp 2021. gada izdevumus, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) vadlīnijas par tiesībām uz pārtiku, FAO Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas brīvprātīgās vadlīnijas par pārtikas sistēmām un uzturu, agroekoloģijas 10 elementus, kas vada pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas un lauksaimniecības sistēmu (FAO), un 2014. gada rīcības satvaru attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu un uzturu ieilgušu krīžu gadījumos,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (“Pasaules zvejniecības un akvakultūras stāvoklis 2020. gadā”) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu “The State of World Fisheries and Aquaculture 2020” (“Pasaules zvejniecības un akvakultūras stāvoklis 2020. gadā”) (10),

| — | ņemot vērā ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus starp ES un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus starp ES un trešām valstīm,

| — | ņemot vērā Globālo tīklu cīņai pret pārtikas krīzēm — humānās palīdzības un attīstības jomas dalībnieku aliansi, kas darbojas, kopīgi veicot analīzes un daloties zināšanās, lai stiprinātu koordināciju humanitāro, attīstības un miera aspektu krustpunktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo tīklu cīņai pret pārtikas krīzēm — humānās palīdzības un attīstības jomas dalībnieku aliansi, kas darbojas, kopīgi veicot analīzes un daloties zināšanās, lai stiprinātu koordināciju humanitāro, attīstības un miera aspektu krustpunktos,

| — | ņemot vērā ANO 2007. gada 13. septembra Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP) un ANO 2018. gada 28. septembra Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2007. gada 13. septembra Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP) un ANO 2018. gada 28. septembra Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 1. aprīļa rezolūciju “United Nations Decade of Action on Nutrition (2016-2025)” (“ANO rīcības desmitgade (no 2016. līdz 2025. gadam) uztura jomā”), kuras mērķis ir pastiprināt centienus darīt galu badam un izskaust malnutrīciju visā pasaulē, kā arī nodrošināt veselīgāka un sabalansētāka uztura vispārēju pieejamību visiem cilvēkiem neatkarīgi no tā, kas viņi ir un kur dzīvo, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 1. aprīļa rezolūciju “United Nations Decade of Action on Nutrition (2016-2025)” (“ANO rīcības desmitgade (no 2016. līdz 2025. gadam) uztura jomā”), kuras mērķis ir pastiprināt centienus darīt galu badam un izskaust malnutrīciju visā pasaulē, kā arī nodrošināt veselīgāka un sabalansētāka uztura vispārēju pieejamību visiem cilvēkiem neatkarīgi no tā, kas viņi ir un kur dzīvo,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un to ciešo savienotību un integrētību, jo īpaši 1. IAM — izskaust nabadzību visos tās veidos visā pasaulē, 2. IAM — izskaust badu, panākt nodrošinātību ar pārtiku un labāku uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību, 3. IAM — nodrošināt veselīgu dzīvi un veicināt labklājību visiem visās vecuma grupās, 5. IAM — panākt dzimumu līdztiesību un nodrošināt pilnvērtīgas iespējas visām sievietēm un meitenēm, 6. IAM — nodrošināt piekļuvi ūdenim un sanitārijai visiem, 10. IAM — samazināt nevienlīdzību valstīs un starp tām, 12. IAM — nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus, 13. IAM — steidzami rīkoties, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un to ietekmi, un 17. IAM — stiprināt īstenošanas līdzekļus un atdzīvināt globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un to ciešo savienotību un integrētību, jo īpaši 1. IAM — izskaust nabadzību visos tās veidos visā pasaulē, 2. IAM — izskaust badu, panākt nodrošinātību ar pārtiku un labāku uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību, 3. IAM — nodrošināt veselīgu dzīvi un veicināt labklājību visiem visās vecuma grupās, 5. IAM — panākt dzimumu līdztiesību un nodrošināt pilnvērtīgas iespējas visām sievietēm un meitenēm, 6. IAM — nodrošināt piekļuvi ūdenim un sanitārijai visiem, 10. IAM — samazināt nevienlīdzību valstīs un starp tām, 12. IAM — nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus, 13. IAM — steidzami rīkoties, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un to ietekmi, un 17. IAM — stiprināt īstenošanas līdzekļus un atdzīvināt globālo partnerību ilgtspējīgai attīstībai,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2417, ar ko nosoda civiliedzīvotāju badu kā karadarbības metodi un humānās palīdzības nelikumīgu liegšanu civiliedzīvotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2417, ar ko nosoda civiliedzīvotāju badu kā karadarbības metodi un humānās palīdzības nelikumīgu liegšanu civiliedzīvotājiem,

| — | ņemot vērā Starpvaldību platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2020. gada jūnija ziņojumu (11), kurā uzsvērta saikne starp cīņu pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2020. gada jūnija ziņojumu (11), kurā uzsvērta saikne starp cīņu pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu,

| — | ņemot vērā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) “Brīvprātīgās pamatnostādnes par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā” (2012) un CFS“Principus atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās” (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) “Brīvprātīgās pamatnostādnes par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā” (2012) un CFS“Principus atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās” (2015),

| — | ņemot vērā Uztura uzlabošanas kustību un tās darbu ar mērķi izbeigt malnutrīciju visos tās veidos, atbalstot valdību vadītas iniciatīvas un iesaistīto valstu prioritātes sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību, ANO, līdzekļu devējiem, uzņēmumiem un pētniekiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Uztura uzlabošanas kustību un tās darbu ar mērķi izbeigt malnutrīciju visos tās veidos, atbalstot valdību vadītas iniciatīvas un iesaistīto valstu prioritātes sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību, ANO, līdzekļu devējiem, uzņēmumiem un pētniekiem,

| — | ņemot vērā to, ka Komisija 2021. gada decembrī Tokijas samitā par uzturu izaugsmei apņēmās 2021.–2024. gadā 2,5 miljardus EUR veltīt tam, lai cīnītos pret malnutrīciju, un ņemot vērā ES pašreizējo apņemšanos līdz 2025. gadam samazināt bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu par vismaz 7 miljoniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Komisija 2021. gada decembrī Tokijas samitā par uzturu izaugsmei apņēmās 2021.–2024. gadā 2,5 miljardus EUR veltīt tam, lai cīnītos pret malnutrīciju, un ņemot vērā ES pašreizējo apņemšanos līdz 2025. gadam samazināt bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu par vismaz 7 miljoniem,

| — | ņemot vērā G7 Bada un humanitāro krīžu novēršanas paktu, kas apstiprināts G7 samitā Kornvolā 2021. gada 13. jūnijā un kur G7 valstis apņēmās ar kopīgu rīcību apkarot un novērst badu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 Bada un humanitāro krīžu novēršanas paktu, kas apstiprināts G7 samitā Kornvolā 2021. gada 13. jūnijā un kur G7 valstis apņēmās ar kopīgu rīcību apkarot un novērst badu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0195/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0195/2022),

| A. | tā kā kopš 2014. gada lēnām aizvien vairāk izplatās mērena vai smaga nenodrošinātība ar pārtiku un 2020. gadā gandrīz katram trešajam cilvēkam — 2,37 miljardiem — nebija piekļuves pietiekamai pārtikai (12); |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš 2014. gada lēnām aizvien vairāk izplatās mērena vai smaga nenodrošinātība ar pārtiku un 2020. gadā gandrīz katram trešajam cilvēkam — 2,37 miljardiem — nebija piekļuves pietiekamai pārtikai (12);

| B. | tā kā pārtikas krīžu smagums un apmērs kopš 2020. gada ir palielinājies konfliktu, ekonomikas satricinājumu un ārkārtēju laikapstākļu dēļ vai šo faktoru kombinācijas rezultātā, jo 2021. gadā gandrīz 193 miljoniem cilvēku bija akūta pārtikas nodrošinājuma nepietiekamība un viņiem bija vajadzīga steidzama pārtikas palīdzība — tas ir lielākais skaits akūti ar pārtiku nenodrošinātu cilvēku visā pasaulē, kāds reģistrēts globālajā ziņojumā par pārtikas krīzēm sešu gadu laikā kopš tā pastāvēšanas; tā kā 720–811 miljoni cilvēku cieš badu un piecas valstis tika uzskatītas par bada riskam pakļautām valstīm — Dienvidsudāna, Etiopija, Madagaskara, Nigērija (16 štati un federālā galvaspilsētas teritorija) un Jemena (13); |
| --- | --- |

B.

tā kā pārtikas krīžu smagums un apmērs kopš 2020. gada ir palielinājies konfliktu, ekonomikas satricinājumu un ārkārtēju laikapstākļu dēļ vai šo faktoru kombinācijas rezultātā, jo 2021. gadā gandrīz 193 miljoniem cilvēku bija akūta pārtikas nodrošinājuma nepietiekamība un viņiem bija vajadzīga steidzama pārtikas palīdzība — tas ir lielākais skaits akūti ar pārtiku nenodrošinātu cilvēku visā pasaulē, kāds reģistrēts globālajā ziņojumā par pārtikas krīzēm sešu gadu laikā kopš tā pastāvēšanas; tā kā 720–811 miljoni cilvēku cieš badu un piecas valstis tika uzskatītas par bada riskam pakļautām valstīm — Dienvidsudāna, Etiopija, Madagaskara, Nigērija (16 štati un federālā galvaspilsētas teritorija) un Jemena (13);

| C. | tā kā tiesības uz pārtiku attiecas uz tās pieejamības, piekļūstamības, atbilstīguma (pietiekama daudzuma un piekļuves stabilitātes) dimensiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesības uz pārtiku attiecas uz tās pieejamības, piekļūstamības, atbilstīguma (pietiekama daudzuma un piekļuves stabilitātes) dimensiju;

| D. | tā kā FAO nodrošinātību ar pārtiku drošību definē kā stāvokli, kurā visiem cilvēkiem vienmēr fiziski un ekonomiski ir pieejama nekaitīga un uzturvielām bagāta pārtika pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu savas uztura vajadzības un izvēlētos pārtiku aktīvam un veselīgam dzīvesveidam (14); |
| --- | --- |

D.

tā kā FAO nodrošinātību ar pārtiku drošību definē kā stāvokli, kurā visiem cilvēkiem vienmēr fiziski un ekonomiski ir pieejama nekaitīga un uzturvielām bagāta pārtika pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu savas uztura vajadzības un izvēlētos pārtiku aktīvam un veselīgam dzīvesveidam (14);

| E. | tā kā nelikumīgais, neizprovocētais un neattaisnojamais Krievijas agresijas karš Ukrainā ir vēl vairāk destabilizējis jau tā trauslos lauksaimniecības tirgus un saasinājis jau tā smago Covid-19 izraisīto situāciju un radījis papildu spiedienu uz pašreizējām pārtikas krīzēm un globālo nodrošinātību ar pārtiku, izraisot starptautisko pārtikas un barības cenu ievērojamu celšanos virs jau tā paaugstinātajiem līmeņiem; tā kā tas, visticamāk, palielinās pārtikas trūkumu, nabadzību, sociālos nemierus un nestabilitāti daudzās jaunattīstības valstīs, kas ir ļoti atkarīgas no Ukrainas un Krievijas kviešu importa, jo četrdesmit procenti kviešu un kukurūzas eksporta no Ukrainas nonāk Tuvajos Austrumos un Āfrikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā nelikumīgais, neizprovocētais un neattaisnojamais Krievijas agresijas karš Ukrainā ir vēl vairāk destabilizējis jau tā trauslos lauksaimniecības tirgus un saasinājis jau tā smago Covid-19 izraisīto situāciju un radījis papildu spiedienu uz pašreizējām pārtikas krīzēm un globālo nodrošinātību ar pārtiku, izraisot starptautisko pārtikas un barības cenu ievērojamu celšanos virs jau tā paaugstinātajiem līmeņiem; tā kā tas, visticamāk, palielinās pārtikas trūkumu, nabadzību, sociālos nemierus un nestabilitāti daudzās jaunattīstības valstīs, kas ir ļoti atkarīgas no Ukrainas un Krievijas kviešu importa, jo četrdesmit procenti kviešu un kukurūzas eksporta no Ukrainas nonāk Tuvajos Austrumos un Āfrikā;

| F. | tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem no gandrīz 50 valstis ir atkarīgas no Krievijas un Ukrainas kviešu importa, kuram jāsedz vismaz 30 % no to vajadzībām pēc kviešu importa, un 26 no šīm valstīm vairāk nekā 50 % sava kviešu importa saņem no abām minētajām valstīm; tā kā Pasaules Pārtikas programma iepirka gandrīz pusi no pasaules kviešu piegādēm no Ukrainas un ir norādījusi, ka visvairāk tiks skartas pašreizējās pārtikas krīzes tādās valstīs kā Afganistāna, Etiopija, Sīrija un Jemena; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) datiem no gandrīz 50 valstis ir atkarīgas no Krievijas un Ukrainas kviešu importa, kuram jāsedz vismaz 30 % no to vajadzībām pēc kviešu importa, un 26 no šīm valstīm vairāk nekā 50 % sava kviešu importa saņem no abām minētajām valstīm; tā kā Pasaules Pārtikas programma iepirka gandrīz pusi no pasaules kviešu piegādēm no Ukrainas un ir norādījusi, ka visvairāk tiks skartas pašreizējās pārtikas krīzes tādās valstīs kā Afganistāna, Etiopija, Sīrija un Jemena;

| G. | tā kā gan Ukraina, gan Krievija ir lauksaimniecības produktu neto eksportētājas un tām ir vadošā loma pasaules pārtikas un mēslošanas līdzekļu tirgos, kur eksporta piegādes bieži vien ir koncentrētas dažās valstīs; tā kā šī koncentrācija varētu pakļaut šos tirgus lielākai neaizsargātībai un nestabilitātei; tā kā Krievija ir vadošā sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu un to sastāvdaļu eksportētāja un Baltkrievija ir nozīmīga kālija bāzes mēslošanas līdzekļu eksportētāja; tā kā slāpekļa mēslošanas līdzekļu cenas ir lielā mērā atkarīgas no dabasgāzes cenām un Krievija pārvalda lielāko dabasgāzes tirgus daļu; tā kā — jau pirms bruņotā konflikta — daudzas jaunattīstības valstis bija sadūrušās ar negatīvu ietekmi, ko izraisīja augstās pārtikas un mēslošanas līdzekļu cenas starptautiskajā tirgū; |
| --- | --- |

G.

tā kā gan Ukraina, gan Krievija ir lauksaimniecības produktu neto eksportētājas un tām ir vadošā loma pasaules pārtikas un mēslošanas līdzekļu tirgos, kur eksporta piegādes bieži vien ir koncentrētas dažās valstīs; tā kā šī koncentrācija varētu pakļaut šos tirgus lielākai neaizsargātībai un nestabilitātei; tā kā Krievija ir vadošā sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu un to sastāvdaļu eksportētāja un Baltkrievija ir nozīmīga kālija bāzes mēslošanas līdzekļu eksportētāja; tā kā slāpekļa mēslošanas līdzekļu cenas ir lielā mērā atkarīgas no dabasgāzes cenām un Krievija pārvalda lielāko dabasgāzes tirgus daļu; tā kā — jau pirms bruņotā konflikta — daudzas jaunattīstības valstis bija sadūrušās ar negatīvu ietekmi, ko izraisīja augstās pārtikas un mēslošanas līdzekļu cenas starptautiskajā tirgū;

| H. | tā kā FAO pārtikas cenu indekss, kas raksturo pārtikas un barības preču starptautiskās cenas, ir paaugstinājies līdz jaunam visu laiku augstam cenu pieaugumam un papildu cenu kāpums un pārtikas inflācija, visticamāk, krietni pārsniedz jau tā augsto līmeni; |
| --- | --- |

H.

tā kā FAO pārtikas cenu indekss, kas raksturo pārtikas un barības preču starptautiskās cenas, ir paaugstinājies līdz jaunam visu laiku augstam cenu pieaugumam un papildu cenu kāpums un pārtikas inflācija, visticamāk, krietni pārsniedz jau tā augsto līmeni;

| I. | tā kā saskaņā ar FAO datiem pārtikas cenu indekss 2022. gada februārī sasniedza rekordaugstu līmeni; tā kā tajā ir norādīts, ka pārtikas cenu inflācijas faktori neaprobežojas tikai ar labības situāciju un eksporta iespējām, bet daudz lielāks stimuls pārtikas cenu inflācijai rodas ārpus pārtikas ražošanas, jo īpaši enerģētikas, mēslojuma un barības nozarēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar FAO datiem pārtikas cenu indekss 2022. gada februārī sasniedza rekordaugstu līmeni; tā kā tajā ir norādīts, ka pārtikas cenu inflācijas faktori neaprobežojas tikai ar labības situāciju un eksporta iespējām, bet daudz lielāks stimuls pārtikas cenu inflācijai rodas ārpus pārtikas ražošanas, jo īpaši enerģētikas, mēslojuma un barības nozarēs;

| J. | tā kā Āfrikā ir vislielākais pārtikas nodrošinājuma trūkums un 2020. gadā no mērenas vai smagas nenodrošinātības ar pārtiku cieta 60 % Āfrikas iedzīvotāju (799 miljoni cilvēku) (15); |
| --- | --- |

J.

tā kā Āfrikā ir vislielākais pārtikas nodrošinājuma trūkums un 2020. gadā no mērenas vai smagas nenodrošinātības ar pārtiku cieta 60 % Āfrikas iedzīvotāju (799 miljoni cilvēku) (15);

| K. | tā kā Eiropas Savienībai būtu jāpievērš īpaša uzmanība valstīm, kuras saskaras ar badu, ko saasinājušas dabas katastrofas, piemēram, Madagaskarai, kuru nesen skāruši vardarbīgi cikloni un kurā divus no katriem pieciem iedzīvotājiem skar akūts pārtikas trūkums, jo īpaši Lielo dienvidu reģionā, kur vairāk nekā 300 000 bērnu cieš no smagas uztura nepietiekamības; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienībai būtu jāpievērš īpaša uzmanība valstīm, kuras saskaras ar badu, ko saasinājušas dabas katastrofas, piemēram, Madagaskarai, kuru nesen skāruši vardarbīgi cikloni un kurā divus no katriem pieciem iedzīvotājiem skar akūts pārtikas trūkums, jo īpaši Lielo dienvidu reģionā, kur vairāk nekā 300 000 bērnu cieš no smagas uztura nepietiekamības;

| L. | tā kā jaunattīstības valstīs daudzi mazie lauksaimnieki nevar piekļūt veselīgam, uzturvielām bagātam un ilgtspējīgam uzturam, ņemot vērā atrašanos lielā attālumā, zemos ienākumus un to, ka trūkst piekļuves dažādu pārtikas produktu avotiem; tā kā pierādījumi liecina, ka ieguldījumi sīksaimniecību nozarē un reģionālajās struktūrās dod vislielāko atdevi nabadzības samazināšanas un izaugsmes ziņā, tādējādi izgaismojot nepieciešamību koncentrēt centienus uz mazo lauksaimnieku, jo īpaši sīksaimniecību sieviešu, ienākumu palielināšanu un neaizsargāto kopienu noturības stiprināšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunattīstības valstīs daudzi mazie lauksaimnieki nevar piekļūt veselīgam, uzturvielām bagātam un ilgtspējīgam uzturam, ņemot vērā atrašanos lielā attālumā, zemos ienākumus un to, ka trūkst piekļuves dažādu pārtikas produktu avotiem; tā kā pierādījumi liecina, ka ieguldījumi sīksaimniecību nozarē un reģionālajās struktūrās dod vislielāko atdevi nabadzības samazināšanas un izaugsmes ziņā, tādējādi izgaismojot nepieciešamību koncentrēt centienus uz mazo lauksaimnieku, jo īpaši sīksaimniecību sieviešu, ienākumu palielināšanu un neaizsargāto kopienu noturības stiprināšanu;

| M. | tā kā 2020. gadā veselīgu uzturu nevarēja atļauties aptuveni 3 miljardi pasaules iedzīvotāju un tā kā visos reģionos strauji pieaug aptaukošanās (16); |
| --- | --- |

M.

tā kā 2020. gadā veselīgu uzturu nevarēja atļauties aptuveni 3 miljardi pasaules iedzīvotāju un tā kā visos reģionos strauji pieaug aptaukošanās (16);

| N. | tā kā malnutrīcija ir anomāls fizioloģiskais stāvoklis, ko izraisa uztura nepietiekamība, kā arī liekais svars un aptaukošanās; tā kā sieviešu un meiteņu veselība ir cieši saistīta ar viņu nākamo bērnu fizisko un garīgo veselību, kā arī viņu uztura situāciju; tā kā nepietiekams uzturs grūtnieču un māšu vidū palielina komplikācijas risku grūtniecības laikā, māšu mirstību un bērnu uztura nepietiekamu un mirstību; tā kā nepieņemami lielu skaitu bērnu joprojām skar malnutrīcija: no visiem bērniem vecumā līdz pieciem gadiem 22 % ir aizkavēta augšana hroniskas malnutrīcijas dēļ, 6,7 % cieš no novājēšanas, kas ir viens no akūtas malnutrīcijas veidiem, un 5,7 % ir liekais svars (17), un paredzams, ka faktiskie aizkavētas augšanas un novājēšanas rādītāji pandēmijas seku dēļ būs augstāki; |
| --- | --- |

N.

tā kā malnutrīcija ir anomāls fizioloģiskais stāvoklis, ko izraisa uztura nepietiekamība, kā arī liekais svars un aptaukošanās; tā kā sieviešu un meiteņu veselība ir cieši saistīta ar viņu nākamo bērnu fizisko un garīgo veselību, kā arī viņu uztura situāciju; tā kā nepietiekams uzturs grūtnieču un māšu vidū palielina komplikācijas risku grūtniecības laikā, māšu mirstību un bērnu uztura nepietiekamu un mirstību; tā kā nepieņemami lielu skaitu bērnu joprojām skar malnutrīcija: no visiem bērniem vecumā līdz pieciem gadiem 22 % ir aizkavēta augšana hroniskas malnutrīcijas dēļ, 6,7 % cieš no novājēšanas, kas ir viens no akūtas malnutrīcijas veidiem, un 5,7 % ir liekais svars (17), un paredzams, ka faktiskie aizkavētas augšanas un novājēšanas rādītāji pandēmijas seku dēļ būs augstāki;

| O. | tā kā drošas piekļuves ūdenim nodrošināšana ir cieši saistīta ar pārtikas nodrošinājuma un uztura uzlabošanu; tā kā saskaņā ar jaunāko Apvienoto Nāciju Organizācijas ziņojumu par ūdens resursu attīstību pasaulē (2021) ūdens trūkums skar vairāk nekā 40 procentus pasaules iedzīvotāju un vairāk nekā 2 miljardiem cilvēku visā pasaulē nav tiešas un drošas piekļuves drošam dzeramajam ūdenim; |
| --- | --- |

O.

tā kā drošas piekļuves ūdenim nodrošināšana ir cieši saistīta ar pārtikas nodrošinājuma un uztura uzlabošanu; tā kā saskaņā ar jaunāko Apvienoto Nāciju Organizācijas ziņojumu par ūdens resursu attīstību pasaulē (2021) ūdens trūkums skar vairāk nekā 40 procentus pasaules iedzīvotāju un vairāk nekā 2 miljardiem cilvēku visā pasaulē nav tiešas un drošas piekļuves drošam dzeramajam ūdenim;

| P. | tā kā vairāk nekā 10 % pasaules iedzīvotāju izdzīvošana ir atkarīga no zvejniecības un akvakultūras (18) un tā kā saskaņā ar ANO datiem vairāk nekā 3 miljardi cilvēku ir atkarīgi no okeāniem kā galvenajiem olbaltumvielu avotiem, galvenokārt no zivīm un jūras veltēm; tā kā mazapjoma zvejas aptver vairāk nekā 90 % no pasaules zvejniekiem un zvejniecības nozares darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairāk nekā 10 % pasaules iedzīvotāju izdzīvošana ir atkarīga no zvejniecības un akvakultūras (18) un tā kā saskaņā ar ANO datiem vairāk nekā 3 miljardi cilvēku ir atkarīgi no okeāniem kā galvenajiem olbaltumvielu avotiem, galvenokārt no zivīm un jūras veltēm; tā kā mazapjoma zvejas aptver vairāk nekā 90 % no pasaules zvejniekiem un zvejniecības nozares darba ņēmējiem;

| Q. | tā kā regulāra epidēmiju izcelšanās apdraud veselības aprūpes sistēmas, kas nav ļoti izturētspējīgas un spēcīgas, jo īpaši attiecībā uz to spēju nodrošināt pamataprūpes nepārtrauktību; tā kā pēdējo divu gadu laikā veselības aprūpes sistēmas resursi ir novirzīti no dažādām uztura ziņā svarīgām funkcijām un būtiskiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kas saistīti ar nepietiekamu uzturu (tostarp pirmsdzemdību aprūpi, uztura papildināšanu ar mikroelementiem un bērnu caurejas, infekciju un akūtas malnutrīcijas profilaksi un ārstēšanu), lai cīnītos pret Covid-19, un tā kā nepietiekama uztura ārstēšanas un profilakses pakalpojumi joprojām nav pietiekami integrēti valsts veselības sistēmu būtiskajās aprūpes paketēs, un vienlīdzīga piekļuve aprūpes pakalpojumiem joprojām ir nepietiekama; |
| --- | --- |

Q.

tā kā regulāra epidēmiju izcelšanās apdraud veselības aprūpes sistēmas, kas nav ļoti izturētspējīgas un spēcīgas, jo īpaši attiecībā uz to spēju nodrošināt pamataprūpes nepārtrauktību; tā kā pēdējo divu gadu laikā veselības aprūpes sistēmas resursi ir novirzīti no dažādām uztura ziņā svarīgām funkcijām un būtiskiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kas saistīti ar nepietiekamu uzturu (tostarp pirmsdzemdību aprūpi, uztura papildināšanu ar mikroelementiem un bērnu caurejas, infekciju un akūtas malnutrīcijas profilaksi un ārstēšanu), lai cīnītos pret Covid-19, un tā kā nepietiekama uztura ārstēšanas un profilakses pakalpojumi joprojām nav pietiekami integrēti valsts veselības sistēmu būtiskajās aprūpes paketēs, un vienlīdzīga piekļuve aprūpes pakalpojumiem joprojām ir nepietiekama;

| R. | tā kā hroniska nabadzība, augsts un pastāvīgs nevienlīdzības līmenis un neilgtspējīgas pārtikas sistēmas kopā ar biežāk notiekošām dabas katastrofām, kas jo īpaši saistītas ar klimata pārmaiņām, ir nenodrošinātības ar pārtiku un malnutrīcijas pamatcēloņi; |
| --- | --- |

R.

tā kā hroniska nabadzība, augsts un pastāvīgs nevienlīdzības līmenis un neilgtspējīgas pārtikas sistēmas kopā ar biežāk notiekošām dabas katastrofām, kas jo īpaši saistītas ar klimata pārmaiņām, ir nenodrošinātības ar pārtiku un malnutrīcijas pamatcēloņi;

| S. | tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2022. gada Sesto ziņojumu klimata pārmaiņas, tostarp ekstrēmu meteoroloģisko apstākļu biežuma un intensitātes palielināšanās, samazina pārtikas un ūdens nodrošinājumu, samazina kultūraugu ražu, rada izmaiņas ganībās un maina sezonālās pārvietošanas ceļus, un samazina pārtikas uzturvērtību, tādējādi kavējot centienus sasniegt Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2022. gada Sesto ziņojumu klimata pārmaiņas, tostarp ekstrēmu meteoroloģisko apstākļu biežuma un intensitātes palielināšanās, samazina pārtikas un ūdens nodrošinājumu, samazina kultūraugu ražu, rada izmaiņas ganībās un maina sezonālās pārvietošanas ceļus, un samazina pārtikas uzturvērtību, tādējādi kavējot centienus sasniegt Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| T. | tā kā klimata pārmaiņas vēl vairāk pakļauj sievietes riskam un neaizsargātībai; tā kā klimata pārmaiņas saasina pašreizējās problēmas, piemēram, pēkšņu pārtikas ražošanas un piekļuves pārtikai zudumu, un pamatā esošo neaizsargātību, tostarp nabadzības un nenodrošinātības ar pārtiku palielināšanos, kas nostāda kopienas saasinātas krīzes situācijās; tā kā tā rezultātā ir samazinājusies uztura daudzveidība daudzās kopienās, jo īpaši pamatiedzīvotājiem, mazajiem lauksaimniekiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, jo īpaši attiecībā uz bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un grūtniecēm; |
| --- | --- |

T.

tā kā klimata pārmaiņas vēl vairāk pakļauj sievietes riskam un neaizsargātībai; tā kā klimata pārmaiņas saasina pašreizējās problēmas, piemēram, pēkšņu pārtikas ražošanas un piekļuves pārtikai zudumu, un pamatā esošo neaizsargātību, tostarp nabadzības un nenodrošinātības ar pārtiku palielināšanos, kas nostāda kopienas saasinātas krīzes situācijās; tā kā tā rezultātā ir samazinājusies uztura daudzveidība daudzās kopienās, jo īpaši pamatiedzīvotājiem, mazajiem lauksaimniekiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, jo īpaši attiecībā uz bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem un grūtniecēm;

| U. | tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm visā pasaulē aptuveni 75 % no augu bioloģiskās daudzveidības ir zuduši; tā kā liela apmēra ģenētiskā erozija pastiprina mūsu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un jaunu kaitēkļu un slimību rašanos; |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm visā pasaulē aptuveni 75 % no augu bioloģiskās daudzveidības ir zuduši; tā kā liela apmēra ģenētiskā erozija pastiprina mūsu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un jaunu kaitēkļu un slimību rašanos;

| V. | tā kā bioloģiskā daudzveidība un ar to saistītie pakalpojumi — apputeksnēšana, kaitēkļu iznīcinātāji, agroekosistēmu lielāka noturība pret eroziju, sausumu un plūdiem, augsnes veidošanās un oglekļa piesaistītāji — ir būtiski, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā bioloģiskā daudzveidība un ar to saistītie pakalpojumi — apputeksnēšana, kaitēkļu iznīcinātāji, agroekosistēmu lielāka noturība pret eroziju, sausumu un plūdiem, augsnes veidošanās un oglekļa piesaistītāji — ir būtiski, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārtikas ražošanu;

| W. | tā kā, veidojot bioloģiskās daudzveidības noturību un atbalstot ekosistēmu integritāti, var nodrošināt ieguvumus cilvēkiem, tostarp iztikas līdzekļus, cilvēku veselību un labklājību, kā arī nodrošināt pārtiku; |
| --- | --- |

W.

tā kā, veidojot bioloģiskās daudzveidības noturību un atbalstot ekosistēmu integritāti, var nodrošināt ieguvumus cilvēkiem, tostarp iztikas līdzekļus, cilvēku veselību un labklājību, kā arī nodrošināt pārtiku;

| X. | tā kā pieaug tādu cilvēku skaits, kuriem steidzami nepieciešama palīdzība pārtikas, uztura un iztikas aspektā (19); tā kā galvenie faktori, kas izraisa pārtikas un uztura trūkumu un malnutrīciju, kas kļūst arvien sliktāki, ir konflikti, klimata pārmaiņas un ekstrēmi laikapstākļi, vides degradācija, enerģijas cenu pieaugums, ierobežota piekļuve ūdenim, ekonomiskie satricinājumi, hroniska nabadzība un augsts un pastāvīgs nevienlīdzības līmenis, tostarp dzimumu nevienlīdzība, piekļuves trūkums pamata sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums un neveiksmīga pārvaldība, kas tādējādi var izraisīt nepieciešamību migrēt; |
| --- | --- |

X.

tā kā pieaug tādu cilvēku skaits, kuriem steidzami nepieciešama palīdzība pārtikas, uztura un iztikas aspektā (19); tā kā galvenie faktori, kas izraisa pārtikas un uztura trūkumu un malnutrīciju, kas kļūst arvien sliktāki, ir konflikti, klimata pārmaiņas un ekstrēmi laikapstākļi, vides degradācija, enerģijas cenu pieaugums, ierobežota piekļuve ūdenim, ekonomiskie satricinājumi, hroniska nabadzība un augsts un pastāvīgs nevienlīdzības līmenis, tostarp dzimumu nevienlīdzība, piekļuves trūkums pamata sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums un neveiksmīga pārvaldība, kas tādējādi var izraisīt nepieciešamību migrēt;

| Y. | tā kā konflikti pārtrauc piekļuvi pārtikai un sociālajiem pamatpakalpojumiem, kas izpaužas uz stabilu veselību, tostarp uztura pakalpojumiem, ūdeni, sanitāriju un higiēnu un nodara kaitējumu dabas resursiem, infrastruktūrai, ražošanas līdzekļiem un mājlopiem; tā kā nenodrošinātība ar pārtiku var izraisīt konfliktus starp skartajām kopienām, tādējādi saasinot esošās problēmas un spriedzi, kas saistīta ar resursu nepietiekamību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā konflikti pārtrauc piekļuvi pārtikai un sociālajiem pamatpakalpojumiem, kas izpaužas uz stabilu veselību, tostarp uztura pakalpojumiem, ūdeni, sanitāriju un higiēnu un nodara kaitējumu dabas resursiem, infrastruktūrai, ražošanas līdzekļiem un mājlopiem; tā kā nenodrošinātība ar pārtiku var izraisīt konfliktus starp skartajām kopienām, tādējādi saasinot esošās problēmas un spriedzi, kas saistīta ar resursu nepietiekamību;

| Z. | tā kā Covid-19 ir izraisījusi traucējumus vērtību ķēdēs no ražošanas un transportēšanas līdz pārtikas uzglabāšanai un pārdošanai un pārvietošanās ierobežojumi ir samazinājuši lauksaimnieku un patērētāju piekļuvi tirgiem, vēl vairāk kavējot visiem vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgai pārtikai un uzturam un atklājot to, ka uz importu balstītas pārtikas sistēmas nav izturētspējīgas, kā arī parādot ilgtspējīgu lauksaimniecības pārtikas sistēmu nozīmi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Covid-19 ir izraisījusi traucējumus vērtību ķēdēs no ražošanas un transportēšanas līdz pārtikas uzglabāšanai un pārdošanai un pārvietošanās ierobežojumi ir samazinājuši lauksaimnieku un patērētāju piekļuvi tirgiem, vēl vairāk kavējot visiem vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgai pārtikai un uzturam un atklājot to, ka uz importu balstītas pārtikas sistēmas nav izturētspējīgas, kā arī parādot ilgtspējīgu lauksaimniecības pārtikas sistēmu nozīmi;

| AA. | tā kā Covid-19 dēļ ir palielinājusies nabadzība, jo trūkst vispārējas sociālās aizsardzības minimuma; tā kā ierobežojumi ir ietekmējuši ikdienas saimniecisko darbību, no kuras ir atkarīgas daudzas mājsaimniecības, tā rezultātā rodoties grūtībām piekļūt veselīgai un uzturvielām bagātai pārtikai vai apmierināt veselības vajadzības; tā kā daudzās jaunattīstības valstīs piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei ir ārkārtīgi ierobežota, jo īpaši visneaizsargātākajām un atstumtākajām personām; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Covid-19 dēļ ir palielinājusies nabadzība, jo trūkst vispārējas sociālās aizsardzības minimuma; tā kā ierobežojumi ir ietekmējuši ikdienas saimniecisko darbību, no kuras ir atkarīgas daudzas mājsaimniecības, tā rezultātā rodoties grūtībām piekļūt veselīgai un uzturvielām bagātai pārtikai vai apmierināt veselības vajadzības; tā kā daudzās jaunattīstības valstīs piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei ir ārkārtīgi ierobežota, jo īpaši visneaizsargātākajām un atstumtākajām personām;

| AB. | tā kā iekļaujošas, efektīvas, noturīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas ir būtiskas, lai sasniegtu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi globālo pārtikas sistēmu trūkumus, saasinājusi nevienlīdzību un apdraud visneaizsargātāko cilvēku dzīvi un iztiku; tā kā ar ANO Rīcības desmitgadi tiek aicināts paātrināt kardinālas izmaiņas saturošus risinājumus, lai pievērstos cilvēku un planētas globālajām problēmām — sākot no nabadzības un dzimuma aspektiem līdz klimata pārmaiņām, nevienlīdzībai un finanšu plaisas novēršanai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā iekļaujošas, efektīvas, noturīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas ir būtiskas, lai sasniegtu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi globālo pārtikas sistēmu trūkumus, saasinājusi nevienlīdzību un apdraud visneaizsargātāko cilvēku dzīvi un iztiku; tā kā ar ANO Rīcības desmitgadi tiek aicināts paātrināt kardinālas izmaiņas saturošus risinājumus, lai pievērstos cilvēku un planētas globālajām problēmām — sākot no nabadzības un dzimuma aspektiem līdz klimata pārmaiņām, nevienlīdzībai un finanšu plaisas novēršanai;

| AC. | tā kā uzturs ir svarīgs jautājums, kas tiek likts pamatā un kas virza vismaz 12 no 17 IAM sasniegšanu un ir nesaraujami saistīts ar citiem svarīgiem ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, vai nu tāpēc, ka tas ir atkarīgs no tiem (t. i., ūdens, sanitārija un higiēna, kā arī lauksaimniecība), tāpēc, ka tas dara tos iespēkamus (t. i., veselība, nodarbinātība), vai arī abu iemeslu dēļ (t. i., dzimumu līdztiesība un izglītība); |
| --- | --- |

AC.

tā kā uzturs ir svarīgs jautājums, kas tiek likts pamatā un kas virza vismaz 12 no 17 IAM sasniegšanu un ir nesaraujami saistīts ar citiem svarīgiem ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, vai nu tāpēc, ka tas ir atkarīgs no tiem (t. i., ūdens, sanitārija un higiēna, kā arī lauksaimniecība), tāpēc, ka tas dara tos iespēkamus (t. i., veselība, nodarbinātība), vai arī abu iemeslu dēļ (t. i., dzimumu līdztiesība un izglītība);

| AD. | tā kā 1994. gada Marrākešas nolīgums un jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgums par lauksaimniecību ir veicinājuši lauksaimniecības reģionu specializāciju; tā kā šīs specializācijas rezultātā ir izveidojušies reģioni ar augstu eksporta līmeni un citi, kas ir gandrīz pilnībā atkarīgi no importa: tā kā šī situācija nav noturīga pret krīzēm, piemēram, kariem, un ir viens no faktoriem, kas veicina pašreizējo pārtikas nestabilitāti pasaulē; |
| --- | --- |

AD.

tā kā 1994. gada Marrākešas nolīgums un jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgums par lauksaimniecību ir veicinājuši lauksaimniecības reģionu specializāciju; tā kā šīs specializācijas rezultātā ir izveidojušies reģioni ar augstu eksporta līmeni un citi, kas ir gandrīz pilnībā atkarīgi no importa: tā kā šī situācija nav noturīga pret krīzēm, piemēram, kariem, un ir viens no faktoriem, kas veicina pašreizējo pārtikas nestabilitāti pasaulē;

| AE. | tā kā lielā atkarība no pārtikas importa lielā mērā pakļauj iedzīvotājus pasaules tirgus svārstīgumam, jo īpaši personas, kas lielu daļu no saviem ienākumiem tērē ikdienas pārtikas vajadzībām; |
| --- | --- |

AE.

tā kā lielā atkarība no pārtikas importa lielā mērā pakļauj iedzīvotājus pasaules tirgus svārstīgumam, jo īpaši personas, kas lielu daļu no saviem ienākumiem tērē ikdienas pārtikas vajadzībām;

| AF. | tā kā starptautisko tirgu nestabilitāte izraisa pārtikas trūkumu valstīs, kurās nav stingras lauksaimniecības politikas, jo zemu cenu periodi negatīvi ietekmē ražošanas jaudu un izraisa importa pieaugumu, kas padara pilsētu iedzīvotājus neaizsargātus, kad pieaug pasaules cenas; |
| --- | --- |

AF.

tā kā starptautisko tirgu nestabilitāte izraisa pārtikas trūkumu valstīs, kurās nav stingras lauksaimniecības politikas, jo zemu cenu periodi negatīvi ietekmē ražošanas jaudu un izraisa importa pieaugumu, kas padara pilsētu iedzīvotājus neaizsargātus, kad pieaug pasaules cenas;

| AG. | tā kā lauksaimniecības politika ir galvenā makroekonomikas politika un sakarā ar to, ka trūkst aizsardzības pret pasaules cenu ārkārtējo svārstīgumu, inflācijas radītais kaitējums jaunietekmes valstīm ir postošs; |
| --- | --- |

AG.

tā kā lauksaimniecības politika ir galvenā makroekonomikas politika un sakarā ar to, ka trūkst aizsardzības pret pasaules cenu ārkārtējo svārstīgumu, inflācijas radītais kaitējums jaunietekmes valstīm ir postošs;

| AH. | tā kā uztursuverenitāte ir cilvēku un valstu tiesības noteikt savu lauksaimniecības un pārtikas politiku; tā kā šīs koncepcijas mērķis ir ļaut katrai valstij pabarot savus iedzīvotājus un būt pašpietiekamiem un autonomiem; tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” nolūks samazināt lauksaimnieku atkarību no ārējiem rezultātiem atbilst šai definīcijai; |
| --- | --- |

AH.

tā kā uztursuverenitāte ir cilvēku un valstu tiesības noteikt savu lauksaimniecības un pārtikas politiku; tā kā šīs koncepcijas mērķis ir ļaut katrai valstij pabarot savus iedzīvotājus un būt pašpietiekamiem un autonomiem; tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” nolūks samazināt lauksaimnieku atkarību no ārējiem rezultātiem atbilst šai definīcijai;

| AI. | tā kā Eiropas zaļajā kursā un stratēģijā “No lauka līdz galdam” ir pieņemtas holistiskas pieejas lauksaimniecībai ne tikai, lai novērstu klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzi Eiropā, bet arī lai nodrošinātu pārtikas nodrošinājumu, uzlabotu uzturu un sabiedrības veselību; tā kā tas kalpos par modeli ieguldījumiem attīstības finansējuma jomā, lai izmantotu jaunattīstības valstu izturētspēju un pārtikas pašpietiekamību; |
| --- | --- |

AI.

tā kā Eiropas zaļajā kursā un stratēģijā “No lauka līdz galdam” ir pieņemtas holistiskas pieejas lauksaimniecībai ne tikai, lai novērstu klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzi Eiropā, bet arī lai nodrošinātu pārtikas nodrošinājumu, uzlabotu uzturu un sabiedrības veselību; tā kā tas kalpos par modeli ieguldījumiem attīstības finansējuma jomā, lai izmantotu jaunattīstības valstu izturētspēju un pārtikas pašpietiekamību;

| AJ. | tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt lauksaimniecībā izmantoto izejvielu daudzumu un jo īpaši par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu, par 50 % — visbīstamāko pesticīdu un vismaz par 20 % — minerālmēslu kopējo izmantošanu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt lauksaimniecībā izmantoto izejvielu daudzumu un jo īpaši par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu, par 50 % — visbīstamāko pesticīdu un vismaz par 20 % — minerālmēslu kopējo izmantošanu;

| AK. | tā kā uzturs ir svarīgs ieguldījums, jo labs uzturs bērna dzīves pirmajās tūkstoš dienās ir izšķirīgi svarīgs, lai pilnībā realizētu fizisko, intelektuālo un cilvēcisko potenciālu; tā kā bads un nepietiekams uzturs negatīvi ietekmē bērnu spējas mācīties un ietekmē priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, rada slogu cilvēkiem un sabiedrībai visa mūža garumā un negatīvi ietekmē cilvēku un valsts ekonomikas attīstību; tā kā tādēļ labs uzturs ir sabiedrības labklājības stūrakmens; |
| --- | --- |

AK.

tā kā uzturs ir svarīgs ieguldījums, jo labs uzturs bērna dzīves pirmajās tūkstoš dienās ir izšķirīgi svarīgs, lai pilnībā realizētu fizisko, intelektuālo un cilvēcisko potenciālu; tā kā bads un nepietiekams uzturs negatīvi ietekmē bērnu spējas mācīties un ietekmē priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, rada slogu cilvēkiem un sabiedrībai visa mūža garumā un negatīvi ietekmē cilvēku un valsts ekonomikas attīstību; tā kā tādēļ labs uzturs ir sabiedrības labklājības stūrakmens;

| AL. | tā kā Covid-19 pandēmijas kulminācijas laikā skolu slēgšanas rezultātā 370 miljoniem bērnu nebija pieejama nodrošināta maltīte skolā, bieži vien viņu vienīgais siltais ēdiens dienā, un tā kā skolu maltīšu programmas ir svarīgs elements cīņā pret bērnu badu un dažādiem malnutrīcijas veidiem; tā kā, no otras puses, nenodrošinātības ar pārtiku problēma traucē sabiedrības darbību, tostarp ģimeņu spēju sūtīt savus bērnus uz skolu, un, radot papildu stresu ģimenēm, tā var būt vardarbības ģimenē un ar dzimumu saistītas vardarbības virzītājspēks; tā kā no katra dolāra, kas ieguldīts uztura intervences pasākumos, var saņemt atpakaļ 16 dolārus; |
| --- | --- |

AL.

tā kā Covid-19 pandēmijas kulminācijas laikā skolu slēgšanas rezultātā 370 miljoniem bērnu nebija pieejama nodrošināta maltīte skolā, bieži vien viņu vienīgais siltais ēdiens dienā, un tā kā skolu maltīšu programmas ir svarīgs elements cīņā pret bērnu badu un dažādiem malnutrīcijas veidiem; tā kā, no otras puses, nenodrošinātības ar pārtiku problēma traucē sabiedrības darbību, tostarp ģimeņu spēju sūtīt savus bērnus uz skolu, un, radot papildu stresu ģimenēm, tā var būt vardarbības ģimenē un ar dzimumu saistītas vardarbības virzītājspēks; tā kā no katra dolāra, kas ieguldīts uztura intervences pasākumos, var saņemt atpakaļ 16 dolārus;

| AM. | tā kā, tāpat kā citās humānās un attīstības palīdzības jomās, pieaugošajām vajadzībām netiek likti pretī pietiekami resursi, kā rezultātā strauji pieaug finansējuma trūkums, kam nepieciešama viedāka un sistēmiskāka pieeja, sistēmiska pārveide sociāli taisnīgu pārtikas sistēmu virzienā, jo mūsu pašreizējās pārtikas sistēmas saasina sociālekonomisko un dzimumu nevienlīdzību, kas liedz piekļuvi veselīgam, taisnīgam un ilgtspējīgam uzturam; |
| --- | --- |

AM.

tā kā, tāpat kā citās humānās un attīstības palīdzības jomās, pieaugošajām vajadzībām netiek likti pretī pietiekami resursi, kā rezultātā strauji pieaug finansējuma trūkums, kam nepieciešama viedāka un sistēmiskāka pieeja, sistēmiska pārveide sociāli taisnīgu pārtikas sistēmu virzienā, jo mūsu pašreizējās pārtikas sistēmas saasina sociālekonomisko un dzimumu nevienlīdzību, kas liedz piekļuvi veselīgam, taisnīgam un ilgtspējīgam uzturam;

| AN. | tā kā sievietēm kā lauksaimniecēm, aprūpētājām un ražotājām ir būtiska loma pārtikas nodrošināšanā pasaulei — jaunattīstības valstīs viņas ražo 60 – 80 % pārtikas —, taču viņām ir nevienlīdzīga piekļuve pārtikai, resursiem, pakalpojumiem un aktīviem, kas palielinātu viņu peļņu un ienākumus; tā kā sievietes uzņemas 75 % no neapmaksāta aprūpes un mājsaimniecības darba un tā kā sievietes lauku kopienās un valstīs ar zemiem ienākumiem aprūpes darbā pavada līdz 14 stundām dienā; |
| --- | --- |

AN.

tā kā sievietēm kā lauksaimniecēm, aprūpētājām un ražotājām ir būtiska loma pārtikas nodrošināšanā pasaulei — jaunattīstības valstīs viņas ražo 60 – 80 % pārtikas —, taču viņām ir nevienlīdzīga piekļuve pārtikai, resursiem, pakalpojumiem un aktīviem, kas palielinātu viņu peļņu un ienākumus; tā kā sievietes uzņemas 75 % no neapmaksāta aprūpes un mājsaimniecības darba un tā kā sievietes lauku kopienās un valstīs ar zemiem ienākumiem aprūpes darbā pavada līdz 14 stundām dienā;

| AO. | tā kā dzimumu nevienlīdzība ietekmē darbaspēka sadalījumu un rada nesamērīgu un neapmaksātu aprūpes slogu sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

AO.

tā kā dzimumu nevienlīdzība ietekmē darbaspēka sadalījumu un rada nesamērīgu un neapmaksātu aprūpes slogu sievietēm un meitenēm;

| AP. | tā kā ir nepieciešams aizsargāt sieviešu un meiteņu tiesības visos līmeņos, nodrošināt viņu tiesību aizsardzību visos līmeņos un nodrošināt viņām iespējas lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā sievietes un meitenes ir tās, ko visvairāk ietekmē klimata pārmaiņas un katastrofas, kā rezultātā pieaug neaizsargātība, ko izraisa risku pastiprināšanās; |
| --- | --- |

AP.

tā kā ir nepieciešams aizsargāt sieviešu un meiteņu tiesības visos līmeņos, nodrošināt viņu tiesību aizsardzību visos līmeņos un nodrošināt viņām iespējas lēmumu pieņemšanas procesos; tā kā sievietes un meitenes ir tās, ko visvairāk ietekmē klimata pārmaiņas un katastrofas, kā rezultātā pieaug neaizsargātība, ko izraisa risku pastiprināšanās;

| AQ. | tā kā dzimumu nelīdztiesība tieši ietekmē uzturu, veidojot pārtikas dinamiku mājsaimniecībā un kopienā tādā veidā, kas ietekmē to, kā sievietes un meitenes ražo, piekļūst, spēj atļauties un nodrošina pašas sevi ar pārtiku, aprūpi, veselības aprūpes un sanitārijas pakalpojumiem, un var viņas pakļaut riskam, ka pieaug ar dzimumu saistīta vardarbība un intīmā partnera vardarbība; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā dzimumu nelīdztiesība tieši ietekmē uzturu, veidojot pārtikas dinamiku mājsaimniecībā un kopienā tādā veidā, kas ietekmē to, kā sievietes un meitenes ražo, piekļūst, spēj atļauties un nodrošina pašas sevi ar pārtiku, aprūpi, veselības aprūpes un sanitārijas pakalpojumiem, un var viņas pakļaut riskam, ka pieaug ar dzimumu saistīta vardarbība un intīmā partnera vardarbība;

| AR. | tā kā lauksaimniecībā nodarbināto sieviešu un vīriešu nevienlīdzības novēršana visnabadzīgākajos reģionos varētu palielināt lauksaimniecības produkciju par 2,5–4 % un par 17 % samazināt badu pasaulē; |
| --- | --- |

AR.

tā kā lauksaimniecībā nodarbināto sieviešu un vīriešu nevienlīdzības novēršana visnabadzīgākajos reģionos varētu palielināt lauksaimniecības produkciju par 2,5–4 % un par 17 % samazināt badu pasaulē;

| AS. | tā kā partnervalstīs sievietes veido 43 % no lauksaimniecības darbaspēka, dažās Āzijas un Subsahāras Āfrikas valstīs šim īpatsvaram pieaugot līdz 50 % vai vairāk, sievietes veido tikai mazāk nekā 20 % no lauksaimniecības zemes īpašniekiem; |
| --- | --- |

AS.

tā kā partnervalstīs sievietes veido 43 % no lauksaimniecības darbaspēka, dažās Āzijas un Subsahāras Āfrikas valstīs šim īpatsvaram pieaugot līdz 50 % vai vairāk, sievietes veido tikai mazāk nekā 20 % no lauksaimniecības zemes īpašniekiem;

| AT. | tā kā pasaulē ir 608 miljoni ģimenes saimniecību, kas aizņem 70–80 % no pasaules lauksaimniecības zemes, veidojot vairāk nekā 90 % no visām pasaules lauku saimniecībām un ražojot aptuveni 80 % no pasaules pārtikas (vērtības izteiksmē); |
| --- | --- |

AT.

tā kā pasaulē ir 608 miljoni ģimenes saimniecību, kas aizņem 70–80 % no pasaules lauksaimniecības zemes, veidojot vairāk nekā 90 % no visām pasaules lauku saimniecībām un ražojot aptuveni 80 % no pasaules pārtikas (vērtības izteiksmē);

| AU. | tā kā tiek zaudēta vai izšķērdēta trešdaļa no pasaulē saražotās pārtikas; tā kā pastiprināti centieni samazināt pārtikas zudumus un izšķērdēšanu, īstenojot aprites ekonomiku lauksaimnieciskās ražošanas sistēmās, lai palielinātu lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspēju un resursu efektivitāti, ir būtiski, lai risinātu pārtikas nenodrošinātības un nepietiekama uztura problēmu un aizsargātu bioloģisko daudzveidību visā pasaulē; |
| --- | --- |

AU.

tā kā tiek zaudēta vai izšķērdēta trešdaļa no pasaulē saražotās pārtikas; tā kā pastiprināti centieni samazināt pārtikas zudumus un izšķērdēšanu, īstenojot aprites ekonomiku lauksaimnieciskās ražošanas sistēmās, lai palielinātu lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspēju un resursu efektivitāti, ir būtiski, lai risinātu pārtikas nenodrošinātības un nepietiekama uztura problēmu un aizsargātu bioloģisko daudzveidību visā pasaulē;

| AV. | tā kā pārtikas un uztura nodrošinājuma jautājumu risināšanai ir vajadzīgs ne tikai lielāks finansējums, bet arī izlēmīga politiskā rīcība un centieni, |
| --- | --- |

AV.

tā kā pārtikas un uztura nodrošinājuma jautājumu risināšanai ir vajadzīgs ne tikai lielāks finansējums, bet arī izlēmīga politiskā rīcība un centieni,

| AW. | tā kā dažas trešās valstis ir izveidojušas vairākus inovatīvus projektus, piemēram, Āfrikas iniciatīvu “Great Green Wall” (“Lielais zaļais mūris”), kas veicina agroekoloģiskos projektus; |
| --- | --- |

AW.

tā kā dažas trešās valstis ir izveidojušas vairākus inovatīvus projektus, piemēram, Āfrikas iniciatīvu “Great Green Wall” (“Lielais zaļais mūris”), kas veicina agroekoloģiskos projektus;

| AX. | tā kā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja ir galvenā iekļaujošā starptautiskā un starpvaldību platforma, kurā visas ieinteresētās personas sadarbojas, lai sasniegtu kopīgo mērķi — panākt nodrošinātību ar pārtiku un uzturu visiem; |
| --- | --- |

AX.

tā kā Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja ir galvenā iekļaujošā starptautiskā un starpvaldību platforma, kurā visas ieinteresētās personas sadarbojas, lai sasniegtu kopīgo mērķi — panākt nodrošinātību ar pārtiku un uzturu visiem;

| AY. | tā kā 2017. gada 20. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma projektu, ar kuru tā pasludināja laikposmu no 2019. gada līdz 2028. gadam par ANO ģimenes lauksaimniecības desmitgadi; |
| --- | --- |

AY.

tā kā 2017. gada 20. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma projektu, ar kuru tā pasludināja laikposmu no 2019. gada līdz 2028. gadam par ANO ģimenes lauksaimniecības desmitgadi;

| AZ. | tā kā 2004. gadā FAO Starptautiskajā līgumā par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai tika noteiktas lauksaimnieku tiesības, tomēr nereti pretēji šīm tiesībām ir darbojušies noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām, tādējādi apdraudot vietējās, tradicionālās un attiecīgajai teritorijai raksturīgās sēklu sistēmas; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā 2004. gadā FAO Starptautiskajā līgumā par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai tika noteiktas lauksaimnieku tiesības, tomēr nereti pretēji šīm tiesībām ir darbojušies noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām, tādējādi apdraudot vietējās, tradicionālās un attiecīgajai teritorijai raksturīgās sēklu sistēmas;

| BA. | tā kā būtiska nozīme ir ES aktīvai lomai pārtikas trūkuma novēršanā, jo tā nodrošina gandrīz pusi no pasaules oficiālās attīstības palīdzības (OAP); |
| --- | --- |

BA.

tā kā būtiska nozīme ir ES aktīvai lomai pārtikas trūkuma novēršanā, jo tā nodrošina gandrīz pusi no pasaules oficiālās attīstības palīdzības (OAP);

Pārtikas nodrošinājums un uzturs — atveseļošanas pēc Covid-19 centrā

| 1. | pauž satraukumu par to, ka mēs neesam uz pareizā ceļa, lai līdz 2025. gadam sasniegtu uztura mērķrādītājus un līdz 2030. gadam izskaustu badu (IAM 2. mērķa “Bada izskaušana” iecere), un ka ir ļoti maz ticams, ka tas tiks sasniegts; atgādina, ka bads un nenodrošinātība ar pārtiku visā pasaulē atkal palielinās; ar bažām norāda, ka arī 2030. gadā aptuveni 660 miljoni cilvēku vēl joprojām varētu ciest badu, tostarp Covid-19 pandēmijas seku dēļ; atgādina, ka ir vajadzīgi drosmīgi pasākumi, jo īpaši attiecībā uz nevienlīdzību pārtikas pieejamībā, lai paātrinātu virzību uz bada izskaušanas mērķi; atgādina, ka nepilnvērtīga uztura novēršana visos tā veidos un 2. IAM būtu jāuzskata par prioritātēm visos politikas virzienos, pievēršot īpašu uzmanību visneaizsargātākajām personām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka pārtikas sistēmām ir būtiska nozīme nabadzības izbeigšanā un 1. IAM sasniegšanā, vienlaikus risinot nepietiekama uztura problēmu un uztura pārmērības līdzāspastāvēšanu uztura nepietiekamībai, kas būs izšķirīgi svarīgi 3. IAM izvirzīto mērķrādītāju sasniegšanā; uzsver, ka ūdens resursu ilgtspējīga pārvaldība 6. IAM sasniegšanas nolūkā nebūs iespējama bez lauksaimniecības nozares būtiskas līdzdalības, un ka ilgtspējīga zvejniecības pārvaldība ir izšķirīgi svarīga okeānu un jūru saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā, kā arī 14. IAM sasniegšanā; līdz ar to atgādina, ka pārtikas sistēmām plašākā nozīmē ir jāatspoguļo arī mūsu apņemšanās attiecībā uz ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu saskaņā ar 12. IAM, pielāgošanos klimata pārmaiņām un klimata pārmaiņu mazināšanu saskaņā ar 13. IAM, kā arī sauszemes ekosistēmu aizsardzību, atjaunošanu un ilgtspējīgu pārvaldību saskaņā ar 15. IAM; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par mazapjoma zvejniecību svarīgo lomu pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā; uzsver, ka ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem ir jāatbilst labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, tie nedrīkst ne mazināt vietējo pārtikas nodrošinājumu, ne apdraudēt trešo valstu mazapjoma zvejniecības, liekot tām tieši konkurēt ar ES kuģiem; aicina nolīgumus saskaņot ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, ES saistībām vides jomā un kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, palielinot nozares atbalstu un ilgtspējas noteikumus attiecībā uz pārpalikumiem, izmetumiem un piesardzīgu pieeju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija un tai sekojošā ekonomikas krīze, kā arī robežu slēgšana un pašreizējais konflikts Ukrainā ir atklājuši globālās pārtikas sistēmas neaizsargātību; uzsver, cik svarīgi ir veidot ciešākas saiknes starp īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa politiku, lai nodrošinātu Covid-19 atjaunošanas plānu iekļautību, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām, piemēram, bērniem, jauniešiem, sievietēm, veciem cilvēkiem un pirmiedzīvotājiem, un atgādina par to Eiropas Komisijai un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina ES aizsargāt jaunattīstības valstu tiesības tiesības uz pārtiku un pašpietiekamību kā līdzekli, kas ļauj panākt uztura nodrošinājumu, nabadzības mazināšanu un iekļaujošas, ilgtspējīgas un taisnīgas globālās piegādes ķēdes un ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas; mudina arī atbalstīt vietējos un reģionālos tirgus, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un ģimenes saimniecībām, ar nolūku aizsargāt cenas ziņā pieņemamas un pieejamas pārtikas piegādi un stiprināt sociālās drošības tīklus, lai nodrošinātu, ka visneaizsargātākajiem cilvēkiem pat ārkārtas vai krīzes situācijās joprojām ir pieejama pārtika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka Krievija un Ukraina ir nozīmīgas pasaules pārtikas eksporta tirgus dalībnieces; līdz ar to Ukrainai un Krievijai ir milzīga ietekme uz vairākām valstīm, kurām liela problēma ir bads, jo tās lielu daļu kviešu importē no Ukrainas un Krievijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka valdībām šajā sakarā būtu jāizvairās no eksporta aizliegumiem un jāapzina pasākumi, ar kuriem atbalstīt lauksaimniecības tirgu pārstrukturēšanu un regulēšanu, palielinot to pārredzamību un nosakot jaunus noteikumus, lai nepieļautu, ka pārmērīgas finanšu spekulācijas veicina pārtikas cenu nestabilitāti, kas jo īpaši kara apstākļos var mākslīgi paaugstināt vairumtirdzniecības cenas un izraisīt tirgus svārstības, kā arī it sevišķi ietekmēt jaunattīstības valstis un visneaizsargātākos iedzīvotājus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž dziļu nožēlu par finanšu spekulācijām ar lauksaimniecības un pārtikas precēm un aicina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumus šo spekulāciju izbeigšanai, jo īpaši saistībā ar karu, lai nodrošinātu tirgus un lauksaimnieciskās ražošanas stabilitāti; šajā sakarā atgādina, ka starptautisko lauksaimniecības tirgu strukturālā nestabilitāte apdraud pārtikas nodrošinājumu pasaulē un politisko stabilitāti daudzās jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt starptautiskus noteikumus, kuru mērķis ir izbeigt finanšu spekulācijas ar lauksaimniecības un pārtikas precēm un spekulatīvas darbības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka tiesības uz pārtiku ir cilvēktiesības; prasa veikt visaptverošus un stingrus ES pasākumus, ar kuriem tiktu papildināta šo tiesību pilnīga un pakāpeniska īstenošana kā līdzeklis, ar ko sasniegt pārtikas nodrošinājumu visiem; ir ļoti nobažījies par to, ka pēdējos dažos gados ir strauji palielinājusies nenodrošinātība ar pārtiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka enerģētikas krīze un nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi pirms kara Ukrainā ir izraisījuši lauksaimniecības preču cenu strauju kāpumu pasaules tirgū, un šajā sakarā aicina palielināt un efektīvāk sniegt pārtikas palīdzību, lai labāk sasaistītu neatliekamo palīdzību un ilgtermiņa risinājumus; jo īpaši aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis palielināt savu ieguldījumu Pasaules Pārtikas programmā un darbībās, kuru mērķis ir pārveidot mūsu pārtikas sistēmas, atbalstot lauksaimnieciskās ražošanas un pārstrādes daudzveidību un kvalitāti partnervalstīs, un pasākumus, kuru nolūks ir novērst strukturālo nabadzību un joprojām pastāvošo nevienlīdzību kā pārtikas trūkuma pamatcēloņus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ar bažām norāda, ka Krievijas iebrukumam Ukrainā būs milzīga ietekme plašākā kontekstā, jo tas vēl vairāk saasinās pašreizējo pārtikas trūkumu un Covid-19 pandēmijas ietekmi; ar vēl lielākām bažām norāda, ka Ukraina ir tādu pārtikas pamatproduktu nozīmīga ražotāja kā kvieši, kukurūza un augu eļļas; aicina Komisiju izstrādāt tālejošus pasākumus pārtikas nodrošinājuma veicināšanai un īstenot tos tiklab īstermiņā, kā arī vidējā termiņā un ilgtermiņā; atgādina, ka ES ir jārūpējas par to, lai tiesības uz pārtiku visiem nebūtu tirgus prece; atgādina, ka bada izcelšanās ir viena no iespējamām kara sekām, ar kurām būs nopietni jārēķinās, ja pasaules līderi neveiks pretpasākumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka karš Ukrainā parāda, cik lielā mērā valstis ar zemiem ienākumiem pārtikas pamatproduktu apgādē ir atkarīgas no pasaules tirgus, jo šo valstu pārtikas nodrošinājums ir balstīts uz nedaudzām labības eksportētājvalstīm, tāpēc tās ir ārkārtīgi neaizsargātas pret traucējumiem tirgū un cenu pieaugumu; atgādina, ka 14 valstis ar zemiem vai vidēji zemiem ienākumiem, no kurām dažas jau saskaras ar badam līdzīgiem apstākļiem, savu iedzīvotāju nodrošināšanai ar pārtiku vairāk nekā 50 procentus kviešu importē no Krievijas un Ukrainas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — lai absorbētu konfliktu izraisītus satricinājumus un saglabātu noturību, valstīm, kuras ir atkarīgas no pārtikas importa no Ukrainas un Krievijas Federācijas, vajadzētu dažādot pārtikas apgādes avotus, pērkot pārtiku no citām eksportētājvalstīm, izmantojot savā rīcībā esošos pārtikas krājumus vai paplašinot iekšzemes ražošanas bāzes daudzveidību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES un tās dalībvalstis nekavējoties palīdzēt nodrošināt trūkstošo finansējumu ANO 2022. gada aicinājumiem sniegt humāno palīdzību Austrumāfrikai un Tuvajiem Austrumiem, jo pašlaik trūkst 99 % no šiem diviem reģioniem nepieciešamā atbalsta; atgādina, ka Pasaules Pārtikas programmai jau ir nācies samazināt pārtikas devas bēgļiem un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām Austrumāfrikā un Tuvajos Austrumos finansējuma trūkuma, cenu pieauguma un tirgos pieejamā preču piedāvājuma samazinājuma dēļ, arī Ukrainā notiekošā kara rezultātā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka vērienīgi finansētai pārtikas un uztura jomas plānošanai vajadzētu būt pēcpandēmijas atveseļošanas plānu centrā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina ES savā starptautiskās attīstības plānošanā par prioritāti noteikt pārtiku un ilgtspējīgu lauksaimniecību un nodrošināt vietējo kopienu un organizāciju piekļuvi finansējumam; aicina ES ieguldīt pasākumos un intervences pasākumos partnerībās ar jaunattīstības valstīm, kas nodrošina piekļuvi daudzveidīgai, cenas ziņā pieejamai, drošai, ilgtspējīgai un ar uzturvielām pietiekami bagātai pārtikai, jo ieguldījumi pārtikā un uzturā ir būtisks elements cilvēkkapitāla un konkurētspējas veidošanā, kā arī IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka rīcībpolitikām jābūt valstu virzītām, balstītām vajadzībās un kontekstuālām, jo pārtikas sistēmas ir ļoti daudzveidīgas; atgādina, ka prioritāte būtu jāpiešķir vietējai pārtikas ražošanai, finansējot mazās lauksaimniecības, aizsargājot cilvēktiesības, stiprinot ģimenes lauksaimniecības sistēmas, kooperatīvus un reģionālās piegādes ķēdes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka jaunattīstības valstīs galvenie pārtikas ražotāji ir mazās lauksaimniecības, kurām ir būtiska nozīme šo valstu pārtikas un uztura nodrošinājumā; aicina ES, kad tā sniedz attīstības palīdzību, īpaši atbalstīt un spēcināt mazo lauksaimniecību, ģimenes lauksaimniecību un kooperatīvus, vienlaikus pievēršoties arī pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai; uzsver, ka sīksaimniecību lauksaimnieciskās ražošanas veicināšana ļauj palielināt pārtikas daudzumu pasaules tirgū, kā rezultātā pazeminās pārtikas cenas un uzlabojas uztura kvalitāte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka vietējās lauksaimniecības tradīcijas, ko papildina modernās tehnoloģijas, var veicināt veselīgas un uzturvielām bagātas pārtikas ražošanu; uzskata, ka jaunattīstības valstīm būtu jāspēj aizsargāt savu lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka vietējā pārtikas ražošana un vietējais patēriņš, kas atbalsta mazo lauksaimniecību un garantē taisnīgas cenas ražotājiem un patērētājiem, samazina valstu atkarību no importa un to neaizsargātību pret cenu svārstībām starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka stratēģiskām investīcijām ilgtspējīgā lauksaimniecības praksē var būt ļoti svarīga nozīme noturīgāku un ilgtspējīgāku lauksaimniecības pārtikas sistēmu izveidē; uzstāj, ka ES ieguldījumiem ir jābūt saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Parīzes klimata nolīgumu un Konvenciju par bioloģisko daudzveidību; atzinīgi vērtē un atbalsta ES ieguldījumus partnerībā ar jaunattīstības valstīm agroekoloģijas, agromežsaimniecības un kultūraugu dažādošanas jomā un atkārtoti norāda, ka ES atbalstītajiem ieguldījumiem lauksaimniecībā, mežsaimniecībā vai zivsaimniecībā vai uzņēmumos, kuru darbība ietekmē augsni, zālājus, mežus, ūdeni vai jūru, cita starpā ir jāatbilst FAO/CFS Brīvprātīgajām pamatnostādnēm par zemes, zvejniecību un mežu īpašuma atbildīgu pārvaldību valsts pārtikas nodrošinājuma kontekstā (VGGT) un FAO/CFS principiem par atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās; atbalsta Eiropas finansējuma sniegšanu ražotājiem un lauksaimniecības un pārtikas ražošanas uzņēmumiem, lai tie varētu veikt nepieciešamās investīcijas un spētu pielāgoties riska analīzes un kritisko kontrolpunktu prasībām, īstenojot pasākumus jebkāda iespējamā pārtikas nodrošinājuma riska novēršanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka īsām piegādes ķēdēm piemīt ievērojams potenciāls novērst pašreizējās nepilnības pārtikas sistēmā, un atgādina, ka klimatam nekaitīga lauksaimniecība cita starpā ietver atkarības no fosilās enerģijas mazināšanu, kā arī ķīmisko pesticīdu un mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē visas iniciatīvas lauksaimniecības politikas stiprināšanai valsts vai reģionālā līmenī, kuru mērķis ir uzlabot pārtikas nodrošinājuma pašpietiekamību, un atbalsta jaunattīstības valstu pārkārtošanos uz lielāku pašpietiekamību, kā arī uz apstākļiem, kuros lauksaimnieki var uzņemties atbildību par ilgtspējīgu lauksaimniecības pārtikas sistēmu un pašpietiekamāku ražošanas sistēmu izveidi un kuros viņiem ir šim nolūkam nepieciešamās lēmējtiesības un neatkarība; aicina centienus lauksaimniecības jomā koncentrēt uz to, lai aizsargātu jaunattīstības valstu tiesības uz pārtikas nodrošinājumu kopā ar uztursuverenitāti (20), kā arī palielinātu to spēju apmierināt iedzīvotāju uztura vajadzības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un veicināt vietējo kopienu tiesības piekļūt dabas resursiem, tādiem kā zemei un ūdenim, un tos kontrolēt; pauž nožēlu par to, ka daudzās jaunattīstības valstīs notiek zemes sagrābšana; norāda, ka tā ir brutāla prakse, kas nav savienojama ar uztursuverenitātes mērķi un apdraud Āfrikas lauku kopienu izdzīvošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka, piemēram, tiesības izmantot ganības un kopienas ganību platības pieder pie tradicionālajām zemes lietošanas tiesībām, kuras balstās uz paražu tiesībām, nevis uz iegūtajām īpašumtiesībām; tomēr uzsver, ka ir ļoti svarīgi aizsargāt šīs lauku iedzīvotāju kopējās tiesības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina mazināt sociālo spriedzi starp pastāvīgām lauksaimnieku kopienām un lopkopju kopienām ar nomadu dzīvesveidu, it īpaši reģionos, kuros notiek etniski reliģiskie konflikti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž nopietnas bažas par jaunattīstības valstu lielo atkarību no pārtikas importa (galvenokārt no Eiropas Savienības), it īpaši gadījumos, kad šādu importu veido subsidēti produkti, kuru zemā cena negatīvi ietekmē vietējās mazapjoma lauksaimniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver vajadzību aizsargāt lauksaimnieku tiesības uzturēt ģenētiskos resursus pārtikas nodrošinājuma un pielāgošanās klimata pārmaiņām nolūkos; aicina Komisiju savas attīstības palīdzības un tirdzniecības un ieguldījumu politikas ietvaros atbalstīt lauksaimniecības sistēmas, kas atbilst Starptautiskā līguma par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA) noteikumiem, kas garantē zemnieku tiesības uzturēt, kontrolēt, aizsargāt un attīstīt savu sēklas materiālu un tradicionālās zināšanas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver vajadzību pastāvīgi sadarboties ar valstīm, starptautiskajām un reģionālajām organizācijām, privāto sektoru, lauksaimniekiem un mazajiem lauksaimniekiem, kā arī vietējo pilsonisko sabiedrību un vietējām kopienām, lai atbalstītu kontekstuālu, īstenojamu un stabilu valsts mērķu uztura jomā izstrādi, īstenošanu un uzraudzību; atzīst pilsoniskās sabiedrības būtisko nozīmi, jo īpaši attiecībā uz mazo lauksaimniecību īpašniekiem, sasaistot viņus ar apmācību, resursiem, tirgiem un vērtības ķēdēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata — lai garantētu stabilu un noturīgu pārtikas nodrošinājumu, ir būtiski par prioritāti izvirzīt māšu un zīdaiņu uztura vajadzības, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jaunattīstības valstu iestādes uztura pakalpojumu integrēšanā veselības aprūpes sistēmās, lai novērstu uztura nepietiekamību visos tās veidos un nodrošinātu uztura pakalpojumu nepārtrauktību, jo īpaši akūtas uztura nepietiekamības agrīnu atklāšanu un kopienā balstītu pārvaldību, zīdaiņu un mazu bērnu ēdināšanu, kā arī ar to saistītās māšu uztura programmas; šajā sakarā atzinīgi vērtē SUN kustības sasniegumus un darbu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina ES aizsargāt mazo ražotāju piekļuvi zemei un citiem resursiem, tostarp lauksaimnieku iegūtām sēklām, kā arī to kontroli, piekļuvi ūdenim, kā arī piekļuvi infrastruktūrai, lai lauku kopienas sasaistītu ar teritoriālajiem tirgiem, tostarp pilsētu teritorijām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES nodrošināt pienācīgu finansējumu un zināšanu un tehnisko inovāciju kopīgu radīšanu, ko ļauj paveikt lauksaimnieku vadīta pētniecība, kā arī atbalstīt mazapjoma ražotāju organizācijas un sieviešu apvienības un to kolektīvās pārstrādes un tirdzniecības darbības; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju izveidot ciešas saiknes ar partnervalstīm, lai apmainītos ar zināšanām par lauksaimniecību; uzsver Eiropas lauksaimniecības nozares speciālās zināšanas un uzsver nepieciešamību par prioritāti noteikt partnerību veidošanu lauksaimniecības pētniecības un inovācijas jomā, tostarp izmantojot programmu “Apvārsnis Eiropa”, un atbildīgu un ētisku inovāciju stimulēšanu, lai veicinātu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi nolūkā palielināt ražas un lauksaimniecības produkcijas apjomus; šai sakarā aicina taisnīgas pārkārtošanās procesā lielākā mērā paļauties uz tradicionālajām zināšanā, it īpaši par lauksaimniecības praksi, zivsaimniecību un mežu aizsardzību, tādējādi nodrošinot pilnvērtīgas iespējas vietējiem iedzīvotājiem un vietējām kopienām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda uz budžeta atbalsta pozitīvajiem rezultātiem, par ko liecina 6. progresa ziņojums par rīcības plānu uztura jomā kā mehānismu ilgtspējīgiem, ietekmīgiem un valstij nozīmīgiem ieguldījumiem uztura jomā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES globālos un valstu uztura mērķrādītājus integrēt attiecīgajās attīstības programmās un valstu stratēģijās; aicina ES un tās dalībvalstis paredzēt ilgtermiņa finanšu ieguldījumus pārtikas un uztura nodrošinātībā un ilgtspējīgā lauksaimniecībā, zivsaimniecībā un akvakultūrā un mudināt partnervalstis vairāk ieguldīt šajās nozarēs, izmantojot valsts budžetu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina ES savā starptautiskās attīstības plānošanā, kas veicama kopā ar partnervalstīm un ņemot vērā to konkrētās vietējās vajadzības, par prioritāti noteikt pārtiku, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu lauksaimniecību, vienlaikus nodrošinot, ka vietējām kopienām un organizācijām, kuras šīs vajadzības apmierina, ir pieejams finansējums; aicina ES un tās dalībvalstis ar pilsoniskās sabiedrības līdzdalību novērtēt un uzraudzīt savus ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka tie konkrēti palīdz apkarot nabadzību un pārtikas trūkumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver ES lomu globālo pārtikas sistēmu pārveidē, lai tās varētu kļūt noturīgākas, ilgtspējīgākas un taisnīgākas; uzsver, ka stratēģija “No lauka līdz galdam” ir vērienīgs ES politikas satvars, kas veicina ilgtspējīgāku un noturīgāku ES lauksaimniecības pārtikas sistēmu un atbalsta globālu un taisnīgu pāreju uz tādām ilgtspējīgām lauksaimniecības un pārtikas ražošanas sistēmām, kas sniedz labumu cilvēkiem, dabai un ekonomikas izaugsmei un kas saglabā dabas resursus, kā to paredz bioloģiskās daudzveidības stratēģijas mērķi; atgādina, ka stratēģijas “No lauka līdz galdam” nolūks ir samazināt lauksaimnieku atkarību no ārējās produkcijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina ES un tās dalībvalstis arī turpmāk pilnībā apņemties īstenot savu starptautisko iesaisti klimata un bioloģiskās daudzveidības jomā, zaļo kursu un stratēģiju “No lauka līdz galdam” un attiecīgi īstenot IPCC ieteikumus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, jo īpaši apstākļos, kad pandēmijas krīze un karš Ukrainā liecina par pasaules pārtikas tirgus neaizsargātību pret traucējumiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Komisiju paātrināt centienus atbalstīt partnervalstis, lai līdz 2025. gadam par 7 miljoniem samazinātu par pieciem gadiem jaunāku bērnu aizkavētas augšanas gadījumu skaitu saskaņā ar ES rīcības plānā uztura jomā pausto apņemšanos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Eiropas Savienību turpināt atbalstīt partnervalstis, lai ar skolu maltīšu programmām atjaunotu daudzveidīgas un uzturvielām bagātas pārtikas pieejamību skolas vecuma bērniem, vienlaikus popularizējot vietēji un ilgtspējīgi ražotu pārtiku un īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajiem bērniem; turklāt uzsver publiskā iepirkuma programmu lietderību, jo ar tām izplatīšanai paredzētas uzturvielām bagātas pārtikas sagādē var veicināt publisko atbalstu sīksaimnieku un vietējo ražotāju produkcijas noietam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un vairāku dalībvalstu pēc samita par pārtikas sistēmām pausto atbalstu Skolu maltīšu koalīcijai; norāda, ka ir svarīgi parūpēties par to, lai pārtikas nodrošinājuma pasākumos un citos veselības aprūpes pasākumos jaunattīstības valstīs tiktu ņemtas vērā ar uzturu saistītas pieejas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka līdz pat 811 miljoni cilvēku pasaulē cieš badu, bet aptuveni 2 miljardiem cilvēku ir hroniska uztura nepietiekamība, kam raksturīgs svarīgu vitamīnu un minerālvielu trūkums, jo īpaši Subsahāras Āfrikā un Āzijā; atgādina, ka šī ietekme ir īpaši postoša bērniem pirmajās 1000 dzīves dienās, jo, būtisku mikroelementu, piemēram, A vitamīna, dzelzs vai cinka, trūkums ir jūtams visu mūžu, jo tas palēnina augšanu un vājina garīgās spējas un tādējādi skar ne tikai atsevišķus cilvēkus, bet veselas tautsaimniecības; uzsver, ka līdz ar to bads un nepietiekams uzturs ir vieni no lielākajiem šķēršļiem attīstībai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē samitā par uzturu izaugsmei ES pausto apņemšanos 2021.–2024. gadā veltīt 2,5 miljardus EUR cīņai pret uztura nepietiekamību; mudina ES rādīt priekšzīmi šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzīmē, ka Covid-19 pandēmija ir parādījusi savstarpējo saikni starp cilvēku, augu un dzīvnieku veselību, vides veselību un pārtikas nodrošinājumu; norāda, ka slimības, kas skar dzīvniekus un augus, turpina apdraudēt arī pārtikas nodrošinājumu, pārtraucot pārtikas piegādes visā pasaulē; aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis apvienot centienus ar starptautisko sabiedrību attiecībā uz principu “Viena veselība”, lai pārveidotu pārtikas sistēmas, uzlabotu to noturību un panāktu labāku veselību un pārtikas nodrošinājumu visiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka pētījumi liecina, ka pārtikas sistēmu pārveidošana ļautu atgriezties apritē 12 triljoniem ASV dolāru, kas pasaulē tiek tērēti slēptajām pārtikas izmaksām, un ka šo līdzekļu daļas novirzīšana varētu novērst turpmāku kaitējumu videi un cilvēku veselībai un palīdzētu uzņemties vairāk saistību attiecībā uz pielāgošanās finansējumu, kā dalībvalstis un vadītāji aicināja COP 26 Glāzgovā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina, ka klimata pārmaiņas radīs arvien lielāku spiedienu uz pārtikas ražošanu un pieejamību, it īpaši neaizsargātākos reģionos, apdraudot nodrošinātību ar pārtiku un uzturu; uzsver secinājumus, kas izklāstīti IPCC 2022. gada ziņojumā, proti, ka globālā sasilšana pakāpeniski pasliktinās augsnes veselību un tādus ekosistēmu pakalpojumus kā apputeksnēšana, kā arī palielinās kaitēkļu un slimību radītās problēmas un samazinās jūras dzīvnieku biomasu, kas apdraudēs pārtikas nozares ražīgumu daudzos reģionos gan uz sauszemes, gan arī okeānos; atzinīgi vērtē tajā paustos ieteikumus pielāgoties klimata pārmaiņām, veicinot agroekoloģiskos principus un praksi, agromežsaimniecību, kopienā balstītu pielāgošanos, ekosistēmas pieeju zvejniecības un akvakultūras pārvaldībai un citas pieejas, kurās izmantoti dabiski procesi un kuru nolūks ir atbalstīt pārtikas nodrošinājumu, uzturu, veselību un labklājību; |
| --- | --- |

46.

Veidot noturību pret turpmākiem satricinājumiem

| 47. | atgādina, ka noturības veidošanā ir jāpievēršas aizvien biežākajiem un intensīvākajiem konfliktiem un dabas katastrofām, galvenokārt sausumam, cikloniem un plūdiem, kā arī veselības aprūpes krīzēm, biodaudzveidības zudumam, strukturālajai nelīdztiesībai un ekonomiskajiem satricinājumiem, kam bieži vien ir daudzējāda, savstarpēji pastiprinoša ietekme uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem; uzsver, ka stratēģiskām investīcijām ilgtspējīgā lauksaimniecības praksē var būt ļoti svarīga nozīme noturīgāku un ilgtspējīgāku lauksaimniecības pārtikas sistēmu izveidē; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina ES veicināt paredzamu, konkrētu un mērķtiecīgu finansējumu preventīvai un agrīnai rīcībai ar mērķi novērst pārtikas trūkumu, samazināt tā ietekmi un palielināt uzmanību un finansējumu, kas veltīts vietējā līmenī vadītas pielāgošanās un noturības atbalstam; aicina ES stiprināt iztikas līdzekļu programmas, kuru nolūks ir atbalstīt pārtikas nodrošinājumu un garantēt cilvēku spēju radīt un uzturēt savus iztikas līdzekļus un uzlabot savu un nākamo paaudžu labklājību; aicina ES aizsargāt mazo ražotāju piekļuvi zemei un citiem resursiem, tostarp lauksaimnieku iegūtām sēklām, kā arī to kontroli, un piekļuvi infrastruktūrai, lai lauku kopienas sasaistītu ar teritoriālajiem tirgiem, tostarp pilsētu teritorijām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka nodrošinātība ar pārtiku pozitīvi ietekmē iedzīvotāju noturību un palīdz cilvēkiem labāk tikt galā ar satricinājumiem, ārkārtējiem notikumiem un ieilgušām krīzēm; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju pārskatīt pašreizējos krīzes pārvaldības plānus, jo īpaši attiecībā uz pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka klimatadaptācijas stratēģijām vajadzētu būt vērstām uz pārtikas zudumu un izšķērdēšanas samazināšanu; atgādina, ka vismazāk attīstītajām valstīm un valstīm ar zemiem ienākumiem ir liels potenciāls samazināt pārtikas izšķērdēšanu, palielinot ieguldījumus uzglabāšanas, iepakošanas un transporta infrastruktūrā; uzsver, ka ir svarīgi īstenot aprites ekonomiku lauksaimnieciskās ražošanas sistēmās, lai palielinātu to ilgtspēju un resursefektivitāti un cik vien iespējams samazinātu pārtikas zudumus un izšķērdēšanu; aicina Eiropas Komisiju un visas dalībvalstis izveidot un īstenot pārtikas izšķērdēšanas novēršanas programmas, kas ietver īsu pārtikas piegādes ķēžu veicināšanu, kas samazina pārtikas izšķērdēšanas risku; uzsver, ka ir svarīgi izveidot un uzturēt aktuālu globāla mēroga datubāzi, kas būtu pieejama kompetentajām iestādēm un kurā būtu informācija par krājumiem, sevišķi graudaugu krājumiem, lai liktu pamatus sistēmai, kas nodrošina pastāvīgu nodrošinātību ar pārtiku atbilstošā līmenī un samazina pārtikas izšķērdēšanu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka nodrošinātība ar pārtiku ir atkarīga no klimata mērķu sasniegšanas, bioloģiskās daudzveidības zuduma apkarošanas un veselīgas sauszemes, piekrastes un jūras ekosistēmu nodrošināšanas; norāda, ka tāpēc ir ļoti svarīgi cīnīties pret plastmasas un difūzo piesārņojumu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka biodegvielas ražošana ietekmē nodrošinātību ar pārtiku, jo tā no pārtikas ražošanas novirza lauksaimniecības preces, piemēram, graudaugus, sojas pupas, rapšu eļļu, kukurūzu un cukurniedres; uzskata, ka elastīgākas un labāk koordinētas biodegvielas politikas nodrošināšana starptautiskā līmenī ir būtiska, lai optimizētu pārtikas izmantošanu, vienlaikus izmantojot šīs alternatīvās iespējas stabilizējošo potenciālu; aicina ES par prioritāti noteikt pārtikas ražošanu, nevis uz kultūraugiem balstītu biodegvielas ražošanu, vienlaikus ievērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un ņemot vērā kaskādes principu, lai nodrošinātu papildu pārtikas krājumus un stabilizētu pasaules pārtikas preču tirgus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, cik svarīgas ir stratēģiskās saiknes starp Āfriku un Eiropu, kas balstās uz Āfrikas Savienības (ĀS) un ES lauku pārveides rīcības programmā gūtajiem panākumiem; atgādina Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. septembra rezolūciju par ES un Āfrikas sadarbību drošības jomā Sāhelas reģionā, Rietumāfrikā un Āfrikas ragā, kurā atgādināts, ka pārtikas trūkums bieži vien ir galvenais terorisma un bruņotu konfliktu cēlonis; tāpēc aicina drošības stratēģijās trešās valstīs pilnībā integrēt humānās palīdzības, attīstības un miera saiknes pieeju, kas prasa atbalstīt pamatpakalpojumu sniegšanu, tostarp nodrošinātību ar pārtiku, iesaistot vietējās kopienas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka Āfrikas Sāhelas reģionā īstenotās Lielā zaļā mūra iniciatīvas mērķis ir līdz 2030. gadam atjaunot 100 miljonus hektāru pašlaik degradētas zemes, piesaistīt 250 miljonus tonnu oglekļa un radīt 10 miljonus darbvietu lauku apvidos, kam kopā būtu jāveicina 15 no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana, jāsamazina nabadzība un bads, jāveido vietējā līmeņa noturība pret klimata pārmaiņām, jāuzlabo veselība un labklājība, jārada darbvietas un jāveicina ekonomikas izaugsme; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina ES paplašināt atbalstu valstu sociālās aizsardzības sistēmām, tostarp naudā sniegtai, uz satricinājumiem reaģējošai sociālajai palīdzībai, lai konfliktjutīgi un saskaņā ar nekaitēšanas principu novērstu ienākumu nevienlīdzību un atbalstītu visneaizsargātāko cilvēku piekļuvi pārtikai, palielinot viņu pirktspēju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atbalsta finanšu mehānisma izveidi, kura mērķis būtu palīdzēt Āfrikas valstīm pārvarēt pašreizējo finansējuma trūkumu, lai steidzami izstrādātu sociālās aizsardzības plānus vai nu ar gaidāmo Globālo nodarbinātības un sociālās aizsardzības paātrinātāju, vai arī izveidojot Vispasaules sociālās aizsardzības fondu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības jomā ir svarīgi atbalstīt un veicināt zināšanu apmaiņu un mācīšanos no līdzbiedriem, piemēram, starp lauksaimniekiem un uzņēmumiem; uzsver lauksaimniecības un pārtikas nozares būtisko nozīmi ekonomikā un pienācīgu un ilgtspējīgu darba iespēju nodrošināšanā lauku apvidos; uzsver, ka vairākumā gadījumu tas attiecas uz mazajām saimniecībām un ģimenes saimniecībām; norāda, ka ir svarīgi veicināt un uzlabot pasākumus un instrumentus, lai atbalstītu produktu kvalitātes uzlabošanu, produktu dažādošanu, lauksaimniecības prakses ilgtspējīgu modernizāciju, drošus darba apstākļus un pasākumus lauksaimnieku noturības stiprināšanai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda, ka lauksaimniecības ražīgumu un efektivitāti ierobežo un tādējādi attīstību apdraud dzimumu nevienlīdzība; atgādina, ka uztura, veselības saglabāšanas, pārtikas nodrošinājuma un noturības veidošanas jomā izšķirīgi svarīga ir sieviešu un meiteņu iespēcinātība; norāda, ka sieviešu un meiteņu lomas stiprināšana joprojām ir problēma lauksaimniecības un pārtikas un uztura nodrošinājuma jomā; aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbalstīt sieviešu uzņēmējdarbību, nodarbinātību un politisko pārstāvību, nodrošināt dzimumperspektīvas iekļaušanu pārtikas nodrošinājuma pārvaldībā un nodrošināt sieviešu līdzdalību ar šo jomu saistīto lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp to sieviešu līdzdalību, kuras pieder pie diskriminētām minoritātēm; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mudina ES un tās dalībvalstis censties, jo īpaši ar attīstības palīdzību, palīdzēt novērst diskrimināciju, ar ko saskaras sievietes, jo īpaši attiecībā uz lauksaimnieču piekļuvi zemei, ražošanas resursiem un finanšu pakalpojumiem; atgādina, ka, piemēram, Āfrikā gandrīz pusi lauksaimniecības darba veic sievietes, taču lauksaimnieces galvenokārt darbojas mazās vai pašnodrošinājuma saimniecībās un viņām nav nepieciešamās piekļuves informācijai, aizdevumiem, zemei, resursiem un tehnoloģijām; mudina veicināt sieviešu un meiteņu mantošanas tiesības un aicina ES atbalstīt partnervalstis, it īpaši saistībā ar sieviešu tiesību uz zemi pilnīgu atzīšanu; mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veicināt pieejas lauksaimniecībai, zivsaimniecībai un pārtikas sistēmām, kas rosina pārmaiņas dzimuma aspektā, veidojot lauku sieviešu spējas, ieviešot īpašas politikas reformas, lai panāktu taisnīgākus zemes lietošanas tiesību aktus, kā arī īstenojot konkrētas iniciatīvas, kas vērstas uz ekonomisko iespēju nodrošināšanu un piekļuvi finansējumam, kā noteikts Dzimumu līdztiesības rīcības plānā III; |
| --- | --- |

60.

| 61. | norāda, ka lauku sievietes, neraugoties uz strukturālām grūtībām, saražo vairāk nekā pusi no pasaules pārtikas; uzsver, ka steidzami jāuzlabo lauku sieviešu piekļuve zemes platībām, ražošanas resursiem, aktīviem un tirgiem, kā arī jāiegūst kontrole pār tiem, jo tas ir nepieciešams nosacījums, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku visā pasaulē; mudina Eiropas Savienību pievērst īpašu uzmanību lauku sievietēm un viņu pilnvērtīgu ekonomisko, sociālo un politisko iespēju nodrošināšanai; atgādina par Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas (CFS) brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par īpašumtiesību zemes atbildīgu pārvaldību kā labu instrumentu, lai novērstu šķēršļus parastajās un tradicionālajās mantojuma sistēmās un nodrošinātu sievietēm labākas zināšanas par viņu likumiskajām tiesībām (21); |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina par stratēģisko nozīmi, kāda ir ieguldījumiem lauku saimniecību līmeņa lauksaimniecības bioloģiskajā daudzveidībā, lai nodrošinātu veselīgu uzturu, uztura kvalitāti un dažādošanu, kā arī pienācīgu uzturvielu uzņemšanu; jo īpaši uzsver, ka sievietēm un meitenēm ir lielāka varbūtība, ka tās, dažādojot lauksaimniecību un ražojot iztikas līdzekļus dažādu pārtikas kultūru ražošanai, iegūs iespējami daudzveidīgu un mikroelementiem bagātu uzturu (22); |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver — lai radītu ilgtspējīgas darbvietas, izvairītos no cilvēktiesību pārkāpumiem un mazinātu klimata pārmaiņas, būtiska nozīme ir lauku pārveidei un pārredzamu vietējo un reģionālo vērtības ķēžu stiprināšanai; uzsver, ka ir jāatbalsta jaunieši un sievietes, it īpaši nodrošinot apmācību, kā arī piekļuvi aizdevumiem un tirgiem; aicina jauniešus un sievietes iesaistīt lauksaimniecības politikas veidošanā un atbalstīt kolektīvu rīcību ar nelielu ražotāju organizāciju starpniecību; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atgādina, ka nepietiekama uztura apstākļos izglītība un izpratnes veicināšana ir būtisks priekšnoteikums ilgtspējīgam dzīvesveidam un sekmīgai sabiedrībai; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzinīgi vērtē Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas pašreizējo darbu attiecībā uz tās brīvprātīgajām pamatnostādnēm par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju sniegšanu sievietēm un meitenēm saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un uzturu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības zudums cita starpā apdraud mūsu spēju gādāt par pārtikas nodrošinājumu pasaulē un papildus apgrūtina jau tā trauslās pārtikas sistēmas; aicina nodrošināt videi nekaitīgu pārtikas ražošanu, piemēram, agroekoloģiju un klimatnoturīgu pielāgošanos, kā arī dabisko ekosistēmu saglabāšanu un atjaunošanu, lai mazinātu klimata riskus, risinātu klimata krīzi, apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu un tādējādi stiprinātu ilgtspējīgu lauksaimniecības pārtikas sistēmu noturību; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt partnervalstis ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses un inovatīvu risinājumu pieņemšanā, tostarp emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) izsolēs un ar OIM sertifikātiem gūto ieņēmumu izmantošanā, lai uzlabotu to klimatnoturību, pielāgošanās spējas un klimata pārmaiņu mazināšanas spējas nolūkā izveidot ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka finansējums no jaunā Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI) instrumenta ietver uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, kas vietējām kopienām un pirmiedzīvotājiem piešķir centrālo nozīmi klimata, vides un attīstības centienos; uzskata, ka ir svarīgi pievērst īpašu uzmanību sīksaimniecību īpašniekiem, kuriem kopumā ir mazāka spēja pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei; šajā sakarībā atzinīgi vērtē gaidāmo ANO rīcības plānu, kura mērķis ir turpmākajos piecos gados panākt agrās brīdināšanas pakalpojumu vispārēju aptvērumu pret ekstremāliem laikapstākļiem un klimata pārmaiņām, ar ko Pasaules Meteoroloģijas organizācija iepazīstinās ANO Klimata konferencē (COP 27) Ēģiptē; atgādina, ka ANO augstākā līmeņa sanāksmes par pārtikas sistēmām īpašais sūtnis ir uzsvēris, ka klimata un pārtikas mijiedarbība ir dziļa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju sniegt atbalstu jaunattīstības valstīm, lai attīstītu un aizsargātu to sensitīvās un jaunās rūpniecības nozares, veicinātu nodrošinātību ar pārtiku, atbalstītu klimata pārmaiņu ietekmes uz lauksaimniecību mazināšanu un ievērotu ES un starptautiskos ilgtspējas standartus attiecībā uz lauksaimniecības produktu eksportu no šīm valstīm; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzskata, ka ir svarīgi palīdzēt jaunattīstības valstīm ieviest tādu valsts politiku lauksaimniecības un pārtikas jomā, kas var apmierināt šo valstu iedzīvotāju, kuru skaits strauji aug, vajadzības; uzsver, ka nodrošinātības ar pārtiku politikas galvenajam mērķim ir jābūt gādāšanai par to, lai iedzīvotājiem būtu pietiekama, uzturvielām bagāta, nekaitīga un cenas ziņā pieejama pārtika ilgtspējīgā veidā visu gadu, vienlaikus garantējot taisnīgus ienākumus un dzīves līmeni lauksaimniekiem; norāda, ka visā kopējās lauksaimniecības politikas vēsturē eksporta subsīdiju atcelšana un tiešo maksājumu atsaistīšana ir ievērojami samazinājusi dempinga risku trešo valstu tirgos; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt lielāku atbalstu lauksaimniecības attīstībai, kas spēj garantēt nodrošinātību ar pārtiku jaunattīstības valstīs, un apņēmīgi palielināt ieguldījumus teritoriālajā lauku attīstībā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka pārtikas sistēmas ir svarīgi SEG emisiju virzītājspēki; norāda – lai veidotu pārtikas sistēmu noturību pret klimata pārmaiņām, būs jāintegrē pielāgošanās klimata pārmaiņām un katastrofu riska mazināšana un pārvaldība īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa politikā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jaunattīstības valstis šajā procesā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina ES aizsargāt mazo lauksaimnieku piekļuvi zemes platībām un citiem resursiem, tostarp sēklām, infrastruktūrai un ūdenim, kā arī to kontroli; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina ES nodrošināt publisko iepirkumu, kurā priekšroka tiek dota vietējai agroekoloģiskajai ražošanai, maza mēroga ražošanai piemērotiem pārtikas nekaitīguma noteikumiem, vietējo tirgu aizsardzībai pret importu par zemām cenām, kā arī patērētāju izglītošanai un sociālajai aizsardzībai, lai veicinātu uzturvielām bagātas vietējās pārtikas patēriņu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina ES pielāgot savu plānošanu saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, lai aktīvi atbalstītu globālu pāreju uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kas var nodrošināt cenas ziņā pieejamu, veselīgu un uzturvielām bagātu uzturu, kas ir par taisnīgu cenu, noturīgs, uz tiesībām balstīts, vides ziņā ilgtspējīgs, pievērš īpašu uzmanību sieviešu vajadzībām un samazina iedarbību, ko pārtikas ražošana rada uz zemes un ūdens izmantošanu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka klimata pārmaiņu ietekme būtiski negatīvi ietekmē pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs un ka pielāgošanās klimata pārmaiņām ir būtiska, lai nodrošinātu noturīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas; pauž nožēlu par to, ka attīstītās valstis ir pārkāpušas 2009. gada Kopenhāgenas nolīgumā noteiktās saistības nodrošināt paredzamu un atbilstīgu finansējumu rīcībai klimata jomā jaunattīstības valstīs, jo īpaši pielāgošanās vajadzībām, kam 2020. gadā būtu bijis jāsasniedz 100 miljardi dolāru; aicina ES palielināt finansējumu klimata jomā ārpus NDICI instrumenta “Globālā Eiropa” satvara, tostarp vērienīgi izmantojot ieņēmumus, kas gūti no ETS izsolēm un OIM sertifikātiem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mudina Komisiju atbalstīt agroekoloģisko pāreju partnervalstīs, lai nodrošinātu uzturvielām bagātu, nekaitīgu, daudzveidīgu un cenas ziņā pieejamu pārtiku visiem visu gadu, saglabājot bioloģisko daudzveidību, palielinot klimatnoturību un stiprinot sociālo kohēziju, kā arī samazinot sociālo nevienlīdzību; aicina Komisiju atbalstīt vietējo pārtikas tīklu attīstību, lai nodrošinātu ražošanu un patēriņu uz vietas, kas sekmētu vietējo darbvietu radīšanu, garantētu taisnīgas cenas ražotājiem un patērētājiem un samazinātu valstu atkarību no importa un to neaizsargātību pret starptautiskajām cenu svārstībām; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka ES investīcijas un iejaukšanās būtu jābalsta uz stingriem iepriekšējiem novērtējumiem, pilnīgu pārredzamību un tādu ieinteresēto pušu, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizāciju, iesaistīšanu, kuras skar šīs investīcijas un iejaukšanās, lai izstrādātu taisnīgu rīcību un stiprinātu spējas valsts un vietējā līmenī, tostarp attiecībā uz nevalstiskiem rīcībspēkiem; uzstāj, ka ir jāatzīst, ka ir vajadzīgi kontekstam specifiski pasākumi, lai partnervalstīs panāktu ilgtspējīgāku lauksaimniecību un pārtikas sistēmas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina pārskatīt ES rīcības plānu uztura jomā, lai vērstos pret visu veidu nepilnvērtīgu uzturu humanitāro krīžu un attīstības kontekstā, un iekļaut tajā jaunas vērienīgas politiskas un finanšu saistības; |
| --- | --- |

77.

| 78. | norāda, ka akūta nepilnvērtīga uztura dēļ agrīnā vecumā 45 miljoniem bērnu, kas jaunāki par pieciem gadiem, ir viņu garumam pārāk mazs svars; atgādina, ka liekais svars un aptaukošanās pieaugušo, pusaudžu un bērnu vidū pieaug līdz rekordaugstam līmenim, kas skar 2 miljardus cilvēku visā pasaulē, no kuriem 70 % dzīvo valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem; atgādina, ka liekais svars un aptaukošanās ir saistītas ar risku saslimt ar uzturu saistītām, tostarp neinfekciozām slimībām, jo nepilnvērtīgs uzturs ir problēma visām valstīm neatkarīgi no to attīstības stadijas; tādējādi daudzas valstis tagad saskaras ar “dubultu slogu”, ko rada vismaz divu veidu nepilnvērtīgs uzturs, kur līdzās pastāv uztura nepietiekamība, liekais svars un aptaukošanās; aicina Eiropas Komisiju pārskatīt 2010. gada nodrošinājuma ar pārtiku politikas satvaru un 2013. gada uztura politikas satvaru, kā to aicināja ES dalībvalstis Padomes 2018. gada secinājumos par pārtikas un uztura nodrošinājuma stiprināšanu pasaulē; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju nodrošināt, ka, veicot ieguldījumus lauksaimniecībā, ekonomikas attīstībā, klimata aizsardzībā un pielāgošanās klimata pārmaiņām, veselības aizsardzībā, veselībā un citās nozarēs, tiek pilnībā ņemts vērā uztura jautājums; atbalsta 2010. gada globālās veselības stratēģijas pārskatīšanu un aicina pārskatītajā dokumentā iekļaut cīņu pret nepilnvērtīgu uzturu; aicina sniegt lielāku finansiālo atbalstu spēcīgu un noturīgu veselības aprūpes sistēmu izveidei, lai pārrautu nepilnvērtīga uztura un nepietiekama uztura apburto loku, kas aptver vairākas paaudzes; |
| --- | --- |

79.

Papildu ES humanitārās un attīstības politikas reaģēšanas pasākumi

| 80. | uzstāj, ka humānā palīdzība būtu jāpalielina valstīm, kas saskaras ar pārtikas krīzēm vai ko skāruši konflikti; norāda, ka starptautiskajai sabiedrībai, tostarp Eiropas Savienībai, ir jācenšas samazināt pieaugošo plaisu starp humānās palīdzības vajadzībām un pasaulē pieejamajiem resursiem; nosoda jebkādas darbības, kurās piekļuve pārtikai tiek izmantota kā apspiešanas līdzeklis vai kara ierocis, un atgādina par četriem humānās palīdzības principiem: cilvēcība, neitralitāte, objektivitāte un neatkarība; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, ka humāno palīdzību var mobilizēt, lai nekavējoties risinātu dzīvībai bīstamas situācijas, kad esošie resursi ir pārslogoti, vienlaikus atzīstot vajadzību īstenot risinājumus, ko finansē no cita veida palīdzības nolūkā paralēli novērst un mazināt pārtikas trūkumu veicinošus faktorus; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzinīgi vērtē pirmā Eiropas Humānās palīdzības foruma svinēšanu, lai vēl vairāk palielinātu humānās palīdzības ietekmi un nodrošinātu palīdzības sniegšanas efektivitāti un lietderību, un apsveic lēmumu šādu forumu kā ikgadēju pasākumu iekļaut humānās palīdzības kalendārā; uzsver, ka ir svarīgi sadarboties kā Eiropas komandai, lai risinātu humanitāro globālā pārtikas nodrošinājuma krīzi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina ES dalībvalstu valdības diplomātiski novērst konfliktus, izskaust visus nepilnvērtīga uztura veidus un vairāk ieguldīt konfliktu novēršanā, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un meitenēm, vienlaikus rūpīgi piemērojot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325; atgādina, ka uz humāno palīdzību nevar attiecināt starptautiskās sankcijas; uzsver, ka attīstības sadarbībā ir jārod ilgtspējīgi vidēja termiņa un ilgtermiņa risinājumi, lai novērstu pārtikas trūkuma pamatcēloņus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atgādina, ka Ukraina un Krievija nodrošina aptuveni 30 % no pasaules tirdzniecības ar kviešiem, 32 % ar miežiem, 17 % ar kukurūzu un vairāk nekā 50 % ar saulespuķu sēklu eļļu un 20 % ar saulespuķu sēklām; uzsver, ka Ukrainas eksporta samazināšanās vai zudums ietekmēs valstis, kas lielā mērā atkarīgas no minēto ražošanas, tostarp valstis, kuras jau saskaras ar pārtikas trūkumu un kuras ir neaizsargātas pret piegādes satricinājumiem un cenu pieaugumu, kā tas ir Āfrikas gadījumā; aicina Komisiju un dalībvalstis, saskaņojot ar starptautiskajiem partneriem un attiecīgajām starptautiskajām iestādēm, steidzami izvērtēt visus pieejamos līdzekļus, lai novērstu jebkādu saistību neizpildi pārtiku importējošo valstu maksājumu bilancē, tostarp tiešo finansējumu un to parādu pārstrukturēšanu; uzsver, ka ir svarīgi kā noklusējuma risinājumu noteikt finansējumu, kura pamatā ir dotācijas, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atbalsta pastāvīgo humanitāro, attīstības un miera aspektu krustpunktu veidošanu; uzsver, ka šis princips arī turpmāk būtu jāpiemēro humānās palīdzības sniegšanai, kā arī pārtikas nodrošinājuma un uztura plānošanai, ko papildina skaidras pamatnostādnes par paraugpraksi, kuras pamatā ir pierādījumi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic ES un ANO Romā izvietotās aģentūras, proti, FAO, WFP un IFAD, lai īstenotu prognozējošus pasākumus nolūkā novērst krīzes, pirms tās iestājas, un aizsargātu augsta riska grupas no klimata un cilvēku izraisītām katastrofām; aicina stiprināt koordinācijas mehānismus ar vietējiem dalībniekiem un rast ciešāku saikni starp īstermiņa prognozēšanas pasākumiem un ilgtermiņa valdības programmām; atgādina, ka iekļaujošai prognozējošai rīcībai vajadzētu būt pielāgotai kontekstam un tai jāatbilst vietējām vajadzībām, kā arī jānodrošina, ka visneaizsargātākajiem ir iespēja paust viedokli arī lēmumu pieņemšanas līmenī, lai risinātu viņu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atbalsta ES aktīvo lomu Globālajā tīklā cīņai pret pārtikas krīzēm un aicina turpināt tīkla operacionalizēšanu, it īpaši reģionālā un nacionālā kontekstā; aicina dalībvalstis stiprināt Globālo tīklu cīņai pret pārtikas krīzēm tā darbā, risinot pārtikas krīzes, izmantojot daudzpusīgus un daudznozaru iejaukšanās pasākumus, veidojot izturētspēju un zināšanas un īstenojot humanitāro, attīstības un miera saikni; šajā sakarībā aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar jaunattīstības valstīm, izstrādājot un īstenojot valstu virzītas inovatīvas politikas un stratēģijas, lai novērstu pārtikas trūkumu, veicinātu ekonomisko integrāciju un izveidotu ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina uzlabot agrīnās brīdināšanas sistēmas, agrīnās rīcības protokolus un uzraudzības mehānismus, lai nodrošinātu, ka savlaicīga reaģēšana tiek uzsākta pietiekami agri ar mērķi mazināt apdraudējumu ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu, un pāriet no reaģēšanas uz proaktīviem dzīvības glābšanas pasākumiem, veicot prognozējošus humānās palīdzības pasākumus; atbalsta Pārtikas nodrošinājuma komiteju kā galveno iekļaujošo starptautisko un starpvaldību politikas platformu pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā; |
| --- | --- |

88.

| 89. | aicina Komisiju nodrošināt daudznozaru pieeju uztura jautajumam un par prioritāti noteikt nodrošinājuma ar pārtiku un uztura aspekta integrēšanu veselības, izglītības, ūdens, sanitārijas un higiēnas intervences pasākumos, lai nodrošinātu, ka vismaz 20 % no oficiālās attīstības palīdzības, ko sniedz Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē”, ir paredzēti sociālajai iekļaušanai un cilvēces attīstībai; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina integrēt uzturu vispārējā veselības apdrošināšanā (UHC), jo tas ir būtiski, lai izbeigtu nepilnvērtīga uztura patērēšanu, un UHC netiks sasniegta, ja būtiski uztura pasākumi netiks efektīvi integrēti kā būtiski veselības aprūpes pakalpojumi un veselības aprūpes sistēmās netiks noteikti par prioritāti; atgādina, ka UHC ir ļoti svarīga cilvēkiem visā dzīves laikā, īpašu uzmanību pievēršot vistrūcīgākajiem un atstumtākajiem, un tā būtu jāpielāgo iedzīvotāju veselības vajadzībām; atgādina, ka to var atbalstīt, nodrošinot optimālu un drošu zīdaiņu un mazu bērnu ēdināšanu, tostarp barojot bērnu ar krūti, cenšoties nodrošināt līdzsvarotu un veselīgu uzturu, tostarp ar maltītēm skolās, nodrošinot kvalificētu izglītošanu par uzturu un konsultācijas par saistītām uzvedības izmaiņām, iekļaujot uztura jautājumus veselības nozares budžetā, veidojot veselības informācijas sistēmas savlaicīgai rīcībai un veicinot piekļuvi efektīviem un cenas ziņā pieejamiem ar uzturu saistītiem produktiem, vienlaikus samazinot neveselīgu pārtikas produktu laišanu tirgū; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atzīst, ka uzturam vajadzētu būt veselības aprūpes sistēmu stratēģiju, plānu un budžetu galvenajam elementam, lai panāktu vispārēju veselības aprūpes segumu; aicina sniegt lielāku finansiālo atbalstu veselībai, lai izveidotu spēcīgas un noturīgas veselības aprūpes sistēmas, kas pārrautu nepietiekama uztura starppaaudžu apburto loku un novērstu veselības krīzes un reaģētu uz tām; atbalsta nepietiekama uztura ārstēšanas un profilaktisko pakalpojumu, kā arī veselības aprūpes pasākumu, piemēram, ģimenes plānošanas, garīgās veselības un pirmsdzemdību un pēcdzemdību aprūpes, integrēšanu valstu veselības sistēmu aprūpes paketēs, lai panāktu UHC; |
| --- | --- |

91.

| 92. | norāda, ka nodrošinātība ar pārtiku ir cieši saistīta ar ūdens pieejamību; tādēļ aicina Eiropas Komisiju tās pārtikas nodrošinājuma pasākumos jaunattīstības valstīs integrēt tiesības uz ūdeni un ūdens un ūdens attīrīšanas infrastruktūru attīstību; |
| --- | --- |

92.

| 93. | norāda, ka pārtika un lauksaimniecības bioloģiskā daudzveidība palielina noturību pret satricinājumiem un veicina pielāgošanos, saglabā stabilitāti un atbalsta atveseļošanos; atgādina, ka agroekoloģijas spēja saskaņot ilgtspējas ekonomisko, vides un sociālo dimensiju ir atzīta IPCC un IPBES atskaites ziņojumos, kā arī Pasaules Bankas un FAO vadītajā globālajā lauksaimniecības novērtējumā (IAASTD); uzsver, ka ir svarīgi gan valstu rīcībpolitikās, gan arī starptautiskos forumos veicināt agroekoloģiju, agromežsaimniecību, vietējo ražošanu un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas, kas vērstas uz īsu piegādes ķēžu attīstību, lai garantētu pārtikas un uztura nodrošinājumu visiem, kā arī palielinātu lauksaimniecības nozares ilgtspējīgu produktivitāti un tās noturību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

93.

| 94. | mudina Komisiju atbalstīt partnervalstis ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses, tostarp agroekoloģijas, izstrādē, lai uzlabotu augsnes auglību, maksimāli palielinātu bioloģisko daudzveidību un uzlabotu ūdens izmantošanas efektivitāti, kas ir galvenie elementi labākai nodrošinātībai ar pārtiku; norāda uz problēmām, ko rada klimata pārmaiņas un biodaudzveidības sarukšana un tās negatīvā ietekme uz pārtiku un uztura nodrošinājumu, kā arī nepieciešamību nodrošināt vajadzīgos resursus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu to sekas; |
| --- | --- |

94.

| 95. | norāda, ka pastāv daudzas agronomiskas un agroekoloģiskas pieejas, kas var dot labumu citos klimatiskajos apstākļos un situācijās, piemēram, kultūraugu jaukta audzēšana, polikultūras, agromežsaimniecība, tostarp pākšaugu koku izmantošana, kas ir īpaši labi, lai nodrošinātu citu kultūraugu un dzīvnieku ēnojumu un aizsardzību un piesaistītu un/vai palielinātu ūdens apriti un/vai aizturēšanu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | norāda uz to, ka tropu mežu iznīcināšanas rezultātā tiek neatgriezeniski zaudēta biodaudzveidība un oglekļa piesaistītāji, kā arī dzīvotnes un mežos mītošo pirmiedzīvotāju kopienu dzīves veids; atgādina, ka meži sniedz būtisku ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā, biodaudzveidības aizsardzībā un pārtuksnešošanās un ārkārtējas augsnes erozijas novēršanā; uzskata, ka ir jāpastiprina saglabāšanas centieni, kas vērsti, piemēram, uz mežiem, savvaļas dzīvniekiem un jūras un piekrastes ekosistēmām, izmantojot regulējumu, pietiekamus resursus un zinātniskos datus un tie jāpapildina ar ekosistēmu atjaunošanas un pārvaldīšanas darbībām; |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina ņemt vērā saikni starp sabiedrības veselību un biodaudzveidību atbilstīgi pieejai “Viena veselība”; aicina ES un tās partnervalstis atzīt un aizsargāt pirmiedzīvotāju paražu tiesības uz viņu zemi un dabas resursiem, kā arī tiesības tos kontrolēt, kā to paredz ANO Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un Starptautiskās Darba organizācijas 169. konvencija, kā arī ievērot brīvas, iepriekšējas un informētas piekrišanas principu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atgādina, ka neilgtspējīga lauksaimniecības intensifikācijas prakse ir galvenie bioloģiskās daudzveidības degradācijas cēloņi visā pasaulē, tostarp kultūraugu un lopkopības šķirņu ģenētiskā erozija; atgādina, ka stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2030. gadam pakāpeniski samazināt lauksaimniecības ķīmisko un bīstamo pesticīdu vispārējo izmantošanu un risku un veicināt alternatīvu praksi; uzsver, ka nabadzīgās valstis iegūst ievērojamu daļu bīstamo vielu; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu saistībā ar ES stratēģiju par ilgtspējīgām ķimikālijām iesniegt priekšlikumu, lai izbeigtu šo praksi; tomēr mudina Komisiju veicināt to, ka tiek meklētas ilgtspējīgas un cenu ziņā pieejamas alternatīvas šo pesticīdu izmantošanai, lai izvairītos no nopietniem nodrošinātības ar pārtiku traucējumiem jaunattīstības valstīs, kas palielinātu badu visneaizsargātākajās iedzīvotāju grupās; prasa nodrošināt konkrētu atbalstu izglītībai un apmācībai par ilgtspējīgām augu aizsardzības pieejām un alternatīvām pesticīdu izmantošanai, kā arī maksimālai bīstamo vielu iedarbības samazināšanai; |
| --- | --- |

98.

| 99. | nosoda to, ka ES attiecībā uz pesticīdiem pieļauj dubultus standartus, kas ļauj no ES eksportēt bīstamas vielas, kuras pašā Eiropas Savienībā ir aizliegts izmantot; uzsver, ka dažu pesticīdu izmantošana intensīvajā lauksaimniecībā jaunattīstības valstīs ietekmē ne tikai darba ņēmēju veselību, bet arī nodara kaitējumu videi; aicina nodrošināt izglītību un apmācību par ilgtspējīgu augu aizsardzības, agroekoloģisko un bioloģisko praksi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atgādina, ka nesenajos ziņojumos ir konstatēts, ka pārtikas sistēmas rada līdz pat vienai trešdaļai siltumnīcefekta gāzu emisiju, līdz pat 80 % no bioloģiskās daudzveidības zuduma un izmanto līdz 70 % saldūdens; tomēr uzsver, ka ilgtspējīgas pārtikas ražošanas sistēmas būtu jāatzīst par būtisku šo pašreizējo problēmu risinājumu un ka ir iespējams pabarot arvien pieaugošo pasaules iedzīvotāju skaitu, vienlaikus aizsargājot mūsu planētu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | aicina ES aktīvi pildīt uztura jomas rīcības gada (2021. g.) apņemšanās, īpaši tās, kas izriet no ANO samita par pārtikas sistēmām un samita par uzturu izaugsmei un uzņemas galvenā loma sadarbības nodrošināšanā ar pirmiedzīvotāju kopienām; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu būt par nozīmīgu partneri astoņās koalīcijās ANO augstākā līmeņa sanāksmē par pārtikas sistēmām; |
| --- | --- |

101.

| 102. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar Āfrikas Savienību, lai nodrošinātu lielāku apņemšanos un ieguldījumus, risinot pašreizējās uztura problēmas reģionā, un atbalstīt Āfrikas Savienības Uztura gadu: “Noturības stiprināšana uztura un pārtikas nodrošinājuma jomā Āfrikas kontinentā: stiprināt lauksaimniecības pārtikas sistēmas, veselības un sociālās aizsardzības sistēmas, lai paātrinātu cilvēkkapitāla, sociālā un ekonomiskā kapitāla attīstību”; |
| --- | --- |

102.

| 103. | uzsver, ka digitālās tehnoloģijas un viedā un precīzā lauksaimniecība sniedz ievērojamas iespējas ilgtspējīgu lauksaimniecības pārtikas sistēmu attīstībai un taisnīgas un iekļaujošas ekonomikas izaugsmes veicināšanai jaunattīstības valstu lauku apvidos; |
| --- | --- |

103.

| 104. | norāda uz nepieciešamību uzlabot pārtikas nodrošinājumu un uzturu jaunattīstības valstīs, izmantojot holistisku un ilgtspējīgu pārtikas sistēmas pieeju; aicina Komisiju pieņemt tiesībās balstītu iekļaujošu daudzpusēju stratēģiju; aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka ES investīcijās lauksaimniecībā, ekonomikas attīstībā, klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanās tām, WASH, veselības aprūpes un citās nozarēs tiek pilnībā ņemts vērā uzturs, plānošanas posmā iekļaujot novērtējamus uztura rezultātus; |
| --- | --- |

104.

| 105. | uzsver, ka ES ir jāaizstāv cilvēktiesības un tiesības uz pārtiku kā pārtikas sistēmu galvenais princips un prioritāte un kā būtisks instruments, ar ko nodrošina visvairāk atstumto iedzīvotāju grupu tiesības piekļūt uzturvielām bagātiem pārtikas produktiem, kā arī atzīst, cik svarīgi ir īstenot “ANO Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām”; |
| --- | --- |

105.

| 106. | atbalsta tirdzniecības starp ES un jaunattīstības valstīm iespēju attīstīšanu, jo tā ir iespējams veicināt vietējo lauksaimniecību; atgādina, ka ģimenes, kas nodarbojas ar lauksaimniecību, un mazie lauksaimnieki ir pierādījuši spēju nodrošināt daudzveidīgus produktus un ilgtspējīgi palielināt pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

106.

| 107. | uzsver nepieciešamību atzīt lauksaimnieku, ražotāju organizāciju un to pārstāvju vadošo lomu jebkurā stratēģijā, kuras mērķis ir uzlabot nodrošinātību ar pārtiku, un uzsver, ka ir jāatbalsta kooperatīvu un ražotāju grupu veidošanās jaunattīstības valstīs, lai stiprinātu primāro ražotāju spēju pašiem efektīvāk organizēties nolūkā gūt ieņēmumus balstoties uz labāku pozīciju pārtikas ķēdēs, kā arī kopā gūtu pievienoto vērtību no produktu eksporta; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver, ka tirdzniecības liberalizācija varētu ietekmēt atmežošanu, klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, kā arī pārtikas ražošanu un piekļuvi pārtikai; uzskata, ka ES tirdzniecības un ieguldījumu politikai attiecībā uz jaunattīstības valstīm vajadzētu būt balstītai uz tirdzniecības politiku, kas veicina mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, vietējās lauksaimniecības un vietējo ražotāju un lauksaimnieku attīstību, lai veicinātu pilnīgu neatkarību uztura jomā un mazinātu zemes sagrābšanas un atmežošanas parādību lauksaimniecības eksporta vajadzībām; |
| --- | --- |

108.

| 109. | uzskata, ka Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina dažādas “godīgas tirdzniecības” iniciatīvas un visaptveroši jāintegrē vides un sociālie mērķi visos tirdzniecības nolīgumu noteikumos; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atgādina, ka sēklu daudzveidībai ir būtiska nozīme lauksaimniecības izturētspējas veidošanā pret klimata pārmaiņām; atgādina, ka saskaņā ar aplēsēm dažās Āfrikas valstīs lauku saimniecībās glabātās sēklas veido vairāk nekā 80 % no visām lauksaimniekiem vajadzīgajām sēklām; tādēļ aicina ES atbalstīt intelektuālā īpašuma tiesību režīmus tirdzniecības nolīgumos, kas veicina vietēji pielāgotu sēklu šķirņu un lauksaimnieku saglabātu sēklu šķirņu attīstību, bet atturēties ietekmēt sēklu tiesību reformu, jo īpaši Āfrikā, pieņemot 1991. gada Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības noteikumus, ciktāl tie nav saderīgi ar Starptautiskā līguma par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA) noteikumiem; |
| --- | --- |

110.

| 111. | uzsver, ka zivsaimniecības un akvakultūras produkti ir daļa no veselīgākajiem pārtikas produktiem un tiem ir vismazākā ietekme uz dabisko vidi; norāda, ka tie var palīdzēt sasniegt vairākus ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 2. mērķi — bada izskaušana; tādēļ aicina Komisiju integrēt zivsaimniecības un akvakultūras produktus, pieņemot pārtikas nodrošinājuma stratēģijas, tostarp attiecībā uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

111.

| 112. | mudina ES turpināt darbu, lai noslēgtu daudzpusējās sarunas par zivsaimniecības subsīdijām Pasaules Tirdzniecības organizācijā, īstenojot 14.6. ilgtspējīgas attīstības mērķi, lai aizliegtu konkrētus zivsaimniecības subsīdiju veidus, kas veicina jaudas pārpalikumu un pārzveju, likvidētu subsīdijas, kas veicina NNN zveju, un atturētos no jaunu šādu subsīdiju ieviešanas, pilnībā ievērojot mērķus, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā, 8. vides rīcības programmā un Parīzes nolīgumā; |
| --- | --- |

112.

| 113. | aicina ar bioloģiskās daudzveidības stratēģijas globālo dimensiju atbalstīt tiesības uz pienācīgu pārtiku, īstenot ANO Deklarāciju par lauksaimnieku un citu lauku apvidos strādājošo personu tiesībām, lai pievērstos pasākumiem, kuru mērķis ir visā pasaulē uzlabot lauksaimniecībā nodarbināto darba apstākļus un to mazo lauksaimnieku ienākumus, kuri ir daļa no starptautiskajām pārtikas piegādes ķēdēm, kā arī nodrošināt, ka visās pārtikas nekaitīguma prasībās tiek iekļauts piesardzības princips; turklāt aicina ES saskaņot savu tirdzniecības politiku ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” un biodaudzveidības stratēģijas mērķiem un Eiropas zaļajā kursā minēto oglekļneitralitātes mērķi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | uzsver, ka, lai sekmīgi sasniegtu ilgtspējas mērķus, ir nepieciešams, lai trešās valstis, kas darbojas uz globālās skatuves, ieguldītu to sasniegšanā arī savu daļu; |
| --- | --- |

114.

| 115. | uzsver pārtikas vērtību, kas ir jāsaprot kā daudz vairāk nekā tikai prece, bet kā cilvēku tiesības, kuras ir jāīsteno, un ir labāk jānovērtē ekonomiskā, sociālā un vides ietekme un ārējā ietekme, kā arī pēc vajadzības jāsamazina vai jāizmanto ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi; |
| --- | --- |

115.

| 116. | aicina pastiprināt rīcību starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu, ka politikas lēmumu pieņemšanas pamatā ir pārtikas nodrošinājums, lai novērstu trūkumu un gādātu par uztura nodrošinājumu visneaizsargātākajās valstīs; |
| --- | --- |

116.

| 117. | aicina turpināt centienus nodrošināt ES politikas jomu saskaņotību atbilstoši principam par politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai; mudina nodrošināt, lai Eiropas eksports nekaitētu vietējās ražošanas un vietējo tirgu attīstībai; uzsver, ka ES brīvās tirdzniecības nolīgumiem nevajadzētu traucēt vietējai lauksaimniecībai, kaitēt mazajiem ražotājiem vai saasināt atkarību no pārtikas importa; mudina atbalstīt vietējo ražošanu un patēriņu, kas var nodrošināt vietējo darbvietu radīšanu, nodrošināt taisnīgas cenas, garantēt darba ņēmēju veselības aizsardzību un darba drošību un mazināt valstu atkarību no importa un neaizsargātību pret starptautiskajām cenu svārstībām; |
| --- | --- |

117.

| 118. | norāda, ka ir vajadzīgas skaidras pamatnostādnes par to, kā panākt politikas saskaņotību attīstībai ES līmenī, vienlaikus pievēršoties potenciāli pretrunīgiem politikas mērķiem; mudina ES garantēt Eiropas lauksaimniecības un tirdzniecības politikas saskaņotību, lai atbalstītu nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas apgādes neatkarību un aizsargātu vietējos un reģionālos tirgus; |
| --- | --- |

118.

o

o o

| 119. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

119.

---

(1)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(2)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0505.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0073_EN.html

(5)  OV C 289, 9.8.2016., 71. lpp.

(6)  OV C 86, 6.3.2018., 10. lpp.

(7)  OV C 215, 19.6.2018., 10. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0099.

(9)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(10)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(11)  IPBES-IPCC Co-Sponsored Workshop, Biodiversity and Climate Change, Workshop Report (IPBES un IPCC līdzsponsorētā darbsemināra ziņojums “Biodaudzveidība un klimata pārmaiņas”).

(12)  2021. gada ziņojums par stāvokli pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā pasaulē.

(13)  2021. gada globālais ziņojums par pārtikas krīzēm, septembra papildinājums.

(14)  “Voluntary Guidelines to support the progressive realization of the right to adeguate food in the context of national food security” (Brīvprātīgas pamatnostādnes, lai atbalstītu tiesību uz atbilstīgu pārtiku pakāpenisku īstenošanu saistībā ar katras valsts pārtikas nodrošinājumu).

(15)  2021. gada ziņojums par stāvokli pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā pasaulē: https://www.fao.org/3/cb4474en/cb4474en.pdf

(16)  2021. gada ziņojums par stāvokli pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā pasaulē.

(17)  UNICEF, Pasaules Veselības organizācijas un Pasaules Bankas kopīgās bērnu malnutrīcijas aplēses, Levels and trends in child malnutrition, 2021.

(18)  FAO, The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, (“Pasaules zvejniecības un akvakultūras situācija 2020. gadā”) https://www.fao.org/3/ca9231en/CA9231EN.pdf

(19)  2021. gada globālais ziņojums par pārtikas krīzēm.

(20)  Via Campesina uztursuverenitātes jēdzienu definē kā “tautu tiesības uz veselīgu un kultūrai piemērotu pārtiku, kas ražota ekoloģiski drošā un ilgtspējīgā veidā, un to tiesības pašām lemt par savām pārtikas un lauksaimniecības sistēmām.” ANO Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja uzskata, ka nodrošinātība ar pārtiku ir panākta tad, kad “visiem cilvēkiem jebkurā laikā ir fiziska un ekonomiska iespēja piekļūt pietiekamam daudzumam nekaitīgas un uzturvielām bagātas pārtikas, lai apmierinātu uztura vajadzības un saņemtu vēlamo pārtiku aktīvai un veselīgai dzīvei.”

(21)  https://www.oxfam.org/en/empowering-women-farmers-end-hunger-and-poverty

(22)  Jones, Andrew D, Creed-Kanashiro, Hilary, Zimmerer, Karl S., De Haan, Stef, Carrasco, Miluska, Meza, Krysty, Cruz-Garcia, Gisella S., Tello, Milka, Amaya, Franklin Plasencia, Marin, R. Margot, un Ganoza, Lizette. 2018. g. Farm-level agricultural biodiversity in the Peruvian Andes is associated with greater odds of women achieving a minimally diverse and micronutrient adequate diet. Journal of Nutrition 148(10): 1625-1637.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/171

---

P9_TA(2022)0288

ES sociālās ekonomikas rīcības plāns

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par ES sociālās ekonomikas rīcības plānu (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” (COM(2021)0778), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Ekonomikas, kas darbojas cilvēku labā, veidošana. Rīcības plāns sociālajai ekonomikai” (COM(2021)0778),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko parakstījusi un ratificējusi ES un visas tās dalībvalstis, un jo īpaši tās 27. pantu par darbu un nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko parakstījusi un ratificējusi ES un visas tās dalībvalstis, un jo īpaši tās 27. pantu par darbu un nodarbinātību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (COM(2020)0620) un Padomes Ieteikumu (2021. gada 12. marts) par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (2021/C 93/01), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (COM(2020)0620) un Padomes Ieteikumu (2021. gada 12. marts) par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (2021/C 93/01),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 2. jūnija paziņojumu “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku” (COM(2021)0500),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Eiropas topošie līderi... jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīva” (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Eiropas topošie līderi... jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīva” (COM(2016)0733),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 23. februāra paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā (COM(2004)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 23. februāra paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību darbības sekmēšanu Eiropā (COM(2004)0018),

| — | ņemot vērā 2020. gada 1. jūlija Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 1. jūlija Eiropas Prasmju programmu ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu (1) (Publiskā iepirkuma direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu (1) (Publiskā iepirkuma direktīva),

| — | ņemot vērā Portu sociālās saistības, ko parakstījusi Padomes prezidentvalsts Portugāle, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Portu sociālās saistības, ko parakstījusi Padomes prezidentvalsts Portugāle, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 8. maijā apstiprināto Portu deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2021. gada 8. maijā apstiprināto Portu deklarāciju,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 19. janvāra atzinumu “Inovatīvi finanšu instrumenti un sociāli nozīmīgu uzņēmumu attīstība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 19. janvāra atzinumu “Inovatīvi finanšu instrumenti un sociāli nozīmīgu uzņēmumu attīstība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu “Sociālās ekonomikas loma darbvietu radīšanā un Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu “Sociālās ekonomikas loma darbvietu radīšanā un Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 22. septembra atzinumu “Sociālās ekonomikas ārējā dimensija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 22. septembra atzinumu “Sociālās ekonomikas ārējā dimensija”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 23. decembra atzinumu “Uzņēmējdarbības formu daudzveidība” (2009/C 318/05), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 23. decembra atzinumu “Uzņēmējdarbības formu daudzveidība” (2009/C 318/05),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu “Sociālās ekonomikas rīcības plāns” (CDR 5860/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu “Sociālās ekonomikas rīcības plāns” (CDR 5860/2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2022. gada politikas pārskatu “Kā maksimāli izmantot sociālās ekonomikas ieguldījumu aprites ekonomikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2022. gada politikas pārskatu “Kā maksimāli izmantot sociālās ekonomikas ieguldījumu aprites ekonomikā”,

| — | ņemot vērā Pamatnostādnes vietējām pašvaldībām par sociālās un solidārās ekonomikas rīcībpolitiku, ko 2021. gadā publicēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Sociālās attīstības pētniecības institūts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnostādnes vietējām pašvaldībām par sociālās un solidārās ekonomikas rīcībpolitiku, ko 2021. gadā publicēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Sociālās attīstības pētniecības institūts,

| — | ņemot vērā 2019. gada 4. aprīļa nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 4. aprīļa nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (2),

| — | ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas pārrobežu asociāciju un bezpeļņas organizāciju statūtiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 17. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas pārrobežu asociāciju un bezpeļņas organizāciju statūtiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūciju par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. septembra rezolūciju par godīgiem darba apstākļiem, tiesībām un sociālo aizsardzību platformā nodarbinātiem darbiniekiem — ar digitālo attīstību saistīti jauni nodarbinātības veidi (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par vecā kontinenta novecošanu: iespējas un risināmie uzdevumi, kas saistīti ar novecošanas politiku laikposmam pēc 2020. gada (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par vecā kontinenta novecošanu: iespējas un risināmie uzdevumi, kas saistīti ar novecošanas politiku laikposmam pēc 2020. gada (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 23. oktobra rezolūciju par darba ņēmēju finansiālās līdzdalības lomu darbvietu radīšanā un bezdarbnieku aktivitātes atjaunošanā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 23. oktobra rezolūciju par darba ņēmēju finansiālās līdzdalības lomu darbvietu radīšanā un bezdarbnieku aktivitātes atjaunošanā (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 24. novembra rezolūciju par bezpajumtniecības problēmas risināšanu Eiropas Savienībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 24. novembra rezolūciju par bezpajumtniecības problēmas risināšanu Eiropas Savienībā (8),

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par sociālu un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu statūtiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par sociālu un uz solidaritāti balstītu uzņēmumu statūtiem (9),

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (10),

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par kooperatīvu ieguldījumu krīzes pārvarēšanā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par kooperatīvu ieguldījumu krīzes pārvarēšanā (11),

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas nodibinājuma statūtiem (12),

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas savstarpējās sabiedrības statūtiem (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu “Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu “Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (14),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (15),

| — | ņemot vērā 1987. gada 13. marta rezolūciju par bezpeļņas asociācijām Eiropas Kopienās (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1987. gada 13. marta rezolūciju par bezpeļņas asociācijām Eiropas Kopienās (16),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0192/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0192/2022),

| A. | tā kā sociālā ekonomika ietver dažāda veida privātās struktūras, kas ir neatkarīgas no valsts iestādēm, piemēram, kooperatīvus, savstarpējās sabiedrības, apvienības (tostarp labdarības organizācijas), fondus, sociālos uzņēmumus un citus juridiskos formātus, kurus visus raksturo dažādi darbības un organizatoriskie principi un iezīmes, piemēram, prioritātes piešķiršana cilvēkiem un viņu vajadzībām, kā arī sociālo un vides mērķu vērtēšana augstāk par peļņu, lielākās peļņas/pārpalikuma atkārtota ieguldīšana struktūras ilgtspējā, kā arī vispārējas intereses nodrošināt preces un pakalpojumus saviem dalībniekiem vai sabiedrībai kopumā, un demokrātisko vai līdzdalīgo pārvaldību; |
| --- | --- |

A.

tā kā sociālā ekonomika ietver dažāda veida privātās struktūras, kas ir neatkarīgas no valsts iestādēm, piemēram, kooperatīvus, savstarpējās sabiedrības, apvienības (tostarp labdarības organizācijas), fondus, sociālos uzņēmumus un citus juridiskos formātus, kurus visus raksturo dažādi darbības un organizatoriskie principi un iezīmes, piemēram, prioritātes piešķiršana cilvēkiem un viņu vajadzībām, kā arī sociālo un vides mērķu vērtēšana augstāk par peļņu, lielākās peļņas/pārpalikuma atkārtota ieguldīšana struktūras ilgtspējā, kā arī vispārējas intereses nodrošināt preces un pakalpojumus saviem dalībniekiem vai sabiedrībai kopumā, un demokrātisko vai līdzdalīgo pārvaldību;

| B. | tā kā, lai gan ES valstīs ir vajadzīgi salīdzināmi datu vākšanas mehānismi par sociālās ekonomikas nozari, tiek uzskatīts, ka Eiropas Savienībā sociālajā ekonomikā ir 2,8 miljoni struktūru un ka saskaņā ar SEAP tajā ir nodarbināti aptuveni 13,6 miljoni darba ņēmēju (no 0,6 % līdz 9,9 % darbaspēka atkarībā no valsts); tā kā sociālās ekonomikas struktūru skaits un nodarbinātības līmenis nozarē ES atšķiras atkarībā no sociālās ekonomikas struktūras definīcijas, aplēsēm un valstu statistikas; tā kā vairāk nekā trešdaļa algotu darbvietu sociālās ekonomikas nozarē ir sociālo pakalpojumu nozarē; tā kā sociālā ekonomika piedāvā neizmantotu darbvietu radīšanas potenciālu un ir svarīgs instruments cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzību, tostarp ar aktīvām nodarbinātības iniciatīvām, kas ieviestas vairākās dalībvalstīs, piemēram, nulles līmeņa ilgtermiņa bezdarba teritorijās; tā kā Komisijai būtu jāuzskaita un jākartē pašreizējās iniciatīvas, lai gūtu labāku izpratni par to darbību un efektivitāti un lai dalītos ar dalībvalstīm paraugpraksē; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai gan ES valstīs ir vajadzīgi salīdzināmi datu vākšanas mehānismi par sociālās ekonomikas nozari, tiek uzskatīts, ka Eiropas Savienībā sociālajā ekonomikā ir 2,8 miljoni struktūru un ka saskaņā ar SEAP tajā ir nodarbināti aptuveni 13,6 miljoni darba ņēmēju (no 0,6 % līdz 9,9 % darbaspēka atkarībā no valsts); tā kā sociālās ekonomikas struktūru skaits un nodarbinātības līmenis nozarē ES atšķiras atkarībā no sociālās ekonomikas struktūras definīcijas, aplēsēm un valstu statistikas; tā kā vairāk nekā trešdaļa algotu darbvietu sociālās ekonomikas nozarē ir sociālo pakalpojumu nozarē; tā kā sociālā ekonomika piedāvā neizmantotu darbvietu radīšanas potenciālu un ir svarīgs instruments cīņā pret sociālo atstumtību un nabadzību, tostarp ar aktīvām nodarbinātības iniciatīvām, kas ieviestas vairākās dalībvalstīs, piemēram, nulles līmeņa ilgtermiņa bezdarba teritorijās; tā kā Komisijai būtu jāuzskaita un jākartē pašreizējās iniciatīvas, lai gūtu labāku izpratni par to darbību un efektivitāti un lai dalītos ar dalībvalstīm paraugpraksē;

| C. | tā kā subsidiaritātes princips ir viens no Eiropas Savienības darbības stūrakmeņiem; tā kā sociālā ekonomika ir viens no labākajiem tās piemērošanas piemēriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā subsidiaritātes princips ir viens no Eiropas Savienības darbības stūrakmeņiem; tā kā sociālā ekonomika ir viens no labākajiem tās piemērošanas piemēriem;

| D. | tā kā sociālajai ekonomikai ir bijusi svarīga nozīme Covid-19 īstermiņa un ilgtermiņa seku mazināšanā un novēršanā ES sociālajā tirgū, sabiedrībā un ekonomikā un, pateicoties šā modeļa ilgtspējai, tā ir virzījusi un veicinājusi sociālo un ekonomisko noturību; |
| --- | --- |

D.

tā kā sociālajai ekonomikai ir bijusi svarīga nozīme Covid-19 īstermiņa un ilgtermiņa seku mazināšanā un novēršanā ES sociālajā tirgū, sabiedrībā un ekonomikā un, pateicoties šā modeļa ilgtspējai, tā ir virzījusi un veicinājusi sociālo un ekonomisko noturību;

| E. | tā kā sociālā ekonomika veicina labi funkcionējošas labklājības sistēmas un gūst labumu no tām; tā kā tomēr tieši valsts un publiskajām iestādēm ir galīgā atbildība par to, lai iedzīvotājiem nodrošinātu vispārēju, pieejamu un vienlīdzīgu piekļuvi augstiem sabiedrisko pakalpojumu un labklājības standartiem; tā kā sociālās ekonomikas organizācijām ir papildinoša loma un tā tam jābūt arī turpmāk, bet tās neaizstāj svarīgāko pakalpojumu sniegšanu, ko veic valsts vai reģionālās publiskās iestādes; |
| --- | --- |

E.

tā kā sociālā ekonomika veicina labi funkcionējošas labklājības sistēmas un gūst labumu no tām; tā kā tomēr tieši valsts un publiskajām iestādēm ir galīgā atbildība par to, lai iedzīvotājiem nodrošinātu vispārēju, pieejamu un vienlīdzīgu piekļuvi augstiem sabiedrisko pakalpojumu un labklājības standartiem; tā kā sociālās ekonomikas organizācijām ir papildinoša loma un tā tam jābūt arī turpmāk, bet tās neaizstāj svarīgāko pakalpojumu sniegšanu, ko veic valsts vai reģionālās publiskās iestādes;

| F. | tā kā sociālās ekonomikas struktūras demonstrēja lielu noturību un inovāciju, saskaroties ar nelabvēlīgiem apstākļiem, bet Covid-19 pandēmijas laikā saskārās ar grūtībām, piemēram, aktivitātes samazināšanos, ierobežotām naudas rezervēm vai nepieciešamību veikt uzņēmējdarbību tiešsaistē; |
| --- | --- |

F.

tā kā sociālās ekonomikas struktūras demonstrēja lielu noturību un inovāciju, saskaroties ar nelabvēlīgiem apstākļiem, bet Covid-19 pandēmijas laikā saskārās ar grūtībām, piemēram, aktivitātes samazināšanos, ierobežotām naudas rezervēm vai nepieciešamību veikt uzņēmējdarbību tiešsaistē;

| G. | tā kā jaunās vides, ekonomikas un sociālās problēmas, ko pandēmija ir padarījusi neatliekamākas, ir mudinājušas dziļāk pārdomāt sociālās ekonomikas lomu; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunās vides, ekonomikas un sociālās problēmas, ko pandēmija ir padarījusi neatliekamākas, ir mudinājušas dziļāk pārdomāt sociālās ekonomikas lomu;

| H. | tā kā sociālās ekonomikas struktūrām ir ilga, tomēr neviendabīga vēsture vairākumā dalībvalstu, no kurām lielākā daļa ir pieņēmušas īpašus tiesību aktus šajā jomā; tā kā sociālās ekonomikas struktūras ir izveidojušās kā būtiski sociālie un ekonomiskie dalībnieki, kam var būt svarīga loma tirgū; tā kā tās joprojām saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, kas kavē to ekonomisko un vispārējo sociālo ietekmi; tā kā dalībvalstīm jāpieņem īpaši tiesību akti, lai pārvarētu šos šķēršļus un dotu iespēju konsolidēt un attīstīt sociālo ekonomiku, kā arī nodrošinātu, ka sociālās ekonomikas struktūras var efektīvi konkurēt visās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā sociālās ekonomikas struktūrām ir ilga, tomēr neviendabīga vēsture vairākumā dalībvalstu, no kurām lielākā daļa ir pieņēmušas īpašus tiesību aktus šajā jomā; tā kā sociālās ekonomikas struktūras ir izveidojušās kā būtiski sociālie un ekonomiskie dalībnieki, kam var būt svarīga loma tirgū; tā kā tās joprojām saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, kas kavē to ekonomisko un vispārējo sociālo ietekmi; tā kā dalībvalstīm jāpieņem īpaši tiesību akti, lai pārvarētu šos šķēršļus un dotu iespēju konsolidēt un attīstīt sociālo ekonomiku, kā arī nodrošinātu, ka sociālās ekonomikas struktūras var efektīvi konkurēt visās ekonomikas nozarēs;

| I. | tā kā sociālās ekonomikas organizācijas darbojas tādās svarīgās nozarēs kā veselība, ilgtermiņa aprūpe, sociālā, izglītības un arodmācību joma, kultūra un kultūras mantojuma veicināšana, progresīvas tehnoloģijas, mājokļi, atpūta, aprites ekonomika, atjaunīgie energoresursi un atkritumu apsaimniekošana; tā kā to vietējā piesaiste un sociālais un integrējošais raksturs padara tās par Eiropas sociālā modeļa neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

I.

tā kā sociālās ekonomikas organizācijas darbojas tādās svarīgās nozarēs kā veselība, ilgtermiņa aprūpe, sociālā, izglītības un arodmācību joma, kultūra un kultūras mantojuma veicināšana, progresīvas tehnoloģijas, mājokļi, atpūta, aprites ekonomika, atjaunīgie energoresursi un atkritumu apsaimniekošana; tā kā to vietējā piesaiste un sociālais un integrējošais raksturs padara tās par Eiropas sociālā modeļa neatņemamu sastāvdaļu;

| J. | tā kā sociālā ekonomika ir būtiska ES sociālās tirgus ekonomikas daļa un ESTP un tā mērķu īstenošanas virzītājspēks; tā kā sociālās ekonomikas organizācijām ir nozīme atjauninātajā Rūpniecības stratēģijā (17), jo tās rada pamatu ilgtspējīgākai un noturīgākai ES ekonomikai, kas nevienu neatstāj novārtā; |
| --- | --- |

J.

tā kā sociālā ekonomika ir būtiska ES sociālās tirgus ekonomikas daļa un ESTP un tā mērķu īstenošanas virzītājspēks; tā kā sociālās ekonomikas organizācijām ir nozīme atjauninātajā Rūpniecības stratēģijā (17), jo tās rada pamatu ilgtspējīgākai un noturīgākai ES ekonomikai, kas nevienu neatstāj novārtā;

| K. | tā kā digitālā pārkārtošanās piedāvā daudzas iespējas sociālajai ekonomikai; tā kā sociālās ekonomikas dalībniekiem ir vajadzīga apmācība, lai tie spētu iekļauties strauji augošos, konkurētspējīgos digitālajos tirgos; |
| --- | --- |

K.

tā kā digitālā pārkārtošanās piedāvā daudzas iespējas sociālajai ekonomikai; tā kā sociālās ekonomikas dalībniekiem ir vajadzīga apmācība, lai tie spētu iekļauties strauji augošos, konkurētspējīgos digitālajos tirgos;

| L. | tā kā sociālās ekonomikas struktūrām tradicionāli ir bijusi nozīmīga loma nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju integrācijā un nodarbinātībā, kā arī pakalpojumu sniegšanā viņiem, jo īpaši personām ar invaliditāti, tostarp ar darba integrācijas sociālo uzņēmumu (WISE) starpniecību saskaņā ar UNCRPD, tādējādi uzlabojot viņu labbūtību un garīgo veselību; |
| --- | --- |

L.

tā kā sociālās ekonomikas struktūrām tradicionāli ir bijusi nozīmīga loma nelabvēlīgā situācijā esošu darba ņēmēju integrācijā un nodarbinātībā, kā arī pakalpojumu sniegšanā viņiem, jo īpaši personām ar invaliditāti, tostarp ar darba integrācijas sociālo uzņēmumu (WISE) starpniecību saskaņā ar UNCRPD, tādējādi uzlabojot viņu labbūtību un garīgo veselību;

| M. | tā kā sociālo pakalpojumu nozare, kas ir daļa no sociālās ekonomikas, tiecas tikt galā ar tādām problēmām kā zemas algas un nestabili darba apstākļi, kas ir efektīvi jārisina; |
| --- | --- |

M.

tā kā sociālo pakalpojumu nozare, kas ir daļa no sociālās ekonomikas, tiecas tikt galā ar tādām problēmām kā zemas algas un nestabili darba apstākļi, kas ir efektīvi jārisina;

| N. | tā kā kooperatīviem var būt svarīga nozīme digitālā darba demokratizācijā, piemēram, izveidojot darba ņēmējiem piederošas darba platformas; |
| --- | --- |

N.

tā kā kooperatīviem var būt svarīga nozīme digitālā darba demokratizācijā, piemēram, izveidojot darba ņēmējiem piederošas darba platformas;

| O. | tā kā vairāk nekā 82,2 miljoniem brīvprātīgo ir aktīva un būtiska loma sociālajā ekonomikā (18); tā kā brīvprātīgais darbs ir svarīgs gan jaunākajai paaudzei, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem dažos gadījumos tā ir nozīmīga iespēja aktīvi darboties sabiedrībā; |
| --- | --- |

O.

tā kā vairāk nekā 82,2 miljoniem brīvprātīgo ir aktīva un būtiska loma sociālajā ekonomikā (18); tā kā brīvprātīgais darbs ir svarīgs gan jaunākajai paaudzei, gan vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuriem dažos gadījumos tā ir nozīmīga iespēja aktīvi darboties sabiedrībā;

| P. | tā kā pašreizējā situācija, ko izraisījis karš Ukrainā, ir parādījusi vietējo kopienu un solidaritātes svarīgo nozīmi Eiropas Savienībā un valstīs, kas robežojas ar Ukrainu; tā kā kopumā šajās valstīs sociālā ekonomika nav labi attīstīta; tā kā lielāka sociālās ekonomikas uzņēmumu iesaistīšana varētu būt liela priekšrocība, koordinējot atbalstu Ukrainas bēgļiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašreizējā situācija, ko izraisījis karš Ukrainā, ir parādījusi vietējo kopienu un solidaritātes svarīgo nozīmi Eiropas Savienībā un valstīs, kas robežojas ar Ukrainu; tā kā kopumā šajās valstīs sociālā ekonomika nav labi attīstīta; tā kā lielāka sociālās ekonomikas uzņēmumu iesaistīšana varētu būt liela priekšrocība, koordinējot atbalstu Ukrainas bēgļiem;

| Q. | tā kā sociālajai ekonomikai ir svarīga nozīme iekļaujošas “zaļās” un digitālās pārkārtošanās veicināšanā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sociālajai ekonomikai ir svarīga nozīme iekļaujošas “zaļās” un digitālās pārkārtošanās veicināšanā;

| R. | tā kā Parlaments iepriekšējās rezolūcijās ir uzsvēris, cik svarīgi ir veicināt pārrobežu darbību attīstību un savstarpējo sabiedrību, apvienību un fondu piekļuvi iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlaments iepriekšējās rezolūcijās ir uzsvēris, cik svarīgi ir veicināt pārrobežu darbību attīstību un savstarpējo sabiedrību, apvienību un fondu piekļuvi iekšējam tirgum;

| S. | tā kā tiesiskā un politiskā sistēma, kas pienācīgi aizsargā un veicina darba ņēmēju kooperatīvus, politikas pasākumu kopums, kura mērķis ir atvieglot uzņēmējdarbības nodošanu darba ņēmējiem, un darba ņēmēju kooperatīvu augsta līmeņa organizācija un konsolidācija organizācijās/federācijās sekmē veiksmīgu uzņēmējdarbības nodošanu darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā tiesiskā un politiskā sistēma, kas pienācīgi aizsargā un veicina darba ņēmēju kooperatīvus, politikas pasākumu kopums, kura mērķis ir atvieglot uzņēmējdarbības nodošanu darba ņēmējiem, un darba ņēmēju kooperatīvu augsta līmeņa organizācija un konsolidācija organizācijās/federācijās sekmē veiksmīgu uzņēmējdarbības nodošanu darba ņēmējiem;

| T. | tā kā sociālās ekonomikas modelim ir liels potenciāls sasniegt visneaizsargātākās un nelabvēlīgākajā situācijā esošās kopienas, piemēram, romus, ievērojami uzlabojot viņu piekļuvi tiesībām, resursiem un pakalpojumiem, kā arī viņu profesionālo, sociālo un pilsonisko līdzdalību; |
| --- | --- |

T.

tā kā sociālās ekonomikas modelim ir liels potenciāls sasniegt visneaizsargātākās un nelabvēlīgākajā situācijā esošās kopienas, piemēram, romus, ievērojami uzlabojot viņu piekļuvi tiesībām, resursiem un pakalpojumiem, kā arī viņu profesionālo, sociālo un pilsonisko līdzdalību;

| U. | tā kā ieguldītāji sociālās ekonomikas organizācijas uzskata par augsta riska organizācijām (19), |
| --- | --- |

U.

tā kā ieguldītāji sociālās ekonomikas organizācijas uzskata par augsta riska organizācijām (19),

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas sociālās ekonomikas rīcības plānu (SEAP), tajā noteiktos sociālās ekonomikas pamatprincipus, politisko stimulu, ko tas sniedz sociālās ekonomikas attīstībai, un tajā paredzēto pasākumu bagātīgo klāstu; tomēr norāda, ka atsevišķus aspektus, kas saistīti ar nodarbinātību un sociālajām lietām sociālajā ekonomikā, varētu nostiprināt vēl vairāk; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver sociālās ekonomikas mērķu daudzveidību un tās svarīgo lomu ekonomikas noturības uzlabošanā, taisnīgas pārkārtošanās nodrošināšanā, nevienlīdzības mazināšanā, kvalitatīvu nodarbinātības iespēju nodrošināšanā neaizsargātām grupām, neatkarīgas dzīves veicināšanā, kopienas sajūtas uzlabošanā, cīņā pret iedzīvotāju skaita samazināšanos un lauku apvidu attīstības stiprināšanā, ESTP principu īstenošanā un augšupējas sociālās konverģences sasniegšanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina dalībvalstis izmantot sociālās ekonomikas nozares shēmas ESTP principu īstenošanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apstiprina, ka Covid-19 krīze ir izgaismojusi bezpeļņas organizāciju izšķirīgi svarīgo lomu, ko tās pilda, palīdzēdamas cilvēkiem pārvarēt daudzās grūtības un tādējādi garantēdamas sociālo kohēziju, un ka tā ir apliecinājusi šo organizāciju relevanci un noturību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka ES un valstu īstenotās darbības veicināt sociālās ekonomikas attīstību ir īpaši atbilstīgas pašreizējā situācijā, kad Covid-19 izraisītās ekonomiskās un sociālās krīzes dēļ ir pilnībā jāizmanto sociālās ekonomikas potenciāls ekonomikas atveseļošanai, sociālās uzņēmējdarbības veicināšanai un kvalitatīvu darbvietu radīšanai; uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūrām ir būtiska nozīme ekonomikas un sabiedrības noturības uzlabošanā pēc Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver — neraugoties uz to, ka sociālā ekonomika ir ievērojams ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas avots, ir jādara vairāk, lai veicinātu šo modeli, tostarp solidaritātes, sociālās iekļaušanas un sociālo ieguldījumu principus, kas ir tā pamatā; tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt centienus, lai vēl vairāk veicinātu sociālo ekonomiku un integrētu sociālās ekonomikas dimensiju attiecīgajās politikas jomās, programmās un praksē, piemēram, tādās, kas attiecas uz notiekošo pārkārtošanos, piemēram, zaļo un digitālo pārkārtošanos Savienības līmenī, kā arī visā pasaulē, izmantojot ES ārējo darbību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina dalībvalstis atbalstīt sociālās ekonomikas dalībniekus, izstrādājot sociālās inovācijas programmas, kas uzlabo sociālo pakalpojumu attīstību un sniegšanu un uzlabo pakalpojumu pieejamību visneaizsargātākajām grupām, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti aicina turpmāko tiesību aktu izstrādē un politikas pieņemšanā (20) par pamatprincipu noteikt principu “vispirms domāt par mazākajiem”, nevājinot pašreizējos noteikumus, standartus un tiesības, piemēram, vides un patērētāju aizsardzību, lai, no vienas puses, reglamentējošie noteikumi vairāk atbalstītu mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus, tiem piemērojot pašreizējos noteikumus, un, no otras puses, stiprinātu sociālās ekonomikas attīstību, ilgtspēju un izaugsmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka būtu jāierosina konkrētas stratēģijas un turpmāki pasākumi SEAP mērķu sasniegšanai, ņemot vērā valstu tiesību aktus un praksi; uzsver, ka ir sīkāk jāprecizē saikne starp SEAP un citām ES iniciatīvām, piemēram, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā vai Eiropas platformu cīņai pret bezpajumtniecību; uzskata, ka ir jāizveido grafiks visām SEAP iekļautajām darbībām, kā arī to uzraudzībai un novērtēšanai, lai palīdzētu attiecīgajām iestādēm SEAP īstenošanā un nodrošinātu politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver — tā kā tā darbojas vispārīgās interesēs, sociālās ekonomikas struktūras rada darbvietas, sniedz sociāli inovatīvus pakalpojumus un preces, atvieglo sociālo iekļautību un veicina ilgtspējīgāku un uz vietējo līmeni orientētāku ekonomiku; uzsver, ka gadījumos, kad sociālās ekonomikas loma darbvietu radīšanā un saglabāšanā ir saistīta ar nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem un nelabvēlīgiem reģioniem, ir vajadzīgs piemērots atbalsts, lai šīs struktūras tiktu pienācīgi atzītas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par to, ka 11,6 % darbvietu dalībvalstu privātajā sektorā ir nedeklarētas, un uzsver, ka ir vajadzīgi rīcībpolitikas pasākumi, lai apkarotu nedeklarētu darbu un efektīvi īstenotu darba ņēmēju tiesības; uzsver sociālās ekonomikas organizāciju un jo īpaši kooperatīvu ieguldījumu nedeklarēta darba apkarošanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver nepieciešamību veicināt tiešā publiskā finansējuma iespējas dotāciju veidā, piemēram, izmantojot ES fondus, kā arī privātos ieguldījumus sociālās ekonomikas nozarē, jo īpaši ņemot vērā augošo pieprasījumu pēc sociālās ekonomikas organizāciju sniegtajiem pakalpojumiem Covid-19 pandēmijas laikā un atveseļošanās periodā pēc tās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti uzsver — lai pilnībā izmantotu SEAP potenciālu, Komisijai un dalībvalstīm ir jāgarantē, ka SEAP īstenošana nevienu neatstāj novārtā un ka tā nodrošina visu sociālās ekonomikas ieinteresēto personu, tostarp bezpeļņas sociālo pakalpojumu sniedzēju un pilsoniskās sabiedrības, tai skaitā baznīcas labdarības organizāciju, pilnīgu partnerību visos līmeņos, nodrošinot skaidrību un koordināciju starp visiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

13.

Sociālajai ekonomikai labvēlīgas vides radīšana

| 14. | atgādina dalībvalstīm, ka Publiskā iepirkuma direktīva ļauj līgumslēdzējām iestādēm izmantot publisko iepirkumu, lai sasniegtu vides un sociālos mērķus, un jo īpaši ļauj rezervēt konkursa procedūras struktūrām, kuras atbilst kvalitātes kritērijiem un kuru galvenais mērķis ir personu ar invaliditāti vai citu sociālās atstumtības apdraudētu grupu iekļaušana darba tirgū; prasa valsts sektora iestādes sociāli un vidiski atbildīgu publisko iepirkumu uzskatīt par ieguldījumu sociālekonomiskajā struktūrā, kam ir liels potenciāls apvienot sociālos un konkurences mērķus; norāda, ka vides un sociālo prasību iekļaušana konkursos var būt nozīmīga sociālās ekonomikas nozares attīstībai; aicina Komisiju plašāk veicināt sociāli atbildīgu publisko iepirkumu un labu praksi, lai atbalstītu sociāli atbildīgu uzņēmējdarbības praksi, un mudina dalībvalstis censties panākt, lai viss publiskā iepirkuma līgumu veidā piešķirtais publiskais finansējums būtu atkarīgs no tā, vai ir ievērotas vides, sociālo un darba tiesību jomā piemērojamās saistības, kas noteiktas Savienības vai valstu tiesību aktos, koplīgumos vai starptautiskajās vides, sociālajās un darba tiesībās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina dalībvalstis sistemātiski pieņemt stratēģijas, kuru mērķis ir izveidot sociāli atbildīgu publisko iepirkumu, tādējādi dažādās politikas jomās izveidojot saikni starp pakalpojumu sniegšanu un produktu piegādi, no vienas puses, un to ieguldījumu sociālo mērķu sasniegšanā, no otras puses; uzskata, ka Publiskā iepirkuma direktīvas transponēšana ir jāapvieno ar iniciatīvām, kuru mērķis ir palielināt zināšanas par saikni starp publiskajiem izdevumiem un to ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā un veidot publiskā iepirkuma jomā strādājošo ierēdņu un sociālās ekonomikas struktūru spējas; mudina publiskā iepirkuma jomā strādājošos ierēdņus pirms iepirkuma procedūras dokumentu sagatavošanas organizēt apspriedes pirms laišanas tirgū, lai labāk izprastu, ko sociālās ekonomikas struktūras var piedāvāt un kā tās var izpildīt konkursa prasības; aicina iepirkuma veicējus nepiešķirt līgumus, pamatojoties tikai uz zemāko cenu, bet gan uz vislabāko vērtību, tādējādi iepirkumā iekļaujot kvalitātes kritērijus un sociālās ietekmes apsvērumus; aicina dalībvalstis uzlabot pārredzamību un novērst korupciju publiskajā iepirkumā; uzsver, ka attiecīgajām iestādēm ir jāizpēta sadarbība un partnerības sociālās ekonomikas struktūru piekļuvē publiskajam iepirkumam, kā tas ir dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka uzņēmuma iegāde, ko veic paši darbinieki, var būt iespējams risinājums, lai novērstu darbvietu zaudēšanu pārstrukturēšanas rezultātā; atzinīgi vērtē pašreizējās dalībvalstu iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt uzņēmējdarbības atbalsta struktūras darba ņēmējiem, kas ir ieinteresēti uzņēmuma iegādes procesā, un kooperatīviem, kas izveidojušies pēc darba ņēmēju veiktās uzņēmuma iegādes, tostarp juridiskās konsultācijas, finansiālu atbalstu, palīdzību uzņēmējdarbības plānu sagatavošanā un ārējiem ieguldītājiem vajadzīgo datu sniegšanu; mudina citas dalībvalstis īstenot līdzīgas iniciatīvas un iekļaut šo tematu Padomes 2023. gada ieteikumos, lai turpinātu atbalstīt šīs iniciatīvas reģionālā un valsts līmenī; uzsver darba ņēmēju pārstāvju, tostarp arodbiedrību, lomu, atbalstot un sadarbojoties ar kooperatīvu federācijām, kas palīdz darba ņēmējiem veikt uzņēmumu iegādi nolūkā uzlabot viņu izredzes gūt panākumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Komisijai jāturpina cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai noteiktu instrumentus un risinājumus šķēršļu novēršanai un paātrinātu juridiskās procedūras uzņēmuma īpašumtiesību nodošanai darba ņēmējiem, izmantojot darba ņēmēju kooperatīvus vai citas darba ņēmējiem piederošas sociālās ekonomikas struktūras; aicina Komisiju izveidot ES platformu paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām iestādēm un sociālās ekonomikas tīkliem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, cik svarīgi ir veicināt sadarbības modeli un tā principus attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību un demokrātiju; mudina dalībvalstis radīt labvēlīgu tiesisko vidi kooperatīvu, tai skaitā darba ņēmēju kooperatīvu, izveidei un darbībai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver pašreizējo ES darbu, kura nolūks ir ilgtspējīga finansējuma taksonomiju attiecināt arī uz sociālajiem mērķiem; uzskata, ka ES taksonomijai jābūt atbilstīgai no sociālā viedokļa, vienlaikus ņemot vērā mikrouzņēmumu un MVU situāciju, jo tā var veicināt ieguldījumus sociālajā ekonomikā, ja šie ieguldījumi ir pienācīgi saskaņoti ar sociālās ekonomikas principiem un iezīmēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sociālās ekonomikas struktūru uzņēmējdarbības plānošanas un īstenošanas, un novērtēšanas prasmes, kā arī attiecīgo medijpratību, pārvaldības prasmes, līdzdalības vadību, mūžizglītību, noturību un prasmes, kas vajadzīgas pašreizējās pārkārtošanās, tai skaitā zaļās un digitālās pārkārtošanās, īstenošanai, atbalstot Sociālās ekonomikas un tuvienes prasmju aliansi; ar nepacietību sagaida gaidāmo “Sociālās ekonomikas prasmju paktu”, lai ieguldītu šajās prasmēs; un aicina sociālās ekonomikas ieinteresētās personas pilnībā pielāgoties ESTP mērķiem, nodrošinot, ka līdz 2030. gadam vismaz 60 % to darbinieku katru gadu saņem apmācību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju veicināt ieguldījumus sociālās ietekmes jomā un izvērtēt pašreizējos pasākumus, lai palielinātu iedzīvotāju līdzdalību sociālās ietekmes finansēšanas iniciatīvās ar mērķi palielināt sociālās ekonomikas struktūru finansējumu un to atpazīstamību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju kopā ar sociālās ekonomikas ieinteresētajām personām un akadēmisko aprindu pārstāvjiem rūpīgi pārbaudīt sociālās ietekmes obligāciju iespējamību un praktiskumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par to, ka sociālās ekonomikas struktūras nav pietiekami iekļautas vispārizglītojošo skolu un augstākās izglītības programmās (21); ņemot to vērā, aicina nozares pārstāvības struktūras un attiecīgās valsts iestādes partnerībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām pārskatīt un novērtēt mācību programmas visos izglītības līmeņos — sākot no pamatizglītības līdz augstākajai izglītībai, tostarp arodmācībām un izglītošanas apmācībai — un nākt klajā ar rīcībpolitikas ieteikumiem; uzsver nepieciešamību veicināt sociālo ekonomiku jauniešu vidū; aicina Komisiju nodrošināt nepārtrauktu sadarbību starp Eiropas Sociālās inovācijas kompetences centru un augstākās izglītības iestādēm visās dalībvalstīs, lai izstrādātu kopīgus projektus un veicinātu izpratni par iespējām, ko sociālā ekonomika sniedz nākamajiem jaunajiem uzņēmējiem un nepietiekami pārstāvētām grupām, piemēram, personām ar invaliditāti, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem un sociāli neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūras gadu desmitiem ir bijušas līderes aprites uzņēmējdarbības modeļu īstenošanā, jo īpaši atkārtotas izmantošanas, remonta un pārstrādes darbībās, tādējādi paātrinot pāreju uz aprites ekonomiku un pastiprinot koncentrēšanos uz pozitīvu sociālo ietekmi (22), atbalsta Komisijas iniciatīvu stiprināt sociālās ekonomikas spēju turpināt videi nekaitīgāku pakalpojumu un produktu attīstību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka atjaunīgo energoresursu kooperatīviem ir īpaša nozīme sociālajā ekonomikā kā enerģijas kopienu daļai enerģētikas sistēmā, jo tie veicina ilgtspējīgu enerģijas ražošanas un patēriņa praksi, stiprina Kopienas atbildību un sociālo inovāciju, rada plašas priekšrocības un var tikt izmantoti, lai gādātu par piegādes drošību attālos apvidos un dažās salās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver sociālās ekonomikas struktūru, tostarp savstarpējo sabiedrību, būtisko nozīmi aprūpes nozarē un uzsver sociālās ekonomikas nozīmīgo izaugsmes potenciālu šajā jomā, spējot reaģēt uz pieaugošo pieprasījumu pēc aprūpes pakalpojumiem un risināt pastāvošās problēmas, piemēram, demogrāfiskās novecošanas problēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt kvalitatīvas aprūpes nozari ar piemērotu politiku un nodrošināt, ka gaidāmā valsts atbalsta pārskatīšana nodrošinās lielāku elastību sociālās ekonomikas struktūrām, kas sniedz sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir jāpiešķir lielāka nozīme sociālās ietekmes novērtēšanas metodēm un praksei; aicina Komisiju ar Eiropas sociālās ekonomikas ieinteresēto personu atbalstu rūpīgi izvērtēt sociālās ietekmes novērtēšanas metodikas izstrādi, kas varētu atbilst sociālās ekonomikas struktūru daudzveidībai un vēl vairāk piesaistīt sociālos ieguldījumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver sociālās ekonomikas nozīmi dzimumu līdztiesības veicināšanā un nodarbinātības iespēju nodrošināšanā sievietēm, jo īpaši tām, kas atrodas neaizsargātās situācijās; uzsver, ka tā var būt sākumpunkts, kas atvieglo pāreju no neoficiālas uz oficiālu nodarbinātību; norāda, ka sievietes bieži vien veido vairāk nekā 60 % no sociālās ekonomikas darbaspēka, un tiek ziņots, ka atšķirības atalgojuma un vadošo amatu jomā ir mazākas; lai panāktu dzimumu līdztiesību, aicina Komisiju un dalībvalstis likvidēt visus šķēršļus sievietēm; prasa stiprināt dzimumu dimensiju politikā un nodrošināt piekļuvi finansējumam sievietēm, kas iesaistītas sociālās ekonomikas struktūrās, ņemot vērā to, ka sievietēm ir lielākas grūtības piekļūt finansējumam nekā vīriešiem; prasa, lai Komisija nosaka skaidru sociālās ekonomikas lomu gaidāmajā Eiropas aprūpes stratēģijā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot valsts, starpvalstu un starpreģionu spēju veidošanas partnerības un oficiālus nolīgumus ar sociālās ekonomikas tīkliem un to pārstāvības organizācijām; norāda, ka ir jānodrošina apstākļi sociālās ekonomikas struktūru turpmākai attīstībai un profesionalizācijai, ko var panākt, sniedzot konsultatīvus pakalpojumus, piemēram, individuāli pielāgotu mentoringu un konsultēšanu, spēju veidošanas, apmācības un izglītības finansēšanu, prasmju apguvi un kvalifikācijas celšanu vai pārkvalifikāciju, inkubācijas pakalpojumus, kā arī piekļuvi juridiskām konsultācijām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver būtisko lomu, kāda var būt jaunām tehnoloģijām un mākslīgajam intelektam, ja tie ir pieejami visiem, radot darbvietas un attīstot un paplašinot sociālo ekonomiku; uzsver, cik svarīgi ir Savienības un valstu līmenī nodrošināt sociālās ekonomikas uzņēmējiem un darba ņēmējiem labāku piekļuvi apmācību programmām digitālo prasmju un progresīvo tehnoloģiju jomā, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātiem darba ņēmējiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, kā lielākie uzņēmumi, publiskais sektors un sociālās ekonomikas struktūras šajā nolūkā var sadarboties; norāda, ka digitālā pārkārtošanās sociālajā ekonomikā būtu jāveicina, cita starpā izmantojot nodokļus, publisko iepirkumu un valsts atbalstu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka sociālā ekonomika ir veids pilsētu problēmu risināšanai; aicina finansējumu novirzīt vietējā līmenī, tostarp pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē to, ka daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām jau ir vērienīgas stratēģijas un rīcības plāni sociālās ekonomikas veicināšanai; atzīst nepieciešamību veidot spējas vietējā un reģionālajā līmenī un risināt pārrobežu sociālās ekonomikas organizāciju īpašās vajadzības, sevišķi lauku, salu un attālos reģionos; aicina dalībvalstis veicināt reģionālo sociālās ekonomikas stratēģiju izstrādi visos reģionos un piešķirt finanšu resursus atbilstoši vietējā līmenī noteiktām prioritātēm; mudina Komisiju publicēt pārskatu par dažādās dalībvalstīs pastāvošo sociālās ekonomikas tiesisko formu daudzveidību, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu koncentrēties uz tām, izstrādājot savas stratēģijas; |
| --- | --- |

32.

ES instrumentu potenciāla pilnīga izmantošana sociālās ekonomikas uzplaukumam

| 33. | aicina dalībvalstis nodrošināt mērķtiecīgu finansējumu sociālās ekonomikas struktūrām un pilnībā izmantot pieejamos Savienības līdzekļus, lai veicinātu sociālās ekonomikas nozari, un pastiprināt centienus apgūt līdzekļus, kas tām ir pieejami sociālās ekonomikas vajadzībām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka ir jāatvieglo sociālās ekonomikas uzņēmumu piekļuve Eiropas fondiem, tostarp saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerībām, neizkropļojot to juridisko būtību, un jāveicina to aktīva līdzdalība Eiropas rīcībpolitikas programmas noteikšanā, piemēram, saistībā ar ESTP īstenošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē priekšlikumu 2023. gadā ieviest jaunu vienotu ES sociālās ekonomikas vārteju; uzsver, ka minētā iniciatīva var atbalstīt sociālās ekonomikas struktūras, sniedzot tām svarīgu informāciju un norādes par attiecīgo Savienības finansējumu, politiku, tīkliem un platformām, kā arī saistītām iniciatīvām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda uz iespējām, kas saskaņā ar InvestEU pieejamas sociālās ekonomikas atbalstam; mudina Komisiju un īstenošanas partnerus Sociālo ieguldījumu un prasmju loga ietvaros izstrādāt finanšu produktus, kas būtu pielāgoti sociālās ekonomikas uzņēmumu vajadzībām, un piešķirt šiem produktiem pietiekamus resursus, koncentrējoties uz projektiem, kas vienlaikus saistīti ar digitālo pārveidi un zaļo pārkārtošanos; norāda, ka būtu jāizstrādā pareizi atbilstības kritēriji, lai tie būtu orientēti uz finanšu starpniekiem, kas īpaši atbalsta sociālo ekonomiku, un uzskata, ka būtu jādara pieejami konsultāciju centra InvestEU pakalpojumi nolūkā maksimāli palielināt šo finanšu starpnieku potenciālu izmantot programmu InvestEU; aicina Komisiju nodrošināt, ka citi InvestEU finanšu produkti, piemēram, tie, kas paredzēti MVU, tiek darīti pieejami sociālās ekonomikas struktūrām, no kurām lielākā daļa ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, lai varētu izstrādāt projektus par galvenajām tēmām un uzlabot sociālās ekonomikas struktūru ilgtermiņa ekonomisko ilgtspēju, kā arī inovatīvu risinājumu ieviešanu šajās struktūrās; |
| --- | --- |

36.

| 37. | it sevišķi atzīmē kohēzijas politikas fondu, tostarp Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) un Eiropas Reģionālās attīstības–Kohēzijas fonda, svarīgo lomu sociālās ekonomikas projektu finansēšanā; atgādina par ESF+ konkrētajiem mērķiem uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu, piekļuvi nodarbinātībai, kā arī veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; atgādina dalībvalstīm, ka ESF+ finansējumu publiskā iepirkuma iestādes var izmantot, lai finansētu “sociālo klauzulu veicinātājus”, proti, profesionāļus, kas ir atbildīgi par sociālo klauzulu īstenošanas veicināšanu un atbalstīšanu vietējā līmenī, un lai konsultētu valsts iestādes par sociālajai ekonomikai pieejamo konkursa specifikāciju izstrādi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīst sociālās ekonomikas lielo potenciālu radīt jauniešiem kvalitatīvas darbvietas un apmaksātu praksi, kas var paātrināt viņu integrāciju darba tirgū; mudina dalībvalstis izmantot līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar pastiprināto Garantiju jauniešiem, lai veicinātu sociālo ekonomiku jaunākās paaudzes vidū, jo tā var palielināt viņu integrāciju darba tirgū; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2022. gadā ESF+ ietvaros uzsākt Jaunatnes uzņēmējdarbības politikas akadēmiju, lai veicinātu jaunatnes uzņēmējdarbību, un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību sociālajai uzņēmējdarbībai un izstrādāt mērķtiecīgas iniciatīvas nolūkā palīdzēt citiem nepietiekami pārstāvētiem uzņēmējiem sociālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atbalsta valstu sociālās inovācijas kompetences centru, kas paredzēti sociālajiem uzņēmējiem, un Eiropas sociālās inovācijas kompetences centra izveidi; tomēr atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka sociālo inovāciju praksē izmanto visas sociālās ekonomikas organizācijas, tostarp bezpeļņas sociālo pakalpojumu sniedzēji, kā arī sociālie uzņēmēji; aicina dalībvalstis risināt bezpeļņas sociālo pakalpojumu nozares īpašās problēmas, lai ļautu šai nozarei turpināt savu novatorisko virzību, vienlaikus saglabājot dotācijas un subsīdijas ESF+ vai Erasmus+ projekta ietvaros; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē mērķorientēta ES finansējuma izmantošanu projektiem, kuru mērķis ir attīstīt un sekmēt uzņēmumu nodošanu to darbiniekiem un tādējādi arī uzņēmējdarbības nepārtrauktību, tostarp ar darba ņēmēju kooperatīvu veiktu pārņemšanu (23); |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis veicināt sociālās ekonomikas struktūru piekļuvi NextGenerationEU finansējumam saistībā ar to valsts ekonomikas atveseļošanas un noturības plāniem, sevišķi, lai veicinātu kvalitatīvu nodarbinātību, sociālo iekļautību un iekļaujošu digitālo un zaļo pārkārtošanos visiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju nākamajā Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) pārskatīšanā paplašināt regulas darbības jomu un pienācīgi ņemt vērā sociālās ekonomikas struktūru īpašās vajadzības attiecībā uz piekļuvi finansējumam un tirgus attīstību; aicina Komisiju labāk iekļaut sociālos apsvērumus valsts atbalsta jomā, piemēram, veicināt nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju, tostarp personu ar invaliditāti, pieņemšanu darbā, jo īpaši saistībā ar ekonomikas atveseļošanu pēc Covid-19, pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām izpētīt dažādus uz pierādījumiem balstītus risinājumus, lai atbalstītu sociālās ekonomikas struktūru attīstību, un sniegt skaidrību un norādījumus valstu iestādēm par juridisko pamatu, kas jāizmanto sociālās ekonomikas struktūru atbalstam, izmantojot valsts palīdzību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus apsvērt īpašu līdzieguldījumu mehānismu ar nodibinājumiem un filantropiskām organizācijām ieviešanu, lai risinātu tādus mērķjautājumus kā bezpajumtniecība; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina valstu, reģionālās un vietējās iestādes labāk izmantot pašreizējo noteikumu potenciālu attiecībā uz īpašiem noteikumiem par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP), lai piekļūtu publiskā finansējuma atbalstam saskaņā ar ES Valsts atbalsta regulu, tostarp vajadzības gadījumā pilnībā izmantojot iespēju saimniecisko darbību veicošās sociālās ekonomikas struktūras atzīt par VTNP; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē ieceri saskaņā ar Vienotā tirgus programmu uzsākt jaunu iniciatīvu, lai atbalstītu partnerības izveidi starp sociālās ekonomikas struktūrām un lielākajiem uzņēmumiem, tādējādi radot iespēju “pirkt sociālu” uzņēmējdarbības tirgu, kas var stiprināt sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka pašreizējie marķējumi un sertifikāti sociālās ekonomikas struktūrām varētu dalībvalstīm kalpot par iedvesmas avotu; atzinīgi vērtē SEAP pausto apņemšanos uzsākt pētījumu par valstu sociālās ekonomikas marķējumiem un sertifikācijas sistēmām, lai palielinātu sociālās ekonomikas redzamību un nodrošinātu labi funkcionējošu vienoto tirgu, un, pamatojoties uz rezultātiem, izpētīt iespēju sagatavot pamatu standartizētākai sistēmai Savienības līmenī; uzsver, ka šajā pētījumā būtu jābalstās uz iepriekšējiem konstatējumiem un jāiesaista sociālās ekonomikas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | iesaka paplašināt Eiropas sociālās ekonomikas reģionu tīkla tvērumu, lai stiprinātu jaunas reģionālās un vietējās partnerības un jo īpaši veicinātu teritoriālo digitālo un zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm noteikt efektīvus instrumentus pilsoniskās telpas organizāciju un it īpaši sociālās ekonomikas struktūru atbalstam un aizsardzībai dalībvalstīs; uzsver, ka programma “Pilsoniskums, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kura cita starpā paredzēta bezpeļņas organizācijām un kuras budžets ir 1,55 miljardi EUR, ir jēgpilns ieguldījums to problēmu risināšanā, ar kurām saskaras ES pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīmē, ka bezpeļņas organizāciju finansēšanai bieži ir nepieciešams līdzfinansējums un ka pārāk lielas pašu resursu daļas pieprasīšanai var būt ierobežojoša iedarbība; tādēļ uzsver, ka būtu jāizvērtē pašu resursu daļa, kas nepieciešama līdzfinansējumam, un ka ir jāņem vērā dažādi līdzekļi, kurus varētu izteikt naudas izteiksmē, piemēram, brīvprātīgi ieguldītais laiks vai ieguldījumi natūrā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pauž gandarījumu par to, ka Komisija ir uzsākusi pētījumu, kurā sniegta salīdzinoša analīze par apvienību tiesisko regulējumu un situāciju ES; prasa, lai Komisija, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu, iesniedz priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas apvienību statūtus, ņemot vērā ieteikumus, kas izklāstīti Parlamenta 2022. gada 17. februāra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas pārrobežu apvienību un bezpeļņas organizāciju statūtiem un tās pielikuma I daļā; |
| --- | --- |

50.

Ceļā uz SEAP efektīvu īstenošanu

| 51. | ļoti atzinīgi vērtē priekšlikumu Padomes ieteikumam par sociālās ekonomikas pamatnosacījumiem, ko paredzēts apstiprināt 2023. gadā; uzsver, ka ieteikumā būtu jāsniedz vienota Savienības līmeņa sociālās ekonomikas definīcija, pamatojoties uz tās galvenajiem principiem un iezīmēm, kas izklāstītas SEAP, un ka gan ieteikumā, gan definīcijā būtu jāņem vērā sociālās ekonomikas struktūru daudzveidība dalībvalstīs; uzsver, ka ieteikuma galvenajam mērķim jābūt sociālās ekonomikas tiesiskā un politiskā satvara stiprināšanai, jo īpaši dalībvalstīs, kurās sociālās ekonomikas ekosistēma ir mazāk attīstīta; uzskata, ka ieteikumā būtu skaidri jāizceļ ES piedāvātie atbalsta instrumenti un jāsniedz norādes par konkrētām rīcībpolitikas jomām, piemēram, piemērots tiesiskais regulējums dažādām sociālās ekonomikas struktūrām, publiskais iepirkums, valsts atbalsts, nodarbinātība, sociālā un veselības politika, nodokļi, izglītība, prasmes un apmācība, kā arī tas, cik svarīgi ir notiekošās pārkārtošanās sasaistīt ar sociālās ekonomikas programmu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, cik svarīga ir darba ņēmēju līdzdalība un demokrātiska pārvaldība, kas ir SEAP atzīti principi sociālās ekonomikas mērķu sasniegšanai; uzsver, ka visiem sociālās ekonomikas darba ņēmējiem jābūt pienācīgiem darba un nodarbinātības apstākļiem un karjeras izaugsmes perspektīvām — ideālā gadījumā balstītām uz koplīgumiem; šajā sakarā uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūrām ir jāievēro arodbiedrību tiesības, sociālais dialogs un koplīguma sarunas; aicina Komisiju nodrošināt, lai viss ES finansiālais atbalsts sociālās ekonomikas struktūrām būtu atkarīgs no tā, vai tās ievēro piemērojamos darba un nodarbinātības nosacījumus un/vai darba devēju pienākumus, kas noteikti tiesību aktos un/vai izriet no koplīgumiem; uzsver, ka sociālās ekonomikas struktūras, kuru modelis ir balstīts uz darba ņēmēju līdzdalību, ir labā situācijā, lai veicinātu sociālo dialogu un koplīguma sarunas; tādēļ uzsver, ka jāturpina attīstīt sociālo dialogu gan valstu, gan Eiropas līmenī, kā arī koplīguma sarunas sociālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu veicināt sociālo ekonomiku starptautiskā mērogā un palielināt nozares redzamību Savienības politikas ārējā dimensijā, cita starpā atzīstot un iekļaujot tās īpašo raksturu turpmākajos asociācijas nolīgumos un nodrošinot informāciju un apmācību par sociālo ekonomiku ES delegāciju darbiniekiem, kā arī novērtējot, kā šādas darbības var veicināt sociālās ekonomikas attīstību trešās valstīs; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž nožēlu par to, ka Parlamenta iepriekšējie aicinājumi Komisijai iesniegt priekšlikumus, kas ļautu savstarpējās palīdzības sabiedrībām, apvienībām un fondiem darboties Eiropas un pārrobežu mērogā, neradīja nekādas izmaiņas tiesību aktos, tādējādi apdraudot Eiropas sociālo modeli un kavējot vienotā tirgus izveides pabeigšanu; atkārto Parlamenta aicinājumu ieviest vienotus minimālos standartus bezpeļņas organizācijām visā ES un izveidot Eiropas apvienību statūtus, kā arī aicina Komisiju publiski paskaidrot iemeslus, kāpēc Parlamenta aicinājumi nav ievēroti; ņemot vērā iespēju, ko paver SEAP, kā arī Luksemburgas Deklarācijas uzraudzības komitejas, kurā ietilpst lielākā daļa dalībvalstu, darbību, ierosina izpētīt ciešāku sadarbību kā instrumentu iepriekš minēto gadu desmitiem ieilgušo strupceļu pārvarēšanai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka, lai pilnībā izmantotu sociālās ekonomikas nozares potenciālu sociālekonomisko problēmu risināšanā, valsts sektora iestādēm un sociālās ekonomikas struktūrām ir skaidri jānosaka sociālās prioritātes; uzsver, ka sociālās ekonomikas projektiem bieži ir vajadzīga cieša partnerība ar publiskā sektora struktūrām; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis ES makroekonomiskās pārvaldības sistēmas ietvaros izstrādāt jaunu sociālo ieguldījumu stratēģiju, kurā ir skaidri noteiktas sociālās prioritātes atbilstīgi ESTP un kura var nodrošināt satvaru sadarbībai starp publiskajām iestādēm un sociālās ekonomikas struktūrām; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju pusgada procesā izmantot valstu ziņojumus un konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, lai uzraudzītu sociālās ekonomikas attīstību Eiropā, un aicina Komisiju padarīt tās iniciatīvas vērienīgākas un saskaņotākas un, ja iespējams, ierosināt juridiskus pasākumus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju uzraudzīt, lai dalībvalstis veiktu turpmākus pasākumus, pārbaudot valstu atveseļošanas un noturības plānos ietverto saistību izpildi sociālās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē paziņojumu, ka tiks veikts jauns pētījums, lai apkopotu kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju par sociālo ekonomiku visās dalībvalstīs; prasa, lai šis pētījums aptvertu dažādus sociālās ekonomikas struktūru veidus un vāktu sadalītus datus par darba ņēmējiem; norāda — lai atvieglotu uz pierādījumiem balstītus politikas lēmumus, nodrošinātu sociālās ekonomikas attīstības atbilstību nākotnes vajadzībām un veicinātu ES ekonomisko un sociālo mērķu sasniegšanu, ir jāsagatavo detalizēti, standartizēti, salīdzināmi un uzticami dati par sociālās ekonomikas mērogu un ietekmi; aicina Komisiju šā darba ietvaros atjaunināt 2012. gada pētījumu par savstarpējas apdrošināšanas uzņēmumiem Savienībā, lai apzinātu iespējas un šķēršļus to attīstībai, jo īpaši veselības aprūpes un apdrošināšanas jomā; aicina Komisiju un valstu statistikas iestādes sadarboties ar Eurostat, vācot standartizētus datus un tos regulāri atjauninot un analizējot; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē Komisijas darbu saistībā ar sociālās ekonomikas un rūpniecības ekosistēmu tuvienes pārejas procesu; tomēr norāda, ka ir vajadzīga papildu informācija, lai saprastu, kā tas mijiedarbosies ar citām reģionālām un vietējām iniciatīvām, un lai nodrošinātu efektīvu īstenošanu uz vietas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina dalībvalstis iecelt sociālās ekonomikas koordinatorus un izveidot vietējos sociālās ekonomikas kontaktpunktus nolūkā vairot izpratni par atbalstu un finansējumu, tostarp ES finansējumu, un atvieglot piekļuvi tam; aicina Komisiju izveidot vienotu ES tiešsaistes platformu paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām iestādēm un sociālās ekonomikas tīkliem; uzsver, ka šī platforma ir jāpārvalda sadarbībā ar Eiropas sociālās ekonomikas tīkliem un Komisijas ekspertu grupu sociālās ekonomikas un sociālo uzņēmumu jautājumos (GECES); uzskata, ka ir jānodrošina cieša koordinācija starp valstu koordinatoriem, vietējiem kontaktpunktiem, ES tiešsaistes platformu un ES sociālās ekonomikas vārteju, lai maksimāli palielinātu zināšanu apmaiņu un sinerģiju, kā arī sociālās ekonomikas dalībnieku iespēju redzamību, un izvairītos no iespējamas darba dublēšanās; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju turpināt sadarbību ar GECES un izveidot SEAP īstenošanas darba grupu, kurā piedalītos GECES, kā arī valstu koordinatori, kas atbild par uzraudzību un regulāru ziņošanu Parlamentam, Padomei un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem, un izplatīt tās sastāvu un rīcības grafiku; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV L 094, 28.3.2014., 65. lpp.

(2)  OV C 116, 31.3.2021., 162. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0044.

(4)  OV C 117, 11.3.2022., 53. lpp.

(5)  OV C 99, 1.3.2022., 122. lpp.

(6)  OV C 465, 17.11.2021., 110. lpp.

(7)  OV C 345, 16.10.2020., 2. lpp.

(8)  OV C 425, 20.10.2021., 2. lpp.

(9)  OV C 118, 8.4.2020., 145. lpp.

(10)  OV C 316, 22.9.2017., 224. lpp.

(11)  OV C 75, 26.2.2016., 34. lpp.

(12)  OV C 75, 26.2.2016., 11. lpp.

(13)  OV C 36, 29.1.2016., 111. lpp.

(14)  OV C 419, 16.12.2015., 42. lpp.

(15)  OV C 76 E, 25.3.2010., 16. lpp.

(16)  OV C 99, 13.4.1987., 205. lpp.

(17)  ESAO/Eiropas Savienība, politikas pārskats “Kā maksimāli izmantot sociālās ekonomikas ieguldījumu aprites ekonomikā”, 2022.

(18)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19)  Eiropas Komisija, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, Hayday, M., Varga, E., Sociālo finanšu padomu grāmata: praktiska rokasgrāmata par iniciatīvu izveidi un īstenošanu, lai izstrādātu sociālās finansēšanas instrumentus un tirgus, Publikāciju birojs, 2017.

(20)  Cita starpā 2020. gada 16. decembra rezolūcijā par jaunu stratēģiju Eiropas MVU (OV C 445, 29.10.2021., 2. lpp.) un 2021. gada 24. jūnija rezolūcijā par Eiropas tiesību aktu normatīvo atbilstību un subsidiaritātes principu — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads) (OV C 81, 18.2.2022., 74. lpp.).

(21)  Eurofound, “Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2019.

(22)  OECD/European Commission, “Policy brief on making the best of the social economy 's contribution to the circular economy” (ESAO/Eiropas Komisija, politikas pārskats “Kā maksimāli izmantot sociālās ekonomikas ieguldījumu aprites ekonomikā”), OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, No. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23)  Piemēram, Interreg finansēts projekts “Inovatīvi uzņēmējdarbības nodošanas modeļi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Baltijas jūras reģionā”, Eiropas Sociālā fonda un Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) finansējuma izmantošana, Eiropas Parlamenta atbalstīti izmēģinājuma projekti, projekti “Pāreja uz kooperatīviem” un “Darbavietu saglabāšana”.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/184 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/184

---

P9_TA(2022)0289

Intersekcionālā diskriminācija Eiropas Savienībā: Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sieviešu sociālekonomiskais stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par intersekcionālo diskrimināciju Eiropas Savienībā: Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sieviešu sociālekonomiskais stāvoklis (2021/2243(INI))

(2023/C 47/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, 153. panta 1. punktu un 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, 153. panta 1. punktu un 208. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantu,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 5. mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 5. mērķi,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā 1995. gada 15. septembra Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 15. septembra Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu un tās pārskatīšanas konferenču rezultātus,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 26. pantu un 1966. gada Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 26. pantu un 1966. gada Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 2. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP III) — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā 2021.–2025. gadam” (JOIN(2020)0017) un tam pievienoto kopīgo dienestu darba dokumentu “Mērķi un rādītāji dzimumu līdztiesības rīcības plāna III (2021–2025) īstenošanas satvaram” (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns (GAP III) — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā 2021.–2025. gadam” (JOIN(2020)0017) un tam pievienoto kopīgo dienestu darba dokumentu “Mērķi un rādītāji dzimumu līdztiesības rīcības plāna III (2021–2025) īstenošanas satvaram” (SWD(2020)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0565),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”(COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”(COM(2020)0620),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1) (Rasu vienlīdzības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1) (Rasu vienlīdzības direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2) (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2) (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva”),

| — | ņemot vērā Paaudžu līdztiesības forumu, kas tika rīkots Meksikā 2021. gada 29.–31. martā un Parīzē no 2021. gada 30. jūnija līdz 2. jūlijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Paaudžu līdztiesības forumu, kas tika rīkots Meksikā 2021. gada 29.–31. martā un Parīzē no 2021. gada 30. jūnija līdz 2. jūlijam,

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (4),

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu: negatīvas attieksmes pret romu izcelsmes cilvēkiem apkarošana Eiropā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu: negatīvas attieksmes pret romu izcelsmes cilvēkiem apkarošana Eiropā (6),

| — | ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) ziņojumu “Nevienlīdzības novēršana: Dzimumu līdztiesības indekss 2019. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) ziņojumu “Nevienlīdzības novēršana: Dzimumu līdztiesības indekss 2019. gadā”,

| — | ņemot vērā EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C)2021. gada 29. jūnija ziņojumu Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic (“Pretestība kā dzīvesveids — lesbiešu dzīve Covid-19 pandēmijas laikā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EuroCentralAsian Lesbian* Community (EL*C)2021. gada 29. jūnija ziņojumu Resistance as a Way of Living: Lesbian lives through the COVID-19 Pandemic (“Pretestība kā dzīvesveids — lesbiešu dzīve Covid-19 pandēmijas laikā”),

| — | ņemot vērā EL*C2021. gada 1. oktobra ziņojumu “Lesbofobija — vardarbības intersekcionāla forma”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EL*C2021. gada 1. oktobra ziņojumu “Lesbofobija — vardarbības intersekcionāla forma”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2020. gada 14. maija ziņojumu A long way to go for LGBTI equality (“Lai panāktu LGBTI līdztiesību, vēl ejams tāls ceļš”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2020. gada 14. maija ziņojumu A long way to go for LGBTI equality (“Lai panāktu LGBTI līdztiesību, vēl ejams tāls ceļš”),

| — | ņemot vērā EL*C 2022. gada 7. februāra ziņojumu A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians (“Rūgtā patiesība — nepilnības un diskriminācija attiecībā uz lesbiešu piekļuvi veselības aprūpei”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EL*C 2022. gada 7. februāra ziņojumu A bitter pill to swallow: gaps and discriminations in access to healthcare for lesbians (“Rūgtā patiesība — nepilnības un diskriminācija attiecībā uz lesbiešu piekļuvi veselības aprūpei”),

| — | ņemot vērā Eiropas tīkla pret rasismu (ENAR) 2020. gada 14. septembra ziņojumu Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward (“Intersekcionālā diskriminācija Eiropā — atbilstība, izaicinājumi un turpmākā virzība”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas tīkla pret rasismu (ENAR) 2020. gada 14. septembra ziņojumu Intersectional discrimination in Europe: relevance, challenges and ways forward (“Intersekcionālā diskriminācija Eiropā — atbilstība, izaicinājumi un turpmākā virzība”),

| — | ņemot vērā Komisijas Guidance note on the collection and use of equality data based on race or ethnic origin (“Norādījumi par vienlīdzības datu vākšanu un izmantošanu, pamatojoties uz rasi vai etnisko izcelsmi”) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Guidance note on the collection and use of equality data based on race or ethnic origin (“Norādījumi par vienlīdzības datu vākšanu un izmantošanu, pamatojoties uz rasi vai etnisko izcelsmi”) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Līdztiesības iestāžu tīkla ziņojumu Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies (“Līdztiesības iestāžu veiktā sūdzību datu vākšana un izmantošana”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Līdztiesības iestāžu tīkla ziņojumu Collection and Use of Complaints Data by Equality Bodies (“Līdztiesības iestāžu veiktā sūdzību datu vākšana un izmantošana”) (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Rokasgrāmatu par vienlīdzības datiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Rokasgrāmatu par vienlīdzības datiem (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada marta kopīgos pamatprincipus valstu rīcības plāniem cīņai pret rasismu un rasu diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada marta kopīgos pamatprincipus valstu rīcības plāniem cīņai pret rasismu un rasu diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas tīkla cīņai pret rasismu (ENAR) ēnu ziņojumu Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017 (“Rasisms un diskriminācija nodarbinātībā Eiropā 2013.–2017. gadā”) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas tīkla cīņai pret rasismu (ENAR) ēnu ziņojumu Racism & Discrimination in Employment in Europe 2013-2017 (“Rasisms un diskriminācija nodarbinātībā Eiropā 2013.–2017. gadā”) (11),

| — | ņemot vērā ANO Starptautisko afrikāņu izcelsmes personu desmitgadi (2015–2024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautisko afrikāņu izcelsmes personu desmitgadi (2015–2024),

| — | ņemot vērā FRA2019. gada 4. aprīļa ziņojumu Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States (“Otrais Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojums — romu sievietes deviņās ES dalībvalstīs”) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA2019. gada 4. aprīļa ziņojumu Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Roma women in nine EU Member States (“Otrais Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojums — romu sievietes deviņās ES dalībvalstīs”) (12),

| — | ņemot vērā FRA2019. gada 15. novembra ziņojumu Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU (“Otrais Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojums — būt tumšādainam Eiropas Savienībā”) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FRA2019. gada 15. novembra ziņojumu Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Being Black in the EU (“Otrais Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojums — būt tumšādainam Eiropas Savienībā”) (13),

| — | ņemot vērā Intersekcionālā tiesiskuma centra 2020. gada aprīļa faktu lapu “Intersekcionalitāte Eiropā” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Intersekcionālā tiesiskuma centra 2020. gada aprīļa faktu lapu “Intersekcionalitāte Eiropā” (14),

| — | ņemot vērā ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes un ANO Partnerības personu ar invaliditāti tiesību jomā 2021. gadā publicēto resursu komplektu Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (“Intersekcionalitātes resursi un instrumentu kopums — intersekcionāla pieeja, lai neatstātu nevienu novārtā”) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādes un ANO Partnerības personu ar invaliditāti tiesību jomā 2021. gadā publicēto resursu komplektu Intersectionality Resources and Toolkit: An Intersectional Approach to Leave No One Behind (“Intersekcionalitātes resursi un instrumentu kopums — intersekcionāla pieeja, lai neatstātu nevienu novārtā”) (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0190/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0190/2022),

| A. | tā kā daudzas sievietes saskaras ar intersekcionālu nevienlīdzību un diskrimināciju ES; tā kā intersekcionālā diskriminācija attiecas uz situāciju, kurā vairāki diskriminācijas iemesli darbojas un mijiedarbojas viens ar otru, piemēram, dzimums ar citiem diskriminācijas iemesliem, tādiem kā piederība rasei, ādas krāsa, etniskā piederība vai sociālekonomiskais stāvoklis, vecums, seksuālā orientācija, dzimtiskā identitāte un dzimuma izpausmes, dzimumpazīmes, ģenētiskās iezīmes, reliģiskā piederība vai ticība, nacionalitāte, pastāvīgas uzturēšanās statuss, migrantu izcelsme vai invaliditāte u.c., un šie diskriminācijas iemesli nav nošķirami un rada īpašus diskriminācijas veidus; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzas sievietes saskaras ar intersekcionālu nevienlīdzību un diskrimināciju ES; tā kā intersekcionālā diskriminācija attiecas uz situāciju, kurā vairāki diskriminācijas iemesli darbojas un mijiedarbojas viens ar otru, piemēram, dzimums ar citiem diskriminācijas iemesliem, tādiem kā piederība rasei, ādas krāsa, etniskā piederība vai sociālekonomiskais stāvoklis, vecums, seksuālā orientācija, dzimtiskā identitāte un dzimuma izpausmes, dzimumpazīmes, ģenētiskās iezīmes, reliģiskā piederība vai ticība, nacionalitāte, pastāvīgas uzturēšanās statuss, migrantu izcelsme vai invaliditāte u.c., un šie diskriminācijas iemesli nav nošķirami un rada īpašus diskriminācijas veidus;

| B. | tā kā intersekcionālā diskriminācija atšķiras no multiplās diskriminācijas, kas rodas, ja katru diskriminācijas veidu var pierādīt un izvērtēt individuālā veidā; tā kā intersekcionālās diskriminācijas gadījumā diskriminācijas iemesli ir savstarpēji saistīti, radot unikālu diskriminācijas veidu; tā kā intersekcionalitāte dod iespēju ņemt vērā intersekcionālos iemeslus, nepiešķirot prioritāti vienam vai kādam citam; tā kā intersekcionāla pieeja ņem vērā cilvēku pieredzes un identitāšu daudzdimensionālo aspektu un ietver augšupēju pieeju; tā kā, lai analīzē un politikas virzienos izmantotu intersekcionālu pieeju, ir nepieciešama cita domāšana attiecībā uz identitāti, vienlīdzību un varas nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

B.

tā kā intersekcionālā diskriminācija atšķiras no multiplās diskriminācijas, kas rodas, ja katru diskriminācijas veidu var pierādīt un izvērtēt individuālā veidā; tā kā intersekcionālās diskriminācijas gadījumā diskriminācijas iemesli ir savstarpēji saistīti, radot unikālu diskriminācijas veidu; tā kā intersekcionalitāte dod iespēju ņemt vērā intersekcionālos iemeslus, nepiešķirot prioritāti vienam vai kādam citam; tā kā intersekcionāla pieeja ņem vērā cilvēku pieredzes un identitāšu daudzdimensionālo aspektu un ietver augšupēju pieeju; tā kā, lai analīzē un politikas virzienos izmantotu intersekcionālu pieeju, ir nepieciešama cita domāšana attiecībā uz identitāti, vienlīdzību un varas nelīdzsvarotību;

| C. | tā kā intersekcionālas analīzes piemērošana ļauj risināt un izprast sociālo nevienlīdzību, atstumtību un diskrimināciju no visaptveroša, sistēmiska un strukturāla skatpunkta, vienlaikus izvairoties no vienas ass pieejas diskriminācijai; tā kā ES politikā līdz šim nav izmantota intersekcionāla pieeja; tā kā ES politikas nostādnes ir koncentrētas tikai uz diskriminācijas individuālajām dimensijām, kas vājina tās institucionālās, strukturālās un vēsturiskās dimensijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā intersekcionālas analīzes piemērošana ļauj risināt un izprast sociālo nevienlīdzību, atstumtību un diskrimināciju no visaptveroša, sistēmiska un strukturāla skatpunkta, vienlaikus izvairoties no vienas ass pieejas diskriminācijai; tā kā ES politikā līdz šim nav izmantota intersekcionāla pieeja; tā kā ES politikas nostādnes ir koncentrētas tikai uz diskriminācijas individuālajām dimensijām, kas vājina tās institucionālās, strukturālās un vēsturiskās dimensijas;

| D. | tā kā rasisma un rasializācijas procesa ietekme bieži vien netiek ņemta vērā kā svarīga parādība, kas kavē vienlīdzību Eiropā; tā kā intersekcionālu politiku nevar īstenot, ja diskriminācijas krustpunktos nav koncentrēti rasu diskriminācijai pakļauti cilvēki; |
| --- | --- |

D.

tā kā rasisma un rasializācijas procesa ietekme bieži vien netiek ņemta vērā kā svarīga parādība, kas kavē vienlīdzību Eiropā; tā kā intersekcionālu politiku nevar īstenot, ja diskriminācijas krustpunktos nav koncentrēti rasu diskriminācijai pakļauti cilvēki;

| E. | tā kā dzimumu līdztiesības sasniegšana nav iespējama, ja nav izskausta visu veidu diskriminācija — tīša un netīša, tās individuālā, strukturālā, institucionālā un vēsturiskā veidā; tā kā intersekcionālas pieejas piemērošanas mērķis ir izpētīt krustpunktus starp rasismu/koloniālismu, ekonomisko nevienlīdzību un patriarhātu; tā kā tradicionālie diskriminācijas novēršanas tiesību akti nespēj apkarot visus diskriminācijas veidus un to radīto nelabvēlīgo ietekmi uz attiecīgajām sievietēm, un ne visas dalībvalstis savos tiesību aktos nepārprotami ietver multiplo diskrimināciju un intersekcionālu diskrimināciju (16); |
| --- | --- |

E.

tā kā dzimumu līdztiesības sasniegšana nav iespējama, ja nav izskausta visu veidu diskriminācija — tīša un netīša, tās individuālā, strukturālā, institucionālā un vēsturiskā veidā; tā kā intersekcionālas pieejas piemērošanas mērķis ir izpētīt krustpunktus starp rasismu/koloniālismu, ekonomisko nevienlīdzību un patriarhātu; tā kā tradicionālie diskriminācijas novēršanas tiesību akti nespēj apkarot visus diskriminācijas veidus un to radīto nelabvēlīgo ietekmi uz attiecīgajām sievietēm, un ne visas dalībvalstis savos tiesību aktos nepārprotami ietver multiplo diskrimināciju un intersekcionālu diskrimināciju (16);

| F. | tā kā sievietes nav viendabīga kategorija un to dažādības izpratne ir galvenais aspekts, lai nodrošinātu, ka politikas veidošana neturpina tieši vai netieši diskriminēt un/vai padarīt neredzamas konkrētas sieviešu grupas, piemēram, sociāli ekonomiski nelabvēlīgākā stāvoklī esošas Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas, romu un Āzijas izcelsmes sievietes; tā kā sievietes, jo īpaši sievietes ar invaliditāti, migrantes un mazākumtautību sievietes, melnādainas sievietes, sievietes ar citu ādas krāsu, romu sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, sievietes ar zemāku izglītības līmeni, sievietes ar veselības problēmām un LGBTIQ sievietes biežāk ir pakļautas multiplajai un intersekcionālajai diskriminācijai; |
| --- | --- |

F.

tā kā sievietes nav viendabīga kategorija un to dažādības izpratne ir galvenais aspekts, lai nodrošinātu, ka politikas veidošana neturpina tieši vai netieši diskriminēt un/vai padarīt neredzamas konkrētas sieviešu grupas, piemēram, sociāli ekonomiski nelabvēlīgākā stāvoklī esošas Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas, romu un Āzijas izcelsmes sievietes; tā kā sievietes, jo īpaši sievietes ar invaliditāti, migrantes un mazākumtautību sievietes, melnādainas sievietes, sievietes ar citu ādas krāsu, romu sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, sievietes ar zemāku izglītības līmeni, sievietes ar veselības problēmām un LGBTIQ sievietes biežāk ir pakļautas multiplajai un intersekcionālajai diskriminācijai;

| G. | tā kā galvenā problēma intersekcionalitātes ieviešanā un intersekcionālas diskriminācijas veidu nepieļaušanā ir intersekcionālu vienlīdzības datu trūkums; tā kā attiecīgo datu trūkums rada nopietnas nepilnības un neļauj ES un dalībvalstīm aktīvi uzraudzīt nevienlīdzības situāciju un risināt un analizēt intersekcionālās diskriminācijas apmēru Eiropā, tostarp minoritāšu un marginalizēto grupu stāvokli; tā kā dažas dalībvalstis pašlaik nevāc šāda veida datus, tādējādi dažas cilvēku grupas atstājot neredzamas politikas veidošanā; tā kā šādu datu vākšana, jo īpaši par rasi, etnisko piederību un invaliditāti, būtu jāsniedz brīvprātīgi un anonīmi saskaņā ar datu aizsardzības standartiem un saskaņā ar Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā galvenā problēma intersekcionalitātes ieviešanā un intersekcionālas diskriminācijas veidu nepieļaušanā ir intersekcionālu vienlīdzības datu trūkums; tā kā attiecīgo datu trūkums rada nopietnas nepilnības un neļauj ES un dalībvalstīm aktīvi uzraudzīt nevienlīdzības situāciju un risināt un analizēt intersekcionālās diskriminācijas apmēru Eiropā, tostarp minoritāšu un marginalizēto grupu stāvokli; tā kā dažas dalībvalstis pašlaik nevāc šāda veida datus, tādējādi dažas cilvēku grupas atstājot neredzamas politikas veidošanā; tā kā šādu datu vākšana, jo īpaši par rasi, etnisko piederību un invaliditāti, būtu jāsniedz brīvprātīgi un anonīmi saskaņā ar datu aizsardzības standartiem un saskaņā ar Stambulas konvenciju;

| H. | tā kā intersekcionālās politikas īstenošana nozīmē veikt rūpīgus politikas un tiesību aktu ietekmes novērtējumus, atcelt pasākumus, kas kaitē marginalizētām grupām, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, un nodrošināt to cilvēku jēgpilnu līdzdalību politikas un pasākumu izstrādē, pieņemšanā un īstenošanā, kurus skar nevienlīdzība visā tās daudzveidībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā intersekcionālās politikas īstenošana nozīmē veikt rūpīgus politikas un tiesību aktu ietekmes novērtējumus, atcelt pasākumus, kas kaitē marginalizētām grupām, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, un nodrošināt to cilvēku jēgpilnu līdzdalību politikas un pasākumu izstrādē, pieņemšanā un īstenošanā, kurus skar nevienlīdzība visā tās daudzveidībā;

| I. | tā kā sievietes, kas ir pakļautas intersekcionālai diskriminācijai, saskaras ar daudziem šķēršļiem oficiālā darba tirgus pieejamībā un tādējādi viņas ir neaizsargātas pret diskrimināciju, nabadzību, ekonomisko ekspluatāciju, sociālo atstumtību un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp seksuālu uzmākšanos un sliktu izturēšanos; tā kā ES 91 % melnādaino sieviešu ir pārāk kvalificētas savā darbā, salīdzinot ar 48 % balto sieviešu, un viņas pastāvīgi saskaras ar diskrimināciju un mikrouzbrukumiem, kā rezultātā viņām ir augstāks izdegšanas līmenis; tā kā ārzemēs iegūtu diplomu atzīšana joprojām var būt būtiska problēma; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietes, kas ir pakļautas intersekcionālai diskriminācijai, saskaras ar daudziem šķēršļiem oficiālā darba tirgus pieejamībā un tādējādi viņas ir neaizsargātas pret diskrimināciju, nabadzību, ekonomisko ekspluatāciju, sociālo atstumtību un ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp seksuālu uzmākšanos un sliktu izturēšanos; tā kā ES 91 % melnādaino sieviešu ir pārāk kvalificētas savā darbā, salīdzinot ar 48 % balto sieviešu, un viņas pastāvīgi saskaras ar diskrimināciju un mikrouzbrukumiem, kā rezultātā viņām ir augstāks izdegšanas līmenis; tā kā ārzemēs iegūtu diplomu atzīšana joprojām var būt būtiska problēma;

| J. | tā kā gandrīz trīs ceturtdaļas (72 %) no visiem cilvēku tirdzniecības upuriem ES un 92 % no upuriem, kas tiek tirgoti seksuālai izmantošanai, ir sievietes un meitenes; tā kā sievietes nestabilās situācijās, kas saskaras ar sliktiem dzīves apstākļiem, sociālo atstumtību un diskrimināciju, ir vēl neaizsargātākas; |
| --- | --- |

J.

tā kā gandrīz trīs ceturtdaļas (72 %) no visiem cilvēku tirdzniecības upuriem ES un 92 % no upuriem, kas tiek tirgoti seksuālai izmantošanai, ir sievietes un meitenes; tā kā sievietes nestabilās situācijās, kas saskaras ar sliktiem dzīves apstākļiem, sociālo atstumtību un diskrimināciju, ir vēl neaizsargātākas;

| K. | tā kā nodarbinātības jomā sievietes joprojām ir pārāk pārstāvētas nestabilās un zemu atalgotās nozarēs, kas var novest pie diskriminācijas, seksuālas uzmākšanās un sliktas izturēšanās; tā kā šķēršļus, kas kavē pievienošanos darba tirgum un palikšanu tajā, bieži pastiprina dzimuma mijiedarbība ar papildu faktoriem, piemēram, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, un tiem ir būtiskas nelabvēlīgas ekonomiskas un sociālas sekas dalībvalstīs; tā kā šo šķēršļu dēļ rasu diskriminācijai pakļautas sievietes pārsvarā nodarbojas ar profesijām, kurās ir augstāks arodslimību attīstības risks; |
| --- | --- |

K.

tā kā nodarbinātības jomā sievietes joprojām ir pārāk pārstāvētas nestabilās un zemu atalgotās nozarēs, kas var novest pie diskriminācijas, seksuālas uzmākšanās un sliktas izturēšanās; tā kā šķēršļus, kas kavē pievienošanos darba tirgum un palikšanu tajā, bieži pastiprina dzimuma mijiedarbība ar papildu faktoriem, piemēram, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju, un tiem ir būtiskas nelabvēlīgas ekonomiskas un sociālas sekas dalībvalstīs; tā kā šo šķēršļu dēļ rasu diskriminācijai pakļautas sievietes pārsvarā nodarbojas ar profesijām, kurās ir augstāks arodslimību attīstības risks;

| L. | tā kā migrējošās sievietes visā ES ir rasisma un ksenofobijas upuri; tā kā tas veicina nabadzību un sociālo atstumtību un tādējādi apgrūtina piekļuvi līdzekļiem un sociālajiem pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei, mājokļiem, sociālajam nodrošinājumam, un piekļuvi darba tirgum, izglītībai, apmācībai un darba iespējām; tā kā gandrīz katra trešā sieviete, kas dzimusi ārpus ES, strādā nestabilu darbu ES un 18 % migranšu ir pakļautas nabadzības riskam; |
| --- | --- |

L.

tā kā migrējošās sievietes visā ES ir rasisma un ksenofobijas upuri; tā kā tas veicina nabadzību un sociālo atstumtību un tādējādi apgrūtina piekļuvi līdzekļiem un sociālajiem pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei, mājokļiem, sociālajam nodrošinājumam, un piekļuvi darba tirgum, izglītībai, apmācībai un darba iespējām; tā kā gandrīz katra trešā sieviete, kas dzimusi ārpus ES, strādā nestabilu darbu ES un 18 % migranšu ir pakļautas nabadzības riskam;

| M. | tā kā sievietes no sociāli atstumtākajām grupām ieņem lielāko daļu no zemāk atalgotajiem amatiem aprūpes pakalpojumu jomā, veicot vissmagāko netiešo aprūpes darbu vai mājsaimniecības darbu, un bieži saskaras ar dzimumu segregāciju, rasismu, sliktiem darba apstākļiem un atalgojumu, kā arī vardarbību un aizskarošu izturēšanos darba vietā (17); tā kā nestabilā situācija, ar ko saskaras migrējošās mājkalpotājas, kas galvenokārt ir rasu diskriminācijai pakļautas sievietes, un jo īpaši gados jaunas darba ņēmējas, ir piemērs tam, ka ir saskatāma rases, dzimuma, sociālekonomiskā statusa un tautības mijiedarbība; tā kā lielākajā daļā ES valstu ilgtermiņa uzturēšanās atļaujas bieži vien ir pieejamas tikai augsti kvalificētiem un labi apmaksātiem darbiniekiem, pakļaujot vidēji un mazkvalificētus darba ņēmējus ekspluatācijai un nedrošiem līgumiem nepietiekami novērtētās nozarēs; |
| --- | --- |

M.

tā kā sievietes no sociāli atstumtākajām grupām ieņem lielāko daļu no zemāk atalgotajiem amatiem aprūpes pakalpojumu jomā, veicot vissmagāko netiešo aprūpes darbu vai mājsaimniecības darbu, un bieži saskaras ar dzimumu segregāciju, rasismu, sliktiem darba apstākļiem un atalgojumu, kā arī vardarbību un aizskarošu izturēšanos darba vietā (17); tā kā nestabilā situācija, ar ko saskaras migrējošās mājkalpotājas, kas galvenokārt ir rasu diskriminācijai pakļautas sievietes, un jo īpaši gados jaunas darba ņēmējas, ir piemērs tam, ka ir saskatāma rases, dzimuma, sociālekonomiskā statusa un tautības mijiedarbība; tā kā lielākajā daļā ES valstu ilgtermiņa uzturēšanās atļaujas bieži vien ir pieejamas tikai augsti kvalificētiem un labi apmaksātiem darbiniekiem, pakļaujot vidēji un mazkvalificētus darba ņēmējus ekspluatācijai un nedrošiem līgumiem nepietiekami novērtētās nozarēs;

| N. | tā kā tikai 20 % sieviešu ar invaliditāti ES strādā pilnu darba laiku un tām ir daudz mazāki ienākumi (18); tā kā aprēķini liecina, ka 22 % cilvēku draud nabadzība vai sociālā atstumtība; tā kā sievietes ar invaliditāti saskaras ar būtiskiem šķēršļiem izglītībā, proti, 13 % sieviešu ar invaliditāti ES ir universitātes grāds salīdzinājumā ar 29 % sieviešu bez invaliditātes; |
| --- | --- |

N.

tā kā tikai 20 % sieviešu ar invaliditāti ES strādā pilnu darba laiku un tām ir daudz mazāki ienākumi (18); tā kā aprēķini liecina, ka 22 % cilvēku draud nabadzība vai sociālā atstumtība; tā kā sievietes ar invaliditāti saskaras ar būtiskiem šķēršļiem izglītībā, proti, 13 % sieviešu ar invaliditāti ES ir universitātes grāds salīdzinājumā ar 29 % sieviešu bez invaliditātes;

| O. | tā kā FRA LGBTI II apsekojuma respondenti vairākkārt uzsver papildu diskriminācijas iemeslus, proti, 40 % saskaras ar papildu diskrimināciju, jo viņi pieder kādai etniskai minoritātei vai ir imigrantu izcelsmes, 15 % — savas ādas krāsas dēļ, 36 % — invaliditātes dēļ un 28 % — reliģijas dēļ; tā kā afrofobija, islamofobija, antičigānisms un antisemītisms ir ES plaši izplatītas rasisma formas, ko bieži veicina populistiskie un labējie diskursi; |
| --- | --- |

O.

tā kā FRA LGBTI II apsekojuma respondenti vairākkārt uzsver papildu diskriminācijas iemeslus, proti, 40 % saskaras ar papildu diskrimināciju, jo viņi pieder kādai etniskai minoritātei vai ir imigrantu izcelsmes, 15 % — savas ādas krāsas dēļ, 36 % — invaliditātes dēļ un 28 % — reliģijas dēļ; tā kā afrofobija, islamofobija, antičigānisms un antisemītisms ir ES plaši izplatītas rasisma formas, ko bieži veicina populistiskie un labējie diskursi;

| P. | tā kā lesbofobija ir jāuzskata par vardarbību, ko veido homofobijas un mizogīnijas apvienojums, un tā ir vardarbības veids ar savām īpašām saknēm, modeļiem, veidiem un sekām, kas izriet no šīs intersekcionālās pieredzes; tā kā sestā daļa (16 %) lesbiešu vai biseksuāļu ir ziņojušas par diskriminācijas gadījumiem, piekļūstot veselības aprūpei vai sociālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā lesbofobija ir jāuzskata par vardarbību, ko veido homofobijas un mizogīnijas apvienojums, un tā ir vardarbības veids ar savām īpašām saknēm, modeļiem, veidiem un sekām, kas izriet no šīs intersekcionālās pieredzes; tā kā sestā daļa (16 %) lesbiešu vai biseksuāļu ir ziņojušas par diskriminācijas gadījumiem, piekļūstot veselības aprūpei vai sociālajiem pakalpojumiem;

| Q. | tā kā augsto bezdarba līmeni romu sieviešu vidū nevar izskaidrot ar vienu vienīgu faktoru, piemēram, diskrimināciju etniskās piederības, dzimuma vai sociālekonomiskās izcelsmes dēļ, jo šie iemesli ir savstarpēji pastiprinoši; tā kā tikai 16 % romu sieviešu ir nodarbinātas salīdzinājumā ar 34 % romu vīriešu; tā kā viņām arī nav pienācīgas piekļuves izglītībai un vairāk nekā ceturtā daļa (28 %) romu sieviešu, salīdzinot ar 6 % romu vīriešu, ir iesaistītas neapmaksātā mājsaimniecības darbā, tostarp bērnu un radinieku aprūpē, kas pastiprina grūtības izkļūt no nabadzības loka; |
| --- | --- |

Q.

tā kā augsto bezdarba līmeni romu sieviešu vidū nevar izskaidrot ar vienu vienīgu faktoru, piemēram, diskrimināciju etniskās piederības, dzimuma vai sociālekonomiskās izcelsmes dēļ, jo šie iemesli ir savstarpēji pastiprinoši; tā kā tikai 16 % romu sieviešu ir nodarbinātas salīdzinājumā ar 34 % romu vīriešu; tā kā viņām arī nav pienācīgas piekļuves izglītībai un vairāk nekā ceturtā daļa (28 %) romu sieviešu, salīdzinot ar 6 % romu vīriešu, ir iesaistītas neapmaksātā mājsaimniecības darbā, tostarp bērnu un radinieku aprūpē, kas pastiprina grūtības izkļūt no nabadzības loka;

| R. | tā kā diskriminācijas izplatība rases vai etniskās piederības dēļ saglabājas nemainīgi augsta gan laika gaitā, gan starp dažādām iedzīvotāju grupām dažādās dalībvalstīs; tā kā FRA apsekojuma dati liecina, ka cilvēki ar noteiktas rases, etniskās minoritātes vai migrantu izcelsmi (tostarp romi, musulmaņi, ebreji un afrikāņu izcelsmes cilvēki) dažādās dzīves jomās regulāri saskaras ar augstu diskriminācijas līmeni viņu etniskās vai rases izcelsmes, kā arī viņu reliģijas vai ticības dēļ; tā kā islamofobija un antisemītisms ir pastāvīgi naida un diskriminācijas veidi; tā kā 71 % ebreju vismaz reizēm izvairās nēsāt līdzi vai izstādīt priekšmetus, kas atklāj, ka viņi ir ebreji; tā kā vairāk nekā viena trešdaļa (39 %) no visām musulmaņu sievietēm, kas publiski valkā reliģisku tērpu, ir piedzīvojušas nepiemērotus skatienus vai aizskarošus žestus; |
| --- | --- |

R.

tā kā diskriminācijas izplatība rases vai etniskās piederības dēļ saglabājas nemainīgi augsta gan laika gaitā, gan starp dažādām iedzīvotāju grupām dažādās dalībvalstīs; tā kā FRA apsekojuma dati liecina, ka cilvēki ar noteiktas rases, etniskās minoritātes vai migrantu izcelsmi (tostarp romi, musulmaņi, ebreji un afrikāņu izcelsmes cilvēki) dažādās dzīves jomās regulāri saskaras ar augstu diskriminācijas līmeni viņu etniskās vai rases izcelsmes, kā arī viņu reliģijas vai ticības dēļ; tā kā islamofobija un antisemītisms ir pastāvīgi naida un diskriminācijas veidi; tā kā 71 % ebreju vismaz reizēm izvairās nēsāt līdzi vai izstādīt priekšmetus, kas atklāj, ka viņi ir ebreji; tā kā vairāk nekā viena trešdaļa (39 %) no visām musulmaņu sievietēm, kas publiski valkā reliģisku tērpu, ir piedzīvojušas nepiemērotus skatienus vai aizskarošus žestus;

| S. | tā kā augsts aizspriedumu līmenis un no tā izrietošā politika attiecībā uz reliģisko simbolu un apģērba nēsāšanu vēl vairāk veicina nevienlīdzīgu attieksmi un vairo ar to saistītos šķēršļus, kas īpaši nelabvēlīgi ietekmē musulmaņu sievietes, piekļūstot darba tirgum un mājokļiem, izslēdzot viņas no publiskās telpas un jebkāda veida jēgpilnas līdzdalības sabiedriskajos procesos un lēmumos, tādējādi saglabājot viņu nedrošo sociālekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

S.

tā kā augsts aizspriedumu līmenis un no tā izrietošā politika attiecībā uz reliģisko simbolu un apģērba nēsāšanu vēl vairāk veicina nevienlīdzīgu attieksmi un vairo ar to saistītos šķēršļus, kas īpaši nelabvēlīgi ietekmē musulmaņu sievietes, piekļūstot darba tirgum un mājokļiem, izslēdzot viņas no publiskās telpas un jebkāda veida jēgpilnas līdzdalības sabiedriskajos procesos un lēmumos, tādējādi saglabājot viņu nedrošo sociālekonomisko situāciju;

| T. | tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pastāvošo strukturālo dzimumu nevienlīdzību, jo īpaši attiecībā uz atstumto grupu meitenēm un sievietēm, un tā kā ziņojumi par ierobežošanas pasākumu izraisītu vardarbību dzimuma dēļ ir strauji pieauguši; tā kā pandēmijai bija nesamērīga ietekme uz visu sieviešu, bet jo īpaši melnādaino sieviešu, sieviešu ar citu ādas krāsu un etnisko minoritāšu sieviešu darba stabilitāti, un tā kā ekonomiskā un darba vietu atveseļošanās atpaliek tieši melnādaino sieviešu vidū salīdzinājumā ar baltajām sievietēm; |
| --- | --- |

T.

tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pastāvošo strukturālo dzimumu nevienlīdzību, jo īpaši attiecībā uz atstumto grupu meitenēm un sievietēm, un tā kā ziņojumi par ierobežošanas pasākumu izraisītu vardarbību dzimuma dēļ ir strauji pieauguši; tā kā pandēmijai bija nesamērīga ietekme uz visu sieviešu, bet jo īpaši melnādaino sieviešu, sieviešu ar citu ādas krāsu un etnisko minoritāšu sieviešu darba stabilitāti, un tā kā ekonomiskā un darba vietu atveseļošanās atpaliek tieši melnādaino sieviešu vidū salīdzinājumā ar baltajām sievietēm;

| U. | tā kā rasu diskriminācijai pakļautas sievietes, sievietes no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, sievietes ar invaliditāti, migrantes un LGBTIQ personas saskaras ar papildu šķēršļiem un vardarbību piekļuvē veselības aprūpei un veselības informācijai, tostarp seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, ko rada diskriminējoši tiesību akti un politika, stigmatizācija un stereotipi; tā kā šīm sievietēm ir lielāka iespēja saskarties ar ginekoloģisku un ar dzemdniecību saistītu vardarbību grūtniecības un dzemdību laikā un tā kā vispusīgas izglītības trūkums un kontracepcijas metožu nepieejamība ietekmē viņas nesamērīgi; tā kā šajā saistībā veselības aprūpes speciālistu apmācība var būt lietderīga, nodrošinot pamattiesības uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, kam būtu jāietver arī piekļuve kvalitatīvām un specializētām garīgās veselības aprūpes iestādēm; |
| --- | --- |

U.

tā kā rasu diskriminācijai pakļautas sievietes, sievietes no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, sievietes ar invaliditāti, migrantes un LGBTIQ personas saskaras ar papildu šķēršļiem un vardarbību piekļuvē veselības aprūpei un veselības informācijai, tostarp seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, ko rada diskriminējoši tiesību akti un politika, stigmatizācija un stereotipi; tā kā šīm sievietēm ir lielāka iespēja saskarties ar ginekoloģisku un ar dzemdniecību saistītu vardarbību grūtniecības un dzemdību laikā un tā kā vispusīgas izglītības trūkums un kontracepcijas metožu nepieejamība ietekmē viņas nesamērīgi; tā kā šajā saistībā veselības aprūpes speciālistu apmācība var būt lietderīga, nodrošinot pamattiesības uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, kam būtu jāietver arī piekļuve kvalitatīvām un specializētām garīgās veselības aprūpes iestādēm;

| V. | tā kā rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm ir lielāka iespēja, ka viņu simptomus neatzīs medicīnas pakalpojumu sniedzēji, jo medicīniskā izglītība daudzās dalībvalstīs neaptver slimības un simptomus, kas skar Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sievietes; tā kā dažās Eiropas valstīs melnādainām sievietēm ir četras reizes lielāka iespēja nomirt dzemdībās un Āzijas sievietēm — divas reizes lielāka iespēja nomirt dzemdībās nekā baltādainām sievietēm, un Āfrikas izcelsmes sievietēm ir lielāks risks nomirt no dzīvību apdraudošām slimībām, lai gan to vidū tās ir mazāk izplatītas; tā kā veselības aprūpes pieejamības uzlabošana, kā arī jebkāda veida diskriminācijas, kas ierobežo visu sieviešu piekļuvi veselības aprūpei, novēršana, izskaušana un sodīšana ir būtiska, lai stiprinātu sieviešu spēju īstenot savas pamattiesības; |
| --- | --- |

V.

tā kā rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm ir lielāka iespēja, ka viņu simptomus neatzīs medicīnas pakalpojumu sniedzēji, jo medicīniskā izglītība daudzās dalībvalstīs neaptver slimības un simptomus, kas skar Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sievietes; tā kā dažās Eiropas valstīs melnādainām sievietēm ir četras reizes lielāka iespēja nomirt dzemdībās un Āzijas sievietēm — divas reizes lielāka iespēja nomirt dzemdībās nekā baltādainām sievietēm, un Āfrikas izcelsmes sievietēm ir lielāks risks nomirt no dzīvību apdraudošām slimībām, lai gan to vidū tās ir mazāk izplatītas; tā kā veselības aprūpes pieejamības uzlabošana, kā arī jebkāda veida diskriminācijas, kas ierobežo visu sieviešu piekļuvi veselības aprūpei, novēršana, izskaušana un sodīšana ir būtiska, lai stiprinātu sieviešu spēju īstenot savas pamattiesības;

| W. | tā kā romu sievietes joprojām saskaras ar rasismu un diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un atbalsta pakalpojumiem vardarbības gadījumā; tā kā dažās dalībvalstīs romu sievietes joprojām izjūt etnisko segregāciju reproduktīvās veselības aprūpes iestādēs, saskaroties ar arvien biežāku verbālu, fizisku un psiholoģisku vardarbību un aizskarošu izturēšanos, tostarp dzemdību laikā, un bieži kļūst par cilvēku tirdzniecības un/vai seksuālas izmantošanas upuriem; tā kā romu sievietes un sievietes ar invaliditāti visā to pastāvēšanas vēsturē ir bijušas pakļautas sistemātiskai piespiedu un varmācīgai sterilizācijas praksei ES un daudzām no tām ir liegti efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

W.

tā kā romu sievietes joprojām saskaras ar rasismu un diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpei un atbalsta pakalpojumiem vardarbības gadījumā; tā kā dažās dalībvalstīs romu sievietes joprojām izjūt etnisko segregāciju reproduktīvās veselības aprūpes iestādēs, saskaroties ar arvien biežāku verbālu, fizisku un psiholoģisku vardarbību un aizskarošu izturēšanos, tostarp dzemdību laikā, un bieži kļūst par cilvēku tirdzniecības un/vai seksuālas izmantošanas upuriem; tā kā romu sievietes un sievietes ar invaliditāti visā to pastāvēšanas vēsturē ir bijušas pakļautas sistemātiskai piespiedu un varmācīgai sterilizācijas praksei ES un daudzām no tām ir liegti efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi;

| X. | tā kā LGBTIQ visā Eiropā joprojām saskaras ar diskrimināciju, piekļūstot veselības aprūpes pakalpojumiem, un 16 % aptaujāto apgalvo, ka viņi ir jutušies diskriminēti no veselības aprūpes vai sociālo pakalpojumu darbinieku puses savas identitātes dēļ, un tā kā transpersonas ziņo par īpaši augstu transfobiskas un necienīgas uzvedības līmeni pret viņiem no veselības aprūpes darbinieku puses; tā kā vairākās dalībvalstīs transpersonas ir pakļautas piespiedu sterilizācijas vai medicīniskās aprūpes praksei, kas pārkāpj cilvēktiesību standartus; |
| --- | --- |

X.

tā kā LGBTIQ visā Eiropā joprojām saskaras ar diskrimināciju, piekļūstot veselības aprūpes pakalpojumiem, un 16 % aptaujāto apgalvo, ka viņi ir jutušies diskriminēti no veselības aprūpes vai sociālo pakalpojumu darbinieku puses savas identitātes dēļ, un tā kā transpersonas ziņo par īpaši augstu transfobiskas un necienīgas uzvedības līmeni pret viņiem no veselības aprūpes darbinieku puses; tā kā vairākās dalībvalstīs transpersonas ir pakļautas piespiedu sterilizācijas vai medicīniskās aprūpes praksei, kas pārkāpj cilvēktiesību standartus;

| Y. | tā kā sociālās un juridiskās pārmaiņas, kā arī pētījumi medicīnas un bioloģijas jomā ir veicinājuši ne tikai sieviešu un vīriešu, bet arī “dzimuma” definīcijas daudzveidības atzīšanu; tā kā diskriminācija dzimuma dēļ Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā ir interpretēta plašāk, lai ietvertu transdzimuma personas, kam medicīniski veikta dzimuma maiņa; |
| --- | --- |

Y.

tā kā sociālās un juridiskās pārmaiņas, kā arī pētījumi medicīnas un bioloģijas jomā ir veicinājuši ne tikai sieviešu un vīriešu, bet arī “dzimuma” definīcijas daudzveidības atzīšanu; tā kā diskriminācija dzimuma dēļ Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā ir interpretēta plašāk, lai ietvertu transdzimuma personas, kam medicīniski veikta dzimuma maiņa;

| Z. | tā kā intersekcionālas diskriminācijas veidi var nopietni ietekmēt ar dzimumu saistītas vardarbības, piemēram, sieviešu vai interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanas, upuru dzīvi, piemēram, ierobežojot vai apgrūtinot viņu piekļuvi profilakses, atbalsta un aizsardzības pakalpojumiem, kas viņiem ir nepieciešami diskriminācijas veidu un kultūras un valodas barjeru apvienojuma dēļ, izraisot palielinātu komplikāciju risku vai nelabvēlīgi ietekmējot viņu garīgo veselību; tā kā speciālistiem, kas nonāk saskarsmē ar dzimumu vardarbības upuriem, bieži trūkst apmācības, tostarp par intersekcionalitāti; uzsver, ka dzimumu vardarbība ir gan noturīgās dzimumu nelīdztiesības sekas, gan viens no tās cēloņiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā intersekcionālas diskriminācijas veidi var nopietni ietekmēt ar dzimumu saistītas vardarbības, piemēram, sieviešu vai interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanas, upuru dzīvi, piemēram, ierobežojot vai apgrūtinot viņu piekļuvi profilakses, atbalsta un aizsardzības pakalpojumiem, kas viņiem ir nepieciešami diskriminācijas veidu un kultūras un valodas barjeru apvienojuma dēļ, izraisot palielinātu komplikāciju risku vai nelabvēlīgi ietekmējot viņu garīgo veselību; tā kā speciālistiem, kas nonāk saskarsmē ar dzimumu vardarbības upuriem, bieži trūkst apmācības, tostarp par intersekcionalitāti; uzsver, ka dzimumu vardarbība ir gan noturīgās dzimumu nelīdztiesības sekas, gan viens no tās cēloņiem;

| AA. | tā kā katrs trešais transseksuālis saskaras ar diskrimināciju, meklējot darbu, un šis skaitlis pieaug līdz katrai otrajai transseksuālai sievietei; tā kā 26 % transpersonas sievietes ES kādā savas dzīves posmā ir saskārušās ar bezpajumtniecību un 25 % apgalvo, ka viņas spēj izdzīvot tikai ar grūtībām vai lielām grūtībām; tā kā rasu diskriminācijai pakļautas transpersonas sievietes ES saskaras ar unikālu un ārkārtēju strukturālu un institucionālu diskrimināciju, kas ietekmē viņu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei un mājokļiem, kā arī viņu spēju izvairīties no nabadzības vai sociālās atstumtības; |
| --- | --- |

AA.

tā kā katrs trešais transseksuālis saskaras ar diskrimināciju, meklējot darbu, un šis skaitlis pieaug līdz katrai otrajai transseksuālai sievietei; tā kā 26 % transpersonas sievietes ES kādā savas dzīves posmā ir saskārušās ar bezpajumtniecību un 25 % apgalvo, ka viņas spēj izdzīvot tikai ar grūtībām vai lielām grūtībām; tā kā rasu diskriminācijai pakļautas transpersonas sievietes ES saskaras ar unikālu un ārkārtēju strukturālu un institucionālu diskrimināciju, kas ietekmē viņu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei un mājokļiem, kā arī viņu spēju izvairīties no nabadzības vai sociālās atstumtības;

| AB. | tā kā atstumto iedzīvotāju grupu mājokļu kvalitāte bieži vien ir sliktāka, kā rezultātā viņi un viņu bērni ir vairāk pakļauti kaitīgai vides ietekmei, kas izraisa slimības; tā kā pašreizējais enerģijas cenu pieaugums vairāk ietekmēs sievietes no nelabvēlīgākā sociālekonomiskajā stāvoklī esošām ģimenēm; |
| --- | --- |

AB.

tā kā atstumto iedzīvotāju grupu mājokļu kvalitāte bieži vien ir sliktāka, kā rezultātā viņi un viņu bērni ir vairāk pakļauti kaitīgai vides ietekmei, kas izraisa slimības; tā kā pašreizējais enerģijas cenu pieaugums vairāk ietekmēs sievietes no nelabvēlīgākā sociālekonomiskajā stāvoklī esošām ģimenēm;

| AC. | tā kā sievietēm ar invaliditāti ir 10 reizes lielāka iespējamība piedzīvot fiziskus vai seksuālus uzbrukumus nekā sievietēm bez invaliditātes; tā kā pret transpersonām sievietēm un interseksuāļiem tiek vērsts vairāk fiziskas vardarbības un seksuālu uzbrukumu nekā pret citām LGBTQ kategorijām; tā kā 27 % afrikāņu izcelsmes musulmaņu sieviešu, kas norādījušas, ka valkā reliģisku tērpu ārpus mājas, ziņo, ka ir piedzīvojušas nepiemērotus skatienus vai aizskarošus žestus, 15 % ir piedzīvojušas verbālus apvainojumus vai aizskarošus komentārus un 2 % ir fiziski aizskartas; |
| --- | --- |

AC.

tā kā sievietēm ar invaliditāti ir 10 reizes lielāka iespējamība piedzīvot fiziskus vai seksuālus uzbrukumus nekā sievietēm bez invaliditātes; tā kā pret transpersonām sievietēm un interseksuāļiem tiek vērsts vairāk fiziskas vardarbības un seksuālu uzbrukumu nekā pret citām LGBTQ kategorijām; tā kā 27 % afrikāņu izcelsmes musulmaņu sieviešu, kas norādījušas, ka valkā reliģisku tērpu ārpus mājas, ziņo, ka ir piedzīvojušas nepiemērotus skatienus vai aizskarošus žestus, 15 % ir piedzīvojušas verbālus apvainojumus vai aizskarošus komentārus un 2 % ir fiziski aizskartas;

| AD. | tā kā pārāk daudz sieviešu, jo īpaši migranšu un etnisko minoritāšu sievietes, melnādainas sievietes, sievietes ar citu ādas krāsu un LGBTIQ sievietes, joprojām ir pakļautas seksuālās uzmākšanās riskam publiskās vietās un darba vietā pastāvošo stereotipu dēļ un ir pakļautas lielākam ekonomiskās un seksuālās izmantošanas riskam; |
| --- | --- |

AD.

tā kā pārāk daudz sieviešu, jo īpaši migranšu un etnisko minoritāšu sievietes, melnādainas sievietes, sievietes ar citu ādas krāsu un LGBTIQ sievietes, joprojām ir pakļautas seksuālās uzmākšanās riskam publiskās vietās un darba vietā pastāvošo stereotipu dēļ un ir pakļautas lielākam ekonomiskās un seksuālās izmantošanas riskam;

| AE. | tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ir pieaugusi naida runa un naida noziegumi pret Āzijas izcelsmes personām, jo īpaši Ķīnas kopienu locekļiem, vai personām, kas tiek uzskatītas par Āzijas izcelsmes personām, tostarp rasistiski uzbrukumi un piekaušana, vardarbīga iebiedēšana, draudi, rasistiska vardarbība un kibervardarbība; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ir pieaugusi naida runa un naida noziegumi pret Āzijas izcelsmes personām, jo īpaši Ķīnas kopienu locekļiem, vai personām, kas tiek uzskatītas par Āzijas izcelsmes personām, tostarp rasistiski uzbrukumi un piekaušana, vardarbīga iebiedēšana, draudi, rasistiska vardarbība un kibervardarbība;

| AF. | tā kā krimināltiesību sistēmas un tiesībaizsardzības iestādēm savā darbā un lēmumos vajadzētu ņemt vērā intersekcionālu pieeja kā juridisku jēdzienu, lai nepieļautu diskriminācijas, nabadzības un atstumtības padziļināšanos, kas varētu negatīvi ietekmēt tieši sievietes no neaizsargātām grupām visā viņu daudzveidībā; |
| --- | --- |

AF.

tā kā krimināltiesību sistēmas un tiesībaizsardzības iestādēm savā darbā un lēmumos vajadzētu ņemt vērā intersekcionālu pieeja kā juridisku jēdzienu, lai nepieļautu diskriminācijas, nabadzības un atstumtības padziļināšanos, kas varētu negatīvi ietekmēt tieši sievietes no neaizsargātām grupām visā viņu daudzveidībā;

| AG. | tā kā par naida motivētiem noziegumiem, vardarbību un verbālu aizvainošanu joprojām netiek pietiekami ziņots un šie gadījumi netiek pietiekami reģistrēti, jo trūkst uzticēšanās valsts iestādēm un pastāv strukturāli šķēršļi; tā kā tas ir saistīts ar risku, ka valdības neredz izplatību, tādējādi neredz strukturālo problēmu un tāpēc nerīkojas; tā kā cietušie neziņo par 88 % no naida motivētiem fiziskiem uzbrukumiem romiem, kā arī par 79 % no visnopietnākajiem antisemītiskas aizskarošas izturēšanās gadījumiem un 80 % gadījumu, kad notikusi fiziska vai seksuāla vardarbība pret LGBTIQ personām, tā kā šī nesodāmība rada ne tikai vardarbības atkārtošanās un pastiprināšanās risku, bet arī risku, ka sabiedrība upurus var neņemt vērā un aizmirst; |
| --- | --- |

AG.

tā kā par naida motivētiem noziegumiem, vardarbību un verbālu aizvainošanu joprojām netiek pietiekami ziņots un šie gadījumi netiek pietiekami reģistrēti, jo trūkst uzticēšanās valsts iestādēm un pastāv strukturāli šķēršļi; tā kā tas ir saistīts ar risku, ka valdības neredz izplatību, tādējādi neredz strukturālo problēmu un tāpēc nerīkojas; tā kā cietušie neziņo par 88 % no naida motivētiem fiziskiem uzbrukumiem romiem, kā arī par 79 % no visnopietnākajiem antisemītiskas aizskarošas izturēšanās gadījumiem un 80 % gadījumu, kad notikusi fiziska vai seksuāla vardarbība pret LGBTIQ personām, tā kā šī nesodāmība rada ne tikai vardarbības atkārtošanās un pastiprināšanās risku, bet arī risku, ka sabiedrība upurus var neņemt vērā un aizmirst;

| AH. | tā kā LGBTIQ bērni un bērni ar mazākumtautību rases vai etnisko izcelsmi ir diskriminācijas mērķis, kas traucē viņiem piekļūt galvenajiem pakalpojumiem, piemēram, izglītībai; tā kā 80 % cilvēku no LGBTIQ kopienas visās ES dalībvalstīs ir saskārušies ar iebiedēšanu skolā savas reālās vai šķietamās seksuālās orientācijas dēļ un tā kā romu bērni un bērni ar invaliditāti bieži vien ir izslēgti no vispārējās iekļaujošās izglītības; tā kā varavīksnes ģimeņu bērni bieži tiek stigmatizēti, padarot viņus par diskriminācijas un iebiedēšanas mērķiem, kas ietekmē viņu izglītības rādītājus un nodarbinātības izredzes, viņu ikdienas dzīvi un viņu personīgo un ģimenes labklājību; |
| --- | --- |

AH.

tā kā LGBTIQ bērni un bērni ar mazākumtautību rases vai etnisko izcelsmi ir diskriminācijas mērķis, kas traucē viņiem piekļūt galvenajiem pakalpojumiem, piemēram, izglītībai; tā kā 80 % cilvēku no LGBTIQ kopienas visās ES dalībvalstīs ir saskārušies ar iebiedēšanu skolā savas reālās vai šķietamās seksuālās orientācijas dēļ un tā kā romu bērni un bērni ar invaliditāti bieži vien ir izslēgti no vispārējās iekļaujošās izglītības; tā kā varavīksnes ģimeņu bērni bieži tiek stigmatizēti, padarot viņus par diskriminācijas un iebiedēšanas mērķiem, kas ietekmē viņu izglītības rādītājus un nodarbinātības izredzes, viņu ikdienas dzīvi un viņu personīgo un ģimenes labklājību;

| AI. | tā kā kvalitatīva, iekļaujoša, vispusīga un atbilstīga izglītība par vienlīdzību, cieņu un iecietību jau no paša sākuma ir labākais līdzeklis, lai cīnītos pret rasismu un diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ un veidotu iekļaujošu sabiedrību (19); |
| --- | --- |

AI.

tā kā kvalitatīva, iekļaujoša, vispusīga un atbilstīga izglītība par vienlīdzību, cieņu un iecietību jau no paša sākuma ir labākais līdzeklis, lai cīnītos pret rasismu un diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ un veidotu iekļaujošu sabiedrību (19);

| AJ. | tā kā sievietes, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, ir pakļautas lielākam riskam, ka viņu bērni tiks nodoti valsts aizbildnībā un viņiem tiks liegts pienācīgs finansiālais atbalsts savu bērnu audzināšanai; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā sievietes, kuras saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, ir pakļautas lielākam riskam, ka viņu bērni tiks nodoti valsts aizbildnībā un viņiem tiks liegts pienācīgs finansiālais atbalsts savu bērnu audzināšanai;

| AK. | tā kā sociālos aizspriedumus un strukturālo nevienlīdzību var integrēt jaunās tehnoloģijās, tostarp mākslīgajā intelektā, un tas rada bažas; |
| --- | --- |

AK.

tā kā sociālos aizspriedumus un strukturālo nevienlīdzību var integrēt jaunās tehnoloģijās, tostarp mākslīgajā intelektā, un tas rada bažas;

| AL. | tā kā, lai gan bērnu laulības izbeigšana tiek uzskatīta par prioritāti Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam, ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā 2016.–2020. gadam un ES stratēģiskajā darbībā dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam, dažās dalībvalstīs tā joprojām pastāv; tā kā šis jautājums ir plaši izplatīts marginalizētās kopienās, ko ietekmē zems izglītības līmenis un augsts nabadzības līmenis; tā kā, lai gan Stambulas konvencija aicina noteikt kriminālatbildību par bērna piespiešanu stāties laulībā, dažas dalībvalstis joprojām atsakās to ratificēt un savos tiesību aktos tās atļauj bērnu laulību; |
| --- | --- |

AL.

tā kā, lai gan bērnu laulības izbeigšana tiek uzskatīta par prioritāti Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam, ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā 2016.–2020. gadam un ES stratēģiskajā darbībā dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam, dažās dalībvalstīs tā joprojām pastāv; tā kā šis jautājums ir plaši izplatīts marginalizētās kopienās, ko ietekmē zems izglītības līmenis un augsts nabadzības līmenis; tā kā, lai gan Stambulas konvencija aicina noteikt kriminālatbildību par bērna piespiešanu stāties laulībā, dažas dalībvalstis joprojām atsakās to ratificēt un savos tiesību aktos tās atļauj bērnu laulību;

| AM. | tā kā sieviešu nevalstiskās organizācijas un to tīkli sniedz būtisku ieguldījumu sieviešu tiesību aizstāvībā un sieviešu diskriminācijas apkarošanā; |
| --- | --- |

AM.

tā kā sieviešu nevalstiskās organizācijas un to tīkli sniedz būtisku ieguldījumu sieviešu tiesību aizstāvībā un sieviešu diskriminācijas apkarošanā;

Intersekcionālās diskriminācijas politikas veidošana

| 1. | uzsver, ka ES politikas veidošanā ir jārisina un jānovērš intersekcionālās diskriminācijas veidi, tostarp izmantojot ES tiesību aktus un politiku diskriminācijas apkarošanas un dzimumu līdztiesības jomā; aicina stiprināt, uzlabot un vajadzības gadījumā pielāgot Savienības politiku un darbības, kā arī veicināt ES sistēmu intersekcionālās diskriminācijas apkarošanai ar transversāliem mērķiem un pasākumiem; atzīst, ka vienlīdzība un dzimumu līdztiesība jāiekļauj ES politikā un jārada iekļaujoši risinājumi, kas aizsargātu visvairāk atstumtos un tos, kuri saskaras ar diskrimināciju mūsu kopienās; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina izveidot ES un valstu līdztiesības politikas virzienu sadarbības un koordinācijas integrēšanas mehānismu, nodrošinot, ka politikas pārskatīšanā un pieņemšanā tiek ņemti vērā visi diskriminācijas veidi, jo īpaši tie, kas mijiedarbojas, tostarp veicot sistemātiskus ietekmes uz dzimumu līdztiesību un līdztiesību novērtējumus; mudina dalībvalstis pieņemt vai stiprināt krimināltiesības un civiltiesības, aizliedzot gan intersekcionālo, gan multiplo diskrimināciju, un aicina izstrādāt ES pamatnostādnes, tostarp apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz intersekcionālas pieejas ieviešanu politikas veidošanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina nākamās ES prezidentvalstis un pašlaik bloķējošās dalībvalstis par galveno prioritāti noteikt vienlīdzīgu attieksmi un cīņu pret diskrimināciju visās tās izpausmēs, lai izkļūtu no strupceļa un nekavējoties pieņemtu Diskriminācijas novēršanas direktīvu nolūkā panākt saskaņotu visu ES iedzīvotāju aizsardzību sociālās aizsardzības, tostarp sociālā nodrošinājuma un veselības aprūpes, sociālo priekšrocību, izglītības un preču un pakalpojumu, tostarp mājokļu, pieejamības un piegādes jomā; aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ar šo direktīvu var novērst intersekcionālo diskrimināciju, kas nav iekļauta pašreizējā tiesiskajā regulējumā, un nodrošināt visu rasu diskriminācijai pakļauto sieviešu iekļaušanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt spēkā esošo ES diskriminācijas novēršanas un dzimumu līdztiesības tiesību aktu izpildi un sākt pienākumu neizpildes procedūras, ja dalībvalstis netransponē vai pilnībā neīsteno šos tiesību aktus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis, pamatojoties uz brīvprātīgu līdzdalību, konfidencialitāti, anonimitāti, pašidentifikāciju un apzinātu piekrišanu, veikt pasākumus, lai vāktu ticamus un salīdzināmus datus par vienlīdzību, tostarp datus, kas sadalīti pēc dzimuma, rases un etniskās piederības (kā noteikts ES Rasu vienlīdzības direktīvā), seksuālās orientācijas un identitātes, vienlaikus ievērojot ES datu aizsardzības un pamattiesību pamatprincipus un standartus, nolūkā noteikt pamatcēloņus, precizēt rasisma un diskriminācijas apmēru un apkarot to saskaņā ar attiecīgo valstu tiesisko regulējumu, un strādāt, lai šādus datus izmantotu politikas veidošanai; norāda, ka dati par līdztiesību ir galvenais instruments, lai izprastu, atklātu un apkarotu visu veidu un dimensiju diskrimināciju, jo īpaši intersekcionālo, strukturālo un institucionālo diskrimināciju; aicina ES veicināt šādu datu vākšanu un sniegt tehnisku atbalstu, lai īstenotu pašreizējās Komisijas pamatnostādnes šajā jomā un veicinātu skarto kopienu līdzdalību šajā procesā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņem zināšanai notiekošo Eiropas statistikas par iedzīvotājiem pārskatīšanu; aicina Komisiju nodrošināt, ka šī pārskatīšana ietver pēc iespējas vairāk skaidru diskriminācijas iemeslu, lai nodrošinātu ticamu vienlīdzības datu vākšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē līdztiesības komisāra un ES koordinatoru iecelšanu rasisma apkarošanai, antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīves veicināšanai un pret musulmaņiem vērsta naida apkarošanas koordinatora amata izveidi; aicina nekavējoties iecelt pret musulmaņiem vērsta naida koordinatoru, kura amats ir bijis brīvs vienu gadu; uzsver, ka, lai institucionalizētu pieeju, kurā ņemta vērā intersekcionalitāte, Komisijai būtu jāieceļ koordinatori, kuru darbība būtu saskaņota ar visām individuālajām līdztiesības stratēģijām, un vienmēr jāīsteno dzimumu līdztiesības pieeja, saskaņā ar kuru tiek veidota politika sievietēm visā to daudzveidībā; uzskata, ka šādu koordinatoru kopīgais darbs palīdzēs institucionalizēt intersekcionalitāti, sekmēs līdztiesības komisāra svarīgo darbu un stiprinās katras stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina pastiprināt Komisijas Līdztiesības darba grupas lomu un sadarbību un pastiprināt tās sadarbību ar citām struktūrām, lai nodrošinātu, ka visi politikas pasākumi ietver intersekcionālu perspektīvu, kuras pamatā ir politikas un tiesību aktu ietekmes novērtējumi; norāda, ka šīs darba grupas pilnvarām jābūt institucionalizētām, pārredzamākām un cieši jāsadarbojas ar grupām, kas saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju; aicina Komisiju turpināt apsvērt, kā vislabāk izmantot šīs iniciatīvas stratēģisko potenciālu; norāda, ka ir jāstiprina līdztiesības komisāra nozīme, lai īstenotu un uzraudzītu efektīvu dzimumu līdztiesības un vienlīdzības aspektu integrēšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka Komisijas invaliditātes platforma ir pamatiniciatīva ar stratēģisku potenciālu; aicina Komisiju izveidot līdzīgas struktūras, lai nodrošinātu visu stratēģiju pilnīgu īstenošanu saskaņā ar Līdztiesības savienības sistēmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē dažādās nesenās attiecīgās Komisijas stratēģijas, jo īpaši ES LGBTIQ līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam (20) un ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam (21), kurās abās ir iekļauta intersekcionāla pieeja; aicina Komisiju un dalībvalstis integrēt intersekcionalitātes perspektīvu un nodrošināt, ka spēkā esošajai politikai un tiesību aktiem nav netiešas un neparedzētas nelabvēlīgas ietekmes, piemēram, noteiktu grupu, jo īpaši rasu diskriminācijai pakļauto sieviešu, atkārtota marginalizācija; šajā sakarībā pauž dziļu nožēlu par to, ka jaunajā ES Migrācijas un patvēruma paktā trūkst intersekcionālas dimensijas (22); |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka ES dokumentos, tostarp priekšlikumā direktīvai par darba samaksas pārredzamību, arvien biežāk tiek pieminēta intersekcionalitāte, bet pauž nožēlu par to, ka trūkst skaidri definētu mērķu, rādītāju un pasākumu tās īstenošanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka pēdējo gadu laikā ES Tiesas judikatūra zināmā mērā ir atspoguļojusi intersekcionālu pieeju, kuras pamatā ir dažu ES diskriminācijas novēršanas tiesību aktos paredzēto iemeslu plaša interpretācija, balstoties uz Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) paraugu, kuros attiecīgi sievietes un personas ar invaliditāti tiek uzskatītas par personām intersekcionāli nelabvēlīgā situācijā; pilnībā atbalsta šādas pieejas turpmāku izstrādi un veicināšanu, ja iespējams, arī ņemot vērā elastīguma iespējas saskaņā ar Hartas 21. pantu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka vienlīdzīgas attieksmes principu pret vīriešiem un sievietēm nevar attiecināt tikai uz diskriminācijas aizliegumu, pamatojoties uz personas konkrēto dzimumu, un ka tas attiecas arī uz diskrimināciju, kas izriet no personas dzimtiskās identitātes; atgādina, ka Eiropas Savienības Tiesa dzimumu diskrimināciju vienlīdzīgas attieksmes principa ietvaros ir interpretējusi kā tādu, kas attiecas uz transpersonām, kurām medicīniski mainīts dzimums, tomēr norāda, ka šādi spriedumi nav pieņemti attiecībā uz nebinārām personām vai interseksuāļiem, tādējādi apšaubot ES tiesību aktu nediskriminācijas jomā lietderību un iespējas attiecībā uz lielo skaitu transseksuāļu Eiropā, kuri nevar vai nevēlas piekļūt dzimuma apstiprināšanas veselības aprūpei, vai attiecībā uz interseksuāļiem; atgādina, ka šādas personas nevarēs izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja tās tiks diskriminētas, salīdzinājumā ar personām, kuras ir fiziski mainījušas savu ķermeni; atgādina, ka ES diskriminācijas novēršanas jomā ir jāpārsniedz dzimumu binārā sistēma un jāatzīst dzimumu diskriminācija; aicina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, kas šajā jautājumā novērš jebkādu juridiskās nenoteiktības risku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša direktīva par dzimumbalstītu vardarbību ar intersekcionālu pieeju, kas aptvertu visas sievietes un meitenes visā to daudzveidībā un LGBTIQ, ņemot vērā to dzimtisko identitāti, dzimuma izpausmes vai dzimumpazīmes; uzsver, ka priekšlikumā direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu ir minēta intersekcionālā pieeja, bet pauž nožēlu, ka tā nav pietiekami integrēta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver vajadzību atzīt, ka uz rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm attiecas paaugstināts vardarbības risks un ka intersekcionālās diskriminācijas veidi saasina dzimumu vardarbības sekas, tostarp pastāvošo aizspriedumu un stereotipu dēļ, kas valda tiesībaizsardzības politikā un iestādēs, un atstumtu cilvēku atkārtotas viktimizācijas dēļ; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumi tiek pienācīgi izmeklēti, par tiem tiek ierosināta kriminālvajāšana un piemēroti sodi un ka cietušo atbalsta dienesti ir pietiekami visaptveroši, lai, izmantojot uz cietušajiem vērstu pieeju, risinātu visus vardarbības veidus, jo īpaši to, kas izriet no intersekcionālās diskriminācijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina visas ES iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī dalībvalstis pastiprināti reaģēt uz parādību, kas saistīta ar aizskarošu izturēšanos pret sievietēm; aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties pret uzmākšanos tiešsaistē, kas nesamērīgi skar meitenes un sievietes, jo īpaši tās, kuras aktīvi darbojas sabiedriskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju gaidāmajā direktīvā praksē ieviest intersekcionalitāti, lai stiprinātu līdztiesības iestāžu lomu un neatkarību, un iekļaut intersekcionalitātes perspektīvu Cietušo tiesību direktīvas un Cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvas novērtēšanas un īstenošanas kritērijos, novērtējot ietekmi uz sociāli visvairāk atstumtajām grupām, jo īpaši rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm, nodrošinot apspriešanos ar dažādām ieinteresētajām personām un pieprasot apkopot neapkopotus līdztiesības datus; uzsver, ka tie ir būtiski pasākumi, lai izstrādātu un stiprinātu spēcīgu un efektīvu ES līmeņa tiesisko aizsardzību pret jebkāda veida diskrimināciju visā ES; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka Eiropas devīze “Vienoti daudzveidībā” attiecas ne tikai uz Savienību un tās Eiropas dalībvalstīm, bet arī uz dažādību, kas sastopama katras dalībvalsts iedzīvotāju vidū, un tā būtu kopīgi jāveicina kā spēks un vērtība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa izveidot īpašu Padomes sastāvu dzimumu līdztiesības un dzimumu līdztiesības jautājumos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka jaunās tehnoloģijas, tostarp mākslīgais intelekts, var saasināt un papildināt pastāvošo nevienlīdzību un diskrimināciju; turklāt atgādina par iespējamiem riskiem, ko šīs tehnoloģijas rada sievietēm visā to daudzveidībā, saskaroties ar intersekcionālu diskrimināciju, jo īpaši rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka mākslīgā intelekta sistēmu pamatā ir pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma un pārskatatbildības principi un ka tiek ieviesti pasākumi, tostarp revīzijas, lai nepieļautu, ka šīs sistēmas pastiprina diskrimināciju, rasismu, atstumtību un nabadzību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi, lai politika, kurā ņemti vērā invaliditātes aspekti, atbilstu intersekcionālai pieejai; |
| --- | --- |

21.

Pilnvaras un pārstāvība

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos panākt dzimumu līdztiesību visos līmeņos, bet pauž nožēlu par to, ka ES iestādēs nav izvirzīti mērķi attiecībā uz daudzveidību un trūkst vispārējas daudzveidības; šajā saistībā uzsver sabiedrisko pakalpojumu un iestāžu svarīgo paraugfunkciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina palielināt sieviešu visā to daudzveidībā klātbūtni augsta līmeņa un lēmumu pieņemšanas amatos, kā arī ieviest pozitīvas rīcības pasākumus, piemēram, pagaidu kvotas, veicināšanas mehānismus un mentoringu, lai sievietes, kas saskaras ar savstarpēju diskrimināciju, varētu ieņemt amatus valsts iestādēs, tostarp ES iestādēs, lai nodrošinātu taisnīgu sabiedrības daudzveidības pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesos; norāda, ka ar kvotām vien nepietiek, lai visaptveroši novērstu strukturālo diskrimināciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis izstrādāt un pieņemt valsts rīcības plānus rasisma un rasu diskriminācijas, kā arī romu diskriminācijas apkarošanai un veicināt LGBTIQ vienlīdzību saskaņā ar stratēģiskajiem satvariem; norāda, ka tas būtu jādara ciešā sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp rasu diskriminācijai pakļautām sievietēm un nebinārām personām; aicina Komisiju nodrošināt, ka visaptverošais tiesiskā regulējuma novērtējums, kas izklāstīts rīcības plānā rasisma apkarošanai, tiek īstenots, izmantojot intersekcionālu pieeju, un ka tajā ir skaidri ņemta vērā to sieviešu ietekme, kuras ir pakļautas dažādu veidu diskriminācijai, piemēram, rasu diskriminācijai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis un Eiropas Savienību savās iestādēs, tostarp tiesu iestādēs, patvēruma pieteikumu izskatīšanas un pieņemšanas centros, izglītības iestādēs un policijas, veselības aprūpes iestāžu speciālistiem un citiem ierēdņiem nodrošināt apmācības kursus un kampaņas par netiešu neobjektivitāti un izpratnes veicināšanu, kā arī novērst pastāvīgu stereotipu izraisītas netiešas neobjektivitātes ietekmi uz lēmumiem, darbībām un mijiedarbību un dažu grupu nepietiekamu pārstāvību šajās nozarēs un uzsver, ka šie aizspriedumi veido diskriminācijas un atstumšanas pamatu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju programmas “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” ietvaros piešķirt finansējumu vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras vada sievietes, un sievietēm, kas saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, un izstrādāt dotācijas projektiem, kuru mērķis ir apkarot intersekcionālo diskrimināciju ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgu politiku un maksimāli izmantot ES finansējumu no daudzgadu finanšu shēmas un Atveseļošanas un noturības mehānisma, lai atbalstītu sievietes, kuras skārusi intersekcionālā diskriminācija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju nodrošināt, ka renovācijai mājokļu un enerģētikas jomā atvēlētais ES budžets īpaši atbalsta mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, kas bieži vien ir Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sieviešu mājsaimniecības; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka ir svarīgi uzrunāt jaunas sievietes no diasporām un atstumtām grupām, no kurām daudzas strādā aprūpes dienestos, bieži saskaras ar diskrimināciju darba tirgū un nereti ir pārāk kvalificētas un nepietiekami nodarbinātas savā darbā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes vientuļās mātes, lai nodrošinātu viņu pilnīgu līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, cik būtiski ir nodrošināt dažādas perspektīvas medijos un audiovizuālajā nozarē, kā arī to nozīmi viedokļu veidošanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu diasporas sieviešu ieguldījuma pamanāmību, viņu klātbūtni visos līmeņos, jo īpaši lēmumu pieņemšanā, un lai apkarotu diskrimināciju un aizskarošu izturēšanos; uzstāj, ka ir svarīgi palielināt informētību, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp žurnālistu un citu mediju profesionāļu apmācību cīņai pret diskrimināciju un neapzinātiem aizspriedumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver tautas sporta nozīmi sociālajā iekļaušanā un veselīgā dzīvesveidā un līdz ar to nelabvēlīgās sekas, ko rada zemāks diasporas meiteņu un sieviešu līdzdalības līmenis; tādēļ mudina Komisiju, dalībvalstis un starptautiskās, Eiropas un valstu sporta pārvaldes struktūras un ieinteresētās personas īstenot pasākumus, lai novērstu organizatorisko kultūru, kas traucē diasporas sievietēm pievienoties klubiem un piedalīties tautas un profesionālajā sportā, kā arī ieņemt vadošus amatus sportā, piemēram, maz pamanāmu plašsaziņas līdzekļu atspoguļojumu un atšķirības atalgojumā, prēmijās un apbalvojumos; uzstāj, ka ir jāturpina centieni, lai apkarotu jebkāda veida vardarbību, aizskarošu izturēšanos un stereotipus. |
| --- | --- |

32.

Vienlīdzīgas piekļuves un vienlīdzīgu tiesību nodrošināšana

| 33. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka konsekventi tiek īstenots Padomes Pamatlēmums par cīņu pret rasismu un ksenofobiju13, Rasu vienlīdzības direktīva, Cietušo tiesību direktīva un Nodarbinātības vienlīdzības direktīva; aicina Komisiju regulāri uzraudzīt un izvērtēt vienlīdzīgas attieksmes īstenošanu, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras un Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta viedokli, un veikt attiecīgus pasākumus, tostarp uzsākt pārkāpuma procedūras pret tām dalībvalstīm, kuras neizskauž segregācijas praksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina palielināt informētību, izmantojot dažādus līdzekļus, tostarp mērķtiecīgas kampaņas un apmācības, lai apkarotu diskrimināciju, neapzinātus aizspriedumus, dzimumu un daudzveidības segregāciju darba tirgū ar mērķi apkarot izplatītos aizspriedumus, par ko liecina strukturālie šķēršļi, ar kuriem cita starpā saskaras romi un musulmaņu sievietes, transmigranti un patvēruma meklētāji, kā arī sievietes ar invaliditāti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, cik būtiski ir cīnīties pret stereotipiem un diskrimināciju agrīnā vecumā, un tādēļ aicina analizēt aizspriedumus, stereotipiskus atveidojumus un trūkstošos priekšstatus mācību materiālos, īstenot to iespējamo pārskatīšanu un no aizspriedumiem brīvu izglītību; aicina dalībvalstis un mudina tās nodrošināt izglītību cilvēktiesību jomā, izstrādāt izpratnes veidošanas kampaņas, kas vērstas uz jauniešiem, lai izskaustu intersekcionālo diskrimināciju, apkarotu rasismu un veicinātu vienlīdzību un nediskrimināciju izglītībā visos izglītības līmeņos, sākot no agrīna vecuma; atzīst skolu un skolotāju nozīmi vienlīdzības, dzimumu līdztiesības, cieņas, izpratnes veidošanas un nediskriminācijas veicināšanā, kā arī to, cik svarīgi ir uzlabot skolu personāla starpkultūru jutīgumu un integrējošākas izglītības sistēmas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina nodrošināt piekļuvi iekļaujošai, kvalitatīvai izglītībai, apmācībai, prasmju pilnveidei un pienācīgai nodarbinātībai atstumtām meitenēm un jaunām sievietēm visā to daudzveidībā un aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis ar mērķtiecīgiem Erasmus+ projektiem, tostarp attiecībā uz STEAM priekšmetiem, un nodrošināt tiem pienācīgu atpazīstamību mācību grāmatās un citos didaktiskajos materiālos, kas varētu kalpot arī kā instruments šo meiteņu un sieviešu līdzdalības veicināšanai un sekmēt viņu pāreju uz darba tirgu; uzsver bērnu izglītošanas sarežģīto ietekmi uz sieviešu profesionālajiem un personīgajiem centieniem un atgādina, ka ir jānodrošina, lai visiem bērniem faktiski būtu pieejama bezmaksas izglītība, kā paredzēts ES tiesību aktos; aicina dalībvalstis, īstenojot ieteikumu par Eiropas Garantiju bērniem, piemērot intersekcionālu pieeju, pievēršoties atstumto grupu bērnu īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju izveidot iekļaujošākas izglītības programmas personām ar invaliditāti, lai novērstu izglītības un ar to saistītās nodarbinātības atšķirības, jo joprojām lielais to jauniešu īpatsvars, kuriem ir invaliditāte un kuri priekšlaicīgi pamet skolu, varētu liecināt par grūtībām piekļūt piemērotām izglītības programmām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver daudzvalodības lielo potenciālu un nozīmi mūsu sabiedrībā un uzsver, ka visas valodas ir jāvērtē vienādi un ka valodu teorētiskā hierarhija balstās uz neobjektivitāti un stereotipiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prasa pievērst īpašu uzmanību, jo īpaši aprūpes nozarē, kas ļautu efektīvi novērst darba ekspluatāciju, dzimumu vardarbību un citus ļaunprātīgas izturēšanās veidus, kā arī sekmētu darba tiesību īstenošanu un potenciālo ekspluatācijas upuru tiesību īstenošanu, no kuriem lielākā daļa ir sievietes, tostarp no visvairāk atstumtajām grupām un dažādu izcelsmju personām, kuru pārstāvība aprūpes nozarē ir neproporcionāli liela; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis atbalstīt jaunu pasākumu izstrādi, tostarp juridiskus risinājumus dažādās nozarēs atkarībā no valsts konteksta, kā arī attiecībā uz vidēji un mazkvalificētiem darba ņēmējiem, kas veicina autonomiju, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, darba ņēmēju pamattiesības un sociālo iekļaušanu sieviešu vidū, tostarp sieviešu no visvairāk atstumtajām grupām vai no diasporām; aicina pašreizējā ES patvēruma un migrācijas politikas pārskatīšanā veikt intersekcionālu novērtējumu un attiecībā uz politiku, ar ko personām piešķir migrācijas statusu, ņemt vērā statusu, kas nav atkarīgs no laulātā, partnera vai darba devēja, lai likvidētu saiknes, kas ierobežo izvēli, iespējas un drošību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka migrantes bieži kļūst par cilvēku tirdzniecības un citu vardarbības veidu, piemēram, dzimumu vardarbības, piespiedu laulību un dzimumorgānu kropļošanas upuriem, kas patvēruma procedūrās joprojām pārāk bieži netiek atzīti; uzsver, cik būtiski ir ņemt vērā to sieviešu īpašo pieredzi, kuras ir cietušas no intersekcionālās diskriminācijas, patvēruma, migrācijas un integrācijas politikas izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzīmē, ka sievietes tiek nesamērīgi pakļautas kriminālatbildībai sava stāvokļa vai statusa dēļ un ka dzimumu stereotipu, diskriminējošu tiesību aktu, intersekcionālās vai kompleksās diskriminācijas, kā arī procesuālo un pierādīšanas prasību un prakses dēļ tām ir liegta vienlīdzīga piekļuve tiesai; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt fiziski, ekonomiski un sociāli, kā arī kultūras ziņā pieejamu tiesību aizsardzību visām sievietēm; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis piemērot visaptverošu un intersekcionālu pieeju visiem krimināltiesību sistēmas posmiem un nodrošināt tiesu iestāžu pieejamību sievietēm visā to daudzveidībā, saskaroties ar intersekcionālu diskrimināciju, tostarp piekļuvi kvalitatīvai juridiskajai palīdzībai valodā, ko viņas saprot; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa īstenot visaptverošu, uz tiesībām balstītu, daudzdisciplināru un uz personu vērstu pieeju aizsardzības un atbalsta pakalpojumiem (tostarp attiecībā uz dzimumu vardarbību un cilvēku tirdzniecību), kas vērsta uz institucionālajiem faktoriem, kuri spiež sievietes nonākt atkarības un ļaunprātīgas izmantošanas situācijās, un nodrošināt reālas iespējas iegūt pienācīgas un stabilas uzturēšanās un darba atļaujas, kā arī nediskriminējošu piekļuvi pakalpojumiem, atbalstam un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka paaudžu bagātības trūkuma dēļ Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes sievietēm bieži vien ir grūtības finansēt mazos uzņēmumus, un uzsver, ka uzņēmējdarbības veicināšana šajās grupās var sniegt lieliskas izredzes veicināt to ekonomisko neatkarību un iespēju palielināšanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis izstrādāt īpašus darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumus, lai ļautu atstumtākajām sievietēm apvienot darbu, izglītību un profesionālo izaugsmi ar ģimenes pienākumiem un cīnīties pret diskrimināciju un aizspriedumiem, kas turpina ietekmēt viņas darba tirgū, izglītībā un ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka veselības aprūpes pieejamību var negatīvi ietekmēt intersekcionālās diskriminācijas apvienotā ietekme; aicina dalībvalstis nodrošināt vispārēju un pieejamu veselības aprūpi, tostarp specializētus garīgās veselības pakalpojumus, un steidzami novērst šķēršļus, kas traucē saņemt veselības aprūpi visiem, tostarp migrantiem, kuru administratīvā situācija ir neregulāra, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm visā to daudzveidībā; uzsver, ka veselības aprūpes pieejamību nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot nezināšana, aizspriedumi vai stigmatizācija; uzsver, ka veselības aprūpes speciālistiem ir svarīgi sniegt humānu, nediskriminējošu un netiesājošu aprūpi, ievērojot brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu un pacientu tiesības; norāda, ka būtiski trūkst datu par sievietēm no atstumtām grupām un migrantēm, kurām ir pieejami veselības aprūpes pakalpojumi, jo īpaši garīgās veselības aprūpes pakalpojumi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina dalībvalstis ņemt vērā to, ka veselības aprūpes diagnostikas pieejamību vēl vairāk ietekmē intersekcionālā diskriminācija, jo īpaši attiecībā uz reproduktīvo veselību un sevišķi attiecībā uz melnādainām sievietēm, sievietēm ar citu ādas krāsu un mazākumtautību sievietēm; atgādina, ka seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir cilvēka pamattiesības, kurām jābūt droši un likumīgi pieejamām visiem cilvēkiem to daudzveidībā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis pieņemt un īstenot stratēģijas, politiku un programmas, lai veicinātu atstumto sieviešu grupu seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības un lai izskaustu sistēmiskos, finansiālos, juridiskos, praktiskos un sociālos šķēršļus, ar kuriem tās saskaras, un nodrošinātu, ka seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības tiek aizsargātas un ievērotas visās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis veicināt ģimenes plānošanu un visaptverošu, vecumam atbilstošu seksuālo izglītību un palīdzēt sievietēm neaizsargātās vai nedrošās situācijās piekļūt bezmaksas kontracepcijai visās tās dažādajās formās, kā arī nodrošināt, ka viņas nesaskaras ar diskriminējošu praksi veselības aprūpes pakalpojumu pieejamībā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina dalībvalstis nodrošināt pieejamas un pārredzamas tiesiskas dzimuma atzīšanas procedūras, kuru pamatā ir pašnoteikšanās tiesības un kuras atbilst Pasaules Veselības organizācijas ICD-11, atzīt transpersonas, nebināras personas un interseksuāļus un novērst tādus šķēršļus kā obligātas ķirurģiskas iejaukšanās vai obligātas psiholoģiskas konsultācijas; mudina dalībvalstis aizliegt interseksuāļu dzimumorgānu kropļošanu un nodrošināt, ka interseksuāliem zīdaiņiem zīdaiņa vai bērnības laikā netiek veikta medicīniska vai ķirurģiska ārstēšana, kas nav saistīta ar dzīvības glābšanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis izbeigt piespiedu sterilizāciju, piespiedu abortus un piespiedu kontracepciju, tostarp attiecībā uz sievietēm ar invaliditāti un romu tautības sievietēm, un transpersonu medicīnisku ārstēšanu, kā arī ievērot viņu fizisko un miesas neaizskaramību; aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvus un savlaicīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus visiem piespiedu un obligātās sterilizācijas un piespiedu laulības šķiršanas upuriem, tostarp izveidojot efektīvas kompensācijas sistēmas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka klimata pārmaiņas un to sekas nesamērīgi ietekmē sievietes visā viņu daudzveidībā, jo īpaši tās, kuras saskaras ar intersekcionālās diskriminācijas veidiem marginalizētās situācijās un konflikta apstākļos; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai visos pasākumos klimata jomā tiktu ņemta vērā intersekcionāla perspektīva, tostarp attiecībā uz dzimumu un rasi, un lai šajā nolūkā tiktu īstenoti mērķtiecīgi fondi un pasākumi, kā arī lai tiktu nodrošināta sieviešu visā to daudzveidībā vienlīdzīga līdzdalība lēmumu pieņemšanas struktūrās starptautiskā, Eiropas, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina dalībvalstis ātri, efektīvi un koordinēti rīkoties, lai aizsargātu cilvēktiesības un risinātu seksuālās un reproduktīvās veselības vajadzības sievietēm un meitenēm, kā arī nelabvēlīgos apstākļos esošiem iedzīvotājiem, kurus skāris konflikts Ukrainā; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV C 456, 10.11.2021., 191. lpp.

(4)  OV C 81, 18.2.2022., 43. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0073.

(6)  OV C 385, 22.9.2021., 104. lpp.

(7)  OV C 108, 26.3.2021., 2. lpp.

(8)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/guidance_note_on_the_collection_and_use_of_equality_data_based_on_racial_or_ethnic_origin_final.pdf.

(9)  https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2021/07/Collection-and-use-of-complaints-data.pdf.

(10)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/combatting-discrimination/equality-data-collection_en#equality-data.

(11)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/sites/default/files/2018-07/ENAR_Shadowreport_2013_2017.pdf.

(12)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-eu-minorities-survey-roma-women_en.pdf.

(13)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/being-black-eu.

(14)  https://www.intersectionaljustice.org/img/2020.4.14_cij-factsheet-intersectionality-at-a-glance-in-europe_du2r4w.pdf.

(15)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-01/Intersectionality-resource-guide-and-toolkit-en.pdf..

(16)  A comparative analysis of gender equality law in Europe 2020 (“Dzimumu līdztiesības tiesību aktu salīdzinošā analīze stratēģijā" “Eiropa 2020””).

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_STU(202 0)662491_EN.pdf.

(18)  https://www150.statcan.gc.ca/n1/pub/89-503-x/2015001/article/14695-eng.htm.

(19)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-10-key-topics-combating-racism-a/16808b75f7.

(20)  Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698).

(21)  Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152).

(22)  Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojums “Jauns Migrācijas un patvēruma pakts” (COM(2020)0609).

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/198 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/198

---

P9_TA(2022)0290

Valstu veto tiesības, kas apdraud globālo vienošanos par nodokļiem

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija rezolūcija par valstu veto, kuru mērķis ir vājināt globālo vienošanos par nodokļiem (2022/2734(RSP))

(2023/C 47/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) III sadaļu un 113., 115., 116. un 326. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) III sadaļu un 113., 115., 116. un 326. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 20. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 20. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO)/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jomā izveidotā iekļaujošā satvara paziņojumu “Divu pīlāru risinājums, lai risinātu nodokļu problēmas, kas izriet no ekonomikas digitalizācijas”, kuram 2021. gada 4. novembrī pievienojās un par kuru vienojās 137 dalībvalstis no 141, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO)/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) jomā izveidotā iekļaujošā satvara paziņojumu “Divu pīlāru risinājums, lai risinātu nodokļu problēmas, kas izriet no ekonomikas digitalizācijas”, kuram 2021. gada 4. novembrī pievienojās un par kuru vienojās 137 dalībvalstis no 141,

| — | ņemot vērā ESAO/G20 BEPS II pīlāra iekļaujošā satvara paraugnoteikumus par piemērošanu vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO/G20 BEPS II pīlāra iekļaujošā satvara paraugnoteikumus par piemērošanu vietējā līmenī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā (COM(2021)0823), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā (COM(2021)0823),

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. maija nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. maija nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par globāla minimāla nodokļu līmeņa nodrošināšanu starptautiskām grupām Savienībā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 15. janvāra paziņojumu “Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 15. janvāra paziņojumu “Virzība uz efektīvāku un demokrātiskāku lēmumu pieņemšanu ES nodokļu politikā” (COM(2019)0008),

| — | ņemot vērā ES Nodokļu novērošanas centra 2021. gada 25. oktobra analīzi “Globālas minimālās nodokļa likmes ietekme uz ieņēmumiem: aplēses par katru valsti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Nodokļu novērošanas centra 2021. gada 25. oktobra analīzi “Globālas minimālās nodokļa likmes ietekme uz ieņēmumiem: aplēses par katru valsti”,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2022. gada 5. aprīļa secinājumus un 2022. gada 17. jūnija sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2022. gada 5. aprīļa secinājumus un 2022. gada 17. jūnija sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu un tā 2022. gada 4. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni galīgo ziņojumu un tā 2022. gada 4. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konferences par Eiropas nākotni secinājumiem (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju “Nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā: ESAO sarunas, digitālo uzņēmumu rezidence nodokļu vajadzībām un iespējams Eiropas digitālais nodoklis” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju “Nodokļu uzlikšana digitālajā ekonomikā: ESAO sarunas, digitālo uzņēmumu rezidence nodokļu vajadzībām un iespējams Eiropas digitālais nodoklis” (3),

| — | ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par taisnīgāku un vienkāršāku nodokļu sistēmu atveseļošanas stratēģijas atbalstam (EP turpmākie pasākumi saistībā ar Komisijas jūlijā pieņemto rīcības plānu un 25 iniciatīvām PVN, uzņēmējdarbības nodokļu un individuālu nodokļu uzlikšanas jomā) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 10. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par taisnīgāku un vienkāršāku nodokļu sistēmu atveseļošanas stratēģijas atbalstam (EP turpmākie pasākumi saistībā ar Komisijas jūlijā pieņemto rīcības plānu un 25 iniciatīvām PVN, uzņēmējdarbības nodokļu un individuālu nodokļu uzlikšanas jomā) (4),

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2021. gada 25. maija pētījumu “Taxing Multinationals in Europe” (Starptautisko uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem Eiropā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2021. gada 25. maija pētījumu “Taxing Multinationals in Europe” (Starptautisko uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem Eiropā),

| — | ņemot vērā jaunākās SVF aplēses 2022. gada aprīļa fiskālās uzraudzības ziņojumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunākās SVF aplēses 2022. gada aprīļa fiskālās uzraudzības ziņojumā,

| — | ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 19. maija rezolūciju par sociālajām un ekonomiskajām sekām, ko Eiropas Savienībai rada Krievijas karš Ukrainā — ES rīcībspējas pastiprināšana (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 4. novembrī 137 no 141 ESAO/G20 BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara dalībvalstīm, tostarp visas ES dalībvalstis, vienojās par starptautiskās nodokļu sistēmas reformu, izmantojot divu pīlāru risinājumu, lai novērstu ekonomikas digitalizācijas radītās problēmas, tai skaitā noteica daudzpusēji saskaņotus ierobežojumus peļņas novirzīšanas un nodokļu konkurences jomā, ieviešot vispārējo minimālo likmi 15 % apmērā; tā kā šāda vienošanās ir panākta plaša kompromisa rezultātā un ir vairākus gadus ilgušu sarunu iznākums; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 4. novembrī 137 no 141 ESAO/G20 BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara dalībvalstīm, tostarp visas ES dalībvalstis, vienojās par starptautiskās nodokļu sistēmas reformu, izmantojot divu pīlāru risinājumu, lai novērstu ekonomikas digitalizācijas radītās problēmas, tai skaitā noteica daudzpusēji saskaņotus ierobežojumus peļņas novirzīšanas un nodokļu konkurences jomā, ieviešot vispārējo minimālo likmi 15 % apmērā; tā kā šāda vienošanās ir panākta plaša kompromisa rezultātā un ir vairākus gadus ilgušu sarunu iznākums;

| B. | tā kā globālas minimālās nodokļu likmes ieviešana saskaņā ar šo divu pīlāru reformu ļautu valstīm katru gadu iekasēt jaunus ieņēmumus aptuveni 150 miljardu ASV dolāru apmērā (6); tā kā vēsturiskā vienošanās, kas panākta ESAO/G20 BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara sanāksmē 2021. gada oktobrī un ko plaši atbalsta valstis, kuras pārstāv vairāk nekā 90 % no pasaules ekonomikas, ir liels politisks panākums, kas ir ātri un plaši jāīsteno, lai ar to nodrošinātu arī sociālus un ekonomiskus panākumus un veicinātu taisnīgu nodokļu uzlikšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā globālas minimālās nodokļu likmes ieviešana saskaņā ar šo divu pīlāru reformu ļautu valstīm katru gadu iekasēt jaunus ieņēmumus aptuveni 150 miljardu ASV dolāru apmērā (6); tā kā vēsturiskā vienošanās, kas panākta ESAO/G20 BEPS jomā izveidotā iekļaujošā satvara sanāksmē 2021. gada oktobrī un ko plaši atbalsta valstis, kuras pārstāv vairāk nekā 90 % no pasaules ekonomikas, ir liels politisks panākums, kas ir ātri un plaši jāīsteno, lai ar to nodrošinātu arī sociālus un ekonomiskus panākumus un veicinātu taisnīgu nodokļu uzlikšanu;

| C. | tā kā saskaņā ar jaunākajām SVF aplēsēm minimālā nodokļa ieviešana, nosakot papildu nodokli, var palielināt ieņēmumus no globālā uzņēmumu ienākuma nodokļa par 5,7 % un, nosakot saskaņotus ierobežojumus peļņas novirzīšanas un nodokļu konkurences jomā, iespējams, vēl par 8,1 % (7); |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar jaunākajām SVF aplēsēm minimālā nodokļa ieviešana, nosakot papildu nodokli, var palielināt ieņēmumus no globālā uzņēmumu ienākuma nodokļa par 5,7 % un, nosakot saskaņotus ierobežojumus peļņas novirzīšanas un nodokļu konkurences jomā, iespējams, vēl par 8,1 % (7);

| D. | tā kā tikai ES vien varētu palielināt savus ieņēmumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa par aptuveni 64 miljardiem EUR gadā, piemērojot minimālo efektīvo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 15 % apmērā saskaņā ar šādas globālās vienošanās II pīlāru (8); |
| --- | --- |

D.

tā kā tikai ES vien varētu palielināt savus ieņēmumus no uzņēmumu ienākuma nodokļa par aptuveni 64 miljardiem EUR gadā, piemērojot minimālo efektīvo uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi 15 % apmērā saskaņā ar šādas globālās vienošanās II pīlāru (8);

| E. | tā kā uz nodokļu jautājumiem Savienībā attiecas īpaša likumdošanas procedūra un Padome par tiem lemj vienprātīgi; tā kā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikums Padomes direktīvai par iekļaujošā satvara II pīlāra īstenošanu ir balstīts uz LESD 115. pantu; |
| --- | --- |

E.

tā kā uz nodokļu jautājumiem Savienībā attiecas īpaša likumdošanas procedūra un Padome par tiem lemj vienprātīgi; tā kā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikums Padomes direktīvai par iekļaujošā satvara II pīlāra īstenošanu ir balstīts uz LESD 115. pantu;

| F. | tā kā visas ESAO un G20 valstis, tostarp visas 27 ES dalībvalstis, atzinīgi novērtēja 2021. gada oktobrī panākto vienošanos reformēt starptautiskos nodokļu noteikumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā visas ESAO un G20 valstis, tostarp visas 27 ES dalībvalstis, atzinīgi novērtēja 2021. gada oktobrī panākto vienošanos reformēt starptautiskos nodokļu noteikumus;

| G. | tā kā, neraugoties uz šo apņemšanos, Eiropas Savienības Padomei Ekonomikas un finanšu lietu padomes (ECOFIN) sastāvā trīs reizes nav izdevies pieņemt šo ES direktīvu, lai atbalstītu un īstenotu šā starptautiskā nolīguma II pīlāru (II pīlāra direktīva), jo netika panākta vienprātība; |
| --- | --- |

G.

tā kā, neraugoties uz šo apņemšanos, Eiropas Savienības Padomei Ekonomikas un finanšu lietu padomes (ECOFIN) sastāvā trīs reizes nav izdevies pieņemt šo ES direktīvu, lai atbalstītu un īstenotu šā starptautiskā nolīguma II pīlāru (II pīlāra direktīva), jo netika panākta vienprātība;

| H. | tā kā Padomes sarunās Polija izmantoja savas valsts veto tiesības, lai kavētu II pīlāra direktīvas pieņemšanu visā Eiropas Savienībā, lai gan to atbalstīja visas pārējās 26 dalībvalstis; tā kā Polija vēlāk atsauca savus iebildumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Padomes sarunās Polija izmantoja savas valsts veto tiesības, lai kavētu II pīlāra direktīvas pieņemšanu visā Eiropas Savienībā, lai gan to atbalstīja visas pārējās 26 dalībvalstis; tā kā Polija vēlāk atsauca savus iebildumus;

| I. | tā kā Ungārija, kura bija paudusi piekrišanu direktīvas īstenošanai iepriekšējās ECOFIN sanāksmēs, tomēr izmantoja savas veto tiesības ECOFIN padomes 2022. gada jūnija sanāksmē pēc tam, kad Polija bija atsaukusi savu veto; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ungārija, kura bija paudusi piekrišanu direktīvas īstenošanai iepriekšējās ECOFIN sanāksmēs, tomēr izmantoja savas veto tiesības ECOFIN padomes 2022. gada jūnija sanāksmē pēc tam, kad Polija bija atsaukusi savu veto;

| J. | tā kā publiskie ieņēmumi no II pīlāra direktīvas īstenošanas būtu īpaši svarīgi ES, ņemot vērā vēl nepieredzēto ietekmi, ko rada Krievijas agresija Ukrainā un globālo piegādes ķēžu traucējumi apvienojumā ar nepieciešamību nodrošināt ekonomikas atveseļošanu pēc pandēmijas un vajadzīgās investīcijas ES klimata mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā publiskie ieņēmumi no II pīlāra direktīvas īstenošanas būtu īpaši svarīgi ES, ņemot vērā vēl nepieredzēto ietekmi, ko rada Krievijas agresija Ukrainā un globālo piegādes ķēžu traucējumi apvienojumā ar nepieciešamību nodrošināt ekonomikas atveseļošanu pēc pandēmijas un vajadzīgās investīcijas ES klimata mērķu sasniegšanai;

| K. | tā kā pēdējo desmitgažu laikā ir bijuši daudzi mēģinājumi noteikt uzņēmumu ienākuma nodokļa minimālo likmi Savienībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēdējo desmitgažu laikā ir bijuši daudzi mēģinājumi noteikt uzņēmumu ienākuma nodokļa minimālo likmi Savienībā;

| L. | tā kā konferences par Eiropas nākotni galaiznākumā tika izstrādāti priekšlikumi par fiskālo un nodokļu politiku, kā izklāstīts attiecīgajā 2022. gada 9. maija ziņojumā, |
| --- | --- |

L.

tā kā konferences par Eiropas nākotni galaiznākumā tika izstrādāti priekšlikumi par fiskālo un nodokļu politiku, kā izklāstīts attiecīgajā 2022. gada 9. maija ziņojumā,

| M. | tā kā Eiropas Parlamenta iesaistīšana, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, uzlabotu lēmumu pieņemšanu nodokļu jomā un dotu efektīvākus, atbilstīgākus un vērienīgākus rezultātus ES nodokļu politikas jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Parlamenta iesaistīšana, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, uzlabotu lēmumu pieņemšanu nodokļu jomā un dotu efektīvākus, atbilstīgākus un vērienīgākus rezultātus ES nodokļu politikas jomā;

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | apgalvo, ka spēkā esošie starptautiskie nodokļu noteikumi ir lielā mērā novecojuši un nav atbilstoši arvien pieaugošajai ekonomikas digitalizācijai un vajadzībai efektīvi novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; uzsver, ka ir steidzami jāreformē noteikumi, pieņemot ESAO/G20 globālo vienošanos par nodokļiem, lai nodrošinātu, ka starptautiskās, ES un dalībvalstu nodokļu sistēmas spēj veikt 21. gadsimta jaunos ekonomiskos, sociālos un tehnoloģiskos uzdevumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar lielām bažām norāda uz valstu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju sadrumstalotību Eiropas Savienībā, kas var kropļot ES vienoto tirgu un kaitēt ES ekonomikai; turklāt ņem vērā to, ka ES pēdējās desmitgadēs pastāvīgi pazeminās uzņēmumu ienākuma nodokļa vidējās likmes; atkārtoti uzsver, ka steidzami ir jāizveido plaša nodokļu bāze un jāsamazina iespējas izvairīties no nodokļu maksāšanas, īstenot krāpšanu nodokļu jomā un veikt agresīvu nodokļu plānošanu, tostarp īstenojot ESAO/G20 vienošanos ES līmenī; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka spēkā esošie nodokļu noteikumi un neatbilstības starp nodokļu noteikumiem dalībvalstīs un citās jomās apvienojumā ar starptautiskās sadarbības trūkumu cita starpā ļauj daudznacionāliem uzņēmumiem iesaistīties agresīvā nodokļu plānošanā, kas ievērojami samazina to faktiskās nodokļu likmes; atgādina, ka šāda situācija arī rada ievērojami neizdevīgākus konkurences apstākļus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), jo tie maksā daudz augstākas faktiskās nodokļu likmes nekā starptautiskie uzņēmumi, un tas ir nepieņemami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver savu nesen pieņemto nostāju attiecībā uz II pīlāra direktīvu, kurā aicināts to ātri īstenot līdz 2023. gada janvārim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Ungārijas ziņotās prasības, jo īpaši saistībā ar izslēgšanu pēc satura, lielā mērā jau tika ņemtas vērā šajā starptautiskajā nolīgumā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šajā sakarībā atgādina visām dalībvalstīm par to apņemšanos ievērot ESAO vispārējo vienošanos; uzsver, ka procesa vispārējie panākumi būs atkarīgi no ātras un plašas nolīguma īstenošanas; akcentē, ka ir svarīgi, lai ES uzņemtos globālu vadošo lomu cīņā pret nodokļu oāzēm, panākot, ka tā kļūst par pirmo reģionu, kas īsteno ESAO nolīgumu; uzsver riskus, kas saistīti ar II pīlāra direktīvas neīstenošanu Eiropas Savienībā; uzsver, ka tas, ka ES neīsteno II pīlāra direktīvu, varētu apdraudēt II pīlāra īstenošanu ASV un citās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

6.

Pašreizējais lēmumu pieņemšanas process un dalībvalstu veto ietekme

| 7. | šajā sakarībā atgādina dalībvalstīm, ka Līgumos norādītā vienprātība ir jālīdzsvaro ar ļoti augstu atbildības līmeni un tai ir jāatbilst lojālas sadarbības principam, kas pamatojas uz LES 4. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka noteikums par vienprātības balsojumu Padomē nodokļu politikas jomā neveicina izmaiņas, kas vajadzīgas, lai risinātu pašreizējās problēmas; pauž nožēlu par to, ka pašreizējā situācijā bieži ir vērojama kavēšanās un progresa trūkums nodokļu noteikumu saskaņošanā un koordinēšanā visā Savienībā, kas nenāk visiem par labu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka dalībvalstu veto tiesības ir pastāvīgi kavējušas progresu daudzās svarīgās nodokļu jomās; pauž nožēlu par to, ka Padomē joprojām ir nobloķēti vairāki priekšlikumi, piemēram, par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), Procentu un honorāru maksājumu direktīvas pārskatīšanu un Rīcības kodeksa attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem reformu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda to, ka dažas dalībvalstis ļaunprātīgi izmanto dalībvalstu veto nodokļu jomā, lai panāktu koncesijas citās politikas jomās; uzsver, ka šādu veto esamība var radīt arī kaitējošu nodokļu praksi un sociālo netaisnību, kas mazina Savienības spēju efektīvi darboties, veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un aizsargāt tās iedzīvotāju un MVU intereses; |
| --- | --- |

10.

Ieteikumi rīcībai un reformu jomām

| 11. | atkārtoti aicina Padomi ātri pieņemt II pīlāra direktīvu, lai nodrošinātu, ka nolīgums stājas spēkā līdz 2023. gada janvārim; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Ungāriju nekavējoties pārtraukt globālās vienošanās par nodokļiem bloķēšanu Padomē; pauž nožēlu par to, ka viena dalībvalsts spēj gan kavēt šāda vēsturiska darījuma īstenošanu, gan neļaut pārējām 26 dalībvalstīm rīkoties; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Komisiju un Padomi nesākt politisku tirgošanos ar dalībvalstīm, kuras ļaunprātīgi izmanto savas valsts veto tiesības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti aicina Komisiju un Padomi pieprasīt pieņemto noteikumu par ES politikas jomu nosacītību un lēmumu pieņemšanas pārredzamību īstenošanu un atturēties no Ungārijas nacionālā atveseļošanas un noturības plāna apstiprināšanas, kamēr Ungārija nebūs pilnībā izpildījusi visus regulā noteiktos kritērijus, jo īpaši konkrētai valstij adresētos ieteikumus tiesiskuma, tiesu iestāžu neatkarības, kā arī krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas novēršanas, atklāšanas un apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka pašreizējā kontekstā nevajadzētu izslēgt nevienu iespējamo scenāriju un ka ir ātri jārīkojas, ja turpmākajos mēnešos Ungārijas veto joprojām būs spēkā; mudina Komisiju un Padomi izskatīt alternatīvas iespējas, kā izpildīt ES saistības, ko tā uzņēmusies ESAO/G20 līmenī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespējamos īstermiņa pasākumus, kas ļautu ES pildīt savas starptautiskās saistības, piemēram, vai būtu lietderīgi kā galējo līdzekli globālās vienošanās par nodokļiem īstenošanai izmantot “ciešākas sadarbības” procedūru, kas noteikta LES 20. pantā; uzskata, ka gadījumā, ja šo vienošanos nav iespējams savādāk īstenot ES līmenī, II pīlāra direktīvas vienpusēja īstenošana visās dalībvalstīs sniegtu pieņemamus rezultātus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju vajadzības gadījumā izmantot LESD 116. pantā noteikto procedūru attiecībā uz konkrētām nodokļu politikas jomām; šajā sakarībā atgādina Urzulas fon der Leienas paziņojumu, ar kuru viņa nāca klajā kā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāte un kurā viņa pauda apņemšanos izmantot Līgumos ietvertās klauzulas, kas ļauj pieņemt priekšlikumus nodokļu uzlikšanas jomā koplēmuma procedūrā un par to lemt ar kvalificētu balsu vairākumu Padomē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina bijušā Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2018. gada runu par stāvokli Savienībā, kurā viņš aicināja konkrētos nodokļu jautājumos pieņemt lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ilgtermiņā dalībvalstīm būtu jāapsver pievienotā vērtība, ko sniedz pāreja uz kvalificētu balsu vairākumu, kā ieteikts konferencē par Eiropas nākotni; šajā sakarībā aicina Komisiju atsākt diskusiju par to, lai konkrētos nodokļu jautājumos izmantotu kvalificēta vairākuma balsošanu, īstenojot pakāpenisku pieeju kā turpinājumu 2019. gada paziņojumam par šo jautājumu un reaģējot uz konferences par Eiropas nākotni rezultātiem; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0216.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0141.

(3)  OV C 506, 15.12.2021., 54. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0082.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0219.

(6)  https://www.oecd.org/tax/international-community-strikes-a-ground-breaking-tax-deal-for-the-digital-age.htm

(7)  SVF, “Fiscal Policy from Pandemic to War” (Fiskālā politika no pandēmijas līdz karam), 28. lpp., https://www.imf.org/en/Publications/FM/Issues/2022/04/12/fiscal-monitor-april-2022

(8)  https://www.taxobservatory.eu/wp-content/uploads/2021/10/Note-2-November-2021-1.pdf

---

Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/202 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/202

---

P9_TA(2022)0291

Kardināla Zena un palīdzības fonda “612” pilnvarnieku aizturēšana Honkongā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par kardināla Joseph Zen un humānās palīdzības fonda “612” pilnvarnieku aizturēšanu Honkongā (2022/2751(RSP))

(2023/C 47/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2022. gada 20. janvāra rezolūciju par pamatbrīvību pārkāpumiem Honkongā (1), 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par Honkongu, jo īpaši laikraksta “Apple Daily” lietu (2), un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (3), kā arī citas un iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 20. janvāra rezolūciju par pamatbrīvību pārkāpumiem Honkongā (1), 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par Honkongu, jo īpaši laikraksta “Apple Daily” lietu (2), un 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par demokrātiskās opozīcijas apspiešanu Honkongā (3), kā arī citas un iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 20. maija 24. ikgadējo ziņojumu par politiskajām un ekonomiskajām norisēm Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā 2021. gadā (JOIN(2022)0016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 20. maija 24. ikgadējo ziņojumu par politiskajām un ekonomiskajām norisēm Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā 2021. gadā (JOIN(2022)0016),

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Likumu par valsts drošības garantēšanu Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā (Valsts drošības likums), kurš ir spēkā kopš 2020. gada 30. jūnija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Likumu par valsts drošības garantēšanu Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā (Valsts drošības likums), kurš ir spēkā kopš 2020. gada 30. jūnija,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja deklarāciju par izpildvaras vadītāja vēlēšanām Honkongā, kuras notika 2022. gada 8. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vārdā sniegto Augstā pārstāvja deklarāciju par izpildvaras vadītāja vēlēšanām Honkongā, kuras notika 2022. gada 8. maijā,

| — | ņemot vērā 1990. gada 4. aprīlī pieņemto Ķīnas Tautas Republikas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala Pamatlikumu (Honkongas Pamatlikums), kas stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 4. aprīlī pieņemto Ķīnas Tautas Republikas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala Pamatlikumu (Honkongas Pamatlikums), kas stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības un Ķīnas Tautas Republikas valdības 1984. gada 19. decembra kopīgo deklarāciju par Honkongas jautājumu, kura zināma arī kā Ķīnas un Lielbritānijas kopīgā deklarācija, ko Ķīnas un Apvienotās Karalistes valdības 1985. gada 12. jūnijā reģistrēja Apvienoto Nāciju Organizācijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības un Ķīnas Tautas Republikas valdības 1984. gada 19. decembra kopīgo deklarāciju par Honkongas jautājumu, kura zināma arī kā Ķīnas un Lielbritānijas kopīgā deklarācija, ko Ķīnas un Apvienotās Karalistes valdības 1985. gada 12. jūnijā reģistrēja Apvienoto Nāciju Organizācijā,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un ievērošanai ir jābūt ES un Ķīnas attiecību pamatam, jo to paredz ES apņemšanās ievērot šīs vērtības savās ārējās attiecībās un Ķīnas apņemšanās tās ievērot gan savas valsts attīstībā, gan starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un ievērošanai ir jābūt ES un Ķīnas attiecību pamatam, jo to paredz ES apņemšanās ievērot šīs vērtības savās ārējās attiecībās un Ķīnas apņemšanās tās ievērot gan savas valsts attīstībā, gan starptautiskajā sadarbībā;

| B. | tā kā 2022. gada 11. un 12. maijā policija Honkongā aizturēja humānās palīdzības fonda “612” pilnvarniekus, kas sniedza humāno un finansiālo atbalstu personām, kuras ir ievainotas, arestētas vai saskarās ar draudiem protestu laikā pret neizdošanas likuma grozījumu likumprojektu, proti, pensionētu Romas katoļu bīskapu kardinālu Joseph Zen, bijušo likumdevēju Cyd Ho, dziedātāju un aktīvisti Denise Ho, akadēmiķi Hui Po-Keung un vecāko advokāti Margaret Ng, pamatojoties uz apsūdzībām par slepenu vienošanos ar ārvalstu spēkiem (Valsts drošības likuma 29. pants); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2022. gada 11. un 12. maijā policija Honkongā aizturēja humānās palīdzības fonda “612” pilnvarniekus, kas sniedza humāno un finansiālo atbalstu personām, kuras ir ievainotas, arestētas vai saskarās ar draudiem protestu laikā pret neizdošanas likuma grozījumu likumprojektu, proti, pensionētu Romas katoļu bīskapu kardinālu Joseph Zen, bijušo likumdevēju Cyd Ho, dziedātāju un aktīvisti Denise Ho, akadēmiķi Hui Po-Keung un vecāko advokāti Margaret Ng, pamatojoties uz apsūdzībām par slepenu vienošanos ar ārvalstu spēkiem (Valsts drošības likuma 29. pants);

| C. | tā kā kopš 2019. gada protestiem Honkongas iestādes ir apcietinājušas aptuveni 10 000 cilvēku; tā kā pret 2 500 cilvēkiem ir ierosinātas lietas un vairāk nekā 1 100 cilvēku ir notiesāti; tā kā 2022. gada 28. martā, pamatojoties uz Valsts drošības likumu, tika arestēti gandrīz 200 cilvēki; tā kā 2022. gada sākumā Honkongā bija 721 politieslodzītais; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2019. gada protestiem Honkongas iestādes ir apcietinājušas aptuveni 10 000 cilvēku; tā kā pret 2 500 cilvēkiem ir ierosinātas lietas un vairāk nekā 1 100 cilvēku ir notiesāti; tā kā 2022. gada 28. martā, pamatojoties uz Valsts drošības likumu, tika arestēti gandrīz 200 cilvēki; tā kā 2022. gada sākumā Honkongā bija 721 politieslodzītais;

| D. | tā kā Komisijas un Augstā pārstāvja 24. ikgadējā ziņojumā par politiskajām un ekonomiskajām norisēm Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā (ĪPA) 2021. gadā ir secināts, ka pilsoniskās sabiedrības telpa turpina samazināties; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijas un Augstā pārstāvja 24. ikgadējā ziņojumā par politiskajām un ekonomiskajām norisēm Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā (ĪPA) 2021. gadā ir secināts, ka pilsoniskās sabiedrības telpa turpina samazināties;

| E. | tā kā ANO Cilvēktiesību komiteja pašlaik pārskata to, kā Honkonga ievēro Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, un ir paredzams, ka šī pārskatīšana tiks pabeigta 2022. gada jūlijā, |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO Cilvēktiesību komiteja pašlaik pārskata to, kā Honkonga ievēro Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, un ir paredzams, ka šī pārskatīšana tiks pabeigta 2022. gada jūlijā,

| 1. | nosoda kardināla Joseph Zen, kurš ir viens no ievērojamākajiem pilsētas demokrātiskās kustības atbalstītājiem, un pārējo četru humānās palīdzības fonda “612” pilnvarnieku apcietināšanu Honkongā, jo tas ir uzbrukums Honkongas Pamatlikumā garantētajām brīvībām, tostarp reliģijas vai ticības brīvībai, jo īpaši pēc vairāk nekā 60 pilsoniskās sabiedrības grupu darbības apturēšanas, un simptomātisks apliecinājums Ķīnas Tautas Republikas pastāvīgajiem centieniem sistemātiski iznīcināt atlikušo Honkongas autonomiju un brīvības un apspiest demokrātisko kustību; uzskata, ka šī apcietināšana skaidri apliecina John Lee Ka-Chiu pausto nodomu vēl stingrāk apspiest visus kritisko viedokļu paudējus un vēl vairāk pastiprināt represijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Honkongas ĪPA iestādes atsaukt visas apsūdzības pret kardinālu Joseph Zen un pārējiem četriem humānās palīdzības fonda “612” pilnvarniekiem, proti, Cyd Ho, Denise Ho, Hui Po-Keung un Margaret Ng, un atbrīvot Cyd Ho; mudina Honkongas ĪPA iestādes ļaut humānās palīdzības fondam “612” atsākt finansiālās, juridiskās un humānās palīdzības sniegšanu tās saņēmējiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina dalībvalstis pastiprināt centienus īstenot Padomes 2020. gada jūlija secinājumus, tostarp attiecībā uz “glābšanas laivu shēmām” Honkongas demokrātijas aktīvistiem un politiskajiem līderiem, piemēram, atvieglojot ārkārtas vīzu izsniegšanu un sniedzot pagaidu patvērumu; aicina Vatikānu sniegt pilnīgu atbalstu kardinālajam Joseph Zen un citiem reliģiskajiem līderiem, kuri tiek vajāti vai kuriem draud aizturēšana saskaņā ar Honkongas nacionālās drošības režīmu; turklāt aicina Vatikānu pastiprināt diplomātiskos centienus un ietekmi uz Ķīnas iestādēm un pieprasīt atcelt visas apsūdzības pret kardinālu Joseph Zen un izbeigt vajāšanu un cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka 25 gadus kopš Honkongas nodošanas 1997. gadā, kad Ķīnas iestādes pārņēma suverenitāti, vienlaikus solot ievērot šīs pilsētas brīvības un tiesības, kas noteiktas Pamatlikumā, un divus gadus pēc tā sauktā Nacionālās drošības likuma ieviešanas Honkongā Ķīnas Tautas Republika turpina pārkāpt savas saistības, kas noteiktas Ķīnas un Lielbritānijas kopīgajā deklarācijā, proti, saglabāt Honkongas augsto autonomijas pakāpi saskaņā ar modeli “viena valsts, divas sistēmas” un ievērot tiesiskumu un pamata cilvēktiesības, kas noteiktas Honkongas Pamatlikumā, un saskaņā ar savām iekšzemes un starptautiskajām saistībām, kuras tā uzņēmusies kā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām parakstītāja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Ķīnas iestādes pilnībā atcelt nacionālās drošības likumu un atkārtoti apņemties ievērot Honkongas Pamatlikumu, kas garantē biedrošanās brīvību, pulcēšanās brīvību, vārda brīvību un reliģijas un ticības brīvību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka John Lee ievēlēšana notika, klaji pārkāpjot galvenos demokrātijas principus un politisko plurālismu un neievērojot Honkongas pilsoņu tiesības uz vispārējām vēlēšanām; uzsver, ka Pekinas vēlēšanu reformas un tas, ka galvenās izpildpersonas amatam tika izvirzīts bijušais drošības ministrs un policijas darbinieks John Lee, liecina, ka Honkongas valdība vairs nav neatkarīga no Pekinas saskaņā ar iepriekšējo modeli “viena valsts, divas sistēmas” un ka visa politiskā opozīcija ir apspiesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par Honkongas iestāžu lēmumu trešo gadu pēc kārtas aizliegt ikgadējo 4. jūnija Tjaņaņmeņas laukuma slaktiņa piemiņas pasākumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti aicina Padomi ieviest mērķtiecīgas sankcijas saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu (ES Magņitska veida sankcijas) pret John Lee un visām pārējām Honkongas un ĶTR amatpersonām, kas ir atbildīgas par notiekošo cilvēktiesību apspiešanu pilsētā; turklāt atkārtoti aicina pārējās 10 ES dalībvalstis, kas to nav izdarījušas, apturēt aktīvos izdošanas līgumus ar ĶTR un Honkongu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) nodrošināt pietiekamus resursus Eiropas Savienības birojam Honkongā (ES birojam), lai tas varētu turpināt veikt un pienācīgi pastiprināt tiesas procesu novērošanu, cietumu apmeklējumus un cilvēktiesību novērošanu, izdodot publiskus paziņojumus, no savu darbinieku vidus ieceļot cilvēktiesību kontaktpunktu cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un vēršoties pie iestādēm visos līmeņos; aicina EĀDD un ES biroju regulāri ziņot par nozīmīgākajiem tiesas procesiem, kā arī par cilvēktiesību situācijas attīstību Honkongā kopumā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina ES biroju un dalībvalstu diplomātisko personālu darīt visu iespējamo, lai cilvēktiesību aktīvistiem Honkongā sniegtu visu tiem vajadzīgo atbalstu un palīdzētu aizsargāt viņu tiesības, jo īpaši apmeklējot politieslodzītos cietumā, izsniedzot ārkārtas vīzas un nodrošinot pagaidu patvērumu dalībvalstīs tiem, kas bēg no Honkongas; pauž nožēlu par baiļu gaisotni, ko Honkongas pilsoniskajā sabiedrībā ir radījis nacionālās drošības likums, tostarp tādēļ, ka tajā ir iekļauts patvaļīgs pārkāpums — “slepena vienošanās ar ārvalstu un ārējiem spēkiem”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta 50 Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību ekspertu aicinājumu ANO Cilvēktiesību padomē izveidot īpašu mandātu, lai uzraudzītu cilvēktiesību apstākļus visā Ķīnā, tostarp Honkongā, un ziņotu par tiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt nolīgumu starp ES un Honkongu/Ķīnu par sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās, Honkongas Ekonomikas un tirdzniecības biroja Briselē statusu un Honkongas dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, ES birojam Honkongā, visiem ES dalībvalstu konsulārajiem birojiem Honkongā, Svētajam Krēslam un Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala galvenajai izpildpersonai un Likumdošanas padomei. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0011.

(2)  OV C 99, 1.3.2022., 178. lpp.

(3)  OV C 456, 10.11.2021., 242. lpp.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/205 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/205

---

P9_TA(2022)0292

Pirmiedzīvotāju un vides aizstāvju stāvoklis Brazīlijā, tostarp Dom Philips un Bruno Pereira nogalināšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par pirmiedzīvotāju un vides aizstāvju stāvokli Brazīlijā, tostarp Dom Phillips un Bruno Pereira nogalināšanu (2022/2752(RSP))

(2023/C 47/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Brazīliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Brazīliju,

| — | ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām un vides aizstāvju lomu šajā jautājumā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 19. maija rezolūciju par klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēktiesībām un vides aizstāvju lomu šajā jautājumā (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par pirmiedzīvotāju tiesību pārkāpumiem visā pasaulē, tostarp zemes piesavināšanos (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 22. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES tiesisko regulējumu ES izraisītas globālas atmežošanas apturēšanai un vēršanai pretējā virzienā (3),

| — | ņemot vērā organizācijas “Reportieri bez robežām”, Žavari ielejas pirmiedzīvotāju savienības (UNIVAJA), organizācijas “Amnesty International”, organizācijas “Survival International”, organizācijas “Greenpeace”, organizācijas “Human Rights Watch” un Pasaules Dabas fonda paziņojumus par Bruno Pereira un Dom Phillips slepkavībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Reportieri bez robežām”, Žavari ielejas pirmiedzīvotāju savienības (UNIVAJA), organizācijas “Amnesty International”, organizācijas “Survival International”, organizācijas “Greenpeace”, organizācijas “Human Rights Watch” un Pasaules Dabas fonda paziņojumus par Bruno Pereira un Dom Phillips slepkavībām,

| — | ņemot vērā 2007. gadā parakstīto ES un Brazīlijas stratēģisko partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gadā parakstīto ES un Brazīlijas stratēģisko partnerību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām (Nr. 169), kas pieņemta 1989. gada 27. jūnijā un kuru Brazīlija ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām (Nr. 169), kas pieņemta 1989. gada 27. jūnijā un kuru Brazīlija ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā Brazīlijas Federatīvās Republikas Konstitūciju, jo īpaši tās 231. pantu par pirmiedzīvotāju zemes atzīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Brazīlijas Federatīvās Republikas Konstitūciju, jo īpaši tās 231. pantu par pirmiedzīvotāju zemes atzīšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2022. gada 5. jūnijā britu žurnālists Dom Phillips, kurš rakstīja laikrakstam “The Guardian”, un Brazīlijas pirmiedzīvotāju tautu eksperts Bruno Pereira, bijušais Nacionālās pamatiedzīvotāju iestādes (fonda Fundação Nacional do Índio – FUNAI) ierēdnis pazuda Žavari ielejā starp São Rafael upes piekrastes kopienu un Atalaia do Norte pilsētu Brazīlijas Ziemeļu reģiona Amazonasas štatā; tā kā 2022. gada 15. jūnijā tika atrastas viņu mirstīgās atliekas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2022. gada 5. jūnijā britu žurnālists Dom Phillips, kurš rakstīja laikrakstam “The Guardian”, un Brazīlijas pirmiedzīvotāju tautu eksperts Bruno Pereira, bijušais Nacionālās pamatiedzīvotāju iestādes (fonda Fundação Nacional do Índio – FUNAI) ierēdnis pazuda Žavari ielejā starp São Rafael upes piekrastes kopienu un Atalaia do Norte pilsētu Brazīlijas Ziemeļu reģiona Amazonasas štatā; tā kā 2022. gada 15. jūnijā tika atrastas viņu mirstīgās atliekas;

| B. | tā kā 2022. gada 15. jūnijā Brazīlijas Federālā policija ziņoja, ka viens no diviem cilvēkiem, kas arestēti uz aizdomu pamata par saistību ar viņu pazušanu, ir atzinies viņu nogalināšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2022. gada 15. jūnijā Brazīlijas Federālā policija ziņoja, ka viens no diviem cilvēkiem, kas arestēti uz aizdomu pamata par saistību ar viņu pazušanu, ir atzinies viņu nogalināšanā;

| C. | tā kā NVO “Global Witness” ziņoja, ka 2020. gadā Brazīlijā ir tikuši nogalināti vairāk nekā 20 zemes un vides aizstāvji, tādējādi Brazīlija tiek ierindota ceturtajā vietā to valstu sarakstā, kurās ir vislielākais šādu slepkavību skaits pasaulē, un lielākā daļa šo noziegumu joprojām paliek nesodīti; tā kā Brazīlijā gandrīz trīs ceturtdaļas slepkavību notiek Amazones reģionā un ir vērstas pret pirmiedzīvotāju aizstāvjiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā NVO “Global Witness” ziņoja, ka 2020. gadā Brazīlijā ir tikuši nogalināti vairāk nekā 20 zemes un vides aizstāvji, tādējādi Brazīlija tiek ierindota ceturtajā vietā to valstu sarakstā, kurās ir vislielākais šādu slepkavību skaits pasaulē, un lielākā daļa šo noziegumu joprojām paliek nesodīti; tā kā Brazīlijā gandrīz trīs ceturtdaļas slepkavību notiek Amazones reģionā un ir vērstas pret pirmiedzīvotāju aizstāvjiem;

| D. | tā kā cilvēktiesību stāvoklis Brazīlijā turpina pasliktināties saistībā ar ierobežojošām izmaiņām tiesību aktos un vides aģentūru finansējuma samazināšanu, kā arī pieaugošo endēmisko vardarbību; tā kā Brazīlijas pirmiedzīvotāji cieš no sistemātiskas agresijas un tā, ka netiek aizsargātas viņu tiesības, kā arī arvien biežākiem uzbrukumiem un slepkavībām; tā kā Covid-19 pandēmija ir nesamērīgi ietekmējusi pirmiedzīvotāju kopienas Brazīlijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā cilvēktiesību stāvoklis Brazīlijā turpina pasliktināties saistībā ar ierobežojošām izmaiņām tiesību aktos un vides aģentūru finansējuma samazināšanu, kā arī pieaugošo endēmisko vardarbību; tā kā Brazīlijas pirmiedzīvotāji cieš no sistemātiskas agresijas un tā, ka netiek aizsargātas viņu tiesības, kā arī arvien biežākiem uzbrukumiem un slepkavībām; tā kā Covid-19 pandēmija ir nesamērīgi ietekmējusi pirmiedzīvotāju kopienas Brazīlijā;

| E. | tā kā pašreizējā Brazīlijas konstitūcija, kas pieņemta 1988. gadā, un valsts tiesiskais regulējums paredz pirmiedzīvotāju sākotnējās tiesības uz senču zemi, neparedzot nekādu laika ierobežojumu šo tiesību atzīšanai; tā kā reglamentēt un aizsargāt šo tiesību ievērošanu ir valsts pienākums; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējā Brazīlijas konstitūcija, kas pieņemta 1988. gadā, un valsts tiesiskais regulējums paredz pirmiedzīvotāju sākotnējās tiesības uz senču zemi, neparedzot nekādu laika ierobežojumu šo tiesību atzīšanai; tā kā reglamentēt un aizsargāt šo tiesību ievērošanu ir valsts pienākums;

| F. | tā kā 2021. gada 22. oktobrī vairākas vietējās pilsoniskās sabiedrības grupas piedalījās atklātā uzklausīšanā Amerikas Cilvēktiesību komisijā (IACHR) un nosodīja tiesību pārkāpumus, kas izdarīti pret cilvēktiesību aizstāvjiem un vides aizstāvjiem Brazīlijā; tā kā 2021. gada augustā organizācija “Brazīlijas pirmiedzīvotāju tautas” (Articulação dos Povos Indígenas do Brasil — APIB) iesniedza Starptautiskajā Krimināltiesā sūdzību pret prezidentu J. M. Bolsonaro par genocīdu un noziegumiem pret cilvēci, “pamatojoties uz viņa klaji, sistemātiski un tīši pret pirmiedzīvotājiem vērsto politiku”; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada 22. oktobrī vairākas vietējās pilsoniskās sabiedrības grupas piedalījās atklātā uzklausīšanā Amerikas Cilvēktiesību komisijā (IACHR) un nosodīja tiesību pārkāpumus, kas izdarīti pret cilvēktiesību aizstāvjiem un vides aizstāvjiem Brazīlijā; tā kā 2021. gada augustā organizācija “Brazīlijas pirmiedzīvotāju tautas” (Articulação dos Povos Indígenas do Brasil — APIB) iesniedza Starptautiskajā Krimināltiesā sūdzību pret prezidentu J. M. Bolsonaro par genocīdu un noziegumiem pret cilvēci, “pamatojoties uz viņa klaji, sistemātiski un tīši pret pirmiedzīvotājiem vērsto politiku”;

| G. | tā kā pirmiedzīvotāji palīdz aizsargāt lietusmežu un citas ekosistēmas un tādējādi viņiem ir izšķiroša nozīme reģiona bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un klimata pārmaiņu novēršanā; tā kā Bruno Pereira un Dom Phillips ar ciešu apņēmību bija iesaistījušies kritiski svarīgā uzdevuma pildīšanā — saglabāt Amazones lietusmežu un tā bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

G.

tā kā pirmiedzīvotāji palīdz aizsargāt lietusmežu un citas ekosistēmas un tādējādi viņiem ir izšķiroša nozīme reģiona bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un klimata pārmaiņu novēršanā; tā kā Bruno Pereira un Dom Phillips ar ciešu apņēmību bija iesaistījušies kritiski svarīgā uzdevuma pildīšanā — saglabāt Amazones lietusmežu un tā bioloģisko daudzveidību;

| H. | tā kā Amazones reģions ir pasaulē lielākais lietusmežs un tam ir būtiska nozīme oglekļa dioksīda absorbēšanā, siltumnīcefekta gāzu samazināšanā un reģionālo un globālo laikapstākļu saglabāšanā; tā kā Žavari ieleja atrodas Amazones reģionā pie Brazīlijas robežas ar Peru un Kolumbiju; tā kā šajā reģionā ir pasaulē visblīvāk koncentrētas brīvprātīgā izolācijā dzīvojošas pirmiedzīvotāju tautas un tam var piekļūt tikai caur citām teritorijām un pa upi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Amazones reģions ir pasaulē lielākais lietusmežs un tam ir būtiska nozīme oglekļa dioksīda absorbēšanā, siltumnīcefekta gāzu samazināšanā un reģionālo un globālo laikapstākļu saglabāšanā; tā kā Žavari ieleja atrodas Amazones reģionā pie Brazīlijas robežas ar Peru un Kolumbiju; tā kā šajā reģionā ir pasaulē visblīvāk koncentrētas brīvprātīgā izolācijā dzīvojošas pirmiedzīvotāju tautas un tam var piekļūt tikai caur citām teritorijām un pa upi;

| I. | tā kā Žavari ielejā (arī citos Brazīlijas Amazones reģionos) notiek spēcīgi konflikti, kurus vada organizētā noziedzība un iebrucēji pirmiedzīvotāju zemēs, kuri nodarbojas ar nelikumīgu zveju, medībām, kalnrūpniecību, nelikumīgu mežizstādi un narkotiku tirdzniecību; tā kā 80 % atmežošanas visā pasaulē izraisa mežu pārveidošana par lauksaimniecības zemi, lai iegūtu tādas preces kā liellopu gaļa, soja un palmu eļļa; tā kā Brazīlijas Amazones reģionā kopš 2019. gada ir krasi pieaugusi atmežošana, tostarp 2021. gadā tā pieauga par 22 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, kas ir augstākais rādītājs kopš 2006. gada; |
| --- | --- |

I.

tā kā Žavari ielejā (arī citos Brazīlijas Amazones reģionos) notiek spēcīgi konflikti, kurus vada organizētā noziedzība un iebrucēji pirmiedzīvotāju zemēs, kuri nodarbojas ar nelikumīgu zveju, medībām, kalnrūpniecību, nelikumīgu mežizstādi un narkotiku tirdzniecību; tā kā 80 % atmežošanas visā pasaulē izraisa mežu pārveidošana par lauksaimniecības zemi, lai iegūtu tādas preces kā liellopu gaļa, soja un palmu eļļa; tā kā Brazīlijas Amazones reģionā kopš 2019. gada ir krasi pieaugusi atmežošana, tostarp 2021. gadā tā pieauga par 22 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, kas ir augstākais rādītājs kopš 2006. gada;

| J. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un respektēšanai arī turpmāk vajadzētu būt ES un Brazīlijas ilgstošo attiecību centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos aizstāvēt šīs vērtības ārējās attiecībās un Brazīlijas pausto interesi saskaņot ar tām savu attīstību un starptautisko sadarbību, |
| --- | --- |

J.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un respektēšanai arī turpmāk vajadzētu būt ES un Brazīlijas ilgstošo attiecību centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos aizstāvēt šīs vērtības ārējās attiecībās un Brazīlijas pausto interesi saskaņot ar tām savu attīstību un starptautisko sadarbību,

| 1. | stingri nosoda vides un cilvēktiesību aizstāvju, kā arī pirmiedzīvotāju nežēlīgās slepkavības Brazīlijā, un pavisam nesen notikušo žurnālista Dom Phillips un aktīvista Bruno Pereira nogalināšanu; aicina Brazīlijas iestādes veikt izsmeļošu, objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu par šīm slepkavībām un nodrošināt, ka vienmēr tiek pilnībā ievērotas tiesības uz pienācīgu procesu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda pieaugošo vardarbību, uzbrukumus un vajāšanu, kas vērsta pret cilvēktiesību un vides aizstāvjiem, pirmiedzīvotājiem, minoritātēm un žurnālistiem; pauž nožēlu par prezidenta J. Bolsonaro pastāvīgo agresīvo retoriku, verbāliem uzbrukumiem un iebiedējošiem paziņojumiem; pauž nožēlu par seksuālu un dzimumbalstītu vardarbību, kas vērsta pret sievietēm, meitenēm un vides un pirmiedzīvotāju aizstāvjiem, un atgādina, ka tā ir nopietns viņu cilvēktiesību un cieņas pārkāpums; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Brazīlijas iestādēm nekavējoties rīkoties, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus un aizsargātu vides un pirmiedzīvotāju aizstāvjus; uzsver Brazīlijas iestāžu atbildību un to, cik svarīgi ir veikt atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu pirmiedzīvotāju tiesības uz zemi, teritorijām un viņu tradicionālajiem iztikas līdzekļiem, kā arī lai aizsargātu viņus pret jebkāda veida vardarbību un diskrimināciju; aicina Brazīlijas iestādes īstenot starptautiskos ieteikumus šo aizstāvju aizsardzības nodrošināšanai un veikt pasākumus, lai izbeigtu pirmiedzīvotāju un citu tradicionālo kopienu vajāšanu, kriminalizāciju un stigmatizāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka nelikumīga zelta ieguve apdraud mežus un bioloģisko daudzveidību aizsargājamās teritorijās un pakļauj pirmiedzīvotājus piesārņotāju iedarbībai; pauž nožēlu par aizvien lielāko atmežošanas apjomu pirmiedzīvotāju zemēs, jo īpaši Amazones reģionā Brazīlijā; aicina Brazīlijas valdību stiprināt un labāk ieviest tiesību aktus pret nelikumīgu atmežošanu un kalnrūpniecību un meklēt ilgtspējīgas alternatīvas ieguves politikai, kas vērsta uz pirmiedzīvotāju teritorijām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējā Brazīlijas valdība ir likvidējusi tādas valdības aģentūras kā Funai, kas pārrauga pirmiedzīvotāju lietas, un Ibama, kas ir Brazīlijas galvenā vides aizsardzības izpildiestāde; mudina Brazīlijas valdību atjaunot un stiprināt šo struktūru spējas, lai nodrošinātu vides tiesību un pirmiedzīvotāju tautu tiesību efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par iespējamo ietekmi, kāda varētu būt Likumprojektam PL 191/2020, ko dēvē par “postījumu likumprojektu”, un Likumprojektam PL 490/2007 par pirmiedzīvotāju zemju demarkāciju; pauž dziļas bažas par likumprojektiem, kas pašlaik tiek apspriesti Brazīlijas Kongresā un kuru rezultātā varētu palielināties atmežošana un varētu tikt iznīcināti pirmiedzīvotāju iztikas līdzekļi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa atzīt un aizsargāt zemi, ko tradicionāli aizņem pirmiedzīvotāji, tostarp atsākot pirmiedzīvotāju teritoriju demarkāciju un aizsargājot šīs teritorijas no nelikumīgas zemes sagrābšanas; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstību SDO Konvencijai par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām (Nr. 169); |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka uzņēmumu pienācīga pārbaude un ilgtspējīga un pārredzama uzņēmumu pārskatatbildība ir svarīga kā būtisks un neaizstājams līdzeklis, ar kuru novērst nopietnus cilvēktiesību un vides pārkāpumus un aizsargāt no tiem; mudina Eiropas uzņēmumus nodrošināt cilvēktiesību ievērošanas pienācīgu pārbaudi savās piegādes ķēdēs Brazīlijā; atkārtoti norāda, ka ierosinātajā ES regulā par neatmežojošiem produktiem ir jāiekļauj pirmiedzīvotāju tiesību un cilvēktiesību aizsardzība un jānodrošina, ka tiesību pārkāpumi nav saistīti ar Eiropas tirgū laisto produktu ražošanu; aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkurā sadarbības sistēmā ir iekļauti stingri, saistoši un izpildāmi noteikumi par cilvēktiesību, tostarp pirmiedzīvotāju kopienu tiesību, aizsardzību, un veicināt starptautisko standartu un saistību ievērošanu, tostarp attiecībā uz atmežošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Brazīlijas valdību pildīt savas saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; stingri mudina Brazīlijas valsti apkarot noziegumus pret vidi un īstenot jaunu ilgtspējīgu pieeju Amazones reģionam, lai izpildītu nosacījumus, kas izklāstīti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pievienošanās ceļvedī, un pilnībā pielāgotos ESAO standartiem, ar mērķi pretendēt uz dalību šajā organizācijā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis turpināt atbalstīt pilsonisko sabiedrību un vides un humānās palīdzības organizācijas, par prioritāti nosakot cilvēktiesību, demokrātijas, tiesiskuma, vienlīdzības un mediju brīvības veicināšanu Brazīlijā, un sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, lai veicinātu šos mērķus; aicina ES delegāciju Brazīlijā cieši uzraudzīt demokrātijas stāvokli valstī un sniegt loģistikas un tehnoloģisko atbalstu cilvēktiesību, vides un pirmiedzīvotāju aizstāvjiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka tās sadarbības palīdzība palielina atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvjiem, pirmiedzīvotājiem un tradicionālajām kopienām; aicina ES delegāciju un dalībvalstis ar diplomātiskajām pārstāvniecībām Brazīlijā pilnībā īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem un sniegt pienācīgu atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas pro tempore prezidentūrai, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Brazīlijas prezidentam, valdībai un Kongresam. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OV C 15, 12.1.2022., 111. lpp.

(2)  OV C 118, 8.4.2020., 15. lpp.

(3)  OV C 404, 6.10.2021., 175. lpp.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/209 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/209

---

P9_TA(2022)0293

Stāvoklis Tadžikistānas Kalnu Badahšānas autonomajā provincē

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par stāvokli Tadžikistānas Kalnu Badahšānas autonomajā provincē (2022/2753(RSP))

(2023/C 47/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tadžikistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Tadžikistānu,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā ES un Tadžikistānas 12. ikgadējo cilvēktiesību dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Tadžikistānas 12. ikgadējo cilvēktiesību dialogu,

| — | ņemot vērā EDSO Pastāvīgās padomes Vīnē 2022. gada 26. maijā notikušajā sanāksmē pieņemto ES paziņojumu Nr. 1375 par jaunākajiem notikumiem Tadžikistānas Kalnu Badahšānas autonomajā provincē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Pastāvīgās padomes Vīnē 2022. gada 26. maijā notikušajā sanāksmē pieņemto ES paziņojumu Nr. 1375 par jaunākajiem notikumiem Tadžikistānas Kalnu Badahšānas autonomajā provincē,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas Tadžikistānā un Francijas, Vācijas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu vēstniecību 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par norisēm KBAP, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas Tadžikistānā un Francijas, Vācijas, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu vēstniecību 2022. gada 18. maija kopīgo paziņojumu par norisēm KBAP,

| — | ņemot vērā ANO īpašo referentu 2022. gada 11. marta kopīgo vēstuli Tadžikistānas valdībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašo referentu 2022. gada 11. marta kopīgo vēstuli Tadžikistānas valdībai,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta minoritāšu jautājumos 2022. gada 20. maija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta minoritāšu jautājumos 2022. gada 20. maija paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Tadžikistāna iepriekšējos ziņojumus un paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Tadžikistāna iepriekšējos ziņojumus un paziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 23. martā pieņemtā Tadžikistānas vispārējā regulārā pārskata rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 23. martā pieņemtā Tadžikistānas vispārējā regulārā pārskata rezultātus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēc mēnešiem ilgas vietējo iedzīvotāju vajāšanas saistībā ar 2021. gada novembrī notikušajiem protestiem Kalnu Badahšānas autonomajā provincē (KBAP) 2022. gada maijā sākās jauni protesti; tā kā Tadžikistānas pilsoņi KBAP miermīlīgi izmantoja savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, lai protestētu pret vardarbību, kas tika izvērsta pret viņu kopienu, tiesībaizsardzības iestādēm uzsākot vardarbīgu apspiešanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc mēnešiem ilgas vietējo iedzīvotāju vajāšanas saistībā ar 2021. gada novembrī notikušajiem protestiem Kalnu Badahšānas autonomajā provincē (KBAP) 2022. gada maijā sākās jauni protesti; tā kā Tadžikistānas pilsoņi KBAP miermīlīgi izmantoja savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, lai protestētu pret vardarbību, kas tika izvērsta pret viņu kopienu, tiesībaizsardzības iestādēm uzsākot vardarbīgu apspiešanu;

| B. | tā kā 2021. gada 25. novembrī tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku grupa spīdzināja un nogalināja jaunu pamiru minoritātes pārstāvi Gulbiddin Ziyobekov, kuru viņi apsūdzēja uzbrukumā prokurora vietniekam; tā kā pēc viņa nāves notika miermīlīgi civiliedzīvotāju protesti, kuros tika prasīts izmeklēt apstākļus saistībā ar viņā nogalināšanu, lielākās daļas Horugā izvietoto militāro spēku izvešanu, militāro kontrolpunktu demontāžu Horugā un jaunieceltā gubernatora Alisher Mirzonabotov atcelšanu no amata; tā kā tā rezultātā policija apšaudīja pūli, nogalinot vairākus protestētājus un ievainojot daudzus citus; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 25. novembrī tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku grupa spīdzināja un nogalināja jaunu pamiru minoritātes pārstāvi Gulbiddin Ziyobekov, kuru viņi apsūdzēja uzbrukumā prokurora vietniekam; tā kā pēc viņa nāves notika miermīlīgi civiliedzīvotāju protesti, kuros tika prasīts izmeklēt apstākļus saistībā ar viņā nogalināšanu, lielākās daļas Horugā izvietoto militāro spēku izvešanu, militāro kontrolpunktu demontāžu Horugā un jaunieceltā gubernatora Alisher Mirzonabotov atcelšanu no amata; tā kā tā rezultātā policija apšaudīja pūli, nogalinot vairākus protestētājus un ievainojot daudzus citus;

| C. | tā kā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada maijam valdība un protestu vadītāji mēģināja risināt sarunas par krīzes noregulējumu; tā kā 2022. gada 16. maijā protesti atsākās, reaģējot uz to, ka nav veikta izmeklēšana par Gulbiddin Ziyobekov nogalināšanu 2021. gada novembrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada maijam valdība un protestu vadītāji mēģināja risināt sarunas par krīzes noregulējumu; tā kā 2022. gada 16. maijā protesti atsākās, reaģējot uz to, ka nav veikta izmeklēšana par Gulbiddin Ziyobekov nogalināšanu 2021. gada novembrī;

| D. | tā kā Tadžikistānas varas iestādes apgalvo, ka protestus organizēja noziedzīgi grupējumi, kas ir saistīti ar teroristu organizācijām; tā kā policija vardarbīgi izklīdināja protestētājus, izmantojot no galvaspilsētas Dušanbes atsūtīto militāro atbalstu; tā kā 2022. gada 18. maijā Tadžikistānas iestādes paziņoja par īpašu “terorisma apkarošanas operāciju” un saskaņā ar pieejamo informāciju izmantoja pret protestētājiem asaru gāzes granātas un kaujas munīciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Tadžikistānas varas iestādes apgalvo, ka protestus organizēja noziedzīgi grupējumi, kas ir saistīti ar teroristu organizācijām; tā kā policija vardarbīgi izklīdināja protestētājus, izmantojot no galvaspilsētas Dušanbes atsūtīto militāro atbalstu; tā kā 2022. gada 18. maijā Tadžikistānas iestādes paziņoja par īpašu “terorisma apkarošanas operāciju” un saskaņā ar pieejamo informāciju izmantoja pret protestētājiem asaru gāzes granātas un kaujas munīciju;

| E. | tā kā cilvēktiesību organizācijas ir apsūdzējušas Tadžikistānas varas iestādes cilvēka pamattiesību pārkāpšanā, jo ir ziņots par tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju īstenotas aizturēto personu spīdzināšanas, nolaupīšanas un aplaupīšanas gadījumiem; tā kā vardarbīgu sadursmju laikā tika nogalināti vairāki cilvēki un tika ziņots par iespējamu nogalināšanu bez tiesas sprieduma; tā kā Tadžikistānas policija saistībā ar protestiem aizturēja ievērojamu skaitu Kalnu Badahšānas vietējo iedzīvotāju; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesību organizācijas ir apsūdzējušas Tadžikistānas varas iestādes cilvēka pamattiesību pārkāpšanā, jo ir ziņots par tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju īstenotas aizturēto personu spīdzināšanas, nolaupīšanas un aplaupīšanas gadījumiem; tā kā vardarbīgu sadursmju laikā tika nogalināti vairāki cilvēki un tika ziņots par iespējamu nogalināšanu bez tiesas sprieduma; tā kā Tadžikistānas policija saistībā ar protestiem aizturēja ievērojamu skaitu Kalnu Badahšānas vietējo iedzīvotāju;

| F. | tā kā neatkarīgie mediji un pilsoniskā sabiedrība arvien vairāk tiek pakļauti iebiedēšanai, patvaļīgai aizturēšanai un uzbrukumiem; tā kā Ulfatkhonim Mamadshoeva, kas ir ievērojama pamiru minoritātes pārstāve, neatkarīgā žurnāliste un pilsonisko tiesību aktīviste, tika patvaļīgi arestēta un apsūdzēta noziedzīga nodarījuma izdarīšanā, proti, publiskā aicinājumā uz vardarbību, lai piespiestu valdību mainīt konstitucionālo kārtību; tā kā viņai draud līdz 15 gadiem ilgs cietumsods; tā kā policija viņas lietu ir klasificējusi kā slepenu un šāda klasifikācija padara uzraudzību neiespējamu; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatkarīgie mediji un pilsoniskā sabiedrība arvien vairāk tiek pakļauti iebiedēšanai, patvaļīgai aizturēšanai un uzbrukumiem; tā kā Ulfatkhonim Mamadshoeva, kas ir ievērojama pamiru minoritātes pārstāve, neatkarīgā žurnāliste un pilsonisko tiesību aktīviste, tika patvaļīgi arestēta un apsūdzēta noziedzīga nodarījuma izdarīšanā, proti, publiskā aicinājumā uz vardarbību, lai piespiestu valdību mainīt konstitucionālo kārtību; tā kā viņai draud līdz 15 gadiem ilgs cietumsods; tā kā policija viņas lietu ir klasificējusi kā slepenu un šāda klasifikācija padara uzraudzību neiespējamu;

| G. | tā kā kopš 2015. gada valstī pastāvīgi tiek apspiesta mediju un vārda brīvība un nesenā vardarbība KBAP ir vēl vairāk palielinājusi spiedienu uz medijiem, lai tie neziņotu par notikumiem, pretējā gadījumā draudot ar slēgšanu, vai ziņot tikai atbilstīgi valsts atbalstītai notikumu versijai, tostarp nomelnošanas kampaņām pret vietējiem iedzīvotājiem; tā kā Dušanbes tiesa nesen izdeva rīkojumu uz diviem mēnešiem līdz tiesas prāvai aizturēt divus neatkarīgus blogerus — Daleri Imomali un Abdullo Ghurbati — saistībā ar apsūdzībām par sadarbību ar aizliegtām organizācijām un politiskajām partijām un, iespējams, policijas darbinieka piekaušanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2015. gada valstī pastāvīgi tiek apspiesta mediju un vārda brīvība un nesenā vardarbība KBAP ir vēl vairāk palielinājusi spiedienu uz medijiem, lai tie neziņotu par notikumiem, pretējā gadījumā draudot ar slēgšanu, vai ziņot tikai atbilstīgi valsts atbalstītai notikumu versijai, tostarp nomelnošanas kampaņām pret vietējiem iedzīvotājiem; tā kā Dušanbes tiesa nesen izdeva rīkojumu uz diviem mēnešiem līdz tiesas prāvai aizturēt divus neatkarīgus blogerus — Daleri Imomali un Abdullo Ghurbati — saistībā ar apsūdzībām par sadarbību ar aizliegtām organizācijām un politiskajām partijām un, iespējams, policijas darbinieka piekaušanu;

| H. | tā kā vismaz 13 pilsoniskās sabiedrības organizācijas “Komisija 44” biedri, tostarp Pamiru juristu asociācijas direktors Manuchehr Kholiknazarov, un Faromuz Irgashov un Khursand Mamadshoev, tika aizturēti KBAP 2022. gada 28. un 29. maijā, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā vismaz 13 pilsoniskās sabiedrības organizācijas “Komisija 44” biedri, tostarp Pamiru juristu asociācijas direktors Manuchehr Kholiknazarov, un Faromuz Irgashov un Khursand Mamadshoev, tika aizturēti KBAP 2022. gada 28. un 29. maijā, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām;

| I. | tā kā centrālā valdība maijā slēdza KBAP interneta un mobilos savienojumus; tā kā iepriekšējā savienojumu slēgšana notika novembrī un savienojumi tikai daļēji tika atjaunoti marta beigās, četrus mēnešus atstājot KBAP iedzīvotājus bez interneta; tā kā tas ir ārkārtīgi apgrūtinājis starptautisko pilsoniskās sabiedrības organizāciju saziņu ar reģionu un liedzis reģiona iedzīvotājiem tiesības piekļūt informācijai; |
| --- | --- |

I.

tā kā centrālā valdība maijā slēdza KBAP interneta un mobilos savienojumus; tā kā iepriekšējā savienojumu slēgšana notika novembrī un savienojumi tikai daļēji tika atjaunoti marta beigās, četrus mēnešus atstājot KBAP iedzīvotājus bez interneta; tā kā tas ir ārkārtīgi apgrūtinājis starptautisko pilsoniskās sabiedrības organizāciju saziņu ar reģionu un liedzis reģiona iedzīvotājiem tiesības piekļūt informācijai;

| J. | tā kā lielākā daļa KBAP iedzīvotāju ir lingvistiskas un reliģiskas minoritātes pārstāvji; tā kā KBAP tradicionāli ir izcēlies ar salīdzinoši spēcīgu un labi attīstītu pilsonisko sabiedrību un nevalstisko sektoru; tā kā kopš 2012. gada Tadžikistānas iestāžu īstenotā KBAP iedzīvotāju aizskaršana un vajāšana ir periodiski saasinājusies, izvēršoties iedzīvotāju un militārpersonu vardarbīgās sadursmēs; tā kā pašreizējā prezidenta Emomali Rahmon vadībā Tadžikistānas varas iestādes ir pakāpeniski pārņēmušas savās rokās pilnīgu autonomās provinces kontroli, izslēdzot vietējos vadītājus no valdības un apspiežot pilsonisko sabiedrību un jo īpaši žurnālistus; |
| --- | --- |

J.

tā kā lielākā daļa KBAP iedzīvotāju ir lingvistiskas un reliģiskas minoritātes pārstāvji; tā kā KBAP tradicionāli ir izcēlies ar salīdzinoši spēcīgu un labi attīstītu pilsonisko sabiedrību un nevalstisko sektoru; tā kā kopš 2012. gada Tadžikistānas iestāžu īstenotā KBAP iedzīvotāju aizskaršana un vajāšana ir periodiski saasinājusies, izvēršoties iedzīvotāju un militārpersonu vardarbīgās sadursmēs; tā kā pašreizējā prezidenta Emomali Rahmon vadībā Tadžikistānas varas iestādes ir pakāpeniski pārņēmušas savās rokās pilnīgu autonomās provinces kontroli, izslēdzot vietējos vadītājus no valdības un apspiežot pilsonisko sabiedrību un jo īpaši žurnālistus;

| K. | tā kā KBAP ir nabadzīgākais Tadžikistānas reģions, kurā ir visaugstākais bezdarba līmenis un nevienlīdzīgs ienākumu sadalījums (galvenais ienākumu avots ir dārgakmeņu — provinces galvenā dabas resursa — raktuves); tā kā KBAP ir ekonomiski smagi skāris Krievijas nelikumīgais, nepamatotais un neprovocētais agresijas karš pret Ukrainu un tam sekojošās ekonomiskās sankcijas, |
| --- | --- |

K.

tā kā KBAP ir nabadzīgākais Tadžikistānas reģions, kurā ir visaugstākais bezdarba līmenis un nevienlīdzīgs ienākumu sadalījums (galvenais ienākumu avots ir dārgakmeņu — provinces galvenā dabas resursa — raktuves); tā kā KBAP ir ekonomiski smagi skāris Krievijas nelikumīgais, nepamatotais un neprovocētais agresijas karš pret Ukrainu un tam sekojošās ekonomiskās sankcijas,

| 1. | pauž dziļu nožēlu par zaudētajām dzīvībām KBAP un stingri nosoda Tadžikistānas iestāžu vardarbību, 2021. gada novembrī un 2022. gada maijā apspiežot protestētājus, žurnālistus, blogerus, juristus un aktīvistus par to, ka viņi pauda savu viedokli un miermīlīgi protestēja; pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību situācijas pakāpenisko pasliktināšanos KBAP; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Tadžikistānas valdību ievērot un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp cilvēku tiesības uz dzīvību, miermīlīgu pulcēšanos, biedrošanās brīvību, vārda brīvību un mediju brīvību KBAP un pārējās valsts daļās saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; aicina Tadžikistānas varas iestādes atturēties no pārmērīgas spēka izmantošanas pret protestētājiem un no mērķtiecīgas KBAP iedzīvotāju vajāšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda visus mēģinājumus iebiedēt mediju darbiniekus, cilvēktiesību aizstāvjus, neatkarīgos juristus un pilsonisko sabiedrību vai iejaukties viņu likumīgajā darbā un aicina Tadžikistānas iestādes izbeigt jebkādu pret viņiem vērstu vajāšanu, lai viņi varētu savu darbu veikt bez jebkādiem šķēršļiem vai bailēm no represijām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Tadžikistānas iestādes nekavējoties atbrīvot patvaļīgi aizturētās personas un atsaukt visas pret tām izvirzītās apsūdzības, kā arī izbeigt cilvēktiesību aizstāvju un ietekmīgu protestētāju atbalstītāju, tostarp Ulfatkhonim Mamadshoeva, Daleri Imomali, Abdullo Ghurbati, Manuchehr Kholiknazarov, Faromuz Irgashov, Khursand Mamadshoev, Chorshanbe Chorshanbiev un Amriddin Alovatshoev, politisko vajāšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Tadžikistānas iestādes nekavējoties sākt efektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu, ko protestētāji miermīlīgi pieprasījuši, par vardarbīgajām sadursmēm KBAP 2022. gada maija un 2021. gada novembra protestu laikā un pēc tam, jo īpaši par spēka pielietošanu no tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvju puses, civiliedzīvotāju bojāeju un ziņojumiem par iespējamām drošības spēku veiktām spīdzināšanām, tostarp par miermīlīgo protestētāju un vairāku KBAP ciematu pastāvīgo iedzīvotāju iespējamu prettiesisku nogalināšanu, kā arī par Gulbiddin Ziyobekov nogalināšanu 2021. gada 25. novembrī; uzstāj, ka visi vainīgie ir jāsauc pie atbildības un ka cietušajiem ir jāsaņem kompensācija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, cik svarīgas ir tiesības uz taisnīgu tiesu, un aicina Tadžikistānas iestādes izbeigt izmeklēšanas un kriminālvajāšanas klasificēšanu par “slepenām”; mudina Tadžikistānas iestādes rīkot juristiem un aktīvistiem godīgas, atklātas un pārredzamas tiesas prāvas, nodrošināt jēgpilnu aizstāvību un procesuālās garantijas atbilstīgi Tadžikistānas starptautiskajām saistībām un atļaut starptautiskajām organizācijām vēlreiz izmeklēt visus gadījumus, kad ir ziņots par pārkāpumiem pret cilvēktiesībām un cilvēka cieņu; uzstāj, ka visas personas, kas aizturētas saistībā ar protestiem un situāciju KBAP, ir jāaizsargā no spīdzināšanas un sliktas izturēšanās un ir jānodrošina tām iespēja brīvi un netraucēti vērsties pie pašu izvēlēta advokāta un neatkarīgiem ārstiem un tiesības brīvi sazināties ar saviem ģimenes locekļiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; atgādina, ka vainas atzīšana, kas iegūta, izmantojot spīdzināšanu, jebkurā tiesvedībā pārkāpj tiesības uz pienācīgu procesu un taisnīgu tiesu un ir aizliegta bez izņēmumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina Tadžikistānas iestādes KBAP teritorijā pilnībā atjaunot sakarus un nodrošināt pilnīgu piekļuvi internetam, lai iedzīvotāji varētu piekļūt informācijai, un turpmāk sakarus nepārtraukt; aicina Tadžikistānas iestādes beigt valsts televīzijā izplatīt dezinformāciju par protestiem un notikumiem KBAP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Tadžikistānas iestādes atļaut starptautiskajām humānās palīdzības un cilvēktiesību organizācijām nekavējoties, neierobežoti un bez nosacījumiem piekļūt KBAP, tostarp Rušonas rajonam, lai uzraudzītu situāciju, dokumentētu cilvēktiesību pārkāpumus un sniegtu palīdzību cietušajiem; aicina Tadžikistānas iestādes nosūtīt uzaicinājumus visiem ANO īpašajiem referentiem un īstenot starptautisko un reģionālo struktūru ieteikumus, tostarp ANO īpašo referentu grupas 2022. gada martā sniegtos ieteikumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Tadžikistānas iestādes atjaunot iedzīvotāju piekļuvi KBAP, nodrošināt, ka transporta ceļi uz visām reģiona daļām ir atvērti, un darīt visu iespējamo, lai apturētu humanitārās krīzes izvēršanos, nodrošinot iedzīvotājiem preces un medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Tadžikistānu godprātīgi kliedēt KBAP iedzīvotāju bažas un iesaistīties konstruktīvā dialogā ar KBAP iedzīvotājiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, piemēram, “Komisiju Nr. 44”, lai reģionā panāktu ilgtspējīgu risinājumu un nodrošinātu mierīgu nākotni, kā arī īstenot starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem atbilstošus konfliktu novēršanas pasākumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | piekrīt ANO īpašā referenta minoritāšu jautājumos Fernand de Varennes aicinājumiem izbeigt represijas pret KBAP dzīvojošo pamiriešu minoritāti un aizsargāt to; atgādina, ka ir svarīgi īstenot starptautiskos standartus par nediskrimināciju un pirmiedzīvotāju un minoritāšu aizsardzību Tadžikistānā, tostarp izglītības, veselības, kultūras un uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka likumīgo cīņu pret terorismu un ekstrēmismu nedrīkst izmantot par attaisnojumu, lai apspiestu opozīcijas darbību, ierobežotu vārda brīvību vai apdraudētu tiesu iestāžu neatkarību; atgādina, ka ir jāgarantē visu Tadžikistānas iedzīvotāju pamattiesības un jānodrošina tiesiskums; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju brīva un neatkarīga darbība ir demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; tāpēc aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis palielināt atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, neatkarīgām nevalstiskajām organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgiem medijiem, kas darbojas Tadžikistānā; šis atbalsts ietver finansējuma un ārkārtas vīzu piešķiršanu personām, kam nepieciešama aizsardzība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES delegāciju un valstu diplomātiskās pārstāvniecības Tadžikistānā cieši uzraudzīt vietējo situāciju un tiesas procesus, publiskot informāciju par cilvēktiesību aizstāvju lietām, atbalstīt cilvēktiesību pārkāpumos cietušos un nodrošināt neatkarīgu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un dalībvalstis arī turpmāk starptautiskajās organizācijās, piemēram, ANO, vērst uzmanību uz cilvēktiesību problēmām Tadžikistānā un KBAP; aicina Tadžikistānas iestādes nodrošināt no vispārējā regulārā pārskata izrietošo ieteikumu pareizu īstenošanu un paveiktā darba kontroli; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ANO un ES cieši uzraudzīt to, kā Tadžikistānā tiek ievērots tiesiskums, jo īpaši pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvība, arī ar drošību saistītās krīzes situācijās; aicina ES delegāciju Dušanbē arī turpmāk aktīvi iesaistīties šīs krīzes risināšanā; aicina PV/AP un EĀDD norādīt uz šīm bažām Tadžikistānas iestādēm, jo īpaši nākamajā ES un Tadžikistānas cilvēktiesību dialogā, un veikt visus vajadzīgos diplomātiskos pasākumus, lai efektīvi veicinātu cilvēktiesību ievērošanu no Tadžikistānas iestāžu puses; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa Padomei, EĀDD un Komisijai visos dialogos starp ES, tās dalībvalstīm un Tadžikistānu integrēt cilvēktiesības un apspriedes ar pilsonisko sabiedrību un ievērot ES apņemšanos attiecībā uz dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim Vidusāzijā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei un Tadžikistānas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/213 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/213

---

P9_TA(2022)0298

2021. gada ziņojums par Eiropas Investīciju bankas finansiālajām darbībām

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2021. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālajām darbībām (2021/2203(INI))

(2023/C 47/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 174., 175., 177., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu un tā 5. protokolu par Eiropas Investīciju bankas (EIB) statūtiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 174., 175., 177., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu un tā 5. protokolu par Eiropas Investīciju bankas (EIB) statūtiem,

| — | ņemot vērā to, ka EIB 2016. gada 7. oktobrī apstiprināja ES veikto Parīzes nolīguma ratifikāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka EIB 2016. gada 7. oktobrī apstiprināja ES veikto Parīzes nolīguma ratifikāciju,

| — | ņemot vērā EIB grupas sūdzību izskatīšanas mehānisma procedūras, kas publicētas 2018. gada 13. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas sūdzību izskatīšanas mehānisma procedūras, kas publicētas 2018. gada 13. novembrī,

| — | ņemot vērā EIB enerģētikas aizdevumu politiku, kas publicēta 2019. gada 14. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB enerģētikas aizdevumu politiku, kas publicēta 2019. gada 14. novembrī,

| — | ņemot vērā EIB Direktoru padomes 2020. gada 11. novembrī pieņemto Klimata bankas ceļvedi 2021.–2025. gadam un EIB 2020. gada 15. novembrī pieņemto jauno klimata stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB Direktoru padomes 2020. gada 11. novembrī pieņemto Klimata bankas ceļvedi 2021.–2025. gadam un EIB 2020. gada 15. novembrī pieņemto jauno klimata stratēģiju,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2021. gada darbības plānu, kas publicēts 2021. gada 20. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2021. gada darbības plānu, kas publicēts 2021. gada 20. janvārī,

| — | ņemot vērā EIB 2020./2021. gada investīciju ziņojumu: “Viedas un zaļas Eiropas veidošana Covid-19 laikmetā”, kas publicēts 2021. gada 21. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2020./2021. gada investīciju ziņojumu: “Viedas un zaļas Eiropas veidošana Covid-19 laikmetā”, kas publicēts 2021. gada 21. janvārī,

| — | ņemot vērā EIB 2020. gada finanšu pārskatu, kas publicēts 2021. gada 3. maijā, un ziņojumu par EIB finansēšanas un aizņemšanās darbībām 2020. gadā, kas publicēts 2021. gada 5. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2020. gada finanšu pārskatu, kas publicēts 2021. gada 3. maijā, un ziņojumu par EIB finansēšanas un aizņemšanās darbībām 2020. gadā, kas publicēts 2021. gada 5. maijā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 3. jūnijā publicēto EIB operāciju novērtējuma darbības pārskatu par 2020. gadu un darba programmu 2021.–2023. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 3. jūnijā publicēto EIB operāciju novērtējuma darbības pārskatu par 2020. gadu un darba programmu 2021.–2023. gadam,

| — | ņemot vērā EIB 2021. gada 14. jūnija publikāciju “Partnerība ar Āfriku: kā Eiropas Investīciju banka īsteno ES politiku Āfrikā un mūsu turpmākos attīstības un partnerības plānus visā kontinentā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2021. gada 14. jūnija publikāciju “Partnerība ar Āfriku: kā Eiropas Investīciju banka īsteno ES politiku Āfrikā un mūsu turpmākos attīstības un partnerības plānus visā kontinentā”,

| — | ņemot vērā EIB grupas iekšējās revīzijas nolikumu, kas publicēts 2021. gada 29. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas iekšējās revīzijas nolikumu, kas publicēts 2021. gada 29. jūlijā,

| — | ņemot vērā EIB grupas krāpšanas apkarošanas politiku, kas publicēta 2021. gada 5. augustā, un ziņojumu par EIB krāpšanas apkarošanas darbības pārskatu par 2020. gadu, kas publicēts 2021. gada 29. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas krāpšanas apkarošanas politiku, kas publicēta 2021. gada 5. augustā, un ziņojumu par EIB krāpšanas apkarošanas darbības pārskatu par 2020. gadu, kas publicēts 2021. gada 29. jūlijā,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ziņojumu par riska pārvaldības atklāšanu, kas publicēts 2021. gada 9. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ziņojumu par riska pārvaldības atklāšanu, kas publicēts 2021. gada 9. augustā,

| — | ņemot vērā EIB grupas vērtēšanas politiku, kas publicēta 2021. gada 19. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas vērtēšanas politiku, kas publicēta 2021. gada 19. augustā,

| — | ņemot vērā EIB 2020. gada progresa ziņojumu par daudzveidību un iekļaušanu, kas publicēts 2021. gada 12. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2020. gada progresa ziņojumu par daudzveidību un iekļaušanu, kas publicēts 2021. gada 12. oktobrī,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2021.–2027. gada kohēzijas politiku, kas publicēta 2021. gada 13. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2021.–2027. gada kohēzijas politiku, kas publicēta 2021. gada 13. oktobrī,

| — | ņemot vērā EIB klimatadaptācijas plānu, kas publicēts 2021. gada 26. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB klimatadaptācijas plānu, kas publicēts 2021. gada 26. oktobrī,

| — | ņemot vērā trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku, kas stājās spēkā 2021. gada novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku, kas stājās spēkā 2021. gada novembrī,

| — | ņemot vērā EIB grupas pārredzamības politiku, kas publicēta 2021. gada 18. novembrī, un trauksmes celšanas politiku, kas publicēta 2021. gada 24. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas pārredzamības politiku, kas publicēta 2021. gada 18. novembrī, un trauksmes celšanas politiku, kas publicēta 2021. gada 24. novembrī,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2021. gada investīciju apsekojumu: pārskats par Eiropas Savienību, kas publicēts 2021. gada 2. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2021. gada investīciju apsekojumu: pārskats par Eiropas Savienību, kas publicēts 2021. gada 2. decembrī,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ziņojumu par korporatīvo pārvaldību, kas publicēts 2021. gada 9. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ziņojumu par korporatīvo pārvaldību, kas publicēts 2021. gada 9. decembrī,

| — | ņemot vērā EIB 2020. gada ietekmes ziņojumu “Klimatrīcība, vides ilgtspēja un inovācija dekarbonizācijai”, kas publicēts 2021. gada 20. decembrī, saistībā ar tās ziņojumu “Ceļā uz labāku planētu: pielāgošanās klimata pārmaiņām un pieskaņošanās Parīzes nolīgumam”, kas publicēts 2021. gada 28. oktobrī, un EIB klimatadaptācijas plānu “Atbalstīt ES pielāgošanās stratēģiju noturības pret klimata pārmaiņām veidošanai”, kas publicēts 2021. gada 26. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2020. gada ietekmes ziņojumu “Klimatrīcība, vides ilgtspēja un inovācija dekarbonizācijai”, kas publicēts 2021. gada 20. decembrī, saistībā ar tās ziņojumu “Ceļā uz labāku planētu: pielāgošanās klimata pārmaiņām un pieskaņošanās Parīzes nolīgumam”, kas publicēts 2021. gada 28. oktobrī, un EIB klimatadaptācijas plānu “Atbalstīt ES pielāgošanās stratēģiju noturības pret klimata pārmaiņām veidošanai”, kas publicēts 2021. gada 26. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2021. gada 26. oktobrī publicēto EIB grupas PATH satvaru “Atbalsts darījumu partneriem virzībā uz atbilstības panākšanu Parīzes nolīgumam” (Darījumu partneru atbilstības panākšana Parīzes nolīgumam), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 26. oktobrī publicēto EIB grupas PATH satvaru “Atbalsts darījumu partneriem virzībā uz atbilstības panākšanu Parīzes nolīgumam” (Darījumu partneru atbilstības panākšana Parīzes nolīgumam),

| — | ņemot vērā galvenos secinājumus EIB 2021./2022. gada investīciju ziņojumā “Atveseļošana kā pārmaiņu virzītājspēks”, kas publicēts 2022. gada 12. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galvenos secinājumus EIB 2021./2022. gada investīciju ziņojumā “Atveseļošana kā pārmaiņu virzītājspēks”, kas publicēts 2022. gada 12. janvārī,

| — | ņemot vērā EIB 2020. gada darbības pārskatu “Krīzes risinājumi”, kas publicēts 2021. gada 20. janvārī, un tās 2021. gada darbības pārskatu “Reaģēšana uz inovāciju”, kas publicēts 2022. gada 27. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2020. gada darbības pārskatu “Krīzes risinājumi”, kas publicēts 2021. gada 20. janvārī, un tās 2021. gada darbības pārskatu “Reaģēšana uz inovāciju”, kas publicēts 2022. gada 27. janvārī,

| — | ņemot vērā Vispārējās tiesas 2022. gada 30. marta spriedumu lietā T-299/20, KF/EIB, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās tiesas 2022. gada 30. marta spriedumu lietā T-299/20, KF/EIB,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada augusta komentārus par EIB grupas vides un sociālās ilgtspējas satvara (ESSF) projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2021. gada augusta komentārus par EIB grupas vides un sociālās ilgtspējas satvara (ESSF) projektu,

| — | ņemot vērā lietas 1065/2020/PB, 1251/2020/PB un 1252/2020/PB par EIB, par kurām Eiropas Ombuds pieņēma lēmumu 2022. gada 21. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lietas 1065/2020/PB, 1251/2020/PB un 1252/2020/PB par EIB, par kurām Eiropas Ombuds pieņēma lēmumu 2022. gada 21. aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda ieteikumu lietā 2168/2019/KR par to, kā Eiropas Banku iestāde rīkojās saistībā ar tās bijušā izpilddirektora kļūšanu par finanšu nozares lobija uzņēmuma izpilddirektoru, un tā lēmumu lietā OI/3/2021/KR par to, kā Eiropas Aizsardzības aģentūra rīkojās saistībā ar tās bijušā izpilddirektora pieteikšanos darbā uz vadošu amatu uzņēmumā Airbus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda ieteikumu lietā 2168/2019/KR par to, kā Eiropas Banku iestāde rīkojās saistībā ar tās bijušā izpilddirektora kļūšanu par finanšu nozares lobija uzņēmuma izpilddirektoru, un tā lēmumu lietā OI/3/2021/KR par to, kā Eiropas Aizsardzības aģentūra rīkojās saistībā ar tās bijušā izpilddirektora pieteikšanos darbā uz vadošu amatu uzņēmumā Airbus,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. maija Īpašo ziņojumu Nr. 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. maija Īpašo ziņojumu Nr. 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”,

| — | ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas 2019. gada aprīlī pieņemto vides un sociālo politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas 2019. gada aprīlī pieņemto vides un sociālo politiku,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2022.—2024. gada darbības plānu, kas publicēts 2022. gada 27. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2022.—2024. gada darbības plānu, kas publicēts 2022. gada 27. janvārī,

| — | ņemot vērā EIB grupas vidiskās un sociālās ilgtspējas satvaru, kas publicēts 2022. gada 2. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas vidiskās un sociālās ilgtspējas satvaru, kas publicēts 2022. gada 2. februārī,

| — | ņemot vērā EIB 2022. gada 4. martā pieņemto steidzamo reakciju solidaritātei ar Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2022. gada 4. martā pieņemto steidzamo reakciju solidaritātei ar Ukrainu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (COM(2020)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (COM(2020)0667),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumus “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumus “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380) un “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem. ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns”” (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem. ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns”” (COM(2021)0400),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (COM(2022)0108),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/523, ar ko izveido programmu InvestEU (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/523, ar ko izveido programmu InvestEU (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1056, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 14. jūlija Regulu (ES) 2021/1229 par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1056, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 14. jūlija Regulu (ES) 2021/1229 par publiskā sektora aizdevumu mehānismu Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma ietvaros (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē” (5),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā 2019. gada NVO koalīcijas “Counter balance” ziņojumu “Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework” (Vai EIB ir uzdevuma augstumos krāpšanas un korupcijas problēmas risināšanā? Sarežģīti uzdevumi ES bankas pārvaldības satvaram), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada NVO koalīcijas “Counter balance” ziņojumu “Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework” (Vai EIB ir uzdevuma augstumos krāpšanas un korupcijas problēmas risināšanā? Sarežģīti uzdevumi ES bankas pārvaldības satvaram),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (6),

| — | ņemot vērā Ombuda 2016. gada 22. jūlija vēstuli EIB priekšsēdētājam interešu konflikta jautājumā un EIB priekšsēdētāja 2017. gada 31. janvāra atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ombuda 2016. gada 22. jūlija vēstuli EIB priekšsēdētājam interešu konflikta jautājumā un EIB priekšsēdētāja 2017. gada 31. janvāra atbildi,

| — | ņemot vērā Ombuda 2022. gada 18. maija pārbaudes ziņojumu lietā OI/1/2021/KR par to, kā Eiropas Komisija risina to “virpuļdurvju efekta” situāciju problēmu, kurās iesaistīti tās (bijušie) darbinieki, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ombuda 2022. gada 18. maija pārbaudes ziņojumu lietā OI/1/2021/KR par to, kā Eiropas Komisija risina to “virpuļdurvju efekta” situāciju problēmu, kurās iesaistīti tās (bijušie) darbinieki,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0165/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0165/2022),

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 309. pantu EIB uzdevums ir veicināt Savienības mērķu sasniegšanu, tostarp ar dažādiem investīciju instrumentiem, piemēram, aizdevumiem, vērtspapīriem, garantijām, riska dalīšanas mehānismiem un konsultāciju pakalpojumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 309. pantu EIB uzdevums ir veicināt Savienības mērķu sasniegšanu, tostarp ar dažādiem investīciju instrumentiem, piemēram, aizdevumiem, vērtspapīriem, garantijām, riska dalīšanas mehānismiem un konsultāciju pakalpojumiem;

| B. | tā kā EIB 2021. gadā piešķīra aizdevumus aptuveni 95 miljardu EUR apmērā un atbalstīja aptuveni 430 000 mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu, kas ir ES vienotā tirgus pamats; tā kā 75 miljardi EUR no tiem bija saistīti ar EIB grupas darbībām, bet pārējie aizdevumi tika piešķirti Eiropas Garantiju fonda ietvaros; tā kā 20,7 miljardi EUR EIB grupas finansējuma tika piešķirti inovācijas atbalstam, tostarp investīcijām digitalizācijā un digitālajā pasaulē vajadzīgo prasmju un apmācības veicināšanai, kas būtiski uzlabo ES konkurētspēju pasaulē un nodarbinātības situāciju; tā kā kopējā piešķīruma summa ir lielākā, ko EIB jelkad piešķīrusi, un tā ir lielāka nekā visām citām daudzpusējām bankām; |
| --- | --- |

B.

tā kā EIB 2021. gadā piešķīra aizdevumus aptuveni 95 miljardu EUR apmērā un atbalstīja aptuveni 430 000 mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu, kas ir ES vienotā tirgus pamats; tā kā 75 miljardi EUR no tiem bija saistīti ar EIB grupas darbībām, bet pārējie aizdevumi tika piešķirti Eiropas Garantiju fonda ietvaros; tā kā 20,7 miljardi EUR EIB grupas finansējuma tika piešķirti inovācijas atbalstam, tostarp investīcijām digitalizācijā un digitālajā pasaulē vajadzīgo prasmju un apmācības veicināšanai, kas būtiski uzlabo ES konkurētspēju pasaulē un nodarbinātības situāciju; tā kā kopējā piešķīruma summa ir lielākā, ko EIB jelkad piešķīrusi, un tā ir lielāka nekā visām citām daudzpusējām bankām;

| C. | tā kā Krievija 2022. gada 24. februārī uzbruka Ukrainai, radot humanitāro krīzi Ukrainā un būtisku ietekmi uz ekonomisko un drošības situāciju ES un tās kaimiņvalstīs; tā kā EIB Direktoru padome 4. martā apstiprināja ārkārtas solidaritātes paketi Ukrainai 668 miljonu EUR apmērā un pēc tam nodrošināja turpmākos maksājumus Ukrainas valdībai steidzamāko vajadzību apmierināšanai; tā kā globālajā līdzekļu devēju pasākumā “Stand Up for Ukraine” (“Atbalsti Ukrainu!”) EIB apņēmās piešķirt 4 miljardus EUR, ar kuriem paredzēts atbalstīt Krievijas iebrukuma upurus un Ukrainas kara bēgļus dalībvalstīs, sniedzot finansējumu svarīgākajai sociālajai infrastruktūrai, tostarp mājokļiem, skolām, slimnīcām un bērnudārziem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievija 2022. gada 24. februārī uzbruka Ukrainai, radot humanitāro krīzi Ukrainā un būtisku ietekmi uz ekonomisko un drošības situāciju ES un tās kaimiņvalstīs; tā kā EIB Direktoru padome 4. martā apstiprināja ārkārtas solidaritātes paketi Ukrainai 668 miljonu EUR apmērā un pēc tam nodrošināja turpmākos maksājumus Ukrainas valdībai steidzamāko vajadzību apmierināšanai; tā kā globālajā līdzekļu devēju pasākumā “Stand Up for Ukraine” (“Atbalsti Ukrainu!”) EIB apņēmās piešķirt 4 miljardus EUR, ar kuriem paredzēts atbalstīt Krievijas iebrukuma upurus un Ukrainas kara bēgļus dalībvalstīs, sniedzot finansējumu svarīgākajai sociālajai infrastruktūrai, tostarp mājokļiem, skolām, slimnīcām un bērnudārziem;

| D. | tā kā koronavīrusa pandēmija ir izraisījusi smagu globālu satricinājumu ar tālejošām sociālajām un ekonomiskajām sekām; tā kā pandēmijas laikā EIB, reaģējot uz Covid-19, ir piešķīrusi aizdevumus aptuveni 6,3 miljardu EUR vērtībā veselības nozarei, tostarp veselības un slimnīcu infrastruktūras projektiem, medicīniskajam aprīkojumam, kā arī veselības aprūpes sistēmas stiprināšanai ar gatavības pandēmijām pasākumiem; tā kā resursi, kas mobilizēti pandēmijas laikā, ir bijis pievilcīgs krāpšanas un korupcijas mērķis, kā uzsvērts EIB krāpšanas apkarošanas darbības pārskatā par 2020. gadu; tā kā EIB būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka resursi sasniedz attiecīgos saņēmējus; |
| --- | --- |

D.

tā kā koronavīrusa pandēmija ir izraisījusi smagu globālu satricinājumu ar tālejošām sociālajām un ekonomiskajām sekām; tā kā pandēmijas laikā EIB, reaģējot uz Covid-19, ir piešķīrusi aizdevumus aptuveni 6,3 miljardu EUR vērtībā veselības nozarei, tostarp veselības un slimnīcu infrastruktūras projektiem, medicīniskajam aprīkojumam, kā arī veselības aprūpes sistēmas stiprināšanai ar gatavības pandēmijām pasākumiem; tā kā resursi, kas mobilizēti pandēmijas laikā, ir bijis pievilcīgs krāpšanas un korupcijas mērķis, kā uzsvērts EIB krāpšanas apkarošanas darbības pārskatā par 2020. gadu; tā kā EIB būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka resursi sasniedz attiecīgos saņēmējus;

| E. | tā kā Covid-19 krīzes sociālās un ekonomiskās sekas un nelikumīgā, neprovocētā un nepamatotā militārā agresija pret Ukrainu un iebrukums Ukrainā ir būtiski ietekmējuši taisnīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, investīcijas, noturību, nodarbinātību, izglītību un sociālekonomisko nevienlīdzību; tā kā augstais inflācijas līmenis un pieaugošās enerģijas, degvielas un pārtikas cenas nesamērīgi ietekmē visnelabvēlīgākajā situācijā sabiedrībā esošās mājsaimniecības, |
| --- | --- |

E.

tā kā Covid-19 krīzes sociālās un ekonomiskās sekas un nelikumīgā, neprovocētā un nepamatotā militārā agresija pret Ukrainu un iebrukums Ukrainā ir būtiski ietekmējuši taisnīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, investīcijas, noturību, nodarbinātību, izglītību un sociālekonomisko nevienlīdzību; tā kā augstais inflācijas līmenis un pieaugošās enerģijas, degvielas un pārtikas cenas nesamērīgi ietekmē visnelabvēlīgākajā situācijā sabiedrībā esošās mājsaimniecības,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | uzsver ļoti svarīgo lomu, kāda ir EIB kā ES publiskajai bankai un vienīgajai starptautiskajai finanšu institūcijai, kas pilnībā pieder ES dalībvalstīm un savā darbībā pilnībā balstās uz ES politikas nostādnēm un standartiem, lai atbalstītu sociālekonomisko atveseļošanos un mērķtiecīgi piešķirtu investīcijas ES mērķu sasniegšanai; Pieņem zināšanai EIB 2021.–2022. gada investīciju ziņojumu un EIB grupas 2022.–2024. gada darbības plānu; atzinīgi vērtē EIB rekordlielās investīcijas gandrīz 95 miljardu EUR apmērā 2021. gadā un bankas koncentrēšanos uz ES ilgtermiņa problēmām klimata pārmaiņu, sociālās kohēzijas un digitālās pārveides jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | visstingrākajā veidā nosoda Krievijas Federācijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu un iebrukumu Ukrainā, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanos šajā agresijā; tomēr uzsver, ka karš ir izraisījis smagu humanitāro krīzi un būtiski ietekmējis ekonomisko un drošības situāciju ES un tās kaimiņvalstīs, kas ir plašāk jāatspoguļo EIB darbībās un investīciju plānos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē EIB reakciju uz Krievijas iebrukumu Ukrainā — tika apstiprināta ārkārtas Solidaritātes pakete Ukrainai, kas cita starpā ietver arī tūlītēju finansiālu atbalstu 668 miljonu EUR apmērā Ukrainas iestādēm paātrinātu maksājumu esošajiem aizdevumiem veidā un apņemšanos paātrinātā kārtībā piešķirt papildu 1,3 miljardu EUR; norāda, ka šis pasākumu kopums ietver gan tūlītēju finansiālu atbalstu, gan atbalstu infrastruktūrai vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp atjaunošanas centienus, ko īstenot, tiklīdz tiks atjaunota brīva un neatkarīga Ukraina pēc kara beigām; aicina EIB izstrādāt rīcības plānus, ar kuriem stimulē ES tiešās investīcijas Ukrainā, tostarp jaunos pēckara ekonomikas un sociālajos projektos, lai investētu skolās, sociālajos mājokļos un slimnīcās; uzsver, cik svarīgi reakcijā uz Ukrainas krīzi ir koordinēti centieni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis ātri ieviest ziņošanas mehānismu, lai informētu kompetentās iestādes par visiem un ikvienu Krievijas un Baltkrievijas fizisko un juridisko personu, kuras saistītas ar V. Putina un A. Lukašenko režīmiem, aktīviem, kas ir Eiropas finanšu iestāžu, tostarp attiecīgā gadījumā EIB grupas, turējumā; aicina EIB būt ļoti modrai un stingri ievērot jaunās sankcijās un pasākumus, par kuriem panākta vienošanās Padomē; atgādina, ka EIB pārtrauca darbību Krievijā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas 2014. gadā; turklāt sagaida, ka EIB apturēs jebkādu tiešo vai netiešo ar Krieviju saistīto partneru dalību investīciju projektos, tostarp finanšu starpnieku lomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa dalībvalstīm saskaņā ar to pilnvarām kā akcionāriem palielināt EIB kapitalizāciju, lai nodrošinātu vairāk ilgtermiņa aizdevumu un inovatīvu instrumentu tādu projektu finansēšanai, kuriem ir liels potenciāls sniegt labumu ilgtspējas, sociālajā un inovāciju ziņā tādās galvenajās ES politikas jomās kā digitalizācija un zaļā pārveide, vienlaikus saglabājot bankas pašreiz augsto kredītreitinga līmeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka EIB 2021. gadā atbalstīja vairāk nekā 430 000 MVU, kuros nodarbināti 4,5 miljoni cilvēku; tomēr aicina EIB nodrošināt papildu izaugsmes kapitālu, lai MVU varētu paplašināt savas darbības; norāda, ka pašreizējās augstās enerģijas cenas ietekmē arī MVU konkurētspēju; aicina EIB izvērtēt, vai pašreizējais atbalsta līmenis MVU ir pietiekams, ņemot vērā augstās enerģijas cenas un pieaugošās izejvielu izmaksas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē, ka rekordliela summa, proti, 20,7 miljardi EUR, EIB finansējuma tika novirzīta inovāciju atbalstam, tostarp investīcijām digitalizācijā un digitālajā pasaulē vajadzīgo prasmju un apmācības veicināšanai; uzskata, ka šāda veida investīcijas ir ārkārtīgi svarīgas tam, lai saglabātu Eiropas konkurētspēju un saglabātu ES stratēģisko autonomiju, un īpaši nozīmīgas to nozaru darba ņēmējiem, kurās vajadzīga būtiska pielāgošanās un pārkvalifikācija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē jauno kohēzijas politiku, kas paredz līdz 2025. gadam EIB aizdevumu darbības palielināt līdz 45 % no kopējiem ES-27 aizdevumiem kohēzijas reģionos un līdz 23 % vismazāk attīstītajos reģionos; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt rīcību klimata jomā šādos reģionos, lai veicinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo konverģenci un taisnīgu pārkārtošanos, nevienu neatstājot novārtā, un ka investīcijas būtu jāizvēlas, pamatojoties uz finansiālo, ekonomisko un tehnisko vērtību; aicina EIB arī turpmāk novērst sistēmiskus trūkumus, kas liedz konkrētiem reģioniem vai valstīm pilnībā izmantot EIB finansiālās iespējas, cita starpā pastiprinot bankas centienus, ar kuriem paplašina aizdevumu darbības, nodrošinot tehnisko palīdzību, spēju veidošanu un konsultatīvo atbalstu, jo īpaši tādu inovācijas, digitalizācijas, infrastruktūras, MVU atbalsta un projektu jomā, kuru mērķis ir radīt kvalitatīvas darbvietas, un par prioritāti nosakot projektus, kas mazina nevienlīdzību un veicina sociālo daudzveidību un iekļaušanu; šajā sakarībā aicina palielināt atbalstu konsultāciju pakalpojumiem, piemēram, Kopējai palīdzībai projektu sagatavošanai Eiropas reģionos (JASPERS), Eiropas vietējam enerģijas atbalstam (ELENA) un Fi-Compass; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Eiropas Garantiju fonda savlaicīgo izveidi ar mērķi palīdzēt mazināt Covid-19 pandēmijas negatīvo sociālo un ekonomisko ietekmi, tostarp atbalstot MVU; norāda, ka 2021. gada 31. decembrī EIB Eiropas Garantiju fonda darbībām apstiprināja 23,2 miljardus EUR (95 % no pieejamajiem 24,4 miljardiem EUR), kas ir aptuveni viena trešdaļa no EIB grupas ierastā investīciju apjoma; norāda, ka ir grūti izdarīt secinājumus par fonda ietekmi uz Eiropas ekonomiku, ja nav pārredzamības par tā līdzekļu galīgajiem saņēmējiem; tādēļ prasa rūpīgi izvērtēt fonda darbību, novērtējot to, cik lielā mērā EIB iesaistīšanās ir radījusi pievienoto vērtību un fonds ir sasniedzis savus mērķus, jo instrumenta darbības laiks ir beidzies, kā arī izvērtēt fonda īstenošanā nodrošināto pārredzamības līmeni; prasa šādu izvērtējumu publiskot; atzinīgi vērtē to, ka tiek veikts Eiropas Garantiju fonda novērtējums, un ar nepacietību gaida, kad to varēs saņemt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pieņem zināšanai jauno vidiskās un sociālās ilgtspējas satvaru (ESSF); atzinīgi vērtē ilgtspējīga finansējuma kā darbības modeļa pieņemšanu; prasa to ātri īstenot un EIB izstrādāt skaidras un stingras procedūras attiecībā uz to, kā veikt pienācīgu pārbaudi; turklāt prasa līgumos pienācīgi atspoguļot visus ESSF noteikumus un visās EIB darbībās piemērot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka 2022. gada 7. martā starp EIB un Komisiju tika parakstīts līgums par InvestEU un ka Eiropas Investīciju fonds ir atsevišķs tā īstenošanas partneris; aicina ātri ieviest jauno InvestEU konsultāciju centru un uzsver nepieciešamību paātrināt sarunas ar citiem īstenošanas partneriem; |
| --- | --- |

11.

Klimata banka

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gadā 43 % no aizdevumiem bija ar klimatu un vidi saistītā jomā (2020. gadā — 40 %), un uzteic nodomu 2022. gadā sasniegt klimata aizdevumu mērķrādītāju; turklāt atzinīgi vērtē to, ka — ja neskaita Eiropas Garantiju fonda piešķīrumu, kas īpaši vērsts uz pandēmijas skartajiem MVU, — EIB zaļā finansējuma daļa ir faktiski palielinājusies līdz 51 %; atkārtoti norāda, ka visām EIB finanšu plūsmām būtu pilnībā jāatbilst mērķim vēlākais līdz 2050. gadam panākt emisiju neto nulles līmeni un palielinātajam ES mērķim klimata jomā līdz 2030. gadam; uzsver, ka klimatiskajai pārejai ir jābūt iekļaujošai un taisnīgai; tomēr uzsver, ka zaļajām investīcijām ir jābūt dzīvotspējīgām un ka EIB ir jāsaglabā augsts kredītreitings (AAA); šajā sakarībā aicina EIB savus aizdevumus, finanšu instrumentus, tehnisko palīdzību un konsultāciju pakalpojumus izmantot tam, lai atbalstītu cilvēkus un reģionus, kas saskaras ar sociālām un ekonomiskām problēmām, kuras rada pāreja uz oglekļneitrālu ekonomiku; uzsver, ka Klimata bankas ceļvedis (CBR) ir labs sākums, taču būs vajadzīga arī turpmāka rīcība, lai nodrošinātu saskaņotību ar Parīzes nolīguma mērķiem, vienlaikus saglabājot sasniedzamu 1,5 oC mērķi, un taisnīgu pārkārtošanos; atkārtoti norāda, ka liela mēroga pārmaiņas var panākt tikai tad, ja tiek iesaistīta rūpniecība un tiek nodrošināti nepieciešamie stimuli inovatīviem klimata risinājumiem un kvalitatīvu darbvietu radīšanai; prasa pēc iespējas drīz publiskot visus rīcības plānus, ar ko īsteno CBR, lai sniegtu pārskatu par mērķu sasniegšanā plānotajām darbībām un novērtētu to atbilstību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ar nepacietību gaida CBR vidusposma pārskatu un uzsver, ka tam vajadzētu veicināt iestādes pārveidi par īstenu klimata banku, kura sekmē dabas resursu saglabāšanu un vides aizsardzību; sagaida, ka visi aizdevumi tiks saskaņoti ar Parīzes nolīguma mērķiem, vienlaikus saglabājot sasniedzamu 1,5 oC mērķi, un ES saistībām klimata un vides jomā; prasa CBR vidusposma pārskatā iekļaut rūpīgu novērtējumu par alternatīvām, kas rada mazāk oglekļa emisiju, un 3. pakāpes emisijām katram projektam; sagaida detalizētus gada progresa ziņojumus par CBR attiecībā uz visām darbībām, sākot no 2023. gada, tostarp par to, cik lielā mērā tas ir saskaņots ar ES klimata mērķiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Darījumu partneru atbilstības panākšanas Parīzes nolīgumam satvaru un sagaida, ka tas tiks pilnībā īstenots; atkārto prasību visiem finanšu starpniekiem un ne tikai korporatīvajiem klientiem pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2025. gada beigām ieviest dekarbonizācijas plānus; tomēr uzsver, ka šādas jaunas prasības nedrīkst ierobežot finansējuma pieejamību MVU; prasa koncentrēties uz īstermiņa dekarbonizācijas plānu ticamības nodrošināšanu; prasa stingri īstenot šos plānus un SEG emisiju samazināšanas mērķus un veikt novērtējumu, lai pārliecinātos, vai tos var iekļaut EIB un tās klientu savstarpēji noslēgto līgumu klauzulās; sagaida, ka EIB sistemātiski pārbaudīs un nodrošinās atbilstību, jo īpaši attiecībā uz ESSF īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē EIB investīciju Eiropas enerģētikā pieaugumu no 10 miljardiem EUR 2018. gadā līdz vairāk nekā 14 miljardiem EUR 2021. gadā; aicina EIB, ņemot vērā nesenos ģeopolitiskos notikumus, paātrināt un palielināt investīcijas ES energoapgādes drošībā un atkārtoti uzsver, ka ES energoapgādes drošības uzlabošana ir savienojama ar EIB kā klimata bankas lomu, kā arī ar mērķi samazināt enerģētisko nabadzību, kas arvien saasinās enerģijas un degvielas cenu straujā pieauguma dēļ; atkārto aicinājumu EIB pilnībā īstenot energoefektivitātes principu un izvirzīt mērķi ar tās enerģētikas aizdevumu darbībām novērst enerģētisko nabadzību; atkārtoti pauž atbalstu EIB 2019. gada aizdevumu politikai enerģētikas jomā; aicina EIB par prioritāti noteikt finansējumu investīcijām atjaunīgos energoresursos, energoefektivitātē un energoapgādes drošībā, kas palielinās ES neatkarību no trešām valstīm; aicina EIB palielināt aizdevumus šādiem projektiem, lai palīdzētu ātri samazināt atkarību no enerģijas un izejvielu importa no Krievijas un citām trešām valstīm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē EIB plānu par pielāgošanos klimata pārmaiņām un apņemšanos līdz 2025. gadam palielināt klimata pasākumiem paredzēto daļu līdz 15 % no kopējā klimata mērķrādītāja; atkārtoti prasa izstrādāt saskaņotas pārbaudes metodes, lai novērtētu visu EIB aizdevumu darbību, tostarp finanšu starpnieku īstenoto darbību, fizisko klimata risku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ņemot vērā gaidāmo enerģētikas aizdevumu politikas vidusposma pārskatīšanu, atgādina priekšsēdētāja W. Hoyer2022. gada 27. janvāra paziņojumu EIB grupas ikgadējā preses konferencē: “Uzskatām, ka mūsu uzdevums ir koncentrēties uz ilgtspēju un Parīzes mērķu sasniegšanu, izmantojot savu ilgtermiņa investīciju iestādes lomu. [..] Tāpēc es neredzu vajadzību mainīt mūsu enerģētikas aizdevumu politiku”; aicina EIB ievērot Ilgtspējīga finansējuma platformas ieteikumus un pārtraukt finansēt standarta aktīvus un darbības, kas nav saderīgas ar Eiropas zaļā kursa un ar to saistīto ES stratēģiju mērķiem; aicina EIB īpaši koncentrēties uz investīcijām projektos, kas palielina energoapgādes drošību, dažādojot enerģijas avotus un piegādātājus, kā arī samazinot ES enerģētisko atkarību no trešām valstīm; mudina EIB sadarboties ar vietējām un reģionālajām iestādēm un atvieglot finansējuma piešķiršanu mazākiem projektiem, tostarp sabiedrības virzītām iniciatīvām, kas vērstas uz atjaunīgajiem energoavotiem; aicina EIB nodrošināt, lai tās ieguldījumi sociālajos un cenas ziņā pieejamos mājokļos, kas ir atzinīgi vērtējami, veicinātu arī energoefektivitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par kavēšanos transporta aizdevumu politikas pārskatīšanā; sagaida, ka izstrādājamais priekšlikums būs pilnībā saskaņots ar Parīzes nolīguma mērķiem, vienlaikus saglabājot sasniedzamu 1,5 oC mērķi, tostarp redzējumu par EIB lomu mobilitātes dekarbonizācijā, īpašu uzmanību pievēršot pārejai uzņēmumu līmenī; sagaida, ka ar EIB aizdevumiem varēs samazināt transporta nozares ietekmi uz vidi, vienlaikus uzlabojot tās piedāvāto pakalpojumu kvalitāti un pieejamību cenas ziņā, un sagaida, ka netiks piešķirti tādi jauni aizdevumi, kas kavē transporta dekarbonizāciju vai pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku un cenas ziņā pieejamāku bezemisiju mobilitāti; uzsver, ka lielākais balasta aktīvu risks ir transporta nozarē; uzskata, ka lielāks finansējums būtu jāpiešķir bezemisiju mobilitātei, jo īpaši velotransportam un sabiedriskā transporta attīstībai un modernizācijai, multimodāliem pakalpojumiem, tostarp tos iekļaujot ilgtspējīgas pilsētplānošanas projektos, labāku transporta pakalpojumu nodrošināšanai nepietiekami apkalpotām kopienām un apdzīvotām vietām; prasa piešķirt lielāku finansējumu jūrniecības nozares dekarbonizācijai; |
| --- | --- |

18.

Bioloģiskā daudzveidība un ilgtspēja

| 19. | atzinīgi vērtē atjaunināto ESSF 4. standartu, proti, principa, kas paredz apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un vērst šo tendenci pretējā virzienā, iekļaušanu tajā, jo īpaši attiecībā uz teritorijām ar augstu bioloģiskās daudzveidības līmeni, un prasa to rūpīgi īstenot; atzinīgi vērtē centienus stiprināt bioloģiskās daudzveidības riska novērtējumu un pienācīgu pārbaudi, izmantojot integrēto bioloģiskās daudzveidības novērtēšanas instrumentu; sagaida, ka tiks izmantoti atjaunināti dati; tomēr pauž bažas par novecojušu datu izmantošanu; sagaida, ka EIB ievēros LESD 11. un 191. pantu un pārtrauks izmaksāt līdzekļus un vajadzības gadījumā tos anulēs, ja ir formāli konstatēti pierādījumi, tostarp ietekmes uz vidi novērtējumā, par nelabvēlīgu ietekmi vai nopietnu nelabvēlīgas ietekmes risku, ko tie rada klimatam, videi vai vietējām kopienām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina par ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķi dabai paredzētiem izdevumiem atvēlēt vismaz 20 miljardus EUR gadā; uzsver, ka sabiedrība kopumā gūst labumu no dabas atjaunošanas, kas ir ļoti svarīga daudzām ekonomikas nozarēm, un ka dalībvalstu sadarbībai ar EIB un citām finanšu iestādēm var būt galvenā nozīme finansējuma trūkuma novēršanā; atzīst sarežģītos uzdevumus un progresu, kas sasniegts Dabas kapitāla finansēšanas mehānisma īstenošanā; atkārtoti prasa šī mehānisma vai jebkura pēctecīga tā instrumenta ietvaros nodrošināt dotācijas komponentu, iedvesmojoties no Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma modeļa, lai atbalstītu vietējo projektu sākotnējo izvēršanu un veicinātu ieņēmumu gūšanu; prasa sākt neatkarīgu publisko izvērtējumu, iekļaujot to plašākā atbalsta ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanai novērtējumā; norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam paredzēto Dabas kapitāla finansēšanas mehānismu paredzēts aizstāt ar jauniem instrumentiem; tādēļ mudina EIB jaunos instrumentos neiekļaut bioloģiskās daudzveidības kompensācijas projektus aizsargājamās teritorijās un teritorijās ar augstu bioloģiskās daudzveidības līmeni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka Ukraina un Krievija ir galvenās pārtikas kultūraugu, tostarp kviešu, kukurūzas un miežu, ražotājas; norāda, ka karš ir smagi ietekmējis Ukrainas lauksaimniecības nozari; turklāt norāda, ka Krievija un Baltkrievija ir galvenie mēslošanas līdzekļu ražotāji; pauž nožēlu, ka karš var būtiski ietekmēt pārrobežu piegādes ķēdes, pārtikas un mēslošanas līdzekļu cenas, pārtikas pieejamību cenas ziņā ES un nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas pieejamību cenas ziņā pasaulē; mudina EIB savas darbības izmantot tam, lai veicinātu to mērķu īstenošanu, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā, stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, kā arī visos attiecīgajos un gaidāmajos ES noteikumos par neatmežojošiem produktiem un atjaunošanu, kas izriet no šīm stratēģijām; aicina EIB neatbalstīt darbības, kas kavē pāreju uz pilnībā ilgtspējīgu lauksaimniecības nozari un dabas resursu apsaimniekošanas projektiem, kuros netiek ievērotas planētas iespēju robežas; aicina EIB neatbalstīt nekāda veida rūpniecisko lauksaimniecību vai lauksaimniecības praksi, kas neatbilst ES dzīvnieku labturības standartiem, kā noteikts Parlamenta 2022. gada 20. janvāra ieteikumā Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas saistībā ar apgalvojumiem par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā Savienības teritorijā un ārpus tās (7); |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārto prasību EIB ar savām jaunajām darbībām atbalstīt mērķus, kas izklāstīti ES Ilgtspēju sekmējošajā ķimikāliju stratēģijā, ar kuru veicina inovācijas konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju, materiālu un produktu iegūšanai, uz netoksisku materiālu aprites cikliem balstītajā aprites ekonomikas rīcības plānā un gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā; atzinīgi vērtē piešķīruma dubultošanu iniciatīvai “Tīrs okeāns” (no 2 līdz 4 miljardiem EUR 2025. gadā), lai samazinātu plastmasas atkritumus; uzstāj, ka uzsvars būtu jāliek uz projektiem, kuru mērķis ir rast ilgtspējīgas alternatīvas vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem; aicina EIB ne finansēt, ne arī jelkādā veidā investēt dziļjūras izrakteņu ieguves attīstībā; atzinīgi vērtē EIB lēmumu sniegt tehnisko palīdzību un projektu finansējumu Globālo metāna saistību izpildei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē pašreizējo klimata obligāciju un ilgtspējas obligāciju emisiju vairākās valūtās; turklāt atzinīgi vērtē apņemšanos pielāgoties ES zaļo obligāciju standartam un jebkuram turpmāk pieņemtam sociālo obligāciju standartam, jo īpaši palielināt pārredzamību, kā arī uzlabot obligāciju sadali un ziņošanu par ietekmi; uzstāj, ka šādi pasākumi nedrīkst novest pie standartu pazemināšanas; |
| --- | --- |

23.

Sociālā atbildība, veselība un dzimums

| 24. | atzinīgi vērtē darba tiesību iekļaušanu ESSF 8. standartā un prasa tās stingri piemērot; aicina EIB nodrošināt, ka tās darbībās tiek labāk ņemtas vērā darba tiesības, paredzot līguma klauzulas, saskaņā ar kurām projektu virzītājiem ir jānovērtē riski darbaspēkam, un ka darba tiesības ir pilnībā aizsargātas visā piegādes ķēdē; aicina EIB palīdzēt atbalstīt iekļaujošu atveseļošanu pēc pandēmijas, veicot investīcijas sociālajā nozarē, tostarp energoefektīvos sociālajos mājokļos, izglītībā, veselības aprūpē un prasmēs, un uzsver, ka ir svarīgi veidot taisnīgus, drošus un veselīgus darba apstākļus un ievērot darba tiesības; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē EIB īstenoto nozīmīgo lomu, ko tā īsteno, atbalstot ES reakciju uz veselības krīzi; aicina EIB turpināt investīcijas, lai padarītu sabiedrības veselības nozari noturīgāku, ierobežotu pandēmijas ilgtermiņa negatīvo ietekmi un labāk sagatavotos pandēmijām nākotnē; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka investīcijas attīstības projektos, kuros iesaistītas sievietes un kuros ņemtas vērā viņu vajadzības, ir efektīvākas un ilgtspējīgākas; aicina EIB palīdzēt pilnībā īstenot ES saistības dzimumu līdztiesības jomā, tostarp trešo dzimumu līdztiesības rīcības plānu, sistemātiski vācot mērķtiecīgus datus, kas sadalīti pa dzimumiem, un tos publiskojot; mudina EIB novērtēt projektu ietekmi uz dzimumu līdztiesību ES un ārpus tās un ziņot par savu novērtējumu rezultātiem; uzskata, ka būtu jāvāc dati par projektiem, lai parādītu, kā tie veicina dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; mudina EIB novērtēt projektu ietekmi uz dzimumu līdztiesību un šajā nolūkā sadarboties ar neatkarīgiem ekspertiem; aicina EIB nodrošināt, ka tās konsultatīvā un tehniskā palīdzība tiek veidota tā, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un iekļaujošu attīstību, galvenokārt piesaistot vajadzīgos speciālistus un īpašu uzmanību veltot apmācībai; uzsver nepieciešamību paplašināt aizdevumu piešķiršanu sieviešu vadītiem MVU, lai veicinātu dzimumu līdztiesības ziņā vienlīdzīgu atveseļošanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž nožēlu par to, ka EIB nav sasniegusi savus sākotnējos 2021. gada mērķus dzimumu līdzsvara jomā un ka sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas EIB vadošajos amatos; tādēļ aicina EIB pastiprināt centienus, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru visos organizācijas līmeņos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver EIB lomu Eiropas prioritāšu īstenošanā; sagaida, ka banka atbalstīs projektus, kas palīdz īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ilgtspējīgas attīstības mērķus un Eiropas pusgada ietvaros konkrētām valstīm adresētos ieteikumos minētās sociālās reformas; uzsver, cik svarīgs ir dialogs un apspriešanās ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, un mudina EIB stiprināt savu apņemšanos to īstenot; atzinīgi vērtē EIB investīcijas izglītībā un atkārto aicinājumu EIB palielināt investīcijas šajā jomā, lai palīdzētu mazināt koronavīrusa pandēmijas krīzes smago ietekmi uz izglītības sistēmām visā pasaulē; |
| --- | --- |

28.

NDICI — EIB Global

| 29. | pauž atbalstu EIB Global un uzskata, ka EIB var būt svarīga loma ES stratēģisko interešu atbalstīšanā; atgādina, ka EIB ģeogrāfiskais tvērums ir saskaņots ar Pasaules Bankas darbības jomu; sagaida, ka EIB investīcijas trešās valstīs būs pilnībā atbilstīgas ES klimata, bioloģiskās daudzveidības un sociālajiem standartiem, ko piemēro ES iekšējiem aizdevumiem, un ES ārējās darbības politikai, tostarp investīcijas, ko tā veic kā īstenošanas partneris iniciatīvā “Global Gateway”; prasa EIB vairāk iesaistīties mazāk attīstītajās valstīs un tajās, kas saskaras ar konfliktiem un galēju nabadzību; prasa rīkot sabiedrisko apspriešanu un nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz stratēģijām, kas saistītas ar EIB Global, īpašu uzmanību pievēršot saņēmējvalstu lomai un konkrētām sadaļām par uzticamības pārbaudi cilvēktiesību jomā; prasa nodrošināt EIB Global pārvaldības struktūras un konsultatīvās padomes pilnīgu pārskatatbildību un pārredzamību, tostarp jaunās konsultatīvās padomes sanāksmju darba kārtību un protokolu publicēšanu pēc savas iniciatīvas; prasa nodrošināt darbiniekiem piemērotu apmācību attīstības jomā, lai palīdzētu viņiem īstenot ES pasaules un Eiropas komandas iniciatīvas; aicina Komisiju precizēt garantiju izmantošanu Eiropas Fondā ilgtspējīgai attīstībai plus, ko pārvalda EIB un citas finanšu iestādes, īstenojot iniciatīvu “Global Gateway”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina par ES globālo apņemšanos aizstāvēt un veicināt cilvēktiesības, kas ir nedalāmas, universālas un savstarpēji atkarīgas; uzskata, ka jaunais ESSF ir labs sākumpunkts, taču vēlreiz uzsver savu atkārtoto prasību, ka būs vajadzīga papildu rīcība, lai nodrošinātu turpmākus uzlabojumus cilvēktiesību aizsardzības jomā un procedūrās cilvēktiesību pārkāpumu novēršanai; atgādina, ka EIB ir uzņēmusies tiešas saistības saskaņā ar ES Pamattiesību hartu; norāda uz ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja komentāriem par EIB izstrādāto ESSF projektu un mudina EIB tos pilnībā un nekavējoties ņemt vērā, jo īpaši attiecībā uz pienācīgu pārbaudi cilvēktiesību jomā un cilvēktiesību integrēšanu savās pienācīgas pārbaudes procedūrās un ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumos, kā arī norāda uz nepieciešamību EIB vispārējās saistības cilvēktiesību jomā nostiprināt tās pienākumā ievērot cilvēktiesības; prasa šos jautājumus izskatīts gaidāmajā paziņojumā par cilvēktiesībām; pauž stingru pārliecību, ka EIB nevajadzētu izsniegt aizdevumus skaidru cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā; prasa EIB darīt visu iespējamo, lai aizsargātu vietējās kopienas, tostarp vajadzības gadījumā atsaucot finansējumu; turklāt sagaida, ka tūlītēja rīcība tiks veikta gadījumā, ja klients vai faktiskais īpašnieks ir iesaistīts represīvās darbībās pret kādu cilvēktiesību vai vides tiesību aizstāvi; sagaida, ka EIB īstenos Parlamenta sen izteiktos pieprasījumus tai izvairīties no šādām situācijām, galvenokārt nosakot līgumiskas prasības, tostarp prasību par brīvprātīgas, iepriekšējas un uz informāciju balstītas piekrišanas saņemšanu no vietējām kopienām, vajadzības gadījumā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp attiecībā uz projektiem, ko finansē, izmantojot finanšu starpniekus; sagaida, ka EIB pieprasīs saviem klientiem veikt savu projektu ietekmes uz cilvēktiesībām izvērtēšanu, kā arī pastāvīgi uzraudzīt šo projektu īstenošanu uz vietas, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, netaisnīgu atsavināšanu vai vardarbību pret vietējiem iedzīvotājiem; šajā sakarā prasa EIB aktīvi sadarboties ar vietējām kopienām un atbilstīgi tās informēt par to tiesībām, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošināta brīvprātīga, iepriekšēja un uz informāciju balstīta piekrišana, tostarp to piekļuve sūdzību izskatīšanas mehānismam; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka EIB Global īstenošanu vajadzētu ļaut balstīt uz pienācīgu darbinieku skaitu ārpus bankas galvenās mītnes, kas atrodas Luksemburgā, lai nodrošinātu klātbūtni uz vietas un efektīvu sadarbību ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un tā delegācijām, jo speciālajām zināšanām uz vietas un projektu pēcpasākumiem ir ļoti svarīga nozīme atbalsta sniegšanā vietējām kopienām; prasa palielināt personāla skaitu uz vietas, īpaši iesaistot vietējos darbiniekus, lai vietējo vajadzību apmierināšanai varētu piedāvāt uzlabotas tehniskās prasmes, tostarp speciālās zināšanas cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jomā; sagaida, ka 2022. gadā tiks publicēts konkrēts EIB Global īstenošanai vajadzīgo cilvēkresursu plāns, un aicina EIB steidzami stiprināt mehānismus krāpšanas, korupcijas un citu aizliegtu darbību apkarošanai, īpaši ņemot vērā tās centieniem palielināt savu klātbūtni ārpus ES; mudina EIB paplašināt sadarbību ar valstu iestādēm partnervalstīs; atgādina, ka kopš 2019. gada Nairobi darbojas bankas reģionālā mītne; atzinīgi vērtē 2021. gada novembra lēmumu to pārveidot par EIB jauno Nairobi centru, kas atvieglos sadarbību ar Keniju, Āfriku, Eiropas komandu un globālajiem partneriem, palīdzēs labāk atspoguļot privāto un publisko investīciju prioritātes un paplašinās speciālās zināšanas par rīcību klimata jomā, inovāciju un digitālajām investīcijām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver attīstības finansējuma saskaņotības, papildināmības un efektivitātes nozīmi; šajā sakarībā aicina EIB stiprināt sadarbību ar galvenajiem partneriem; aicina EIB veicināt mazāku attīstības finansēšanas dalībnieku līdzdalību tās darbībās; turklāt aicina EIB lielāku uzmanību pievērst privāto investīciju piesaistīšanai un vietējo resursu mobilizēšanai mazāk attīstītajās valstīs; |
| --- | --- |

32.

Pārredzamība un pārvaldība

| 33. | atgādina, ka vispārējais mērķis ir publicēt informāciju par projektiem trīs nedēļas pirms to apstiprināšanas EIB Valdē; pauž bažas par pārredzamības samazināšanos, jo īpaši attiecībā uz informācijas par projektiem savlaicīgu publiskošanu; atgādina, ka 2010. gadā 96,1 % no visiem projektiem tika publicēti trīs nedēļas pirms apstiprināšanas Valdē un 2020. gadā šis rādītājs nokritās līdz pat 60 %; norāda, ka saskaņā ar EIB sniegto informāciju šāds kritums ir saistīts ar EIB ciešāko sadarbību ar privātā sektora uzņēmumiem; pauž nožēlu par to, ka arvien vairāk tiek piemēroti noteikumi par uzņēmējdarbības konfidencialitāti; šajā sakarībā atzīst, ka īpaši svarīgi ir gan noteikumi par uzņēmējdarbības konfidencialitāti, jo īpaši MVU gadījumā, gan pārredzamība kā demokrātisko principu, tostarp cilvēktiesību, aizsardzības pamatelements, un aicina EIB panākt līdzsvaru starp šiem faktoriem, paturot prātā, ka EIB līdzekļi ir publiski līdzekļi un ka tie vienmēr būtu jāpakļauj publiskai kontrolei un pārskatatbildībai; prasa nodrošināt lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp ES iestādēm un īpaši Parlamentam; turklāt uzsver, ka daži nesenie projekti, kuriem bija nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums, tika publicēti tikai pēc to apstiprināšanas; turklāt atgādina, ka labākais standarts attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem ir publicēt visus projektus vismaz 30 dienas pirms to apstiprināšanas un ka Starptautiskā Finanšu korporācija (Pasaules Bankas grupas dalībniece), kas finansē tikai privātā sektora projektus, publicē ietekmes uz vidi novērtējumus 60 dienas pirms finansēšanas lēmumu pieņemšanas; atgādina, ka biržā kotētiem uzņēmumiem ir jādarbojas saskaņā ar piemērojamiem kapitāla tirgus noteikumiem, tostarp informācijas apmaiņas prasībām; norāda uz Eiropas Ombuda nesenajiem ieteikumiem par to, ka EIB ir jāpieņem vērienīgāka pieeja savai informācijas atklāšanas praksei, jārīkojas saskaņā ar ES pārredzamības tiesību aktiem un jābūt pārredzamākai attiecībā uz tās finansēto projektu iespējamo ietekmi uz vidi; mudina EIB pēc iespējas drīzāk īstenot šos ieteikumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina savu pieprasījumu noslēgt iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un EIB, lai uzlabotu piekļuvi EIB dokumentiem un datiem un sekmētu demokrātisko pārskatatbildību, tostarp spēju iesniegt EIB jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, un rīkot uzklausīšanas un dialogus par ekonomikas jautājumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina EIB uzlabot ziņošanu Parlamentam par saviem lēmumiem, panākto progresu un aizdošanas darbību ietekmi, jo īpaši iesaistoties regulāros strukturētos dialogos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka jaunā pārredzamības politika ir neizmantota iespēja; aicina EIB pārdomāt kritisko novērtējumu un pauž nožēlu par to, ka EIB ir daļēji ignorējusi Parlamenta ļoti skaidrās prasības uzlabot tās pārredzamības politiku atbilstoši citu finanšu iestāžu paraugpraksei un standartiem; atzinīgi vērtē to, ka ir publicēti EIB darbību papildināmības ietekmes paziņojumi, kas iekļauti tās papildināmības un ietekmes novērtēšanas sistēmā; pauž nožēlu par to, ka jaunā politika nodrošina tikai nelielus uzlabojumus attiecībā uz publicēšanu pēc savas iniciatīvas, tostarp attiecībā uz projektiem vairāk nekā 50 miljonu EUR vērtībā, ko īsteno ar finanšu starpnieku starpniecību, neraugoties uz prasību, kas paredz EIB darboties, pamatojoties uz “pieņēmumu par informācijas atklāšanu”, lai pildītu savu kā ES publiskās bankas uzdevumu; norāda, ka jaunā politika nenosaka pienākumu EIB pēc savas iniciatīvas publicēt informāciju par projektu atlasi, jo īpaši pienācīgas pārbaudes informāciju, pirms EIB Valde nav pieņēmusi lēmumu, kas ir saskaņā ar starptautisko finanšu iestāžu praksi; pauž bažas arī par izņēmumiem attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kuru pamatā ir trešo personu komerciālās intereses un Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva (8); turklāt pauž nožēlu par to, ka politika neparedz Valdes un Vadības komitejas protokolu savlaicīgu publiskošanu; prasa steidzami novērst šos trūkumus; prasa pārredzmības politiku saskaņot ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas politiku, kas starpniekiem par projektiem ar augstu vides risku uzliek obligātu pienākumu atklāt informāciju un atkārtoti prasa pārredzamības prasības, kas saskaņotas ar prasībām attiecībā uz hidroenerģiju, paplašināt attiecībā uz visiem infrastruktūras projektiem, tostarp tiem, kurus finansē, izmantojot finanšu starpniekus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | šajā sakarībā prasa noteikt attiecīgu vērienīgu standartu finanšu starpniekiem, ievērojot stingrus nodokļu, pārredzamības, vides un sociālos standartus; aicina EIB pēc iespējas drīz grozīt līguma paraugnoteikumus par vides jautājumiem un attiecīgi arī ar finanšu starpniekiem slēdzamos līgumus, kuros nosaka prasības par to, kāda vides informācija ir jāvāc un jāpublicē; tomēr uzsver, ka šādas jaunas prasības nedrīkst ierobežot finansējuma pieejamību MVU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pieņem zināšanai atjaunināto rīcības kodeksu un atzinīgi vērtē to, ka ir pastiprināti noteikumi par interešu konfliktiem un ir pausta apņemšanās tos periodiski pārskatīt; pauž nožēlu par to, ka, neskatoties uz atkārtotajiem pieprasījumiem, nav noteikumu, kas liegtu priekšsēdētāja vietniekiem pārraudzīt darbības viņu izcelsmes valstīs, un uzstāj, ka šis jautājums ir jārisina nākamajā pārskatīšanas reizē; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž nopietnas bažas nepietiekami īstenotu EIB sociālo dialogu, lai risinātu problēmas galvenokārt saistībā ar aizskarošu izturēšanos, darba vidi un darba apstākļiem; sagaida, ka EIB vadība nodrošinās pilnīgu neiecietību pret visiem pārkāpumu veidiem un veiks nepieciešamās izmaiņas, lai steidzami novērstu pārkāpumus; mudina EIB vadību iesaistīties patiesā dialogā ar darbiniekiem, lai kliedētu viņu bažas un veicinātu uzticēšanos un pārskatatbildības kultūru; mudina banku sākt darbinieku aptaujas un apspriešanos ar viņiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju publicēt atzinuma pamatojumu saskaņā ar 19. panta procedūru; |
| --- | --- |

40.

Pilnīga neiecietība pret krāpšanu

| 41. | pieņem zināšanai jauno krāpšanas apkarošanas politiku un uzsver iekļaujošas sadarbības nozīmi galveno krāpšanas apkarošanas politikas instrumentu izstrādē; pauž bažas par to, ka EIB politika nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas jomā nenovērš būtiskus trūkumus, proti, nepieprasa ES Ceturtās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (9) prasību iekļaušanu, jo īpaši “pazīsti savu klientu” pārbaužu publicēšanu pirms katra projekta apstiprināšanas; turklāt pauž nožēlu par pārredzamības standartu nepietiekamajiem uzlabojumiem, proti, par priekšnoteikumu tiešo un netiešo aizdevumu piešķiršanai paredzēt prasību, ka to saņēmēji publicē fiskālos un grāmatvedības datus par aizdevumu saņēmējiem un finansēšanas operācijās iesaistītajiem finanšu starpniekiem; pauž nožēlu par to, ka EIB nav pasūtījusi neatkarīgas revīzijas par to, kā tā piemēro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas standartus; sagaida, ka EIB pielāgosies ES mainīgajam tiesiskajam regulējumam un praksei nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas apkarošanas jomā, lai ļautu bankai efektīvi novērst iesaistīšanos aizliegtā rīcībā un veikt korektīvus pasākumus, jo īpaši izslēdzot struktūras, atgūstot līdzekļus un izmantojot citus līgumiskos un tiesiskos aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina EIB apņemties stiprināt savu politiku, kas vērsta pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, tostarp nepiešķirot finansējumu saņēmējiem vai finanšu starpniekiem un neveidojot sadarbību ar finanšu partneriem, kuriem ir slikta reputācija šajā jomā; aicina EIB veikt preventīvus pasākumus un regulārus nodokļu novērtējumus par nodokļu nesadarbīgām jurisdikcijām, kas nodarbojas ar krāpšanu nodokļu un fiskālajā jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī nelikumīgu un agresīvu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina EIB, integrējot īpašu klauzulu līgumos ar saviem klientiem, par priekšnoteikumu tiešo un netiešo aizdevumu piešķiršanai paredzēt prasību, ka labuma guvēji publicē nodokļu un grāmatvedības datus pa valstīm un dalās ar datiem par faktiskajiem īpašniekiem, proti, finansējuma saņēmējiem un finanšu starpniekiem; aicina EIB grupu saskaņot savu politiku attiecībā uz vāji regulētām, nepārredzamām un nesadarbīgām jurisdikcijām un labu nodokļu pārvaldību ar jaunākajām Eiropas un starptautiskajām regulatīvajām norisēm nodokļu integritātes, kā arī labas nodokļu pārvaldības standartu un politikas jomā; uzsver, ka starptautiskajai sadarbībai ir būtiska nozīme krāpšanas, korupcijas un citu aizliegtu darbību efektīvā apkarošanā; aicina EIB ziņot iestādēm ES un ārpus tās par aizdomām attiecībā uz aizliegtu rīcību, lai veiktu turpmāku izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, un sniegt prasīto palīdzību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkārtoti prasa apturēt finansējumu, ja vietējās pašvaldības ir informētas un/vai iesaistītas juridiskās procedūrās par iespējamiem attiecīgo tiesību aktu pārkāpumiem, vismaz līdz brīdim, kad tiek pabeigta izmeklēšana un tiesvedība valsts līmenī; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka Komisija ir prasījusi EIB sniegt vairāk informācijas par to, kā praksē tiek piemēroti līguma punkti, kas EIB ļauj apturēt vai atcelt finansēšanu, un sagaida, ka Parlamentam būs pilnīga piekļuve šai informācijai; prasa nodrošināt rūpīgu uzraudzību, pilnībā ņemot vērā attiecīgo pušu un ieinteresēto personu paustās bažas, jo īpaši par cilvēktiesību un tiesiskuma principa pārkāpumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina prasību EIB pastiprināt tās par sūdzību izskatīšanas mehānismu atbildīgā biroja un Krāpšanas izmeklēšanas nodaļas autonomiju un efektivitāti; pauž bažas par to, ka ir bijis vismaz viens ļoti skaidrs EIB sūdzību izskatīšanas mehānisma ziņojums, kurā secināts, ka ir pārkāpti EIB vides un sociālie standarti; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka banka pēc sūdzību izskatīšanas mehānisma ziņojuma saņemšanas veica pasākumus, lai apturētu līdzekļu izmaksu; tomēr uzskata, ka vēl ir jāmācās, kā labāk pārbaudīt projektu atbilstību bankas politikai un informēt sabiedrību par projektiem; iesaka, ka attiecībā uz sarežģītiem projektiem bankai būtu jālūdz vietējo vides un sociālo ekspertu palīdzība, lai rūpīgāk novērtētu projektus un labāk izprastu to specifisko kontekstu; turklāt aicina EIB nodrošināt standartu ievērošanu visā projekta ciklā un veikt koriģējošus pasākumus, ja standarti netiek ievēroti, vai nu veicot efektīvus, jēgpilnus un tūlītējus koriģējošus pasākumus, ja iespējams, vai arī ātri apturot projektu; pauž bažas par to, ka joprojām nav skaidrs, kā gadījumā, ja projekts, iespējams, ietver interešu konfliktu, tiks mazināts tā radītais kaitējums; aicina EIB apņemties stiprināt savu pārredzamības kultūru, vēl vairāk stiprinot ētisku interešu pārstāvību, jo īpaši ieviešot pārredzamības reģistru, kas nosaka prasību Vadības komitejas locekļiem atklāt informāciju par savām sanāksmēm ar interešu pārstāvjiem; turklāt mudina EIB nepieļaut jaunas darba attiecības pēc nodarbinātības publiskajā sektorā, neievērojot pietiekamu nogaidīšanas periodu, kas būtu jānosaka, pienācīgi ņemot vērā nesenos Eiropas Ombuda ieteikumus attiecībā uz Eiropas Banku iestādi un Eiropas Aizsardzības aģentūru, jo tas apdraud ne tikai EIB reputāciju, bet arī tās neatkarību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē darba vienošanos ar Eiropas Prokuratūru un aicina to pilnībā un rūpīgi īstenot, jo īpaši attiecībā uz ziņošanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 29. oktobrī EIB un Eiropols parakstīja darba vienošanos, kuras mērķis ir veicināt informācijas un speciālo zināšanu apmaiņu cīņā pret krāpšanu un korupciju; sagaida, ka šī kārtība tiks pilnībā īstenota; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkārtoti aicina EIB pastiprināt sadarbību ar Eiropas Ombudu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē atjaunoto trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Revīzijas palātu (ERP), EIB un Eiropas Komisiju, kas stiprina tiesības revidēt ES ieņēmumus un izdevumus, ko pārvalda EIB, vienlaikus pienācīgi ievērojot spēkā esošos datu konfidencialitātes noteikumus; tomēr norāda, ka dati par EIB darbībām ar pašu kapitālu joprojām nav iekļauti Revīzijas palātas revīziju tvērumā un pilnvarās; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas Investīciju bankai. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(2)  OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.

(3)  OV L 231, 30.6.2021., 1. lpp.

(4)  OV L 274, 30.7.2021., 1. lpp.

(5)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(6)  OV C 270, 7.7.2021., 113. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0015.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/225 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/225

---

P9_TA(2022)0299

2020. gada ziņojums par Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli (2021/2235(INI))

(2023/C 47/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2020. gada darbības pārskatu, kas publicēts 2021. gada 20. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2020. gada darbības pārskatu, kas publicēts 2021. gada 20. janvārī,

| — | ņemot vērā EIB 2020. gada finanšu pārskatu, kas publicēts 2021. gada 3. maijā, un ziņojumu par EIB finansēšanas un aizņemšanās darbībām 2020. gadā, kas publicēts 2021. gada 5. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2020. gada finanšu pārskatu, kas publicēts 2021. gada 3. maijā, un ziņojumu par EIB finansēšanas un aizņemšanās darbībām 2020. gadā, kas publicēts 2021. gada 5. maijā,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2020. gada darbības plānu, ko EIB Direktoru padome apstiprināja 2019. gada 12. decembrī un publicēja 2020. gada 30. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2020. gada darbības plānu, ko EIB Direktoru padome apstiprināja 2019. gada 12. decembrī un publicēja 2020. gada 30. janvārī,

| — | ņemot vērā 2020. gada ziņojumu par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), ko EIB sagatavoja Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB grupas finansēšanas un investīciju operācijām 2020. gadā ESIF ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada ziņojumu par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), ko EIB sagatavoja Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB grupas finansēšanas un investīciju operācijām 2020. gadā ESIF ietvaros,

| — | ņemot vērā EIB Direktoru padomes 2020. gada novembrī pieņemto un 2020. gada 14. decembrī publicēto EIB grupas Klimata bankas ceļvedi 2021.–2025. gadam un EIB klimata stratēģiju, kas tika pieņemta 2020. gada novembrī un publicēta 2020. gada 15. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB Direktoru padomes 2020. gada novembrī pieņemto un 2020. gada 14. decembrī publicēto EIB grupas Klimata bankas ceļvedi 2021.–2025. gadam un EIB klimata stratēģiju, kas tika pieņemta 2020. gada novembrī un publicēta 2020. gada 15. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas paraugprakses pamatprincipus, ko EIB Valde apstiprināja 2018. gadā un publicēja 2018. gada 3. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas paraugprakses pamatprincipus, ko EIB Valde apstiprināja 2018. gadā un publicēja 2018. gada 3. oktobrī,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ilgtspējas ziņojumu, kas publicēts 2021. gada 27. maijā, un ziņojumu “EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board)” (“EIB 2020. gada Ilgtspējas informācijas atklāšana saskaņā ar SASB (Ilgtspējas grāmatvedības standartu padome) satvaru”), kas publicēts 2021. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ilgtspējas ziņojumu, kas publicēts 2021. gada 27. maijā, un ziņojumu “EIB 2020 Sustainability Disclosures in accordance with SASB Framework (Sustainability Accounting Standards Board)” (“EIB 2020. gada Ilgtspējas informācijas atklāšana saskaņā ar SASB (Ilgtspējas grāmatvedības standartu padome) satvaru”), kas publicēts 2021. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā EIB grupas vidiskās un sociālās ilgtspējas satvaru, kas pieņemts 2022. gada 2. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas vidiskās un sociālās ilgtspējas satvaru, kas pieņemts 2022. gada 2. februārī,

| — | ņemot vērā 2020. gada 29. maijā pieņemtos norādījumus EIB projektu virzītājiem par vides un sociālajiem rādītājiem EIB finansētajās operācijās, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojuma krīzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 29. maijā pieņemtos norādījumus EIB projektu virzītājiem par vides un sociālajiem rādītājiem EIB finansētajās operācijās, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojuma krīzi,

| — | ņemot vērā 2021. gada 16. aprīlī publicēto ziņojumu par EIB grupas pārredzamības politikas īstenošanu 2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 16. aprīlī publicēto ziņojumu par EIB grupas pārredzamības politikas īstenošanu 2020. gadā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 2. februāra bukletu “Eiropas Investīciju bankas sadarbība ar pilsonisko sabiedrību — spilgtākie mirkļi 2020. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 2. februāra bukletu “Eiropas Investīciju bankas sadarbība ar pilsonisko sabiedrību — spilgtākie mirkļi 2020. gadā”,

| — | ņemot vērā EIB Revīzijas komitejas gada ziņojumus par 2020. gadu, kas publicēts 2021. gada 8. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB Revīzijas komitejas gada ziņojumus par 2020. gadu, kas publicēts 2021. gada 8. oktobrī,

| — | ņemot vērā EIB krāpšanas apkarošanas darbības pārskatu par 2020. gadu, kas publicēts 2021. gada 29. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB krāpšanas apkarošanas darbības pārskatu par 2020. gadu, kas publicēts 2021. gada 29. jūlijā,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2020. gada atbilstības nodrošināšanas pasākumu ziņojumu, kas publicēts 2021. gada 10. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2020. gada atbilstības nodrošināšanas pasākumu ziņojumu, kas publicēts 2021. gada 10. maijā,

| — | ņemot vērā EIB Ētikas un atbilstības komitejas 2020. gada ziņojumu, kas publicēts 2021. gada 29. septembrī, un tās darbības noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB Ētikas un atbilstības komitejas 2020. gada ziņojumu, kas publicēts 2021. gada 29. septembrī, un tās darbības noteikumus,

| — | ņemot vērā EIB grupas darbinieku, Revīzijas komitejas locekļu un Vadības komitejas rīcības kodeksus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas darbinieku, Revīzijas komitejas locekļu un Vadības komitejas rīcības kodeksus,

| — | ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ziņojumu par riska pārvaldības atklāšanu, kas publicēts 2021. gada 9. augustā, un tās augsta līmeņa paziņojumu par vēlmi uzņemties risku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB grupas 2020. gada ziņojumu par riska pārvaldības atklāšanu, kas publicēts 2021. gada 9. augustā, un tās augsta līmeņa paziņojumu par vēlmi uzņemties risku,

| — | ņemot vērā EIB 2021. gada 15. jūlijā publicēto Eiropas Investīciju konsultāciju centra 2020. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB 2021. gada 15. jūlijā publicēto Eiropas Investīciju konsultāciju centra 2020. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, LESD 5. protokolu par EIB statūtiem un LESD 28. protokolu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15., 126., 174., 175., 208., 209., 271., 308. un 309. pantu, LESD 5. protokolu par EIB statūtiem un LESD 28. protokolu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju,

| — | ņemot vērā EIB reglamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIB reglamentu,

| — | ņemot vērā trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku (Trīspusējais nolīgums), kas stājās spēkā 2021. gada novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trīspusējo nolīgumu starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku (Trīspusējais nolīgums), kas stājās spēkā 2021. gada novembrī,

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli (1)

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/2088 (2) (“ES Taksonomijas regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar kuru groza Regulu (ES) 2019/2088 (2) (“ES Taksonomijas regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (5) (piektā Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (5) (piektā Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0173/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0173/2022),

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 309. pantu un 28. protokolu EIB ir pienākums veicināt ES integrāciju, ekonomisko un sociālo kohēziju un reģionālo attīstību, kā arī līdzsvarotu un stabilu iekšējā tirgus attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 309. pantu un 28. protokolu EIB ir pienākums veicināt ES integrāciju, ekonomisko un sociālo kohēziju un reģionālo attīstību, kā arī līdzsvarotu un stabilu iekšējā tirgus attīstību;

| B. | tā kā EIB grupa joprojām ir apņēmusies turpināt palielināt savu finansēšanas daļu, kas paredzēta klimatrīcības un vides ilgtspējas atbalstam, un joprojām koncentrē uzmanību uz normatīvos noteikto uzdevumu atbalstīt kohēziju; |
| --- | --- |

B.

tā kā EIB grupa joprojām ir apņēmusies turpināt palielināt savu finansēšanas daļu, kas paredzēta klimatrīcības un vides ilgtspējas atbalstam, un joprojām koncentrē uzmanību uz normatīvos noteikto uzdevumu atbalstīt kohēziju;

| C. | tā kā EIB uzdevumam veicināt līdzsvarotu un stabilu iekšējā tirgus attīstību vajadzētu būt tādiem publiskās politikas mērķiem kā teritoriālā un sociālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība un (jauniešu) bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības novēršana; |
| --- | --- |

C.

tā kā EIB uzdevumam veicināt līdzsvarotu un stabilu iekšējā tirgus attīstību vajadzētu būt tādiem publiskās politikas mērķiem kā teritoriālā un sociālā kohēzija, ilgtspējīga attīstība un (jauniešu) bezdarba, nabadzības un sociālās atstumtības novēršana;

| D. | tā kā EIB ir saistoša ES Pamattiesību harta un tā kā cilvēktiesību principi ir integrēti tās uzticamības pārbaudes procedūrās un standartos, tostarp publiski pieejamos ex ante izvērtējumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā EIB ir saistoša ES Pamattiesību harta un tā kā cilvēktiesību principi ir integrēti tās uzticamības pārbaudes procedūrās un standartos, tostarp publiski pieejamos ex ante izvērtējumos;

| E. | tā kā EIB bija vadoša loma Covid-19 krīzes pārvarēšanā Eiropas Savienībā, jo īpaši īstenojot tūlītēju atbalsta programmu, kas vērsta uz tiem klientiem un nozarēm, kuras krīze skārusi visvairāk, un tā arī 2020. gadā izveidoja Viseiropas garantiju fondu (EGF), kas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) nodrošina tik nepieciešamo kapitālu; |
| --- | --- |

E.

tā kā EIB bija vadoša loma Covid-19 krīzes pārvarēšanā Eiropas Savienībā, jo īpaši īstenojot tūlītēju atbalsta programmu, kas vērsta uz tiem klientiem un nozarēm, kuras krīze skārusi visvairāk, un tā arī 2020. gadā izveidoja Viseiropas garantiju fondu (EGF), kas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) nodrošina tik nepieciešamo kapitālu;

| F. | tā kā 2019. gada novembrī EIB pauda apņemšanos līdz 2020. gada beigām saskaņot visas savas finansēšanas darbības ar Parīzes nolīguma principiem un mērķiem un sadarboties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2019. gada novembrī EIB pauda apņemšanos līdz 2020. gada beigām saskaņot visas savas finansēšanas darbības ar Parīzes nolīguma principiem un mērķiem un sadarboties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku;

| G. | tā kā Covid-19 pandēmijas globālā uzliesmojuma dēļ 2020. gada martā EIB bija jāpieliek ievērojamas pūles, lai piedāvātu papildu atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, tāpēc, ka šī krīze tos ir skārusi sevišķi smagi, un veicinātu ES mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Covid-19 pandēmijas globālā uzliesmojuma dēļ 2020. gada martā EIB bija jāpieliek ievērojamas pūles, lai piedāvātu papildu atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, tāpēc, ka šī krīze tos ir skārusi sevišķi smagi, un veicinātu ES mērķu sasniegšanu;

| H. | tā kā EIB AAA kredītreitings ir nepieciešams, lai nodrošinātu pienācīgus tirgus finansējuma avotus, piemērot preferenciālas likmes, un tādēļ tas ir jāsaglabā; |
| --- | --- |

H.

tā kā EIB AAA kredītreitings ir nepieciešams, lai nodrošinātu pienācīgus tirgus finansējuma avotus, piemērot preferenciālas likmes, un tādēļ tas ir jāsaglabā;

| I. | tā kā EIB būtu jānodrošina pievienotā vērtība ar augstāko integritātes, labas pārvaldības, pārredzamības un pārskatatbildības līmeni, kā arī saskaņā ar piemērojamo labākās banku darbības praksi; |
| --- | --- |

I.

tā kā EIB būtu jānodrošina pievienotā vērtība ar augstāko integritātes, labas pārvaldības, pārredzamības un pārskatatbildības līmeni, kā arī saskaņā ar piemērojamo labākās banku darbības praksi;

| J. | tā kā visu veidu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma un organizētās noziedzības finansēšanas un kaitējošas nodokļu prakses apkarošanai būtu jāpaliek EIB nemainīgai prioritātei, |
| --- | --- |

J.

tā kā visu veidu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma un organizētās noziedzības finansēšanas un kaitējošas nodokļu prakses apkarošanai būtu jāpaliek EIB nemainīgai prioritātei,

| K. | tā kā EIB ir svarīga loma ārpus ES saistībā ar tās ārējām aizdošanas darbībām kā pasaulē lielākajai daudzpusējai finanšu iestādei, |
| --- | --- |

K.

tā kā EIB ir svarīga loma ārpus ES saistībā ar tās ārējām aizdošanas darbībām kā pasaulē lielākajai daudzpusējai finanšu iestādei,

EIB finanšu operāciju izpilde

| 1. | norāda, ka 2020. gadā bankas parakstīto jauno aizdevumu apmērs sasniedza 66,1 miljardu EUR saskaņā ar 2020. gada darbības plānā noteikto mērķi un pārsniedza gan 2019. gada (63,3 miljardi EUR), gan 2018. gada mērķi (55,6 miljardi EUR); norāda, ka lielākā daļa tika piešķirta Itālijai, Spānijai un Francijai (no kopējā parakstīto aizdevumu apjoma attiecīgi 15 %, 13 % un 11 %) un ka transporta, globālo aizdevumu un enerģētikas nozares saņēma lielākās daļas (attiecīgi saņemot 29,3 %, 20,5 % un 14,9 % no aizdevumiem); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti aicina nodrošināt taisnīgu un pārredzamu projektu un investīciju ģeogrāfisko sadalījumu, koncentrējoties uz mazāk attīstītiem reģioniem, jo īpaši attiecībā uz inovāciju, digitalizāciju un infrastruktūru, lai veicinātu iekļaujošu izaugsmi un ekonomisko, sociālo un teritoriālo konverģenci un kohēziju; prasa EIB novērst atkārtoti konstatētos trūkumus, kas neļauj atsevišķiem reģioniem un valstīm pilnībā izmantot EIB finanšu darbību sniegtos labumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatē, ka 2020. gada 31. decembrī parakstīto aizdevumu neatmaksātais apjoms bija nedaudz samazinājies līdz 558,7 miljardiem EUR (no 560,3 miljardiem EUR 2019. gada beigās), no kuriem 82,2 % bija paredzēti projektiem ES (2019. gadā 81,4 %); norāda, ka EIB izmaksāto aizdevumu portfelis sasniedza 444,6 miljardus EUR salīdzinājumā ar 447,5 miljardiem EUR 2019. gada beigās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka Covid-19 uzliesmojums ievērojami mainīja EIB izmaksu profilu 2020. gadā un ka gada pirmajā pusē tika sasniegti vairāk nekā 50 % no mērķa, pateicoties tam, ka banka strauji aktivizēja un no jauna noteica par prioritāru esošo izmaksu plūsmu, lai atbalstītu klientu likviditātes vajadzības; norāda, ka 2020. gadā izmaksātie līdzekļi sasniedza 58,3 miljardus EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai EIB sniegto informāciju par neto peļņu 1,7 miljardu EUR apmērā 2020. gadā, salīdzinājumā ar 2,4 miljardiem EUR 2019. gadā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ar gandarījumu konstatē, ka EIB ir lielākais pārvalstiskais zaļo un sociālo obligāciju ar gūto ienākumu izmantošanu emitents, kā arī to, ka pieaug ilgtspējīgu ieguldītāju interese par šāda veida emisiju saistībā ar Eiropas zaļo kursu un ES Taksonomijas regulu; norāda, ka 2020. gadā EIB sasniedza rekordaugstu 10,5 miljardiem EUR ekvivalentu emisiju līmeni ilgtspējas parāda produktos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka, līdz ar Apvienotās Karalistes daļas aizstāšanu EIB kapitālā EIB iemaksātā kapitāla bāze pieauga par 0,5 miljardiem EUR un tās pieprasāmais kapitāls ir palielinājies salīdzinājumā ar situāciju pirms Brexit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka kopējais aizdevumu portfeļa sniegums joprojām bija labs, proti, 2020. gada beigās samazinātas vērtības aizdevumi sasniedza tikai 0,4 % (salīdzinājumā ar 0,4 % 2019. gada beigās); konstatē, ka to maksājumu daļa, kuru samaksa bija nokavēta par vairāk nekā 90 dienām, joprojām ir ļoti maza, 2020. gada beigās sasniedzot 117,1 miljonu EUR (salīdzinājumā ar 146,0 miljoniem EUR 2019. gada beigās) un veidojot tikai 0,03 % no riska portfeļa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ar gandarījumu norāda, ka, neraugoties uz vispārējo nenoteiktību pasaules finanšu tirgos Covid-19 pandēmijas dēļ, EIB turpina saglabāt stabilu likviditātes stāvokli; uzsver, ka bankas kopējais likviditātes rādītājs joprojām ir krietni zem iekšējās robežas, aptverot 78,1 % no prognozētās neto izejošās naudas plūsmas (salīdzinājumā ar 88,6 % 2019. gadā); |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina EIB, sniedzot aizdevumus sociāliem, zaļiem un ilgtspējīgiem projektiem, par prioritāti noteikt ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina EIB aktīvi atbalstīt projektus, kas sekmē taisnīgas pārkārtošanās nodrošināšanu, piemēram, saistībā ar pētniecību, inovāciju un digitalizāciju, MVU piekļuvi finansējumam un sociālajām investīcijām un prasmēm; atkārtoti aicina EIB prioritārā kārtā nodrošināt mērķtiecīgu finansējumu taisnīgas pārkārtošanās iniciatīvām, vienlaikus ņemot vērā papildināmību, ko EIB finansējums var nodrošināt kombinācijā citiem avotiem; turklāt uzsver, ka koordinācija ar citiem finansēšanas instrumentiem ir būtiska, ņemot vērā to, ka EIB viena pati nevar finansēt visas šīs iniciatīvas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka pašreizējā sarežģītajā situācijā (pandēmijas uzliesmojums un Krievijas agresija pret Ukrainu) atšķirības dalībvalstu ekonomiskajā situācijā un spējās ir kļuvušas vēl lielākas, un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka visvairāk skartie reģioni un valstis spēj pielāgoties jaunajiem apstākļiem tā, lai neviens netiktu atstāts novārtā; |
| --- | --- |

12.

Ar Covid-19 pandēmiju saistītie pasākumi

| 13. | atzinīgi vērtē EIB grupas spēju, neraugoties uz Covid-19 uzliesmojumu, pilnībā saglabāt darbotiesspēju un turpināt savu darbību ierastajā veidā; norāda, ka Covid-19 pandēmijai nebija tiešas būtiskas negatīvas finansiālās ietekmes uz EIB; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka 2020. gada martā un aprīlī Komisija un EIB grupa no ESIF pieejamajiem līdzekļiem novirzīja 1 miljardu EUR esošajiem garantiju instrumentiem (InnovFin MVUG un COSME AGM), ko pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF), lai atbalstītu smagi skarto MVU un vidējas kapitalizācijas nozari ES; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst, ka EIB ir darījusi pieejamu finansējumu investīcijām veselības aprūpes nozarē, piemēram, tām, ko veic Eiropas uzņēmumi, kuri iesaistīti vakcīnu pētniecībā un terapeitisku un diagnostikas risinājumu izstrādē Covid-19 apkarošanai; norāda, ka parakstītais EIB veselības aprūpes apjoms 2020. gada beigās sasniedza 5,2 miljardus EUR, no kuriem 175 miljoni EUR bija paredzēti lietišķajiem pētījumiem Covid-19 vakcīnu jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina EIB arī turpmāk par prioritāti noteikt ieguldījumus veselības aprūpes infrastruktūrā, personāla apmācībā un valsts veselības aprūpes pakalpojumu kvalitātē, lai samazinātu nevienlīdzību starp valstīm; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē EIB lomu BioNTech Covid-19 vakcīnas sekmīgā izmantošanā, 2020. gada jūnijā parakstot 100 miljonu EUR aizdevuma mehānismu, kas padarīja to par pirmo finanšu investoru BioNTech Covid-19 vakcīnu programmas atbalstā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka EIB tajā pašā laikā piedāvāja atbalstu globālām Covid-19 vakcīnu izplatīšanas programmām, jo īpaši jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka EIB grupa apņēmās piešķirt 6,5 miljardus EUR, lai atbalstītu valstis ārpus ES, tostarp vairāk nekā 1 miljardu EUR nolūkā atbalstīt Ukrainas infrastruktūras, vides un inovāciju atjaunošanu un šīs valsts atgūšanos pēc Covid-19 krīzes, un 1,7 miljardus EUR, lai atbalstītu Rietumbalkānu sociālo un ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas, kā daļu no finansiālā atbalsta paketes šim reģionam 3,3 miljardu EUR apmērā, par ko paziņoja Komisija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka 2020. gada martā EIB grupa ieviesa atbalsta rīcības plānu, kura mērķis ir mobilizēt līdz pat 28 miljardiem EUR MVU, kurus skāris Covid-19 uzliesmojums; norāda, ka laikā no pandēmijas uzliesmojuma līdz 2020. gada beigām EIB apstiprināja 172 atsevišķas operācijas par kopējo summu 33,9 miljardu EUR apmērā (no kopējā apstiprinātā apjoma — 82,8 miljardu EUR apmērā) un arī palielināja 68 esošās kredītlīnijas par kopumā 4,6 miljardiem EUR; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē Viseiropas garantiju fonda kā jauna instrumenta izveidi EIB portfelī, kas nodrošinās papildu finansējumu līdz 200 miljardiem EUR; norāda, ka tā kā 2020. gada 31. decembrī EIB bija apstiprinājusi finansējumu 2,7 miljardu EUR apjomā, lai mobilizētu 27,8 miljardus EUR no kopējā finansējuma; |
| --- | --- |

21.

EIB atbalsts galvenajās politikas jomās

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka 2020. gada oktobrī tika pieņemts tematiskais ziņojums par EIB kohēzijas finansējuma novērtējumu laikposmā no 2007. līdz 2018. gadam; norāda, ka pārskata perioda lielākajā daļā EIB sasniedza savus ikgadējos kohēzijas finansējuma mērķus, lai gan tieši pēdējos gados tā saskārās ar aizvien lielākām grūtībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka EIB kohēzijas aizdevumi no 2014. līdz 2020. gadam sasniedza 123,8 miljardus EUR un ka 2020. gadā vien šie aizdevumi sasniedza 19,5 miljardus EUR; turklāt norāda, ka 2020. gadā 34 % no visa EIB parakstītā apjoma ES-27 valstīs bija saistīti ar projektiem un saņēmējiem, kas atrodas EIB kohēzijas prioritārajos reģionos, kuri izraudzīti no mazāk attīstītiem reģioniem un pārejas reģioniem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apzinās, ka Covid-19 pandēmijas ekonomiskās sekas ir padziļinājušas strukturālās atšķirības starp dalībvalstīm, padarot vēl jo vairāk nepieciešamu EIB normatīvos noteikto uzdevumu atbalstīt kohēziju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē EIB kohēzijas ievirzes pieņemšanu 2021.–2027. gadam; norāda, ka līdz 2025. gadam EIB plāno atvēlēt 45 % no saviem ikgadējiem ES aizdevumiem kohēzijas reģioniem, un prasa EIB katru gadu ziņot par kohēzijas politikas mērķu un prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka 2020. gadā EIF uzsāka prasmju un izglītības garantiju izmēģinājumprojektu, kura mērķis ir stimulēt ieguldījumus izglītībā, apmācībā un prasmēs, un ka iniciatīva ir labi piemērota gaidāmo darba tirgu vajadzību apmierināšanai, īpaši ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti aicina stiprināt tehnisko palīdzību vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar EIB aizdošanas, apvienošanas un konsultēšanas politiku un šo pašvaldību finanšu pieredzi, jo īpaši reģionos ar zemu investīciju spēju, un stiprināt kopīgu interešu projektus, kurus realizē starp vairākām dalībvalstīm un kuru lielums vai raksturs ir tāds, ka tos nevar pilnībā finansēt ar dažādiem līdzekļiem, kas pieejami atsevišķās dalībvalstīs pirms projektu apstiprināšanas, lai uzlabotu piekļuvi EIB finansējumam; aicina EIB grupu pastiprināt sadarbību ar valsts attīstību veicinošām bankām un iestādēm; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka 2020. gadā EIB sasniedza savu mērķi nodrošināt finansējumu 100 miljardu USD apmērā piecu gadu laikā no 2016. līdz 2020. gadam, lai cīnītos pret klimata ārkārtas situāciju, par kuru 2015. gadā tika paziņots Parīzes klimata konferencē; uzsver, ka tikai 2020. gadā vien EIB ieguldīja aptuveni 24,2 miljardus EUR (2019. gadā — 19,3 miljardus EUR) klimatrīcībā un ka, pārsniedzot sākotnējo 28 % mērķi, tā sasniedza rekordaugstu līmeni, proti, 37,4 % klimata finansējuma, tādējādi apstiprinot, ka EIB ir lielākā daudzpusējā klimata pasākumu finansētāja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka EIB turpina palielināt savu finansējuma daļu klimatrīcībai un vides ilgtspējai, lai līdz 2025. gadam sasniegtu 50 % no savas darbības; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka 2020. gada jūlijā EIB pieņēma oglekļa pēdas novērtēšanas metodiku projektiem, lai sniegtu norādījumus EIB darbiniekiem par to, kā aprēķināt oglekļa pēdu bankas finansētajos investīciju projektos; pieņem zināšanai EIB lēmumu atteikties finansēt jebkādus klimata ziņā negatīvus projektus, kas saistīti ar tradicionālajiem fosilajiem kurināmajiem; aicina EIB mudināt pievērsties zaļajiem projektiem, lai veicinātu enerģētikas pārkārtošanu un Parīzes mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Fonds klimata jautājumu risināšanai pilsētās, kas ir jauns konsultāciju mehānisms, kura mērķis ir sniegt palīdzību agrīnā posmā, atbalstot klimata ziņā pārdomātus projektus pilsētās jaunattīstības valstīs un jaunietekmes valstīs; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pieņem zināšanai to, ka EIB ir izstrādājusi darījumu partnera līmeņa novērtēšanas metodiku, kas pazīstama kā “Klimata riska izvērtēšanas instruments” un kas tiek izmantota kopš 2020. gada jūlija, lai novērtētu un uzraudzītu klimata riskus visā EIB grupas portfelī un ziņotu par tiem EIB grupas vadības struktūrām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka EIB grupas vides un sociālās politikas atjaunināšanas process sākās 2020. gadā un tā rezultātā 2022. gada februārī tika apstiprināts jaunais vides un sociālās ilgtspējas satvars; atzinīgi vērtē satvarā iekļautos pārskatītos EIB vides un sociālos standartus, jo īpaši tos, kas saistīti ar darba tiesībām, bioloģisko daudzveidību un vides aizsardzību; atzīmē, ka EIB ir saistoša ES Pamattiesību harta un ka cilvēktiesību principi ir integrēti tās uzticamības pārbaudes procedūrās un standartos jau projektu līmenī, tostarp ļaujot apturēt izmaksu gadījumos, kad tiek konstatēti nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; atzinīgi vērtē to, ka EIB un tās promoteriem cilvēktiesības ir jāņem vērā kā daļa no ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējuma procesa; aicina EIB un tās starpniekus atklāt detalizētu informāciju par faktiskajiem vides un sociālajiem riskiem vai ietekmi, kas saistīta ar operācijām, kuras veiktas ar partneru starpniecību; uzsver, ka jebkādām jaunām prasībām nevajadzētu radīt lielāku birokrātiju MVU; aicina EIB nodrošināt, ka tās sūdzību izskatīšanas mehānisms ir viegli pieejams, aktuāls un efektīvs, lai atklātu un novērstu jebkādus iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus projektos, kuros ir iesaistīta EIB; prasa EIB par šo jautājumu ziņot Parlamentam un EIB Valdei; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ņem vērā, ka Transanatolijas dabasgāzes cauruļvads un Adrijas jūras cauruļvads, pat ja tie nav saskaņoti ar Parīzes nolīguma mērķiem, ir stratēģiski svarīgi ES energoapgādē, jo īpaši attiecībā uz piegādātāju dažādošanas stratēģiju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atbalsta EIB apņemšanos līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un saskaņot savas darbības ar Eiropas zaļo kursu; atzinīgi vērtē gaidāmo transporta aizdevumu politikas pārskatīšanu, kas atbildīs Parīzes nolīguma mērķiem un ko plānots pieņemt 2022. gada jūnijā vai jūlijā; uzsver, ka šādas jaunas prasības nedrīkst ierobežot finansējuma pieejamību MVU; atkārtoti uzsver, ka politikai ir jāizvairās no oglekļietilpīgu aktīvu noslēgšanas un jāatbalsta modālā pārvirze uz kravu un pasažieru bezoglekļa mobilitāti pilsētu un starppilsētu līmenī; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina EIB atbalstīt tādu transporta infrastruktūras projektu, tostarp dzelzceļa un automaģistrāļu, izstrādi, kuri ir ilgtspējīgi un videi draudzīgi un var palīdzēt novērst teritoriālās un sociālās atšķirības starp ES reģioniem un valstīm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver nepieciešamību koncentrēties uz ilgtermiņa finansēšanu, proti, atbalstot tādus projektus, kuri citādi netiktu finansēti, un it īpaši projektus, inovatīvu jaunuzņēmumu un MVU īstenotus projektus; tomēr uzsver, ka EIB finansēšanas darbības dalībvalstīs ar ilgtspējīgas fiskālās politikas virzieniem aizstāt nevar; lai atbalstītu ES uzņēmumus, aicina EIB palielināt ieguldījumus radikālā inovācijā — it īpaši tādā, kas paredzēta pārejai uz zaļo ekonomiku; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina EIB palielināt finansējumu, lai varētu paātrināt tehnoloģisko pāreju, atbalstīt pašreizējā un nākotnes darba tirgus vajadzībām pielāgotu prasmju attīstīšanu, vēl vairāk veicināt ieguldījumus darba ņēmēju un darba devēju digitālo prasmju pilnveidošanā, nodrošināt līdzekļus ilgtermiņa pētniecībai, inovācijai un MVU, atbalstīt sociālo ekonomiku un veicināt sociālo un teritoriālo kohēziju, it īpaši, novēršot pašreizējo ieguldījumu trūkumu valsts mājokļa un infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina EIB izstrādāt īpašu cilvēktiesību stratēģiju un rīcības plānu tās īstenošanai; aicina EIB saskaņot savu finansēšanas stratēģiju ar vērienīguma līmeni un apņemšanos ievērot kopīgās vērtības un mērķus, ko demonstrējušas ES partnervalstis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka EIB 2019. gadā pieņēma “Izaicinājuma 2X” kritērijus, kuru mērķis ir mobilizēt attiecīgos resursus, kas atbalstītu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un dzimumu līdztiesībai, un nodrošinātu skaidru satvaru investīcijām dzimumu līdztiesības jomā, izmantojot starpniecības aizdevumus ārpus ES; aicina EIB ieviest līdzīgus kritērijus operācijām ES, kas aptver gan starpniecības, gan tiešo aizdevumu operācijas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka EIB 2020. gadā parakstīja Parīzes Attīstības banku paziņojumu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; norāda, ka EIB grupas Klimata bankas ceļvedī 2021–2025. gadam, kas pieņemts 2020. gadā, dzimumresponsīva klimatfinansējuma nodrošināšana ir uzsvērta kā EIB grupas tematiskā prioritārā joma; atzinīgi vērtē dzimumu līdztiesības marķējuma ieviešanu visām EIB operācijām, lai EIB varētu noteikt operācijas, kuras varētu veicināt dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka uz 2020. gada beigām 102 dažādās valstīs bija piešķirti aizdevumi 99,4 miljardu EUR apmērā, no kuriem 9,3 miljardi EUR tika parakstīti 2020. gadā, galvenokārt saskaņā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina EIB pilnībā izmantot savu instrumentu kopumu, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas attiecībā uz projektiem, ko finansē trešās valstīs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka starptautiskajām finanšu iestādēm ir jānovērš risks, ka ES finansējums varētu tieši vai netieši veicināt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkārtoti uzsver, ka paredzams, ka EIB ārējās darbības veicinās ES politikas mērķu sasniegšanu, sekmējot jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, jo īpaši visnelabvēlīgākajā situācijā esošo valstu vidū, kā arī atbilstību ES apstiprinātajiem mērķiem; atzīst nabadzības izskaušanu, iekšzemes resursu mobilizāciju un cilvēktiesības par galvenajiem tematiem ES attīstības finanšu struktūrā; atgādina, ka ieinteresēto personu iesaistīšana ir ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības stūrakmens; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina EIB arī turpmāk atbalstīt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, veicot tās savas darbības, uz ko attiecas īpašas pilnvaras, par kurām lemj Padome un Parlaments; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atbalsta 2021. gada 14. jūnijā pieņemtos Padomes secinājumus, kuros EIB tiek aicināta palielināt savu ieguldījumu ES attīstības centienos, izmantojot īpašas stratēģijas, lielāku klātbūtni uz vietas visā pasaulē un labāku koordināciju ar partneriem patiesā Eiropas komandas pieejā, lai izstrādātu inovatīvas kopīgas darbības un nodrošinātu ES ārējā finansējuma pamanāmību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka līdz 2020. gada jūnijam EIB apstiprinājumu ziņā bija pārsniegusi ESIF mērķi līdz 2020. gada beigām mobilizēt investīcijas vismaz 500 miljardu EUR apmērā; turklāt norāda, ka, pamatojoties uz EIB grupas līmenī parakstītajiem apjomiem gandrīz 82,8 miljardu EUR vērtībā, ESIF atbalstītās investīcijas tiek lēstas aptuveni 491,7 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina EIB vairāk iesaistīties lauksaimniecības nozarē; uzsver, ka lauksaimnieku, jo īpaši gados jaunu lauksaimnieku un jaunpienācēju, finansiālās vajadzības ir būtiskas un ka lauksaimniekiem un uzņēmumiem šajā nozarē ir mazākas iespējas uz pozitīvu rezultātu, piesakoties finansējumam; uzsver, ka EIB ir veikusi konkrētus pasākumus, lai risinātu šo jautājumu; aicina EIB turpināt darbu pie jauniem finanšu instrumentiem, kas uzlabos pieejamību lauksaimniecības nozarei; šajā sakarībā uzstāj, ka ar EIB finansējumu ir jāatbalsta lauksaimniecības nozares pārkārtošanās saskaņā ar ES politikas mērķiem, tostarp vairāk ievērojot dzīvnieku labturību, un ka EIB savā darbībā būtu jāizvairās no tā, ka tiek veicināts ganāmpulka blīvums, kas pārsniedz zemes ekoloģisko kapacitāti; |
| --- | --- |

48.

EIB korporatīvās pārvaldības un darbību pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošana

| 49. | norāda, ka 2020. gadā EIB grupa izveidoja grupas riska un atbilstības nodrošināšanas funkciju, ko pārrauga grupas risku direktors; norāda, ka grupas risku direktors pārrauga visus grupas riskus, tostarp atbilstības riskus, un ziņo par tiem, un ka galvenais atbilstības uzraudzības inspektors, kas ir EIB atbilstības nodrošināšanas vadītājs, ziņo grupas risku direktoram, kā arī Vadības komitejai, attiecīgajām EIB Direktoru padomes komitejām un Revīzijas komitejai; aicina EIB paskaidrot, kā tiek saglabāta galvenā atbilstības uzraudzības inspektora neatkarība un kā tiek novērsta viņa pienākumu pārklāšanās ar risku direktora pienākumiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē to, ka galvenā atbilstības uzraudzības inspektora birojs 2020. gadā veica pirmo atbilstības riska novērtējumu, kura mērķis bija noteikt EIB darbības pakļautību atbilstības riskam tās darbības ģeogrāfiskās atrašanās vietās, tostarp pakļautību nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma (ML-FT) un organizētās noziedzības finansēšanas riskiem, sankcijām, riskiem attiecībā uz neatbilstīgām jurisdikcijām/ labu nodokļu pārvaldību, tirgus integritāti un uzvedību, kā arī iepirkumu; norāda, ka 2020. gadā ML-FT infopanelī tika atjaunināti galvenie riska rādītāji, lai piedāvātu detalizētāku informāciju par riskiem, kas saistīti ar ML-FT; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē Vadības komitejas lēmumu piešķirt papildu cilvēkresursus EIB atbilstības uzraudzības stiprināšanai; atzinīgi vērtē to, ka gan EIB, gan EIF 2020. gada martā parakstīja saprašanās memorandus ar Luksemburgas Finanšu ziņu vākšanas vienību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka EIB grupas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas (AML–CFT) regulējums tika pārskatīts 2020. gada decembrī, ņemot vērā Piekto nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, un ka 2021. gada jūlijā tika pieņemta visaptveroša EIB grupas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un organizētās noziedzības finansēšanas novēršanas politika; uzskata, ka efektīvai koordinācijai ar citām attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir būtiska nozīme politikas veiksmīgā īstenošanā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pieņem zināšanai jauno trīspusējo nolīgumu, kas parakstīts starp Eiropas Revīzijas palātu (ERP), EIB un Komisiju un kas ļauj uzlabot piekļuvi revidētajiem EIB dokumentiem un uzlabot to integrēšanu; tomēr atkārtoti aicina paplašināt ERP tiesības piekļūt informācijai attiecībā uz EIB operācijām, ar kurām tā īsteno ES politikas nostādnes; pauž nožēlu par to, ka Komisija un EIB atsaucas uz Revīzijas palātas pilnvaru definīciju, kā noteikts LESD, lai liegtu Revīzijas palātai piekļuvi informācijai par EIB operācijām, kuru vienīgais iemesls ir ES politikas īstenošana; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka EIB Revīzijas komitejas darbībai nav alternatīvs raksturs, bet tā papildina ERP darbību; pauž nožēlu par to, ka trīspusējais nolīgums, kuru 2021. gada 11. novembrī atjaunoja EIB, Komisija un ERP nenodrošina apmierinošu risinājumu un ka tā atjaunošana apstiprina status quo situāciju bez jebkādiem būtiskiem uzlabojumiem, jo īpaši saistībā ar ERP pilnvarām veikt EIB darbību revīziju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka 2020. gadā EIB sūdzību izskatīšanas mehānismā tika reģistrētas 77 jaunas lietas, izskatītas 137 lietas un slēgtas 94 lietas; atzinīgi vērtē to, ka EIB sūdzību izskatīšanas mehānisms sistemātiski uzrauga, kā EIB dienesti īsteno tās ieteikumus un ierosinājumus uzlabojumiem; aicina EIB pienācīgi reaģēt uz sūdzību izskatīšanas mehānisma konstatējumiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē būtisko progresu, kas 2020. gadā panākts ceļā uz EIB izslēgšanas politikas pilnīgu īstenošanu, jo īpaši izveidojot jaunu Politikas un izslēgšanas nodaļu Ģenerālinspektorāta Krāpniecisku darījumu izmeklēšanas nodaļā (IG/IN) un 2020. gada oktobrī ieceļot Izslēgšanas komiteju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkārtoti aicina EIB veikt visaptverošu analīzi par finansiālā atbalsta veidu, ko skārusi iespējamā neatbilstīgā rīcība, un par šādu gadījumu ģeogrāfisko sadalījumu, lai atvieglotu tādu sistēmisku trūkumu apzināšanu, kam jāpievērš uzmanība un kuriem jāpiešķir resursi; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka IG/IN pēdējo 10 gadu laikā ir izstrādājusi vairākus nozarē vadošus profilakses un atklāšanas instrumentus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pieņem zināšanai pārskatītās EIB grupas krāpšanas apkarošanas politikas pieņemšanu 2021. gada jūlijā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | norāda uz problēmām, ko Covid-19 pandēmija 2020. gadā radīja krāpšanas izmeklēšanas darbā, ko veica IG/IN, kas neraugoties uz minētajām grūtībām sniedza 52 ieteikumus un atzinumus; norāda, ka aptuveni 89 % izmeklēto lietu attiecas uz krāpšanu, korupciju un slepenām norunām, un prasa EIB ziņot par partnerību un sadarbību ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Prokuratūru (EPPO) attiecībā uz šādiem gadījumiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē darba vienošanos ar EPPO, kas parakstīta 2021. decembrī, un aicina to pilnībā un rūpīgi īstenot, jo īpaši attiecībā uz ziņošanu; šajā sakarībā uzsver, ka IG/IN jau mēnešiem pirms darba vienošanās parakstīšanas bija uzsākusi sadarbību ar EPPO un 2021. gadā tā ziņoja par 17 šādiem gadījumiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ar gandarījumu norāda, ka 2021. gadā EIB arī pastiprināja sadarbību ar Eiropolu, parakstot sadarbības nolīgumu, kura mērķis ir veicināt visu veidu smagās starptautiskās un organizētās noziedzības, kibernoziedzības un terorisma novēršanu un apkarošanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzskata, ka Finanšu regulas (6) pārskatīšana sniedz iespēju izpētīt veidus, kā panākt sinerģiju starp Komisijas agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmu un EIB izslēgšanas politiku; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pauž bažas par vairākām lietām, kuras OLAF slēdza 2020. gadā un kuras bija vērstas uz izglītības pabalstiem, kas nepamatoti piešķirti EIB darbiniekiem; atzinīgi vērtē to, ka EIB ir pārskatījusi un reformējusi pabalstu sistēmu un ir izlabojusi daudzas OLAF atklātās kļūdas, tostarp veikusi pasākumus nepamatoto maksājumu atgūšanai; prasa EIB ziņot Parlamentam par OLAF ieteikumu izpildes kontroles rezultātiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pauž nopietnas bažas par pārredzamības samazināšanos EIB, proti, 2010. gadā 96,1 % no visiem projektiem tika publicēti trīs nedēļas pirms apstiprināšanas valdē un 2020. gadā šis rādītājs samazinājās līdz pat 60 %; atgādina, ka EIB grupas pārredzamības politika ļauj nepublicēt tikai ierobežotu skaitu projektu kopsavilkumu pirms valdes tos apstiprina un dažos gadījumos tikai pēc tam, kad ir parakstīts aizdevums, lai aizsargātu pamatotas intereses, piemēram, komercnoslēpumus; atzinīgi vērtē to, ka galu galā EIB publicē visus projektus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina EIB uzlabot savu darbību pārredzamību, pieņemot pārredzamības reģistru to organizāciju publiskai kontrolei, kuras vēlas ietekmēt likumdošanas procesu, un novērst korupcijas gadījumus vai interešu konfliktus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prasa nodrošināt lielāku pārredzamību un pārskatatbildību arī ES iestādēm, jo īpaši Parlamentam; ierosina reizi ceturksnī rīkot dialogu ar attiecīgajām Parlamenta komitejām, lai dotu tām iespēju sniegt ieguldījumu EIB investīciju stratēģijā un nodrošinātu pienācīgu uzraudzību; uzsver, ka ir svarīgi, lai Parlaments rūpīgāk pārbaudītu EIB Direktoru padomes lēmumus un labāk apmainītos ar informāciju, kas saņemta no Komisijas, lai Parlamentam palielinātu tās pārredzamību par nostājām, ko tas ieņem EIB Direktoru padomes sanāksmēs; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pauž nožēlu par to, ka EIB neapsver Parlamenta ļoti skaidrās prasības veikt uzlabojumus saskaņā ar citu finanšu iestāžu paraugpraksi un standartiem; aicina EIB savu pārredzamības politiku attiecībā uz obligātu informācijas atklāšanu starpniekiem par projektiem ar augstu vides un cilvēktiesību risku saskaņot ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas politiku; |
| --- | --- |

67.

| 68. | norāda, ka 2020. gadā Eiropas Ombuds informēja EIB par četrām jaunām izmeklēšanām saistībā ar pārredzamības politikas piemērošanu; aicina EIB ziņot par to, kā tiek īstenots Ombuda ieteikums par šīm izmeklēšanām; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pauž nožēlu, ka EIB joprojām pilnībā neatklāj informāciju par tās klientu faktiskajām īpašumtiesībām; atkārtoti aicina uzlabot pārredzamību attiecībā uz EIB operācijām, izmantojot finanšu starpniekus, piemēram, komercbankas un investīciju fondus, atbilstošajā tiesiskajā regulējumā, tostarp Vispārīgajā datu aizsardzības regulā, un noteikt standarta ziņošanas pienākumus, kas var nodrošināt pienācīgu datu un informācijas līmeni; šajā sakarībā atgādina, ka piektās Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas 30. pantā dalībvalstīm ir noteikts pienākums vākt un glabāt precīzu un aktuālu informāciju par uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem valsts reģistrā un nodrošināt, ka šī informācija ir pieejama visos gadījumos; aicina EIB izmantot pieejamos instrumentus un īstenot piektajā Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvā noteiktos standartus, lai padarītu šādus datus pieejamus un nodrošinātu pilnīgu sadarbību ar topošo Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai; aicina EIB izpētīt sadarbības mehānismu un memorandu iespējamību ar attiecīgajiem partneriem, lai darītu pieejamu piemēroto informāciju un novērstu nepārredzamības risku attiecīgajās procedūrās; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkārtoti prasa darīt pieejamus Komisijas atzinumus par EIB finansēšanas darījumiem, kas izdoti saskaņā ar EIB statūtu 19. pantu; uzskata, ka piekļuve šādai informācijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 nav visefektīvākais veids, kā sniegt datus politiskai pārbaudei; aicina Komisiju un EIB vienoties par šādu atzinumu sistemātisku un drošu nosūtīšanu Parlamentam; |
| --- | --- |

70.

| 71. | norāda, ka 2020. gadā Ētikas un atbilstības komiteja pieņēma trīs lēmumus par bijušo Vadības komitejas locekļu darbību attiecīgajos nogaidīšanas periodos; aicina atbildīgo komiteju garantēt, ka nogaidīšanas periodos bijušie Vadības komitejas locekļi neiesaistās darījumu attiecībās vai lobēšanas darbībās ar EIB grupu neatkarīgi no viņu Vadības komitejas pilnvaru laikā īstenotajiem portfeļiem; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi ieviest politiku interešu konfliktu un virpuļdurvju efekta novēršanai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pieņem zināšanai Vadības komitejas un EIB Direktoru padomes 2021. gada augusta atjauninātos rīcības kodeksus; atzinīgi vērtē to, ka ir ieviests ilgāks nogaidīšanas periods Vadības komitejas locekļiem (12 mēnešu vietā — 24 mēneši) un Direktoru padomes locekļiem (6 mēnešu vietā — 12 mēneši); norāda, ka nav noteikumu, kas liegtu priekšsēdētāja vietniekiem veikt operāciju pārraudzību; saprot, ka tas dod iespēju projektos iegūt nepieciešamās speciālās zināšanas par konkrētām valstīm; pauž pārliecību, ka EIB turpinās veikt projektu novērtēšanu līdztekus objektīvu tehnisko, finansiālo un ekonomisko rādītāju uzraudzībai, padarot projekta kvalitāti par noteicošo faktoru, lemjot par finansējuma piešķiršanu vai nepiešķiršanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkārtoti aicina EIB piemērot stingrākus noteikumus fiskālās pārredzamības jomā; uzsver nepieciešamību tiešu un netiešu aizdevumu izmaksai par nosacījumu izvirzīt nodokļu un grāmatvedības datu publicēšanu par katru valsti atsevišķi un to, ka finansējuma saņēmēji un finansēšanas operācijās iesaistītie finanšu starpnieki dara pieejamus datus par labuma guvējiem, nepieļaujot nekādus izņēmumus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pieņem zināšanai 2021. gada novembra pārskatīto EIB grupas trauksmes celšanas politiku, kas piešķir aizsardzību arī trauksmes cēlējiem, kuri nav EIB darbinieki; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prasa EIB informēt Parlamentu par EIB grupas pamatnostādņu par interešu konfliktiem pārskatīšanu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pauž nopietnas bažas par to, ka EIB trūkst sociālā dialoga, jo īpaši, lai risinātu problēmas saistībā ar apgalvojumiem par aizskarošu izturēšanos un darba vidi; mudina EIB vadību iesaistīties konstruktīvā dialogā ar darbiniekiem, lai kliedētu viņu bažas un veicinātu uzticēšanos un pārskatatbildības kultūru; mudina EIB turpināt veikt darbinieku aptaujas un konsultācijas; norāda uz pēdējos gados veikto darbinieku aptauju negatīvajiem rezultātiem un vienlaikus mudina EIB īstenot konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir atrisināt darbinieku ziņotās problēmas, jo īpaši tās, kas saistītas ar iekšējās mobilitātes problēmām; ņem vērā EIB centienus iekļaut apsekojumus kā daļu no savas pastāvīgās uzklausīšanas pieejas, lai veicinātu darbinieku iesaisti, piemēram, izmantojot neseno apsekojumu par veselību un labklājību; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ar bažām norāda, ka 2020. gada beigās tikai 29,5 % no EIB vadošajiem amatiem bija sievietes (2019. gada beigās — 30 % no šiem amatiem); atkārto bažas par to, ka joprojām trūkst daudzveidības un dzimumu līdzsvara augstākās vadības līmenī un EIB grupas pārvaldes struktūrās, kā arī par ļoti lielo sieviešu īpatsvaru atbalsta funkcijās; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver, ka Direktoru padomi veido dalībvalstu pārstāvji un ka priekšsēdētāja vietniekus izvirza dalībvalstis; norāda, ka, neraugoties uz dalībvalstu iecelšanas kompetenci, EIB priekšsēdētāja aicinājumi nodrošināt daudzveidību ir ievērojami uzlabojuši dzimumu līdzsvaru; šajā sakarībā uzsver, ka bankas Vadības komitejā un Direktoru padomē sieviešu īpatsvars ir attiecīgi 33 % un 48 %; aicina dalībvalstis izvērtēt dzimumu līdzsvara situāciju un priekšsēdētāja vietnieku amatiem un darbam EIB Direktoru padomē izvirzīt vairāk sieviešu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atkārtoti aicina EIB nodrošināt visu dalībvalstu pienācīgu ģeogrāfisko pārstāvību tās administrācijā, ņemot vērā kandidātu kompetenci un nopelnus, un aicina EIB katru gadu publicēt vidējā un augstākā līmeņa vadītāju amatu sadalījumu pēc dzimuma un valstspiederības; |
| --- | --- |

79.

Saistībā ar Parlamenta ieteikumiem veiktie pasākumi

| 80. | aicina EIB turpināt ziņot par to, kā tiek pildīti Parlamenta ikgadējās rezolūcijās sniegtie iepriekšējie ieteikumi, jo īpaši attiecībā uz:






  a) | tās ieguldījumu stratēģijas ietekmi (ekonomisko, vides un sociālo) un sasniegtajiem rezultātiem, kas veicina līdzsvarotu un stabilu iekšējā tirgus attīstību Savienības interesēs, |
| --- | --- | --- |

80.

a)

tās ieguldījumu stratēģijas ietekmi (ekonomisko, vides un sociālo) un sasniegtajiem rezultātiem, kas veicina līdzsvarotu un stabilu iekšējā tirgus attīstību Savienības interesēs,

| b) | darbībām, kas pieņemtas, lai sekmīgāk novērstu interešu konfliktus, |
| --- | --- |

b)

darbībām, kas pieņemtas, lai sekmīgāk novērstu interešu konfliktus,

| c) | pasākumiem pārredzamības stiprināšanai pēc klientu uzticamības pārbaudes, lai novērstu nodokļu apiešanu, krāpšanu un korupciju, |
| --- | --- |

c)

pasākumiem pārredzamības stiprināšanai pēc klientu uzticamības pārbaudes, lai novērstu nodokļu apiešanu, krāpšanu un korupciju,

| d) | turpmākiem pasākumiem saistībā ar aicinājumiem un pieprasījumiem, kas pieņemti ar šo rezolūciju; |
| --- | --- |

d)

turpmākiem pasākumiem saistībā ar aicinājumiem un pieprasījumiem, kas pieņemti ar šo rezolūciju;

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai un aicina Padomi un EIB Direktoru padomi apspriest šajā dokumentā izklāstītās Parlamenta nostājas. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  OV C 99, 1.3.2022., 34. lpp.

(2)  OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.

(3)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(4)  OV L 145, 31.05.2001., 43. lpp.

(5)  OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.

(6)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam(pārstrādāta redakcija) (COM(2022)0223).

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/236 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/236

---

P9_TA(2022)0300

2020. gada ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — cīņu pret krāpšanu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par 2020. gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību — cīņu pret krāpšanu (2021/2234(INI))

(2023/C 47/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310. panta 6. punktu un 325. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310. panta 6. punktu un 325. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. septembra ziņojumu “32. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2020. gads)”” (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. septembra ziņojumu “32. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2020. gads)”” (COM(2021)0578),

| — | ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2020. gada ziņojumu (1) un OLAF 2020. gada Uzraudzības komitejas ziņojumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2020. gada ziņojumu (1) un OLAF 2020. gada Uzraudzības komitejas ziņojumu (2),

| — | ņemot vērā OLAF Uzraudzības komitejas 2021. gada janvāra Atzinumu Nr. 1/2021 par OLAF ieteikumiem, kurus attiecīgās iestādes nav ievērojušas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF Uzraudzības komitejas 2021. gada janvāra Atzinumu Nr. 1/2021 par OLAF ieteikumiem, kurus attiecīgās iestādes nav ievērojušas,

| — | ņemot vērā Eiropas Prokuratūras (EPPO) 2021. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Prokuratūras (EPPO) 2021. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) 2020. finanšu gada pārskatu par ES budžeta izpildi un darbībām, kas finansētas no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar iestāžu atbildēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (ERP) 2020. finanšu gada pārskatu par ES budžeta izpildi un darbībām, kas finansētas no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar iestāžu atbildēm,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas publikāciju “2020. ES revīzijas īss apraksts. Informācijas apkopojums par Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada pārskatiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas publikāciju “2020. ES revīzijas īss apraksts. Informācijas apkopojums par Eiropas Revīzijas palātas 2020. gada pārskatiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (3),

| — | ņemot vērā Regulu (ES, Euratom) 2020/2223 (2020. gada 23. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti (OLAF regula) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES, Euratom) 2020/2223 (2020. gada 23. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti (OLAF regula) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (5),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada septembra ziņojumu “2021. gada ziņojums par PVN iztrūkumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada septembra ziņojumu “2021. gada ziņojums par PVN iztrūkumu”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/1371 2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (FIA direktīva) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/1371 2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (FIA direktīva) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 6. septembra ziņojumu par to, kā īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 6. septembra ziņojumu par to, kā īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2021)0536),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (EPPO regula) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (EPPO regula) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/1798 (2019. gada 23. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas galveno prokuroru (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/1798 (2019. gada 23. oktobris), ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas galveno prokuroru (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. decembra paziņojumu par pārskatīšanu, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijas (UNCAC) īstenošanas pārskatīšanas mehānismu attiecas uz Eiropas Savienību (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. decembra paziņojumu par pārskatīšanu, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijas (UNCAC) īstenošanas pārskatīšanas mehānismu attiecas uz Eiropas Savienību (COM(2020)0793),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2020)0580),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. aprīļa paziņojumu “Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai — pastiprināta rīcība ES budžeta aizsardzībai” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 29. aprīļa paziņojumu “Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai — pastiprināta rīcība ES budžeta aizsardzībai” (COM(2019)0196),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma “Hercule III”) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 250/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma “Hercule III”) (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. decembra ziņojumu “Galīgais novērtējums par Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regulu (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK, (COM(2021)0809)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 16. decembra ziņojumu “Galīgais novērtējums par Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regulu (ES) Nr. 250/2014, ar ko izveido programmu darbību veicināšanai Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā (programma Hercule III) un atceļ Lēmumu Nr. 804/2004/EK, (COM(2021)0809)”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/785 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/785 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 17. februāra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par korupciju un cilvēktiesībām (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2022. gada 17. februāra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par korupciju un cilvēktiesībām (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. septembra ģenerāladvokāta secinājumus lietā C-213/19 Eiropas Komisija/Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (14) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. septembra ģenerāladvokāta secinājumus lietā C-213/19 Eiropas Komisija/Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (14)

| — | ņemot vērā Tiesas (virspalātas) 2022. gada 8. marta spriedumu lietā C-213/19 Eiropas Komisija/Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (15) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas (virspalātas) 2022. gada 8. marta spriedumu lietā C-213/19 Eiropas Komisija/Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (15)

| — | ņemot vērā Vispārējās tiesas 2021. gada 1. septembra spriedumu lietā T-517/19, Andrea Homoki / Eiropas Komisija (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās tiesas 2021. gada 1. septembra spriedumu lietā T-517/19, Andrea Homoki / Eiropas Komisija (16),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0175/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0175/2022),

| A. | tā kā de jure dalībvalstīm un Komisijai ir dalīta atbildība un tām ir cieši jāsadarbojas, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un apkarotu krāpšanu un korupciju; tā kā dalībvalstu iestādes pārvalda aptuveni trīs ceturtdaļas no ES budžeta izdevumiem un iekasē Savienības tradicionālos pašu resursus (TPR); |
| --- | --- |

A.

tā kā de jure dalībvalstīm un Komisijai ir dalīta atbildība un tām ir cieši jāsadarbojas, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses un apkarotu krāpšanu un korupciju; tā kā dalībvalstu iestādes pārvalda aptuveni trīs ceturtdaļas no ES budžeta izdevumiem un iekasē Savienības tradicionālos pašu resursus (TPR);

| B. | tā kā Komisijai būtu jāpilda saskaņā ar dalīto pārvaldību noteiktie attiecīgie pienākumi uzraudzības, kontroles un revīzijas jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijai būtu jāpilda saskaņā ar dalīto pārvaldību noteiktie attiecīgie pienākumi uzraudzības, kontroles un revīzijas jomā;

| C. | tā kā saskaņā ar LESD 83. pantu korupcija ir viens no īpaši smagiem noziegumiem, kam ir arī pārrobežu dimensija; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar LESD 83. pantu korupcija ir viens no īpaši smagiem noziegumiem, kam ir arī pārrobežu dimensija;

| D. | tā kā korupcijas sekas apdraud Savienības finanšu intereses un ES ekonomiku kopumā, nopietni apdraudot demokrātiju, pamattiesības un tiesiskumu visā Eiropā un būtiski mazinot iedzīvotāju uzticēšanos demokrātiskām iestādēm ES un dalībvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā korupcijas sekas apdraud Savienības finanšu intereses un ES ekonomiku kopumā, nopietni apdraudot demokrātiju, pamattiesības un tiesiskumu visā Eiropā un būtiski mazinot iedzīvotāju uzticēšanos demokrātiskām iestādēm ES un dalībvalstīs;

| E. | tā kā ir pienācīgi jāņem vērā dalībvalstu tiesisko un administratīvo sistēmu daudzveidība, lai varētu novērst pārkāpumus un apkarot krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir pienācīgi jāņem vērā dalībvalstu tiesisko un administratīvo sistēmu daudzveidība, lai varētu novērst pārkāpumus un apkarot krāpšanu un korupciju;

| F. | tā kā PVN ir svarīgs valstu budžeta ieņēmumu avots un tā kā uz PVN balstītie pašu resursi 2020. gadā veidoja 12,3 % no kopējiem Savienības budžeta ieņēmumiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā PVN ir svarīgs valstu budžeta ieņēmumu avots un tā kā uz PVN balstītie pašu resursi 2020. gadā veidoja 12,3 % no kopējiem Savienības budžeta ieņēmumiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 32. gada pārskatu “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (FIA ziņojums) un atzinīgi vērtē pieņemto jauno grafisko variantu, kas noteikti ir pieejamāks ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka 2020. gads ir pēdējais 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) gads, neraugoties uz to, ka programmas jāpabeidz tikai 2023. gadā, kā arī gads, kurā jāpieņem DFS 2021.–2027. gadam, NextGenerationEU un tiesiskuma nosacījumu mehānisms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā to, ka visas 26 dalībvalstis, kurām ir saistoša FIA direktīva, ir paziņojušas par tās galveno noteikumu pilnīgu transponēšanu savos tiesību aktos; tomēr norāda, ka Komisijas ziņojumā par Direktīvas (ES) 2017/1371 īstenošanu ir uzsvērti neatrisinātie atbilstības jautājumi, kas jārisina, tostarp daži ir tādi, kas neļauj EPPO veikt efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju un mudināt dalībvalstis atrisināt šos jautājumus, kā arī ziņot par to budžeta izpildes apstiprinātājiestādei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, FIA ziņojumā ir uzsvērti ar Covid-19 pandēmiju saistītie riski gan ieņēmumu, gan izdevumu aspektā; jo īpaši norāda, ka izskatās, ka krāpšana muitas jomā ES dalībvalstis ir ietekmējusi atšķirīgā pakāpē; turklāt norāda, ka vienkāršotu procedūru izmantošana un zemāka iepirkuma specifikāciju kvalitāte ārkārtas situācijā rada risku konkurētspējīgam publiskajam iepirkumam, jo īpaši palielinot interešu konfliktu un korupcijas risku, kā arī palielina izmaksas vai samazina izpildes kvalitāti; norāda, ka pienācīga uzmanība tika pievērsta veselības aprūpes nozarei un Atveseļošanas un noturības mehānismam (ANM), kā arī papildu riskiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Covid-19 var radīt jaunas iespējas krāpniekiem, ņemot vērā pieaugušos riskus saistībā ar krīzes pārvaldību un vienkāršotu un steidzamu procedūru ieviešanu pandēmijas kontekstā, kuras apdraud ļaunprātīgas izmantošanas risks; turklāt uzsver, ka krāpnieki savā labā varētu izmantot to, ka uz iestādēm, kas pārvalda ES līdzekļus, pieaug spiediens sakarā ar kavēšanos un jauniem stresa faktoriem, piemēram, inflācijas veidā; uzsver, ka sakarā ar visiem šiem jaunajiem riskiem ir nepieciešams pielāgot kontroles stratēģijas un koncentrēties uz novēršanu, izmantojot īpašus riska mazināšanas pasākumus un mērķtiecīgas darbības, lai atklātu turpmākus pārkāpumus un krāpšanu; aicina visas dalībvalstis saglabāt augsta līmeņa kontroli pār ārkārtas izdevumiem un to uzraudzību, jo īpaši saistībā ar steidzamām procedūrām; atgādina, ka ir svarīgi pabeigt pāreju uz e-iepirkuma procedūrām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka pieredze, kas gūta Covid-19 uzliesmojuma laikā, ir īpaši jāapsver saistībā ar DFS 2014.–2020. gadam pēcvērtēšanu; aicina Komisiju šādos novērtējumos pienācīgi iekļaut aspektus, kas saistīti ar riska novērtējumu, riska pārvaldību un riska mazināšanas pasākumiem attiecībā uz pārkāpumiem un krāpšanu, kā daļu no visaptverošas analīzes par efektivitāti, lietderību, saskaņotību, atbilstību un ES pievienoto vērtību un kā pieredzi turpmākai izstrādei un rīcībai; uzskata, ka DFS pēcnovērtējums būtu jāpabeidz ne vēlāk kā pirms DFS 2021.–2027. gadam vidusposma novērtēšanas, lai mācītos no pagātnes un labāk sagatavotos nākotnei, ļaujot izdarītos secinājumus/gūtās atziņas izmantot DFS 2021.–2027. gadam uzlabošanā; prasa Komisijai, veicot DFS 2014.–2020. gadam novērtējumu, pārbaudīt, vai DFS 2014.–2020. gadam ir sasniegti tās mērķi, to, kā programmu izdevumi ir veicinājuši ES un dalībvalstu mērķu sasniegšanu, un to, kā šajā periodā ES līdzekļus ir ietekmējusi krāpšana un korupcija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka jaunā daudzgadu finanšu shēma (DFS) 2021.–2027. gadam kopā ar atveseļošanas plānu nodrošina ES nepieredzēti lielus līdzekļus — 1,8 triljonus EUR; uzsver, ka līdz ar to ir nepieciešams arī nepieredzēti augsts uzmanības un kontroles līmenis, lai garantētu, ka šie līdzekļi spēj sniegt vislabāko ieguldījumu Savienības kopīgo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir vajadzīga pilnīga pārredzamība attiecībā uz pārvedumiem un aizdevumiem ANM satvarā, un aicina Komisiju nodrošināt, lai Parlamentam būtu pilnīga piekļuve informācijai; |
| --- | --- |

8.

Atklātie krāpnieciskie un ar krāpšanu nesaistītie pārkāpumi

| 9. | norāda, ka 2020. gadā ziņoto krāpniecisko un ar krāpšanu nesaistīto pārkāpumu kopējais skaits bija 11 755 gadījumi un to kopējā vērtība bija aptuveni 1,46 miljardi EUR; norāda uz DFS 2021.–2027. gadam jauno pieeju, kurā galvenā uzmanība pievērsta ES pievienotajai vērtībai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka to atklāto pārkāpumu skaits, par kuriem ziņots kā par krāpnieciskiem, liecina par to, cik lielā mērā dalībvalstis un Savienības struktūras atklāj un spēj apturēt iespējamu krāpšanu, un atgādina, ka tas nav tiešs rādītājs tam, cik lielā mērā krāpšana ietekmē Savienības budžetu vai konkrētu dalībvalsti; norāda, ka pārkāpuma atklāšana un ziņošana par to nozīmē, ka ir veikti korektīvi pasākumi, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, un ka attiecīgos gadījumos ir sākts kriminālprocess; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pieņem zināšanai krāpniecisko pārkāpumu skaitu, par kuriem ziņots 2020. gadā (1 056 gadījumi), un to finansiālo vērtību (aptuveni 374 miljoni EUR); norāda, ka atklāto krāpniecisko pārkāpumu skaits dalībvalstīs ievērojami atšķiras; atgādina, ka šie skaitļi liecina par rezultātiem, ko dalībvalstis guvušas cīņā pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, un tos nevajadzētu interpretēt kā norādi uz krāpšanas līmeni dalībvalstīs; pauž bažas par atšķirīgajām krimināltiesību pieejām ES budžeta aizsardzībai dalībvalstīs; aicina Komisiju novērst atšķirības starp dalībvalstu praksi un apsvērt jaunu saskaņošanas pasākumu ieviešanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka paziņoto gadījumu skaits 2020. gadā salīdzinājumā ar piecu gadu vidējo rādītāju (2016.–2020. gadā) samazinājās gan attiecībā uz krāpnieciskiem, gan ar krāpšanu nesaistītiem pārkāpumiem, kas saistīti ar ES ieņēmumiem, un ka krāpniecisko pārkāpumu finansiālā vērtība palielinājās, bet samazinājās ar krāpšanu nesaistītu pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ņem vērā to, ka 2020. gadā reģistrēto ar krāpšanu nesaistīto pārkāpumu skaits (10 699 gadījumi, no kuriem 6 696 gadījumi attiecās uz izdevumiem) bija mazāks nekā iepriekšējos gados un ka atklāšanas un ziņošanas samazināšanos atsevišķās izdevumu jomās nav iespējams viegli izskaidrot un tas rada bažas; norāda, ka šo lietu kopējā finansiālā vērtība ir aptuveni 1,09 miljardi EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka paziņoto pārkāpumu kopējā skaita samazināšanos vien nevar uzskatīt par pozitīvas vai negatīvas attīstības pazīmi, bet tā būtu jāskata jaunu radušos problēmu kontekstā un saistībā ar jauniem ES līdzekļu pārvaldības un izlietošanas veidiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka krāpšana kļūst arvien pievilcīgāka organizētās noziedzības grupējumiem (17); pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs nav īpašu tiesību aktu, lai efektīvi apkarotu organizēto noziedzību, tostarp mafijas veida noziedzību, kas pastāvīgi pieaug, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darbībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka valdības amatpersonu izdarītie noziegumi būtiski ietekmē vai var būtiski ietekmēt ES finanšu intereses, un tādēļ dalībvalstīs ir vajadzīgs visaptverošs un efektīvs pretkorupcijas regulējums; |
| --- | --- |

16.

Ieņēmumi — ar pašu resursiem saistīta krāpšana

| 17. | konstatē, ka 2020. gadā tika ziņots par 451 pārkāpumu (ar ieņēmumiem saistītu krāpšanu), kas ir par 9 % mazāk nekā vidējais katru gadu paziņoto gadījumu skaits 2016.–2020. gadā; turklāt norāda, ka aplēstā un konstatētā TPR summa (108 miljoni EUR) 2020. gadā bija par 6 % lielāka nekā vidējā aplēstā un katram gadam noteiktā summa 2016.–2020. gadā; norāda, ka lielākā daļa gadījumu, par kuriem 2020. gadā ziņots kā par krāpnieciskiem vai ar krāpšanu nesaistītiem gadījumiem un kas ietekmē ES ieņēmumus, ir saistīti ar pārāk zemu novērtējumu, nepareizu preču klasifikāciju/nepareizu aprakstu vai kontrabandu; turklāt norāda, ka valstu krāpšanas apkarošanas dienestu veiktās pārbaudes bija veiksmīgākā krāpšanas atklāšanas metode un ka tās krāpnieciskas izvairīšanās no nodokļu maksāšanas atklāšanā pārsniedza kontroli pēc preču izlaišanas un izlaišanas kontroles; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka 2020. gadā tika atklāti un paziņoti 4 003 ar krāpšanu nesaistīti pārkāpumi, kas ir par 9 % mazāk nekā vidējais skaits, par kuru katru gadu tika ziņots 2016.–2020. gadā, un ka kopējā aplēstā un konstatētā TPR summa (382 miljoni EUR) bija par 8 % mazāka nekā vidējā aplēstā un konstatētā summa katram gadam 2016.–2020. gadā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka 2021. gada ziņojumā par PVN iztrūkumu ir minēts, ka 2019. gadā ES PVN iztrūkums samazinājās līdz 134 miljardiem EUR nominālā izteiksmē (samazinājums par gandrīz 6,6 miljardiem EUR salīdzinājumā ar 2018. gadu); turklāt norāda, ka pētījums tikai sniedz ātras aplēses par 2020. gadu attiecībā uz 18 dalībvalstīm sakarā ar ievērojamām izmaiņām nodokļu režīmos un šo ekonomiku struktūrās pēc pandēmijas uzliesmojuma, kas nozīmē, ka vēl nav iespējams spriest par to, vai ES mēroga PVN iztrūkums 2020. gadā samazināsies vai pieaugs; norāda, ka ekonometrisko analīžu rezultāti apstiprināja, ka PVN iztrūkumu ietekmē virkne faktoru, no kuriem, izskaidrojot PVN iztrūkuma apmēru, vissvarīgākā nozīme no statistikas viedokļa ir izrādījusies nodokļu administrāciju kontrolei, IT izdevumu daļai un papildu informācijas sniegšanas pienākumu piemērošanai nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pamatojoties uz ikgadējo atklāšanas rādītāju atšķirībām, secina, ka ne visu dalībvalstu muitas dienesti ir vienādā mērā cietuši no Covid-19 pandēmijas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis novērtēt to attiecīgo valsts muitas kontroles stratēģiju riskus un trūkumus, lai uzlabotu muitas pārbaužu elastību un samazinātu potenciālo ietekmi, ko var izraisīt neparedzēti nākotnes notikumi; aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt vienotu pārbaužu īstenošanu ES; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka 2020. gadā krāpšana un pārkāpumi visvairāk skāra šādus preču veidus — apavi, tekstilizstrādājumi, transportlīdzekļi, elektroiekārtas un elektroaprīkojums un ka lielākā daļa gadījumu bija saistīti ar pārāk zemu novērtējumu, nepareizu preču klasifikāciju/nepareizu aprakstu vai kontrabandu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pieņem zināšanai ģenerāladvokāta 2021. gada 9. septembra atzinumu par Eiropas Savienības Tiesas (EST) tiesvedību pret Apvienoto Karalisti par iespējamu krāpšanu saistībā ar pārāk zemu novērtējumu attiecībā uz tekstilizstrādājumiem un apaviem, kas importēti no Ķīnas caur Apvienoto Karalisti, kas balstās uz OLAF un Komisijas pašu resursu pārvaldības satvarā veiktajām izmeklēšanām; ņem vērā Tiesas 2022. gada 8. marta spriedumu, kurā norādīts, ka Apvienotā Karaliste nav izpildījusi savus pienākumus, jo nav piemērojusi efektīvus muitas kontroles pasākumus un nav nodrošinājusi to, lai Komisijai būtu pieejama pareiza tradicionālo pašu resursu summa attiecībā uz attiecīgo importu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka EST daļēji noraidīja Komisijas aprēķinus, jo bija būtiskas neskaidrības par Komisijas pieprasīto pašu resursu summu precizitāti, un Komisija nav juridiski pietiekami pierādījusi visu summu; norāda, ka EST apstiprināja metodi, ko Komisija izmantoja, lai aplēstu TPR zaudējumu summu daļā pārkāpuma laikposma, un norādīja, ka ES pašu resursu zaudējumi, kas vēl nav atmaksāti, ir jāpārrēķina Komisijai; aicina Komisiju paskaidrot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, kādas bija aprēķina kļūdas un kā tā ir paredzējusi juridiski pietiekami novērst kļūdu zaudējumu aprēķinā, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par jauno aprēķinu rezultātiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka pēdējo piecu gadu laikā ikgadējais tradicionālo pašu resursu atgūšanas rādītājs ir svārstījies no 52 % līdz 71 % un ka atgūšanas rādītājs, kas saistīts ar 2020. gadā paziņotajiem gadījumiem, pašlaik ir 71 %; tomēr norāda, ka atgūšanas rādītāji dalībvalstīs atšķiras tādu faktoru dēļ kā krāpšanas vai pārkāpuma veids vai iesaistīto parādnieku veids; norāda, ka 2020. gadā Ķīna joprojām bija valsts, no kuras nāk visvairāk preču, ko skāruši krāpnieciski un ar krāpšanu nesaistīti pārkāpumi; |
| --- | --- |

25.

Ar izdevumiem saistīta krāpšana

| 26. | konstatē, ka 2020. gadā tika ziņots par 605 pārkāpumiem (ar izdevumiem saistīta krāpšana) un ar tiem saistītā finansiālā vērtība bija 266 miljoni EUR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka to ar izdevumiem saistīto pārkāpumu skaits, par kuriem 2020. gadā tika ziņots kā par tādiem, kas nav saistīti ar krāpšanu, bija 6 696 pārkāpumi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka FIA ziņojumā ir minēts, cik svarīga ir pārredzamība attiecībā uz publisko līdzekļu izmantošanu, jo tā ir atturošs elements un iesaista pilsonisko sabiedrību uzticēšanās uzlabošanā; aicina Komisiju strādāt pie tā, lai palielinātu pārredzamību attiecībā uz ES līdzekļu saņēmējiem, tostarp līgumslēdzējiem, apakšuzņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem; aicina dalībvalstis arī stiprināt pārredzamību ES līdzekļu izmantošanā, jo īpaši attiecībā uz ārkārtas iepirkumiem, jo astoņas dalībvalstis ziņoja, ka to joprojām nav izdarījušas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka laikā no 2016. līdz 2020. gadam krāpšanas atklāšana saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) bija koncentrēta nelielā skaitā dalībvalstu un ka tas nebija pamatots ar līdzīgu maksājumu līmeni šīm dalībvalstīm no KLP budžeta; turklāt norāda, ka lielākā daļa krāpniecisko pārkāpumu saistībā ar atbalstu lauksaimniecībai bija saistīti ar viltotu dokumentu izmantošanu vai viltotiem atbalsta pieprasījumiem un ka šādu pārkāpumu skaits lielā mērā saglabājas stabils; turklāt konstatē, ka no dalībvalstu saņemtajiem maksājumiem krāpšana vairāk ietekmēja lauku attīstības daļu nekā atbalstu lauksaimniecībai, izņemot tirgus pasākumus, kuru gadījumā krāpšanas gadījumu skaits bija lielāks nekā lauku attīstības jomā; norāda, ka saistībā ar lauku attīstību dokumentu viltošana bija galvenā krāpnieciskā prakse; uzsver, ka ir jāveic vairāk izmeklēšanu un jāievieš turpmāki atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu, ka uzņēmumi, kas neievēro nodarbinātības tiesību aktus vai darba ņēmēju pamattiesības, izmanto ES līdzekļus ar lauksaimniecību saistītās darbībās, kā to parādīja darba ņēmēju situācija lauksaimniecībā, jo īpaši Covid-19 pandēmijas laikā; pauž bažas par to, ka ziņošana par krāpšanu saistībā ar lauku attīstību 2014.–2020. gadā sākās lēni, kas varētu liecināt par nepietiekamiem atklāšanas centieniem ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā laikā palielinājās no 2016. līdz 2020. gadam paziņoto pārkāpumu skaits saistībā ar Kohēzijas fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Zivsaimniecības fondu; tomēr uzsver, ka attiecībā uz visiem fondiem, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, attiecībā uz pārkāpumiem, kas nav saistīti ar krāpšanu, šis palielinājums bija ierobežots, norādot uz atklāto pārkāpumu (un ar tiem saistīto finanšu summu) skaita krasu samazināšanos salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu; turklāt norāda, ka attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu krāpniecisku un ar krāpšanu nesaistītu pārkāpumu skaits attiecībā uz Kohēzijas fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Zivsaimniecības fondu ir samazinājies saskaņā ar īstenošanas ciklu; norāda, ka vairāki īstenošanas noteikumi ir mainījušies no viena plānošanas perioda uz nākamo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka no ES līdzekļu izmantošanas būtu jāizslēdz uzņēmumi un organizācijas, kas savā īpašumtiesību struktūrā iesaista ārzonas uzņēmumus un organizācijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka ļoti svarīga ir pilnīga pārredzamība izdevumu uzskaitē, jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras darbiem, ko finansē tieši no ES fondiem vai finanšu instrumentiem; aicina Komisiju nodrošināt, lai ES pilsoņiem būtu pilnīga piekļuve visai informācijai par līdzfinansētajiem projektiem; |
| --- | --- |

32.

ES finanšu interešu aizsardzības ārējā dimensija

| 33. | uzskata, ka ES iestādēm un struktūrām lielāks uzsvars būtu jāliek uz trešās valstīs iztērētajiem līdzekļiem, lai pārliecinātos, ka šie līdzekļi tiek izlietoti saskaņā ar noteikumiem un netiek iesaistīti krāpšanā vai korupcijā, un lai gūtu pārliecību, ka tie veicina Savienības attīstības un ārpolitikas mērķu sasniegšanu; iesaka apturēt budžeta atbalstu tādās trešās valstīs, kurās iestādes acīmredzami neveic patiesas darbības pret plaši izplatītu korupciju, un vienlaikus nodrošināt, ka palīdzība nonāk līdz iedzīvotājiem pa alternatīviem kanāliem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka līdz 2020. gada beigām ES izdevumi attīstības sadarbībai tika sadalīti pa vairākiem fondiem un ka jaunais Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI) konsolidē visas iepriekšējās finansēšanas iespējas vienā instrumentā gan gada budžeta, gan DFS 2021.–2027. gadam ietvaros; norāda, ka NDICI kopējais piešķīrums laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ir 79,5 miljardi EUR; iesaka korupcijas apkarošanas pieeju integrēt visos ES ārējās darbības instrumentos, tostarp NDICI, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentā (IPA) un ES trasta fondos; aicina piešķirt pirmspievienošanās sarunās lielāku prioritāti cīņai pret korupciju un kritēriju kopuma izveidei ar stingru nosacījumu sistēmu un koncentrēšanos uz spēju veidošanu, piemēram, izmantojot specializētas pretkorupcijas struktūras; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ERP Īpašā ziņojuma Nr. 01/2022 datiem Eiropas Savienības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam sniegtajam finansiālajam atbalstam tiesiskuma uzlabošanai Rietumbalkānos EUR 700 miljonu apmērā ir bijusi maza ietekme uz fundamentālām reformām; aicina Komisiju sniegt skaidrus signālus tām kandidātvalstīm, kurās noraidoša attieksme pret tiesiskuma standartiem apdraud vai kavē šo valstu pievienošanos ES; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina visos ES un trešo valstu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos iekļaut stingru un obligātu nosacījumu sistēmu ar pārredzamības noteikumiem un saistošām un izpildāmām pretkorupcijas klauzulām; iesaka ES kā galējo līdzekli piemērot sankcijas vai apturēt nolīgumus, ja ir nopietni korupcijas gadījumi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina uzraudzīt korupcijas riskus, kas saistīti ar liela mēroga būvniecības un ieguldījumu projektiem, kurus dalībvalstīs īsteno autoritāras trešās valstis, īpašu uzmanību pievēršot šo projektu pārredzamībai, kuri bieži raisa bažas par nepārredzamu finansējumu vai fiskāliem riskiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka Parlamentam vajadzētu būt pilnībā iesaistītam visu dotāciju, aizdevumu un citas finansiālās palīdzības izlietošanā, ko ES sniedz Ukrainai; |
| --- | --- |

38.

Digitalizācija ES finanšu interešu aizsardzībai

| 39. | prasa uzlabot digitalizāciju, datu sistēmu sadarbspēju un ziņošanas, uzraudzības un revīzijas saskaņošanu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju izpētīt iespēju izmantot ES finanšu interešu aizsardzībai AI un šajā nolūkā atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot definīcijas, lai iegūtu salīdzināmus datus visā ES; uzskata, ka visām ES struktūrām, kas darbojas ES finanšu interešu aizsardzības jomā, to vidū OLAF, EPPO, Eurojust, Eiropolam un ERP, vajadzētu būt tiešai un savlaicīgai piekļuvei tādām datu sistēmām kā ARACHNE un agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmai (EDES); |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ARACHNE riska novērtēšanas instrumenta izmantošanai DFS 2021.–2027. gadam un NextGenerationEU atveseļošanas plānam, jo īpaši attiecībā uz ANM īstenošanu, vajadzētu kļūt obligātai, cik vien drīz iespējams; ierosina, ka ARACHNE būtu jānorāda kā viens no galvenajiem instrumentiem, kas nodrošina valstu krāpšanas apkarošanas stratēģijas (NAFS), kuras dalībvalstīm ir jāpieņem, lai uzlabotu krāpšanas apkarošanas arhitektūru; atgādina par apsvērumiem, ko Parlaments izklāstījis 2021. gada 24. novembra rezolūcijā par Finanšu regulas pārskatīšanu (18), un atkārtoti pauž aicinājumu Komisijai steidzami izveidot ES mēroga obligātu, integrētu un sadarbspējīgu sistēmu, kuras pamatā būtu (bet neaprobežotos tikai ar tiem) esošie instrumenti, piemēram, ARACHNE un EDES; atgādina, ka šajā sistēmā ir jāiekļauj informācija par visiem ES līdzfinansētajiem projektiem, saņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem un jāļauj apkopot visas atsevišķās summas, kas attiecas uz vienu un to pašu saņēmēju vai faktisko īpašnieku; turklāt aicina Komisiju izvērtēt iemeslus, kas liedz dalībvalstīm pilnībā pieņemt un izmantot ARACHNE, un ziņot par tiem Parlamentam; uzskata, ka, padarot sistēmu lietotājdraudzīgāku, tas mudinātu valstu iestādes to pieņemt un izmantot; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina Komisiju, pārskatot Finanšu regulu, paplašināt EDES darbības jomu, iekļaujot tajā arī līdzekļus, uz kuriem attiecas dalītā pārvaldība (19); |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju turpināt sniegt dalībvalstīm pilnīgu informāciju par tiešajiem izdevumiem, piemēram, izmantojot finanšu pārredzamības sistēmu, jo īpaši ANM ietvaros, kas arī palīdzēs novērst finansējuma dublēšanos; |
| --- | --- |

42.

Komisijas 2019. gada stratēģija krāpšanas apkarošanai

| 43. | norāda, ka līdz 2021. gada jūnijam bija īstenotas divas trešdaļas no Komisijas 2019. gada krāpšanas apkarošanas stratēģijas darbībām, bet atlikušās trešdaļas pasākumu īstenošana turpinājās; aicina Komisiju ziņot par atlikušo pasākumu īstenošanu; turklāt norāda, ka ir panākts labs progress attiecībā uz vairākām darbībām, kuru mērķis ir palielināt koordināciju un sadarbību starp Komisijas departamentiem un nodrošināt, ka Komisijas krāpšanas apkarošanas pārraudzības sistēma ir efektīvāka; norāda, ka OLAF ieteikumu izpildes uzraudzība 2020. gadā tika padarīta efektīvāka, ņemot vērā laikposmā no 2012. gada janvāra līdz 2019. gada jūnijam sniegtos aptuveni 1 400 finanšu ieteikumus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apzinās, ka, lai sekmīgi cīnītos pret krāpšanu, jaunajā Komisijas stratēģijā krāpšanas apkarošanai (CAFS), kas tika pieņemta 2019. gadā, ir prasīts uzlabot ar krāpšanu saistīto datu stratēģisko analīzi un noteikt atbilstīgus un uzticamus rādītājus; atgādina par ERP Īpašā ziņojuma Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas” secinājumiem, kuros norādīts, ka Komisijai trūkst visaptverošu un salīdzināmu datu par atklāto krāpšanas līmeni ES izdevumos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž nožēlu par to, ka pirmajos CAFS īstenošanas gados dalībvalstīm netika sniegts pienācīgs atbalsts, uz ko Padomes debašu laikā norādīja arī vairākas delegācijas; atkārtoti norāda, ka visaptveroši un salīdzināmi dati par krāpšanas apmēru, būtību un cēloņiem ir būtiski, lai padarītu vēl jēgpilnākus OLAF un — kopš tā uzsākusi operatīvās darbības — arī EPPO veiktās izmeklēšanas darbības; atgādina, ka dalībvalstis ir primāri atbildīgas par aptuveni 80 % izdevumu budžeta pārvaldību un gandrīz visu ieņēmumu iekasēšanu; tādēļ uzsver, ka dalībvalstīm ir svarīga loma ES finanšu interešu aizsardzībā — un šajā procesā liela nozīme ir NAFS, kuras izveidei vajadzētu būt prioritātei visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka sistēma, kurā paredzēta iespēja iestādēm apmainīties ar informāciju, ļautu divām vai vairākām dalībvalstīm savstarpēji pārbaudīt grāmatvedības ierakstus par darījumiem nolūkā novērst pārrobežu krāpšanu saistībā ar strukturālajiem un investīciju fondiem, tādējādi nodrošinot transversālu un pilnīgu pieeju dalībvalstu finanšu interešu aizsardzībai; |
| --- | --- |

46.

Dalībvalstu līmenis: valstu stratēģijas krāpšanas apkarošanai (NAFS) un krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti (AFCOS)

| 47. | ar bažām norāda, ka līdz 2020. gada beigām tikai 14 dalībvalstis bija ziņojušas par NAFS pieņemšanu (salīdzinājumā ar 10 dalībvalstīm 2019. gadā) un vēl piecas citas apsvēra NAFS pieņemšanu vai sagatavošanu; tomēr norāda, ka šo stratēģiju darbības joma un dziļums atšķiras un ka dažas no tām ir jāaktualizē; turklāt pauž bažas par to, ka astoņas dalībvalstis vēl nav sākušas darbu, lai izveidotu savu NAFS; aicina vairāk dalībvalstu pieņemt savas un ziņot par tām Komisijai; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm taustāmu atbalstu un konsultācijas, izmantojot pamatnostādnes par NAFS izstrādi un konsultāciju pakalpojumus par AFCOS izveidi un darbību, un atkārtoti aicina veikt analīzi par pieņemto NAFS un par iemesliem, kuru dēļ dažas dalībvalstis nepieņem NAFS; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, cik svarīga nozīme ir labāk koordinētiem un holistiskiem krāpšanas apkarošanas centieniem dalībvalstīs, atjauninot NAFS, lai stātos pretī jaunajiem riskiem, ko rada palielinātās ES fondu summas, tostarp jaunā DFS 2021.–2027. gadam un NextGenerationEU, un Covid-19 pandēmija; aicina Komisiju izvērtēt pieņemtās NAFS, pārbaudīt, kāpēc dalībvalstīs kavējas to pieņemšana, un mudināt pārējās dalībvalstis virzīties uz priekšu to pieņemšanā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka AFCOS būtu jāveicina efektīva sadarbība un informācijas apmaiņa ar OLAF; tomēr pauž nožēlu, ka tikai dažas dalībvalstis efektīvi koordinē cīņu pret krāpšanu un korupciju, kas skar ES finanšu intereses; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzteic OLAF par tās nenovērtējamo devumu ES finanšu interešu aizsardzībai; uzsver, ka OLAF pastāvīgi trūkst darbinieku un trūkst finanšu resursu; |
| --- | --- |

50.

OLAF un EPPO

| 51. | atzinīgi vērtē pārskatīto OLAF regulu, kas tika pieņemta 2020. gada decembrī un stājās spēkā 2021. gada 17. janvārī un ar ko pastiprina izmeklēšanas instrumentus pret ES budžetu vērstas krāpšanas apkarošanai, nosakot skaidrākus noteikumus un reglamentējot sadarbību starp EPPO un OLAF; pieņem zināšanai, ka 2020. gada jūnijā notika OLAF iekšējā reorganizācija; prasa EPPO un OLAF izvairīties no jebkādas darba pārklāšanās un procedūru kavēšanās; uzskata, ka OLAF un EPPO būtu jāpapildina vienai otras darbs un katrai jākoncentrē izmeklēšana uz jomām, kurās otrai iestādei nav kompetences; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ir svarīgi, lai OLAF savās izmeklēšanās ievērotu visaugstākos standartus un pilnībā ievērotu visas tiesiskuma prasības; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka pārskatītās OLAF regulas 9. panta a) punkts paredz procesuālo garantiju pārzini, kas ir atbildīgs par OLAF procesuālo garantiju ievērošanas uzraudzību un attiecīgo personu sūdzību izskatīšanu; norāda, ka procesuālo garantiju pārzinis vēl nav iecelts; ir ļoti nobažījies par sūdzībām no personām, uz kurām attiecas OLAF izmeklēšana, par viņu tiesību pārkāpumiem, kas apdraudēja viņu spēju aizstāvēties pret apsūdzībām, kas vērstas pret šīm personām; aicina OLAF un procesuālo garantiju pārzini nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas attiecīgo personu procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž bažas par apsūdzības līmeņa samazināšanos no 53 % 2007.–2014. gadā līdz 37 % laikposmā no 2016.– 2020. gadā lietās, ko OLAF ir ierosinājis dalībvalstīm; aicina dalībvalstu iestādes cieši sadarboties ar OLAF un rūpīgi pārbaudīt nosūtītos izmeklēšanas ziņojumus un tiesu iestāžu ieteikumus, kā arī vajadzības gadījumā ierosināt krimināllietas, lai nodrošinātu nepareizi izlietoto ES līdzekļu atgūšanu; aicina OLAF pārskatīt savu iepriekšējo analīzi par iemesliem, kāpēc ir zems apsūdzību rādītājs, un ievērot ieteikumus, ko Uzraudzības komiteja sniegusi Atzinumā Nr. 1/2021, piemēram, pašreizējās uzraudzības procedūru sistēmas pārskatīšanu un savlaicīgāku sadarbību ar valstu tiesu iestādēm; aicina OLAF regulāri veikt pēcpasākumus saistībā ar tā ieteikumiem tiesu iestādēm un gada savā gada darbības pārskatā iekļaut datus par tiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzskata, ka OLAF būtu arī jāveic turpmāki pasākumi saistībā ar tā finanšu ieteikumiem, lai tos salīdzinātu ar summām, ko Komisija ir atguvusi procedūru beigās, un dotu ieguldījumu vispārējā uzraudzībā pār līdzekļu atgūšanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka OLAF izvērsa programmu Hercule III, lai stiprinātu valstu un reģionālo krāpšanas apkarošanas iestāžu operatīvās spējas apmācības pasākumu un IT atbalsta jomā līdz 2020. gadam; norāda, ka Hercule III novērtējums tika pabeigts 2021. gada beigās un tika secināts, ka programma ir ļoti svarīga un efektīva ES finanšu interešu aizsardzībā, jo tā ir sekmīgi sasniegusi vispārējos, konkrētos un operatīvos mērķus; norāda, ka DFS 2021.–2027. gadam darbības laikā Hercule III tika aizstāta ar ES Krāpšanas apkarošanas programmu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzīst OLAF izmeklēšanas konfidencialitātes principu; tomēr uzskata, ka pastāv visaptverošas sabiedrības intereses un ka ES pilsoņiem ir arī tiesības piekļūt ziņojumiem un ieteikumiem, kas saistīti ar OLAF noslēgtajām izmeklēšanām un valstu turpmākajām procedūrām, kā to ir atzinusi EST lietā T-517/19; tādēļ aicina OLAF izveidot mehānismu, lai publicētu ziņojumus un ieteikumus, attiecībā uz kuriem vairs nepastāv likumīgs iemesls saglabāt konfidencialitātes principu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pieņem zināšanai 2021. gada 3. septembrī parakstīto darba vienošanos par EPPO un ERP sadarbības satvaru; turklāt ņem vērā administratīvās vienošanās, ko OLAF un ERP parakstīja 2019. gadā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē to, ka 2021. gada 1. jūnijāEPPO ir uzsākusi darbību; atzinīgi vērtē tās pirmo gada ziņojumu; atzinīgi vērtē to, ka EPPO kopš darbības sākuma ir uzsākusi 576 izmeklēšanas un ka tā ir pieprasījusi konfiscēt kopumā EUR 154,3 miljonus, no kuriem tika atļauta konfiskācija EUR 147 miljonu apmērā; pauž bažas par EPPO aplēsēm, ka krāpšanas un korupcijas radītie kopējie zaudējumi ir EUR 5,4 miljardi; pauž dziļu nožēlu par to, ka EPPO nepiedalās piecas dalībvalstis — Polija, Ungārija (divas lielākās ES līdzekļu saņēmējas), Zviedrija, Dānija un Īrija; aicina šīs dalībvalstis pēc iespējas drīzāk pievienoties EPPO; pauž bažas par to, ka Polija atsakās no jebkāda veida sadarbības ar EPPO, vienlaikus atrodoties to valstu, kuras nepiedalās, saraksta augšgalā — tādā aspektā kā izmeklēšanu skaits, kurās iesaistīti tās pilsoņi; mudina tās dalībvalstis, kuras nepiedalās, parakstīt sadarbības nolīgumus ar EPPO; uzskata, ka dalībvalstu nesadarbošanās ar EPPO tieši ietekmē ES finanšu interešu aizsardzību; aicina Komisiju ar pozitīviem pasākumiem stimulēt dalību EPPO; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzinīgi vērtē OLAF un Eiropola kopīgos centienus novērtēt ANM instrumenta apdraudējumus un neaizsargātību; atzinīgi vērtē OLAF un Eiropola darba vienošanos, kas stājās spēkā 2020. gada 9. oktobrī, un nolīgumu starp Eiropolu un EPPO, kas stājās spēkā 2021. gada 19. janvārī; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver EPPO lomu jaunajā krāpšanas apkarošanas infrastruktūrā; turklāt norāda uz darba vienošanos starp EPPO un OLAF, par kuru vienošanās tika panākta 2020. gadā un kura 2021. gada jūlijā tika parakstīta, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, lietu pārvaldību un operatīvo sadarbību; |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda, ka Padome 2020. gada jūlijā iecēla 22 Eiropas prokurorus; atgādina, ka EPPO ir jāstrādā roku rokā ar valstu tiesībaizsardzības iestādēm un ka tā pilda prokurora funkcijas iesaistīto dalībvalstu kompetentajās tiesās, vienlaikus cieši sadarbojoties ar ES aģentūrām un struktūrām, piemēram, , Eiropolu un OLAF; norāda, ka šī unikālā nostāja ir izstrādāta tā, lai EPPO varētu izmantot esošo pieredzi un paraugpraksi valstu un ES līmenī; sagaida, ka Komisija pienācīgi apsvērs EPPO personāla vajadzību pārvērtēšanu, pamatojoties uz tās darba slodzes pieredzi, un veiks nepieciešamās finanšu korekcijas, lai garantētu tās darbības efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ņem vērā Eiropas galvenā prokurora paustos komentārus un apsvērumus par nepieciešamību grozīt EPPO regulu; aicina Komisiju iesaistīties diskusijās ar EPPO, lai apzinātu, kādi uzlabojumi ir nepieciešami tās darbības efektivitātes uzlabošanai; aicina Komisiju ziņot Parlamentam saskaņā ar EPPO regulas 119. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka nolūkā panākt, lai labāk būtu īstenoti un izpildīti ES vides tiesību akti, cīnīties ar nopietniem pārrobežu noziegumiem pret vidi un aizsargāt ES budžetu, ir nepieciešams izveidot ES zaļā prokurora amatu, paplašinot Eiropas Prokuratūras (EPPO) pilnvaras saskaņā ar LESD 86. panta 4. punktu; uzstāj, ka ir jāpalielina EPPO budžets un personāls, lai nodrošinātu, ka tā spēj efektīvi pildīt savus uzdevumus visās tās kompetences jomās; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda uz AFCOS lomu likumdošanas, administratīvo un izmeklēšanas pienākumu un darbību koordinēšanā dalībvalstu līmenī saistībā ar ES finanšu interešu aizsardzību un sadarbības ar OLAF nodrošināšanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē Eiropola uzsākto operāciju Sentinel, kuras mērķis ir koncentrēties uz proaktīvu izlūkdatu apmaiņu, informācijas apmaiņu un atbalstu operāciju koordinēšanai, lai apkarotu krāpšanu attiecībā uz ES atveseļošanas fondiem saistībā ar Covid-19, jo operācijas mērķis ir kartēt valstu finansējuma piešķiršanas sistēmām piemītošās vājās vietas, atklāt krāpšanas shēmas, kuras izmanto līdzekļu piešķiršanas sistēmu, un atbalstīt augstas prioritātes izmeklēšanas pret augstas vērtības mērķiem; atzinīgi vērtē EPPO, OLAF un 21 ES dalībvalsts iesaistīšanos; pauž bažas par to, ka operācijā nepiedalās dalībvalstis, kas ir lielākās kohēzijas fondu līdzekļu saņēmējas — citu starpā Polija, Ungārija un Bulgārija; aicina visas dalībvalstis pievienoties operācijai; turklāt aicina dalībvalstis cieši sadarboties savā starpā un ar ES struktūrām, lai būtu iespējams veikt pasākumus pret krāpšanu ar vairāku valstu vienlaicīgu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina OLAF, EPPO, Eiropolu, AFCOS, ko ieceļ ar valstu likumdošanu, un pārējās atbildīgās ES un valstu aģentūras arī turpmāk stiprināt informācijas apmaiņu, savstarpēji atbalstīt un nodrošināt operatīvo darbību papildināmību saskaņā ar darba vienošanos un regulām; uzsver, ka ieviestā sarežģītā krāpšanas apkarošanas arhitektūra prasa dažādo dalībnieku ciešu sadarbību gan ES, gan valstu līmenī; uzsver, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, tostarp ciešāk sadarbojoties ar valstu iestādēm, starp dalībvalstīm un ES līmenī; |
| --- | --- |

67.

Tiesiskums un korupcijas apkarošana

| 68. | atzinīgi vērtē to, ka pieņemta Regula (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai; atkārtoti norāda, ka tā stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī un kopš šā brīža ir piemērojama; atzinīgi vērtē EST 2022. gada 16. februāra spriedumus attiecībā uz Ungārijas un Polijas celtajām prasībām pret nosacījumu mehānismu un tās secinājumus, kuros apstiprināts, ka Eiropas Savienībai patiešām ir kompetence attiecībā uz tiesiskumu dalībvalstīs un ka tiesiskuma nosacījumu mehānisms pilnībā atbilst ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzskata, ka ir pienācis laiks Komisijai pildīt savus Līgumu sargātājas pienākumus un novērst vairākās dalībvalstīs notiekošos tiesiskuma principu pārkāpumus, jo īpaši Polijā un Ungārijā, jo šie pārkāpumi nopietni apdraud Savienības finanšu intereses, tādēļ ka šo principu ievērošana ir priekšnoteikums pareizai finanšu pārvaldībai kopumā un tam, lai ES līdzekļi tiktu pārvaldīti racionāli un efektīvi; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tā piemēros tiesiskuma nosacījumu mehānismu, nosūtot Ungārijai rakstisku paziņojumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 1. punktu; uzskata, ka tiesiskums ir universāls jēdziens un ka Komisijai būtu jāapsver tiesiskuma nosacījumu mehānisma piemērošana — bez izņēmuma — visām tām dalībvalstīm, kuras neievēro tiesiskumu; brīdina, ka kavēšanās jau varētu negatīvi ietekmēt ES finanšu intereses un tiesiskuma stāvokli dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju ņemt vērā Parlamenta rezolūcijas par Polijas un Ungārijas valdību izdarītajiem tiesiskuma pārkāpumiem; aicina šīs valdības pilnībā sadarboties ar Komisiju un izpildīt nepieciešamos nosacījumus līdzekļu piešķiršanai; uzskata, ka gadījumā, ja šīs dalībvalstis neievēro šos nosacījumus, Komisijai būtu uz laiku un tieši jāpārvalda ES līdzekļi ar vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju starpniecību; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atgādina, ka tiesiskuma un LES 2. panta ievērošana ir priekšnoteikums, lai iegūtu piekļuvi līdzekļiem, ka tiesiskuma nosacījumu mehānisms ir pilnībā piemērojams ANM un ka nekādi pasākumi, kas ir pretrunā LES 2. pantā noteiktajām ES vērtībām, nebūtu jāfinansē saskaņā ar ANM; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzstāj, ka Polijai nevar veikt nekādus maksājumus saskaņā ar ANM, kamēr tā nav pilnībā īstenojusi visus attiecīgos EST un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus un kamēr valsts iestādes nav atzinušas ES tiesību aktu pārākumu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mudina Komisiju pārredzamības palielināšanas nolūkā nodrošināt, ka Parlaments tiek pilnībā informēts par visām sarunām starp Komisiju un valstu iestādēm, un nekavējoties informēt Parlamentu par visām attiecīgajām norisēm; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai nodrošinātu LES 2. pantā noteikto vērtību un ES tiesību aktu pārākuma ievērošanu; uzsver, ka Komisija un Padome par savu darbību ir politiski atbildīgas Parlamenta priekšā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzīst jo īpaši visus Ukrainas kaimiņvalstu centienus, uzņemot cilvēkus, kuri bēg no kara šajā valstī; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir pienākums palīdzēt dalībvalstīm nest šo ārkārtējo slogu; tomēr atgādina, ka nevar veikt nekādus maksājumus, ja dalībvalsts atsakās ievērot EST nolēmumus un atzīt ES tiesību aktu pārākumu; uzsver, ka Parlaments ir pilnībā jāinformē par visiem piešķīrumiem šiem mērķiem un par ES līdzekļu izmantošanu, lai palīdzētu Ukrainas bēgļiem saņēmējās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atzīst gada ziņojuma par tiesiskumu nozīmi un to, ka cīņa pret korupciju ir ziņojuma neatņemama sastāvdaļa; tomēr uzskata, ka tas nevar aizstāt pretkorupcijas ziņojumu; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sagatavot ziņojumu par tiesiskumu ar konkrētiem ieteikumiem dalībvalstīm; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja izveidot korupcijas indeksu, pamatojoties uz stingriem un viegli piemērojamiem kritērijiem, un būtu jāapsver dalībvalstu veikums korupcijas apkarošanā un jāiekļauj savi konstatējumi ziņojuma par tiesiskumu nodaļā par korupcijas apkarošanu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pauž lielas bažas par 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu secinājumiem, kuros uzsvērtas bažas saistībā ar korupcijas lietu — arī augsta līmeņa lietu — izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un iztiesāšanas efektivitāti vairākās dalībvalstīs; uzstāj, ka par augsta līmeņa korupciju ir sistemātiski jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver korupcijas negatīvo ietekmi uz pilsoņu tiesībām; tādēļ atkārtoti iesaka Eiropas Savienībai kļūt par Pretkorupcijas starpvalstu grupas locekli, ievērojot ES, tās iestāžu un ES tiesību aktu īpašo raksturu; aicina Komisiju iesniegt iespējamu dalības plānu — saskaņā ar LESD 83. pantu un saistībā ar LESD 218. pantu; turklāt atkārtoti aicina Komisiju iesniegt iekšējā korupcijas novērtēšanas mehānisma izveides plānu attiecībā uz ES iestādēm; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu tiesisko aizsardzību pētnieciskajiem žurnālistiem, līdzīgi kā tas tiek darīts attiecībā uz trauksmes cēlējiem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzīst mediju plurālisma un žurnālistu izšķirošo lomu Savienības finanšu interešu aizsardzībā, atklājot krāpšanu un korupciju; aicina dalībvalstis nodrošināt viņu aizsardzību un viņu informācijas avotu aizsardzību; mudina ātri pieņemt un īstenot direktīvu par stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (pret SLAPP vērstā direktīva); aicina Komisiju un dalībvalstis cīnīties pret jebkāda veida spiegprogrammatūras un uzlaušanas programmatūras, piemēram, Pegasus vai Predator, nelikumīgu izmantošanu; uzskata, ka pārredzamība ir labākais veids, kā cīnīties pret krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver nepieciešamību tiešu un netiešu aizdevumu izmaksāšanai par nosacījumu izvirzīt nodokļu un grāmatvedības datu publicēšanu par katru valsti atsevišķi un to, ka finansējuma saņēmēji un finansēšanas operācijās iesaistītie finanšu starpnieki dara pieejamus datus par labuma guvējiem; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzskata, ka ikreiz, kad ir pierādīts korupcijas vai krāpšanas gadījums, līdzekļi būtu jāatmaksā; |
| --- | --- |

82.

ES krāpšanas apkarošanas struktūra un Komisijas gada ziņojumi

| 83. | uzskata, ka līdz ar atveseļošanas plāna pieņemšanu ES finansēšana ir iesoļojusi jaunā laikmetā, bet tas rada papildu izaicinājumus ES krāpšanas apkarošanas arhitektūrai; tādēļ pauž stingru pārliecību, ka ir vēl vairāk jānostiprina krāpšanas apkarošanas arhitektūra; uzsver, ka OLAF, EPPO, Eiropolam un Eurojust trūkst darbinieku un finanšu resursu; norāda, ka Eiropols un Eurojust ir īpaši pārslogoti, ņemot vērā to nesen pieņemtās pilnvaras un ES mēroga operācijas, kas vērstas pret noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā; atgādina Komisijai un Padomei, ka katrs euro, kas iztērēts uzraudzībai un izmeklēšanai, atgriežas ES budžetā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzinīgi vērtē NextGenerationEU — Tiesībaizsardzības forumu (NGEU-LEF) — kopīgu iniciatīvu, ko kopīgi vada Eiropols un Itālija un kas apvieno Eiropolu, EPPO, OLAF, Eurojust, ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru un dalībvalstis, lai izveidotu kopīgu turpmāko virzību, novēršot un apkarojot draudus NextGenerationEU līdzekļiem un ES finanšu interesēm; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atbalsta Komisijas aicinājumu izstrādāt Eiropas redzējumu, sadarbojoties ar ES struktūrām un valstu iestādēm un koordinējot to darbības; uzskata, ka ir vajadzīga strukturētāka holistiska pieeja, lai izvairītos no darbību pārklāšanās, apmainītos un dalītos ar informāciju, veicinātu vairāku esošo krāpšanas apkarošanas arhitektūru integrāciju un sasniegtu rezultātu, kas ir lielāks par komponentu summu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Komisiju izpētīt jaunas iespējas līdztekus ar citiem gada ziņojumiem un informācijas avotiem padarīt FIA ziņojumu par visaptverošu analīzi, izmantojot ciešāku dialogu starp Eiropolu, Eurojust un EPPO un apzinot krāpniecisko un ar krāpšanu nesaistīto pārkāpumu tendences, atklājot trūkumus un gūstot mācības no pieredzes, lai tādējādi veicinātu to, ka visas ieinteresētās personas pieņem pasākumus, ar kuriem tās nodrošinās pret krāpšanu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | norāda, ka ir vajadzīgs īpašs Komisijas gada ziņojums ar vispārējās krāpšanas apkarošanas infrastruktūras analīzi un pašreizējo stāvokli, kurā cita starpā novērtē ES dalībnieku sadarbspējas līmeni cīņā pret krāpšanu un pievēršas iespējamai saiknei ar Eiropas pusgadu un valstu ziņojumiem, ziņojumu par korupcijas apkarošanu un tiesiskuma nosacījumu mehānisma piemērošanu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | uzsver — lai efektīvi apkarotu korupciju nolūkā novērst nelikumīgas lobēšanas un virpuļdurvju efekta situācijas un aizsargātu ES finanšu intereses, Komisijai būtu jāpieņem holistiska, saskaņota, sistemātiska un konsekventa pieeja, izstrādājot labākus noteikumus par pārredzamību, nesavienojamību un interešu konfliktiem, kā arī par iekšējās kontroles mehānismu stiprināšanu; uzsver, ka labāka pārredzamība attiecībā uz ES un valstu finansējuma saņēmējiem būs svarīga arī, lai tiktu galā ar jauno un sarežģīto starptautisko kontekstu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atkārtoti norāda, ka FIA ziņojuma pielikumos sniegtā analīze par interešu konflikta gadījumiem ir neapmierinošā līmenī; aicina Komisiju iesaistīties šādā analīzē atbilstoši Finanšu regulas 61. pantam un 2021. gada 7. aprīlī izdotajiem “Norādījumiem par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulu”, no kā dalībvalstis būtu ieguvējas; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  OLAF, “Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai divdesmit pirmais ziņojums, 2020. gada 1. janvāris līdz 31. decembris”, 2020. gads.

(2)  OLAF Uzraudzības komiteja, 2020. gada pārskats, 2021. gada jūnijs.

(3)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 437, 28.12.2020., 49. lpp.

(5)  OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.

(6)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(7)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(8)  OV L 274, 28.10.2019., 1. lpp.

(9)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(10)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(11)  OV L 84, 20.3.2014., 6. lpp.

(12)  OV L 172, 17.5.2021., 110. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0042.

(14)  Ģenerāladvokāta P. Pikamäe 2021. gada 9. septembra secinājumi lietā C-213/19, Eiropas Komisija/Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, EU:C:2021:724.

(15)  2022. gada 8. marta spriedums lietā C-213/19, Eiropas Komisija/Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, EU:C:2021:724.

(16)  Vispārējās tiesas 2021. gada 1. septembra spriedums lietā T-517/19 Andrea Homoki/Eiropas Komisija, EU:T:2021:529.

(17)  Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojums par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170),

(18)  OV C 224, 8.6.2022., 37. lpp.

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/250

---

P9_TA(2022)0301

Labāks likumdošanas process: kopīgi centieni nolūkā izstrādāt labākus tiesību aktus

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par labāku likumdošanas procesu: kopīgi centieni nolūkā izstrādāt labākus tiesību aktus (2021/2166(INI))

(2023/C 47/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 2. par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 2. par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” (COM(2021)0219),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. novembra dienestu darba dokumentu “Labāka regulējuma pamatnostādnes” (SWD(2021)0305), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. novembra dienestu darba dokumentu “Labāka regulējuma pamatnostādnes” (SWD(2021)0305),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā noteiktos attīstības sadarbība mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantā noteiktos attīstības sadarbība mērķus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. maija paziņojumu “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (COM(2021)0350),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par jaunu Eiropas industriālo stratēģiju (1),

| — | ņemot vērā labāka regulējuma rīkkopu, kas papildina labāka regulējuma pamatnostādnes, kas abas pieņemtas 2021. gada novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā labāka regulējuma rīkkopu, kas papildina labāka regulējuma pamatnostādnes, kas abas pieņemtas 2021. gada novembrī,

| — | ņemot vērā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu un tā jaunāko redakciju — 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu un tā jaunāko redakciju — 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142),

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumu “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” (CDR 4071/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumu “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus” (CDR 4071/2021),

| — | ņemot vērā 2018. gada 10. jūlija ziņojumu, kurā izklāstīti secinājumi, ko sniegusi Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 10. jūlija ziņojumu, kurā izklāstīti secinājumi, ko sniegusi Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupa,

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Eiropas Savienības tiesību aktu normatīvo atbilstību, subsidiaritāti un proporcionalitāti — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Eiropas Savienības tiesību aktu normatīvo atbilstību, subsidiaritāti un proporcionalitāti — ziņojums par labāku likumdošanas procesu (2017., 2018. un 2019. gads) (3),

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par Parlamenta tiesībām nākt klajā ar iniciatīvām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par Parlamenta tiesībām nākt klajā ar iniciatīvām (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 12. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 16/2018 “ES tiesību aktu ex post pārbaude – sistēma labi izveidota, tomēr nepilnīga”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 12. jūnija Īpašo ziņojumu Nr. 16/2018 “ES tiesību aktu ex post pārbaude – sistēma labi izveidota, tomēr nepilnīga”,

| — | ņemot vērā 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju Eiropas MVU (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra rezolūciju par jaunu stratēģiju Eiropas MVU (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu, kurā tas atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt, lai visi ES pasākumi palīdzētu ES panākt ilgtspējīgu nākotni un taisnīgu pārkārtošanos, un attiecīgi atjaunināt labāka likumdošanas procesa pamatnostādnes, cita starpā pieprasot ES un tās dalībvalstu labāka likumdošanas procesa programmās integrēt principu “ilgtspēja pirmajā vietā” (7) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu, kurā tas atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt, lai visi ES pasākumi palīdzētu ES panākt ilgtspējīgu nākotni un taisnīgu pārkārtošanos, un attiecīgi atjaunināt labāka likumdošanas procesa pamatnostādnes, cita starpā pieprasot ES un tās dalībvalstu labāka likumdošanas procesa programmās integrēt principu “ilgtspēja pirmajā vietā” (7)

| — | ņemot vērā priekšsēdētājas U. fon der Leienas 2019. gada 16. jūlija runu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētājas U. fon der Leienas 2019. gada 16. jūlija runu (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūnija plenārsēdes debates Savienības MVU stāvoklis – Labāka regulējuma programmas īstenošana / administratīvā sloga samazināšanas mērķis” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūnija plenārsēdes debates Savienības MVU stāvoklis – Labāka regulējuma programmas īstenošana / administratīvā sloga samazināšanas mērķis” (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0167/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0167/2022),

| A. | tā kā labāks likumdošanas process ir visu ES iestāžu kopīgs mērķis, un tas būtu jāsasniedz, palielinot pārredzamību, pārskatatbildību un sadarbību starp iestādēm, dalībvalstīm, iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām, nodrošinot visu Eiropas pamatvērtību, tai skaitā demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību, pilnīgu ievērošanu; tā kā pārredzamība, integritāte un pārskatatbildība ir arī būtiski uz tiesiskumu balstītas demokrātijas priekšnoteikumi; tā kā tiesību aktiem ir jāatbilst mērķim, jābūt samērīgiem, skaidriem, pārredzamiem un visaptverošiem, lai patiešām sniegtu labumu iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām; tā kā labāks regulējums palīdz nodrošināt, ka ES politika un tiesību akti ir vērsti uz nākotni, ņemot vērā tehnoloģiju, sabiedrības un vides attīstības tempu; tā kā tādēļ aizvien svarīgāk būs pamatot priekšlikumus regulējumam ar pierādījumiem, kas balstīti uz visatbilstošākajiem novērtējumiem un ticamiem un recenzētiem zinātniskiem pierādījumiem, kā arī piesardzības principa ievērošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju pārredzami pārvaldīt pierādījumus un nodrošināt, ka tie ir atrodami, pieejami, sadarbspējīgi un vairākkārt izmantojami; uzsver, ka kvalitatīvu tiesību aktu izstrādi nevar ierobežot tikai ar kvantitatīviem mērķiem, lai īstermiņā samazinātu slogu un izmaksas, bet tai būtu jānodrošina ikvienam ilgtermiņa ieguldījums mūsu sabiedrības kopīgajā labklājībā un mūsu nākotnē; |
| --- | --- |

A.

tā kā labāks likumdošanas process ir visu ES iestāžu kopīgs mērķis, un tas būtu jāsasniedz, palielinot pārredzamību, pārskatatbildību un sadarbību starp iestādēm, dalībvalstīm, iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām, nodrošinot visu Eiropas pamatvērtību, tai skaitā demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību, pilnīgu ievērošanu; tā kā pārredzamība, integritāte un pārskatatbildība ir arī būtiski uz tiesiskumu balstītas demokrātijas priekšnoteikumi; tā kā tiesību aktiem ir jāatbilst mērķim, jābūt samērīgiem, skaidriem, pārredzamiem un visaptverošiem, lai patiešām sniegtu labumu iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām; tā kā labāks regulējums palīdz nodrošināt, ka ES politika un tiesību akti ir vērsti uz nākotni, ņemot vērā tehnoloģiju, sabiedrības un vides attīstības tempu; tā kā tādēļ aizvien svarīgāk būs pamatot priekšlikumus regulējumam ar pierādījumiem, kas balstīti uz visatbilstošākajiem novērtējumiem un ticamiem un recenzētiem zinātniskiem pierādījumiem, kā arī piesardzības principa ievērošanu; šajā sakarībā aicina Komisiju pārredzami pārvaldīt pierādījumus un nodrošināt, ka tie ir atrodami, pieejami, sadarbspējīgi un vairākkārt izmantojami; uzsver, ka kvalitatīvu tiesību aktu izstrādi nevar ierobežot tikai ar kvantitatīviem mērķiem, lai īstermiņā samazinātu slogu un izmaksas, bet tai būtu jānodrošina ikvienam ilgtermiņa ieguldījums mūsu sabiedrības kopīgajā labklājībā un mūsu nākotnē;

| B. | tā kā Komisijai būtu pilnībā jāievēro Eiropas Klimata akta 6. panta 4. punkta noteikumi (10), kas paredz, ka visiem pasākumu projektiem un tiesību aktu priekšlikumiem ir jāatbilst Savienības mērķim līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; tā kā šajā nolūkā Komisijai ir jānovērtē visu pasākumu projektu vai tiesību aktu priekšlikumu, tostarp budžeta priekšlikumu, atbilstība klimatneitralitātes mērķiem un tas, vai tie nodrošina progresu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijai būtu pilnībā jāievēro Eiropas Klimata akta 6. panta 4. punkta noteikumi (10), kas paredz, ka visiem pasākumu projektiem un tiesību aktu priekšlikumiem ir jāatbilst Savienības mērķim līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; tā kā šajā nolūkā Komisijai ir jānovērtē visu pasākumu projektu vai tiesību aktu priekšlikumu, tostarp budžeta priekšlikumu, atbilstība klimatneitralitātes mērķiem un tas, vai tie nodrošina progresu attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| C. | tā kā jaunās klimata mērķu atbilstības pārbaudes tika piemērotas tiesību aktu projektu un priekšlikumu ietekmes novērtējumiem tikai no 2022. gada 1. janvāra, neraugoties uz to, ka 2021. gada jūlijā stājās spēkā Eiropas Klimata akts, un tas nozīmē, ka šā tiesību akta noteikumi nav īstenoti attiecībā uz vairākiem priekšlikumiem, kas attiecas uz Eiropas zaļo kursu; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunās klimata mērķu atbilstības pārbaudes tika piemērotas tiesību aktu projektu un priekšlikumu ietekmes novērtējumiem tikai no 2022. gada 1. janvāra, neraugoties uz to, ka 2021. gada jūlijā stājās spēkā Eiropas Klimata akts, un tas nozīmē, ka šā tiesību akta noteikumi nav īstenoti attiecībā uz vairākiem priekšlikumiem, kas attiecas uz Eiropas zaļo kursu;

| D. | tā kā pieeja, saskaņā ar kuru ietekmes novērtējumos un izvērtējumos pārbauda atbilstību Eiropas Klimata aktam un kas ir izklāstīta paziņojumā par labāku regulējumu un pēc tam izstrādātajās pamatnostādnēs un rīkkopā; tā kā Komisijai sistemātiski būtu jāpiemēro šīs pārbaudes un tas jādara pašā sākumā, kad tiek gatavots jauns tiesību akta projekts vai spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude, lai ar tiem patiešām varētu virzīt politikas izvēli; tā kā Eiropas Klimata akts uzliek Komisijai pienākumu 6. panta 4. punktā minētā konsekvences novērtējuma ietvaros norādīt iemeslus, ja pasākuma projekts vai tiesību akta priekšlikums netiek saskaņots ar Eiropas Klimata akta mērķiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieeja, saskaņā ar kuru ietekmes novērtējumos un izvērtējumos pārbauda atbilstību Eiropas Klimata aktam un kas ir izklāstīta paziņojumā par labāku regulējumu un pēc tam izstrādātajās pamatnostādnēs un rīkkopā; tā kā Komisijai sistemātiski būtu jāpiemēro šīs pārbaudes un tas jādara pašā sākumā, kad tiek gatavots jauns tiesību akta projekts vai spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude, lai ar tiem patiešām varētu virzīt politikas izvēli; tā kā Eiropas Klimata akts uzliek Komisijai pienākumu 6. panta 4. punktā minētā konsekvences novērtējuma ietvaros norādīt iemeslus, ja pasākuma projekts vai tiesību akta priekšlikums netiek saskaņots ar Eiropas Klimata akta mērķiem;

| E. | tā kā 2021. gadā Komisija pieņēma paziņojumu “Labāks regulējums – spēku apvienošana, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”, ar to saistītas pamatnostādnes un papildinošu rīkkopu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2021. gadā Komisija pieņēma paziņojumu “Labāks regulējums – spēku apvienošana, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”, ar to saistītas pamatnostādnes un papildinošu rīkkopu;

| F. | tā kā labāks regulējums ir veids, kā garantēt juridisko noteiktību un tam būtu jāsniedz labums visiem un jākalpo Eiropas sabiedrības, uzņēmumu, strādājošo, iedzīvotāju, patērētāju un vides vispārējām interesēm; tā kā augstas kvalitātes tiesību akti kalpo sabiedrības interesēm, jo tie tieši ietekmē ES, tās teritoriju un uzņēmumu konkurētspēju, kā arī ir instruments demokrātijas stiprināšanai un iedzīvotāju tiešai līdzdalībai gan valsts, gan reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā labāks regulējums ir veids, kā garantēt juridisko noteiktību un tam būtu jāsniedz labums visiem un jākalpo Eiropas sabiedrības, uzņēmumu, strādājošo, iedzīvotāju, patērētāju un vides vispārējām interesēm; tā kā augstas kvalitātes tiesību akti kalpo sabiedrības interesēm, jo tie tieši ietekmē ES, tās teritoriju un uzņēmumu konkurētspēju, kā arī ir instruments demokrātijas stiprināšanai un iedzīvotāju tiešai līdzdalībai gan valsts, gan reģionālā līmenī;

| G. | tā kā pastāv nepieciešamība veikt regulatīvo pārskatīšanu un vajadzības gadījumā arī vienkāršošanu, lai novērstu šķēršļus tiesību aktu īstenošanai, tostarp pāri robežām, un padarītu tiesību aktus efektīvākus, pārredzamākus un visaptverošākus adresātiem neatkarīgi no tā, vai tie ir pilsoņi vai uzņēmumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāv nepieciešamība veikt regulatīvo pārskatīšanu un vajadzības gadījumā arī vienkāršošanu, lai novērstu šķēršļus tiesību aktu īstenošanai, tostarp pāri robežām, un padarītu tiesību aktus efektīvākus, pārredzamākus un visaptverošākus adresātiem neatkarīgi no tā, vai tie ir pilsoņi vai uzņēmumi;

| H. | tā kā labāka regulējuma principiem un instrumentiem arī turpmāk vajadzētu būt politiski neitrāliem, lai garantētu objektīvu problēmu definīciju un reālas alternatīvas politikas iespējas, kas jāapsver Komisijai, Padomei un Parlamentam; |
| --- | --- |

H.

tā kā labāka regulējuma principiem un instrumentiem arī turpmāk vajadzētu būt politiski neitrāliem, lai garantētu objektīvu problēmu definīciju un reālas alternatīvas politikas iespējas, kas jāapsver Komisijai, Padomei un Parlamentam;

| I. | tā kā labākam likumdošanas procesam ir jākalpo ES mērķiem, jo īpaši tās ilgtermiņa mērķiem, piemēram, ekonomiskās izaugsmes radīšanai, sekmējot ieguldījumu un darbvietu izveidi, konkurētspējīgākas un demokrātiskākas Eiropas nodrošināšanai, sociālajam progresam un saistošajam mērķim līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti, kā arī ilgtermiņa prioritārajam mērķim līdz 2050. gadam nodrošināt labklājīgu dzīvi ar pieejamajiem planētas resursiem; tā kā ilgtspējai jābūt kvalitatīva likumdošanas procesa pamatā, vienādā mērā ņemot vērā sociālos, ekonomiskos un vides apsvērumus; tā kā, piemērojot labāka regulējuma principus, Komisijai būtu jānosaka visefektīvākie risinājumi, lai maksimāli palielinātu ieguvumus, vienlaikus līdz minimumam samazinot saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

I.

tā kā labākam likumdošanas procesam ir jākalpo ES mērķiem, jo īpaši tās ilgtermiņa mērķiem, piemēram, ekonomiskās izaugsmes radīšanai, sekmējot ieguldījumu un darbvietu izveidi, konkurētspējīgākas un demokrātiskākas Eiropas nodrošināšanai, sociālajam progresam un saistošajam mērķim līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti, kā arī ilgtermiņa prioritārajam mērķim līdz 2050. gadam nodrošināt labklājīgu dzīvi ar pieejamajiem planētas resursiem; tā kā ilgtspējai jābūt kvalitatīva likumdošanas procesa pamatā, vienādā mērā ņemot vērā sociālos, ekonomiskos un vides apsvērumus; tā kā, piemērojot labāka regulējuma principus, Komisijai būtu jānosaka visefektīvākie risinājumi, lai maksimāli palielinātu ieguvumus, vienlaikus līdz minimumam samazinot saistītās izmaksas;

| J. | tā kā Komisija ir apņēmusies pastiprināt centienus, lai veicinātu un uzlabotu bērnu iekļaujošu un sistēmisku līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā ES līmenī, jo īpaši apspriežoties ar bērniem saistībā ar attiecīgām turpmākām iniciatīvām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija ir apņēmusies pastiprināt centienus, lai veicinātu un uzlabotu bērnu iekļaujošu un sistēmisku līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā ES līmenī, jo īpaši apspriežoties ar bērniem saistībā ar attiecīgām turpmākām iniciatīvām;

| K. | tā kā labi veikti ex ante un ex post ietekmes novērtējumi, sabiedriskās apspriešanas un princips “vispirms izvērtēt” ir būtiski instrumenti, lai nodrošinātu labi informētu, labāku, efektīvāku, atbildīgāku un pārredzamāku likumdošanas procesu, kas atbilst ieguvēju vajadzībām; tā kā tas palīdz kvantitatīvi noteikt ietekmi, ņemot vērā tās izmaksu un ieguvumu attiecību; tā kā šādos novērtējumos būtu jāņem vērā ekonomiskie, sociālie un vides aspekti ar vienlīdz detalizētu analīzi un precizitāti, ņemot vērā gan kvalitatīvus, gan kvantitatīvus pierādījumus, tostarp arī politikas pasākumu ietekmi uz pamattiesībām; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2018. gadā publicēja īpašo ziņojumu, kurā ir formulēta virkne ieteikumu, lai uzlabotu ex post pārskatus; |
| --- | --- |

K.

tā kā labi veikti ex ante un ex post ietekmes novērtējumi, sabiedriskās apspriešanas un princips “vispirms izvērtēt” ir būtiski instrumenti, lai nodrošinātu labi informētu, labāku, efektīvāku, atbildīgāku un pārredzamāku likumdošanas procesu, kas atbilst ieguvēju vajadzībām; tā kā tas palīdz kvantitatīvi noteikt ietekmi, ņemot vērā tās izmaksu un ieguvumu attiecību; tā kā šādos novērtējumos būtu jāņem vērā ekonomiskie, sociālie un vides aspekti ar vienlīdz detalizētu analīzi un precizitāti, ņemot vērā gan kvalitatīvus, gan kvantitatīvus pierādījumus, tostarp arī politikas pasākumu ietekmi uz pamattiesībām; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2018. gadā publicēja īpašo ziņojumu, kurā ir formulēta virkne ieteikumu, lai uzlabotu ex post pārskatus;

| L. | tā kā tīmekļa portāla “Izsakiet viedokli” mērķis ir veicināt iedzīvotāju un ieinteresēto personu iesaistīšanos ES politikas veidošanā un tas ir izrādījies noderīgs instruments ES politikas sagatavošanā; tā kā Komisija 2020. gada 3. jūlijā nāca klajā ar jaunu tiesību akta versiju, lai vēl vairāk uzlabotu apspriešanos un komunikāciju ar sabiedrību un palielinātu pārredzamību; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2019. gadā publicēja īpašo ziņojumu (11), kurā ir formulēta virkne ieteikumu, kā minēto portālu uzlabot, jo īpaši padarīt to vienkāršāku lietošanā, tostarp attiecībā uz informatīvajiem pasākumiem un pārredzamību, kā arī tulkojumu izmantošanu un pieejamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā tīmekļa portāla “Izsakiet viedokli” mērķis ir veicināt iedzīvotāju un ieinteresēto personu iesaistīšanos ES politikas veidošanā un tas ir izrādījies noderīgs instruments ES politikas sagatavošanā; tā kā Komisija 2020. gada 3. jūlijā nāca klajā ar jaunu tiesību akta versiju, lai vēl vairāk uzlabotu apspriešanos un komunikāciju ar sabiedrību un palielinātu pārredzamību; tā kā Eiropas Revīzijas palāta 2019. gadā publicēja īpašo ziņojumu (11), kurā ir formulēta virkne ieteikumu, kā minēto portālu uzlabot, jo īpaši padarīt to vienkāršāku lietošanā, tostarp attiecībā uz informatīvajiem pasākumiem un pārredzamību, kā arī tulkojumu izmantošanu un pieejamību;

| M. | tā kā Regulējuma kontroles padome novērtē ietekmes novērtējumu, kā arī atbilstības pārbaužu un galveno novērtējumu kvalitāti, lai atbalstītu augstas kvalitātes lēmumu pieņemšanu; tā kā 2021. gadā aptuveni trešdaļa ietekmes novērtējumu saņēma negatīvu pirmo atzinumu; tā kā minētajai padomei var būt svarīga loma Eiropas tiesību aktu uzlabošanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Regulējuma kontroles padome novērtē ietekmes novērtējumu, kā arī atbilstības pārbaužu un galveno novērtējumu kvalitāti, lai atbalstītu augstas kvalitātes lēmumu pieņemšanu; tā kā 2021. gadā aptuveni trešdaļa ietekmes novērtējumu saņēma negatīvu pirmo atzinumu; tā kā minētajai padomei var būt svarīga loma Eiropas tiesību aktu uzlabošanā;

| N. | tā kā daudzvalodības ievērošana ir priekšnoteikums ES iestāžu pienācīgai darbībai; tā kā LES 1. pantā noteikts, ka “lēmumu pieņemšana ir, cik iespējams, atklāta un, cik iespējams, tuvināta pilsoņiem”; tā kā publiski pieejamās Eiropas Savienības tīmekļa vietnes finansējuma un piedāvājumu konkursu iespējām ES programmu ietvaros bieži tiek publicētas vispirms angļu valodā; tā kā šo tīmekļa vietņu tulkošana var ilgt vairākus mēnešus; tā kā šo tīmekļa vietņu pieejamība visās ES oficiālajās valodās ir svarīga godīgai konkurencei; |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzvalodības ievērošana ir priekšnoteikums ES iestāžu pienācīgai darbībai; tā kā LES 1. pantā noteikts, ka “lēmumu pieņemšana ir, cik iespējams, atklāta un, cik iespējams, tuvināta pilsoņiem”; tā kā publiski pieejamās Eiropas Savienības tīmekļa vietnes finansējuma un piedāvājumu konkursu iespējām ES programmu ietvaros bieži tiek publicētas vispirms angļu valodā; tā kā šo tīmekļa vietņu tulkošana var ilgt vairākus mēnešus; tā kā šo tīmekļa vietņu pieejamība visās ES oficiālajās valodās ir svarīga godīgai konkurencei;

| O. | tā kā Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) un platformas “Gatavi nākotnei” (F4F) mērķis ir vienkāršot ES tiesību aktus un samazināt nevajadzīgu administratīvo un regulatīvo slogu, kā arī izmaksas, lai uzlabotu regulējuma atbilstību un īstenošanu, vienlaikus sasniedzot politikas pamatmērķus, koncentrējoties uz iepriekšējo, pašreizējo un turpmāko tiesību aktu regulatīvo kompensēšanu un atbilstības pārbaudēm; |
| --- | --- |

O.

tā kā Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) un platformas “Gatavi nākotnei” (F4F) mērķis ir vienkāršot ES tiesību aktus un samazināt nevajadzīgu administratīvo un regulatīvo slogu, kā arī izmaksas, lai uzlabotu regulējuma atbilstību un īstenošanu, vienlaikus sasniedzot politikas pamatmērķus, koncentrējoties uz iepriekšējo, pašreizējo un turpmāko tiesību aktu regulatīvo kompensēšanu un atbilstības pārbaudēm;

| P. | tā kā Komisija ieviesa pieeju “viens pieņemts, viens atcelts”, lai kompensētu Komisijas tiesību aktu priekšlikumu radīto jauno slogu, likvidējot jau esošo slogu tajā pašā politikas jomā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisija ieviesa pieeju “viens pieņemts, viens atcelts”, lai kompensētu Komisijas tiesību aktu priekšlikumu radīto jauno slogu, likvidējot jau esošo slogu tajā pašā politikas jomā;

| Q. | tā kā REFIT programmā var iekļaut pieeju “viens pieņemts, viens atcelts”, ne tikai novērtējot nevajadzīgu slogu, ko rada atsevišķi spēkā esošie tiesību akti, bet arī iekļaujot jaunus tiesību aktus un aplūkojot visas politikas jomas; tā kā tajā pašā laikā ir jāprecizē pieeja “viens pieņemts, viens atcelts”, jo tiesību aktiem vienmēr būtu jāsniedz labums iedzīvotājiem, uzņēmumiem, darbiniekiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā REFIT programmā var iekļaut pieeju “viens pieņemts, viens atcelts”, ne tikai novērtējot nevajadzīgu slogu, ko rada atsevišķi spēkā esošie tiesību akti, bet arī iekļaujot jaunus tiesību aktus un aplūkojot visas politikas jomas; tā kā tajā pašā laikā ir jāprecizē pieeja “viens pieņemts, viens atcelts”, jo tiesību aktiem vienmēr būtu jāsniedz labums iedzīvotājiem, uzņēmumiem, darbiniekiem un patērētājiem;

| R. | tā kā vienkāršošanas centienu priekšrocību sasniegšana Eiropas līmenī var būt atkarīga arī no tā, vai likumdevēji saglabā attiecīgos noteikumus, un no izvēles, ko dalībvalstis izdarījušas, transponējot tos valsts tiesību aktos, un no lielākiem Komisijas centieniem koordinēt un apspriesties ar dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

R.

tā kā vienkāršošanas centienu priekšrocību sasniegšana Eiropas līmenī var būt atkarīga arī no tā, vai likumdevēji saglabā attiecīgos noteikumus, un no izvēles, ko dalībvalstis izdarījušas, transponējot tos valsts tiesību aktos, un no lielākiem Komisijas centieniem koordinēt un apspriesties ar dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām iestādēm;

| S. | tā kā 2017. gada 24. oktobra paziņojums “Labāka regulējuma programmas noslēgšana: labāki risinājumi – labāki rezultāti” (COM(2017)0651) Komisija izteica iebildumus pret pieeju “viens pieņemts, viens atcelts” un “ex ante sloga samazināšanas mērķu noteikšanu”, uzskatot, ka tā “radītu deregulatīvu spiedienu un vājinātu tās politisko atbildību par to, kas jādara un kad tas ir jādara”; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2017. gada 24. oktobra paziņojums “Labāka regulējuma programmas noslēgšana: labāki risinājumi – labāki rezultāti” (COM(2017)0651) Komisija izteica iebildumus pret pieeju “viens pieņemts, viens atcelts” un “ex ante sloga samazināšanas mērķu noteikšanu”, uzskatot, ka tā “radītu deregulatīvu spiedienu un vājinātu tās politisko atbildību par to, kas jādara un kad tas ir jādara”;

| T. | tā kā saskaņā ar EUR-Lex (12) publicēto informāciju Komisija 2021. gadā pieņēma vai grozīja 1 977 leģislatīvus vai neleģislatīvus aktus; tā kā tajā pašā laikposmā 1 008 leģislatīvie vai neleģislatīvie akti tika atcelti vai zaudēja spēku; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar EUR-Lex (12) publicēto informāciju Komisija 2021. gadā pieņēma vai grozīja 1 977 leģislatīvus vai neleģislatīvus aktus; tā kā tajā pašā laikposmā 1 008 leģislatīvie vai neleģislatīvie akti tika atcelti vai zaudēja spēku;

| U. | tā kā Līgumi piešķir Parlamentam tiešas iniciatīvas tiesības tikai ļoti retos gadījumos; tā kā Parlaments ir aicinājis palielināt savas iniciatīvas tiesības rezolūcijā par Parlamenta iniciatīvas tiesībām, |
| --- | --- |

U.

tā kā Līgumi piešķir Parlamentam tiešas iniciatīvas tiesības tikai ļoti retos gadījumos; tā kā Parlaments ir aicinājis palielināt savas iniciatīvas tiesības rezolūcijā par Parlamenta iniciatīvas tiesībām,

| V. | tā kā Eiropas Savienības darbības pamatā ir pārstāvības demokrātija, |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Savienības darbības pamatā ir pārstāvības demokrātija,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi panākt, lai ES tiesību akti sniegtu maksimālu labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un tās nodomu padarīt pieeju labākam likumdošanas procesam dinamiskāku un pielāgojamu turpmākai attīstībai; turklāt atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos labāk izmantot stratēģisko prognozēšanu un aicina to iekļaut ietekmes novērtējumos un izvērtējumos; uzsver, ka labāka regulējuma programmai būtu jāatbalsta Savienības ekonomikas zaļā pārkārtošanās, cita starpā ļaujot efektīvāk laist tirgū inovatīvas un veicinošas tehnoloģijas; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot analīzi un ziņošanu par priekšlikumu ietekmi, piemēram, par konkurētspēju un MVU, teritorialitāti, noturīgumu, līdztiesību un proporcionalitāti atzīstot, kas varētu palīdzēt apzināt trūkumus, vajadzības un iespējas, kā arī palīdzēt atklāt pastāvošos riskus un tendences un tādējādi palīdzēt noteikt politikas prioritātes un ieviest stratēģisko plānošanu ilgtermiņa perspektīvā, jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs un attiecībā uz ilgtspējīgu attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina dalībvalstis un Komisiju atzīt, ka ir vajadzīgs labāks regulējums un vienkāršošana, integrētā un līdzsvarotā veidā ņemot vērā ietekmi uz ekonomiku, vidi, dzimumu līdztiesību un sociālo jomu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | turklāt atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos iekļaut ilgtspējīgas attīstības mērķus visos savos tiesību aktu priekšlikumos saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, pievērst lielāku uzmanību dzimumu līdztiesībai un vienlīdzībai visiem un nodrošināt, ka visās politikas jomās tiek piemērots piesardzības princips un princips “nenodarīt būtisku kaitējumu”; aicina ietekmes novērtējumos ņemt vērā arī ietekmi uz 2030. gada programmas īstenošanu kopumā; ar bažām norāda, ka, atsaucoties tikai uz attiecīgajiem IAM, pastāv risks, ka netiks ņemts vērā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam integrētais un holistiskais raksturs; atgādina par ES apņemšanos kopā ar dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī ciešā sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem kļūt par pasaules līderi programmas 2030. gadam un IAM īstenošanā; pauž nožēlu par to, ka Komisija vēl nav izstrādājusi integrētu un holistisku IAM īstenošanas stratēģiju; atgādina, ka ES ir jāpalielina pamanāmība jaunattīstības valstīs, izmantojot efektīvu komunikāciju par tās sadarbību un izdevumu programmām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atbalsta apņemšanos uzlabot ietekmes uz vidi analīzi un ziņošanu par to visās ES politikas jomās, paredzot, ka obligāti jānovērtē, kā tiek ievērots princips “nenodarīt būtisku kaitējumu”, un to, ka šis novērtējums ir jāpiemēro priekšlikumiem visās politikas jomās, lai izvairītos no nekonsekventas piemērošanas; aicina Komisiju skaidri definēt principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”, lai nodrošinātu tā konsekventu piemērošanu; atzinīgi vērtē priekšlikumu likumdošanas procesā vairāk ņemt vērā ilgtspēju un digitalizāciju; uzsver, ka, novērtējot principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu, ir jāņem vērā plašākas izmaksas un ieguvumi sabiedrībai, piemēram, sabiedrības veselības jomā, kā arī ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | iesaka Komisijai apsvērt iespēju īstenot pieeju “ilgtspējība pirmajā vietā” un to pieņemt attiecībā uz visu politikas izstrādi un novērtēšanu, par prioritāti nosakot ilgtermiņa ilgtspējas apsvērumus; konstatē arī to, ka “stratēģiskā perspektīva” atbalstīt REFIT programmu, ar kuras palīdzību apzina iespējas samazināt regulatīvo slogu un nodrošināt, lai spēkā esošie ES tiesību akti joprojām būtu “gatavi nākotnei”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šajā sakarībā aicina stratēģiskās prognozēšanas procesā sistemātiski ņemt vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) un Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) ziņojumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē darbu, ko veic platforma “Gatavi nākotnei”(F4F), kurā citu starpā regulāri satiekas speciālisti no valsts pārvaldes iestādēm, nevalstiskajām organizācijām un kā mazajiem, tā lielajiem uzņēmumiem, lai uzlabotu spēkā esošos ES tiesību aktus; norāda, ka šo platformu varētu izmantot arī, lai apspriestu plašākus tematus, piemēram, zaļo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzība, veicināšana un sekmēšana ir viena no galvenajām ES ārējās darbības prioritātēm, kā noteikts LES 21. pantā, un ka Eiropas Savienības Pamattiesību harta attiecas arī uz tās ārējo darbību; uzsver, ka ES ir atkārtoti apstiprinājusi savu apņemšanos arī turpmāk būt ietekmīgai dalībniecei pasaules mērogā un saglabāt vadošo lomu kā pasaules mēroga demokrātijas un cilvēktiesību aizstāvei; tādēļ pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā joprojām ir ierobežota ES labāka regulējuma instrumentu kopuma pamattiesību instrumenta pārveidošana pamatnostādnēs par ES globālo apņemšanos un tās Līgumā noteiktajiem pienākumiem cilvēktiesību jomā; tādēļ uzsver, cik svarīga ir visu ES ārpolitikas virzienu, tostarp tirdzniecības politikas un attīstības sadarbības, ietekme uz cilvēktiesībām, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tādēļ uzsver, ka pamatnostādnes būtu jāpārskata un efektīvi jāīsteno, lai nodrošinātu, ka cilvēktiesības tiek sistemātiski ņemtas vērā, liekot ES atturēties no jebkādām darbībām, kas kavētu vai apgrūtinātu cilvēktiesību īstenošanu; uzsver, ka ietekme uz dzimumu līdztiesību būtu jāintegrē visos ziņojumos un ka papildus vispārējam cilvēktiesību situācijas novērtējumam cilvēktiesību ietekmes novērtējumos ir jāiekļauj pa dzimumiem sadalīti dati un jānovērtē konkrētā ietekme uz sievietēm cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka tiesību aktiem vides un veselības jomā ir tieša ietekme uz ES iedzīvotāju dzīvi; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt īsu paskaidrojuma rakstu saprotamā, nespeciālistu valodā, ko pievienot visiem tiesību aktu priekšlikumiem, un veikt visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi ES pilsoņi var saprast tiesību akta priekšlikuma būtību, tostarp iespējamo ietekmi uz viņu dzīvi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam: Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), labāka regulējuma mērķis būs turpmākajos ES tiesību aktos veicināt principu “digitāls pēc noklusējuma”, kas ir svarīgs instruments digitālās pārveides atbalstam; uzsver, ka tādas tehnoloģijas kā MI var uzlabot likumdošanas procesu un uzlabot piekļuvi informācijai, kā arī padarīt tiesību aktus saprotamākus iedzīvotājiem un uzņēmumiem; aicina Komisiju piemērot regulatīvās “smilškastes” (13) tiesību aktiem, kas saistīti ar digitālo pārveidi, katru gadījumu izskatot atsevišķi un ņemot vērā ES pievienoto vērtību un proporcionalitāti, jo īpaši nolūkā atbalstīt MVU un jaunuzņēmumus; tomēr prasa, lai šīs “smilškastes” tiktu stingri ierobežotas laikā un darbības jomā, pienācīgi uzraudzītas un atbilstu ES acquis par personas datu aizsardzību un pamattiesībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka jaunu digitalizācijas procesu veidu attīstība visu trīs iestāžu lēmumu pieņemšanā ir būtisks digitālā laikmeta izaicinājums un iespēja stiprināt ES likumdošanas kvalitāti; uzskata, ka visu trīs iestāžu saistības attiecībā uz šīm norisēm būtu skaidri jānosaka un jāiekļauj pārskatītajā Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu; aicina likumdevējus izmantot digitalizāciju, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga un atvieglotu likumdošanas darbu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ieviest vienotu digitālu ziņošanas instrumentu uzņēmumiem, konsolidējot ziņošanas prasības, kas izriet no Nefinanšu pārskatu sniegšanas direktīvas (NFRD) pārskatīšanas, taksonomijas, kā arī ziņošanas prasības no paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” vienā instrumentā, kurš ir izstrādāts ar īpašām prasībām un gataviem galvenajiem darbības rādītājiem (GDR) un standartiem, kas uzņēmumiem un citām organizācijām ir pieejami modulārā un digitālā veidā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt iedzīvotājiem vieglu piekļuvi tiesību aktu avotiem un ka ir jāizveido vienota, pārredzama tīmekļa vietne, kurā var sekot visam likumdošanas procesam un visu ES iestāžu papildu dokumentiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka tirdzniecība joprojām balstās uz lielu skaitu papīra dokumentu; uzskata, ka digitalizācija un elektronisko tirdzniecības dokumentu izmantošana samazina izmaksas un sarežģītību; aicina Komisiju izmantot digitālo laikmetu un rīkus, lai samazinātu noteiktu veidu slogu vai pienākumus; uzsver nepieciešamību izpētīt iespēju izmantot elektroniskus tirdzniecības dokumentus, kas palielinās efektivitāti un drošību un samazinās administratīvo slogu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ES ir 22,6 miljoni (14) MVU un ka tāpēc Komisijai būtu ne tikai sistemātiskāk jāveic MVU tests, bet arī jāparedz obligāts MVU tests, kas jāveic visos tiesību aktu priekšlikumos, ja tas ir piemērojams; uzsver, ka šādā pārbaudē būtu skaidri jānosaka, kā varētu panākt vienkāršošanu izmaksu un ieguvumu ziņā, un, ja iespējams, jāformulē papildu ieteikumi, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā vai regulatīvā sloga MVU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka Mazās uzņēmējdarbības aktā nostiprinātais princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” ir būtisks proporcionalitātes principa tās pārbaudes elements, kas ir jāveic pirms ikviena tiesību akta priekšlikuma izstrādes, un tā īstenošanas mērķim būtu jābūt MVU viedokļu uzklausīšanas nodrošināšanai un to interešu vērā ņemšanai, cik vien iespējams, agrīnā stadijā, lai veicinātu MVU attīstību, ņemot vērā ka tie ir uzskatāmi par Eiropas ekonomikas stūrakmeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju izveidot MVU sūtņa amatu, lai palīdzētu līdz minimumam samazināt nevajadzīgu administratīvo un regulatīvo slogu dalībvalstīs, un kurš būtu jāieceļ ar horizontālu kompetenci Prezidentūras birojā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē un ka būtu stingri jāaizsargā un jāsaglabā LESD 207. panta noteikumi; uzstāj, ka ir jāizvairās no ilgstošām ratifikācijas procedūrām attiecībā uz tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem, kuros ir jaukti elementi, lai nodrošinātu to savlaicīgu stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž stingru pārliecību, ka visiem eiropiešiem ir jāspēj sekot līdzi ES likumdošanas procesam; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu padarīt tīmekļa portālu “Izsakiet viedokli” pieejamāku cilvēkiem ar invaliditāti un apvienot sabiedriskās apspriešanas vienotā “uzaicinājumā iesniegt apstiprinājumus”; aicina pēc iespējas drīz nodrošināt visu saistīto dokumentu, anketu un atbilžu pieejamību visās ES oficiālajās valodās; prasa nodrošināt lielāku pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā un jo īpaši attiecībā uz to, kā tiek ņemtas vērā atbildes, tostarp nodrošinot, ka atbildes tiek pienācīgi apsvērtas atbilstoši to reprezentativitātei atkarībā no tā, vai tās pārstāv individuālas vai kolektīvas intereses; norāda, ka apspriešanās koncepcija un izvēle būtiski ietekmē saņemto ieguldījumu veidu un pašu iznākumu; mudina Komisiju nodrošināt, ka visi tās izsludinātie aicinājumi sniegt pierādījumus ir neitrāli un objektīvi, tostarp izmantojot anketas, kas izstrādātas, pamatojoties uz apstiprinājumiem, un attiecīgā gadījumā formulētas ar atklātiem jautājumiem; turklāt atgādina, ka lūgumraksti Parlamentam kalpo par svarīgu iedzīvotāju līdzdalības un atsauksmju veidu, kas Komisijai būtu regulāri jāizvērtē un jārisina; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina uzlabot apspriešanas procesa pārredzamību un publicēt apspriešanu kopsavilkuma ziņojumus visās ES valodās, kas būtu pieejami arī personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka Komisijai, cenšoties nodrošināt, lai ES politika balstītos uz precīzu izpratni par politikas jomām, kurās notiek straujas strukturālas pārmaiņas, piemēram, vidi un digitalizāciju, būtu jāizmanto iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju lūgumrakstos iekļautā informācija; uzskata, ka pilsoņu līdzdalībai ir izšķiroša nozīme tādās politikas jomās kā pamattiesības, tiesiskas valsts principa ievērošana un cīņa pret jebkāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka jaunattīstības valstis ietekmējošo tiesību aktu kvalitāti citu parametru starpā nosaka to leģitimitāte un efektivitāte, kas savukārt ir atkarīga no apspriežu procesa rakstura, no tā, kā tiesību akti atbilst attiecīgo valstu vajadzībām un vai to īstenošana nodrošina vēlamos rezultātus, neradot kaitējumu; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pievērsusies tam, lai uzlabotu izpratni par ES tiesību aktu vajadzībām un ietekmi ārpus ES, palielinot sadarbību ar ārējiem partneriem; aicina Komisiju padarīt šo iesaisti efektīvu, nodrošinot iekļaujošus, jēgpilnus un efektīvus apspriešanās procesus, kurās tiek iesaistītas skartās ieinteresētās personas jaunattīstības valstīs, piemēram, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī eksperti un uzņēmumi, kas pārstāv dažādas attiecīgās jomas; ierosina, ka šo apspriežu rezultāti un savāktie pierādījumi būtu patiešām jāizmanto kā ieguldījums tiesību aktu izstrādē, bet jo īpaši būtu jāņem vērā attiecīgo ieinteresēto personu konteksts un īpašās vajadzības partnervalstīs, kurās paredzēts rīkot apspriešanās; atzinīgi vērtē iniciatīvu padarīt apspriežu procesus mērķtiecīgākus, skaidrākus un dalībniekiem vieglāk izmantojamus; aicina Komisiju nodrošināt, lai plānotā sabiedriskās apspriešanas procesa vienkāršošana nekaitētu tā efektivitātei; uzsver lomu, kāda var būt ES delegācijām, jo īpaši jaunattīstības valstīs, un nepieciešamību darīt pieejamus instrumentus un resursus, kas vajadzīgi apspriežu īstenošanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES iestādes daudzvalodības jomā ievērot principus, tiesības un pienākumus, kas noteikti Pamattiesību hartā un EEK Padomes Regulā Nr. 1/1958, kā arī iekšējās pamatnostādnēs un lēmumos, piemēram, Labas administratīvās prakses kodeksā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina ES iestādes nodrošināt nepieciešamos cilvēkresursus, lai nodrošinātu daudzvalodības ievērošanu dažādos likumdošanas procesa posmos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka oficiālo ES valodu versiju vienveidība ir būtisks priekšnoteikums, lai tiesas un ES un dalībvalstu iestādes varētu uzticami interpretēt spēkā esošos tiesību aktus, un tāpēc pauž pārliecību, ka ES oficiālo valodu versiju vienveidība ir nozīmīgs ieguldījums ES tiesību aktu vienādas piemērošanas un izpildes nodrošināšanai; aicina iestādes turpmāko tiesību aktu izstrādes gaitā stingri ievērot šīs prasības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina visas Eiropas Savienības vietnes par finansējuma un piedāvājumu konkursu iespējām nekavējoties tulkot visās oficiālajās ES valodās, jo tas, ka sākotnēji tās ir pieejamas tikai angļu valodā, nostāda neizdevīgākā situācijā dalībvalstis, kur tā nav pamatvaloda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzstāj, ka Eiropas Atveseļošanas instrumenta tiesību aktu kopuma īstenošanai jābūt cieši saistītai ar mērķi palielināt ES sabiedrības noturību un ka ES iestādēm jāvēršas pie Savienības pilsoņiem, lai uzlabotu informētību par šo politisko uzdevumu būtību un to īstenošanu; uzskata, ka šādai informēšanai galu galā būtu jāveicina elastīgāka un efektīvāka iestāžu lēmumu pieņemšana, lai spētu pārliecinoši un izlēmīgi reaģēt uz pandēmijas laikā gūto pieredzi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina veidot spēcīgāku politisko dialogu starp ES iestādēm un valstu parlamentiem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, Eiropas Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīst pašreizējo tendenci, atbilstoši kurai dalībvalstu parlamenti tiecas panākt lielāku iesaisti 1. un 2. protokola darbības jomā, īstenojot politisko dialogu par ES politikām, lai radītu lielāku pievienoto vērtību pilsoņiem; turklāt šajā sakarībā atzīst arī prasības Eiropas Reģionu komitejai iesaistīties līdzīgā un uz nākotni vērstā veidā, sniedzot pašiniciatīvas atzinumus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka ievērojama daļa ES tiesību aktu tiek īstenoti vietējā un reģionālajā līmenī, kuriem ir vērtīga tieša pieredze ES tiesību aktu piemērošanā ciešā kontaktā ar vietējo ekonomiku, sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un iedzīvotājiem un kuri var palīdzēt stiprināt ES darbību efektivitāti un pamanāmību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārtoti uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību specifiku un nepieciešamību pēc īpaši pielāgotām apspriešanām; iesaka Komisijai aktīvi, izrādot pašiniciatīvu, apspriesties ar Eiropas Reģionu komiteju, izstrādājot atklātu apspriešanos un ceļvežus priekšlikumiem, kas būtiski ietekmē vietējo un reģionālo pārvaldes līmeni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka aktīva subsidiaritāte ir labāka regulējuma programmas neatņemama sastāvdaļa; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Komisija savos tiesību aktu priekšlikumos arvien vairāk izmanto subsidiaritātes novērtējuma tabulu, kā ierosināts tās 2018. gada 23. oktobra paziņojumā “Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi: to nozīmes stiprināšana ES politikas veidošanā” (COM(2018)0703); |
| --- | --- |

32.

| 33. | sagaida, ka konference par Eiropas nākotni arī sniegs iespēju turpmākām reformām saistībā ar subsidiaritātes principu, jo īpaši piemērojot subsidiaritāti arī ES pārvaldības procesos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst, ka labāks regulējums ir visu ES iestāžu kopīgs mērķis un atbildība; apliecina, ka Parlaments kā viens no likumdevējiem racionalizēs savus iekšējos dienestus, lai labāk palīdzētu novērtēt un uzraudzīt ietekmi uz jaunattīstības valstīm, ko rada ES tiesību akti, kam piemīt ārēja dimensija, tostarp dokumenti, ko Parlaments pieņēmis saistībā ar likumdošanas procedūrām un ES izdevumu programmām; apstiprina arī to, ka tas attiecīgi pastiprinās sadarbību un koordināciju starp komitejām, stiprinās speciālās zināšanas par attīstības politiku visās attiecīgajās komitejās un precizēs lomu, kāda ir Attīstības komitejai kā attīstības politikas saskaņotības principa garantam, kā noteikts Eiropas Parlamenta Reglamentā (VI pielikums), lai uzlabotu ES tiesību aktu kvalitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka pilsoņu lūgumrakstu pastāvīga, rūpīga izskatīšana ir vērtējama kā lieliska iespēja labāku likumdošanas procesu padarīt iekļaujošāku un efektīvāku un uzlabot politikas veidotāju izpratni par vietējo un reģionālo reālo situāciju, kā arī par iedzīvotāju bažām un prioritātēm; atzīst, ka ES tiesību aktiem būtu jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret iedzīvotājiem un uzņēmumiem un pilsoņu tiesību efektīva īstenošana visā Savienībā un ka būtu jānodrošina spēkā esošo Eiropas noteikumu stingra un vienlīdzīga izpilde; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka ir svarīgi uzturēt ciešus kontaktus starp likumdevējiem pirms iestāžu sarunām, tostarp uzaicinot citu iestāžu pārstāvjus uz regulāru neformālu viedokļu apmaiņu, ko paredz Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 34. punkts; pauž nožēlu par to, ka šī apņemšanās nav rosinājusi veidot jaunas sadarbības struktūras vai sistemātisku praksi šādas apmaiņas veicināšanai; ierosina likumdevējiem vienoties par labas prakses kodeksu šajā jomā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž stingru pārliecību, ka ir jāliek lielāks uzsvars uz apspriedēm, koordināciju un sadarbību starp ES iestādēm un to iekšienē; mudina Komisiju racionalizēt savas iekšējās procedūras, lai sistemātiski iesaistītu INTPA ĢD visos ietekmes novērtējumos, jo īpaši attiecībā uz iekšējiem tiesību aktiem, kam var būt ietekme ārpus ES, un pienācīgi ņemt vērā ieguldījumu, ierosinājumus un ieteikumus, ko šis ģenerāldirektorāts sniedzis saistībā ar politikas saskaņotību attīstībai; aicina Komisiju pastiprināt INTPA ĢD, GRI (Iestāžu attiecību grupā) un EXCO (Ārējās koordinācijas grupā) iesaistīšanos un jēgpilnu līdzdalību dienestu savstarpējās konsultācijās un pienācīgi ņemt vērā šā vadošā ģenerāldirektorāta ieguldījumu attīstības sadarbības un jaunattīstības valstu jautājumos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina integrēt bērnu tiesības ES tiesību aktos, paredzot tiesību aktu priekšlikumu ietekmes uz bērnu tiesībām novērtējumus; šajā sakarībā aicina ietekmes novērtējuma rīkkopā ieviest bērnu tiesību pārbaudi, kas varētu ietvert apspriešanos ar ieinteresētajām personām, tostarp bērnu līdzdalības mehānismu, skarto jomu noteikšanu, ietekmes uz bērniem novērtēšanu un alternatīvu mehānismu novērtēšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina Komisiju, ievērojot savu apņemšanos, kas nostiprināta ES stratēģijā par bērnu tiesībām, sākt vairāk sabiedrisko apspriešanu, kas paredzētas bērniem un pusaudžiem, un aktīvi izmantot ES Bērnu līdzdalības platformu, lai jauniešu viedokli iekļautu ES lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina iestādes veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neaizsargātu personu, piemēram, personu ar invaliditāti, līdzdalību ES lēmumu pieņemšanas procesā; uzsver, ka visiem iedzīvotājiem ir vajadzīga labāka piekļuve informācijai; aicina uzsākt plašākas sabiedriskās apspriešanas, kas paredzētas konkrētām grupām, piemēram, bērniem, jauniem cilvēkiem vai senioriem; aicina visus ES lēmumu pieņēmējus ņemt vērā ieinteresēto personu ieguldījumu un nodrošināt turpmāko lēmumu pieņemšanas procesu efektīvu pārraudzību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina izstrādāt ietekmes rādītājus konkrētiem aspektiem, piemēram, ietekmei uz neaizsargātām grupām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē UNICEF priekšlikumu par bērnu rādītāju, lai novērtētu politikas ietekmi uz bērniem, un aicina izstrādāt līdzīgus mehānismus citās politikas jomās; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju bez izņēmumiem veikt ietekmes novērtējumus par visiem tiesību aktu priekšlikumiem; pauž dziļu nožēlu, ka iepriekš tas nav noticis attiecībā uz vairākiem politiski jutīgiem priekšlikumiem; atgādina, ka Parlaments vairākkārt ir veicis savus ietekmes novērtējumus, aizstājot Komisijas veiktos, lai informētu politikas veidotājus; prasa piešķirt pietiekami daudz laika un resursu ietekmes novērtējumiem, lai nodrošinātu to kvalitāti; tomēr atgādina, ka ietekmes novērtējumi palīdz sniegt informāciju politisko lēmumu pieņemšanai, taču tie nekādā gadījumā nedrīkst aizstāt vai nepamatoti aizkavēt likumdošanas procesu; tomēr uzsver, ka ES likumdošanas procesā galvenā uzmanība ietekmes novērtējumos būtu jāpievērš zināšanu un datu kvalitātei, pārredzamībai un aktualitātei, nevis tam, cik ātri iniciatīvas tiek pabeigtas; aicina ietekmes novērtējumus publicēt uzreiz pēc to izstrādes, nevis tikai tad, kad tiek iesniegts politikas priekšlikums, tādējādi nodrošinot labāku pārredzamību par ES lēmumu pieņemšanu līmenī; atzīst, ka labāka regulējuma un jo īpaši ex ante ietekmes novērtējumu efektīvai īstenošanai būs vajadzīgs atbilstošs resursu līmenis; mudina Komisiju šajā saistībā piešķirt dalībvalstīm attiecīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver un pauž nožēlu par to, ka ir atzīts, ka trūkst ietekmes novērtējumu par vairākiem svarīgiem leģislatīvajiem dokumentiem un ka šo trūkumu tikai daļēji var saistīt ar Covid-19 pandēmiju, un norāda uz Komisijas nodomu publicēt dienestu analītisku darba dokumentu ar priekšlikumiem vai trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas gadījumos, kad ietekmes novērtējums nav sagatavots; uzsver, ka, lai gan tas ir atzinīgi vērtējams pasākums, lai palielinātu pārredzamību, tas nedrīkstētu izraisītu to, ka Komisija apiet savus ietekmes novērtējumā iekļautos pienākumus, un ka Komisijai būtu jāpublicē dienestu darba dokumenti vienlaikus ar tiesību akta priekšlikumu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu stiprināt teritoriālās ietekmes novērtējumus un lauku aspektu iestrādāšanu (15), lai labāk ņemtu vērā dažādu ES teritoriju, piemēram, pilsētu/lauku teritoriju, pārrobežu teritoriju un tālāko reģionu, vajadzības un īpatnības; atgādina, cik svarīgi Eiropas Reģionu komitejai ir teritoriālās ietekmes novērtējumi, tostarp ietekmes uz lauku apvidiem novērtējumi, pilsētu ietekmes novērtējumi un pārrobežu ietekmes novērtējumi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ir jāizstrādā papildu tiesību akti, lai novērtētu jaunu politiku, iniciatīvu un tiesību aktu ietekmi uz vidi, ja esošie instrumenti nav pietiekami, lai nodrošinātu, ka Komisijas ietekmes novērtējumos un tiesību aktu priekšlikumos lielāka uzmanība tiek pievērsta Urzulas fon der Leienas vadītās Komisijas vides aizsardzības mērķiem un tās koncentrēšanās uz ANO IAM; šajā sakarībā aicina ņemt vērā izmaksas, kas var rasties politiskas bezdarbības dēļ, jo īpaši veselības, klimata, vides un sociālās dimensijas jomā, kā arī kavējumu kumulatīvo ietekmi; uzskata, ka ietekmes novērtējumos — un jo īpaši Komisijas priekšlikumu ietekmes novērtējumos — vienlīdz liela uzmanība jāpievērš ekonomisko, sociālo, veselības un vides seku novērtējumam un ka jānovērtē ietekme uz pilsoņu pamattiesībām un sieviešu un vīriešu līdztiesību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka joprojām ir skaitliski maz novērtējumu par Savienības politikas un tiesību aktu ietekmi uz jaunattīstības valstīm, jo īpaši attiecībā uz iekšējiem tiesību aktiem, kas nav saistīti ar attīstību, un tajos nav pienācīgi novērtēta un risināta iespējamā ietekme uz jaunattīstības valstīm; pauž stingru pārliecību, ka ex ante ietekmes novērtējumi ir vērtīgs instruments, kas ļauj apzināt un novērst iespējamos riskus, ko politikas un/vai likumdošanas priekšlikums varētu radīt jaunattīstības valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm; aicina Komisiju pievērst lielāku uzmanību ES tiesību aktu ietekmei uz jaunattīstības valstīm un attiecīgos gadījumos šajās iniciatīvās ievērot un veicināt attīstības sadarbības mērķus, sevišķi tādās jomās kā migrācija, vide, lauksaimniecība un cīņa pret starptautisko noziedzību, piemēram, organizēto noziedzību, narkotiku un cilvēku tirdzniecību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; mudina Komisiju ietekmes novērtējumu secinājumus pārvērst tiesību normās, kas nav saistītas ar attīstību, lai labāk atspoguļotu ES apņemšanos ievērot LESD 208. pantu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž bažas par to, vai Eiropas Klimata akta noteikumi tiks īstenoti gadījumos, kad netiek veikts ietekmes novērtējums, sevišķi politiski sensitīvu priekšlikumu, tostarp sekundāro tiesību aktu, gadījumā; atgādina, ka saskaņā ar Iestāžu nolīgumu Komisijai būtu jāveic ietekmes novērtējumi savām leģislatīvajām un neleģislatīvajām iniciatīvām, deleģētajiem aktiem un īstenošanas pasākumiem, kuriem varētu būt būtiska ietekme uz ekonomiku, vidi vai sociālo jomu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka 35. instruments ietver elementus ietekmes novērtējumu veikšanai jaunattīstības valstīs, un sagaida, ka šis instruments tiks plaši izmantots; uzskata, ka pašreizējām nozarēm, attiecībā uz kurām ietekmes novērtējumi būtu jānosaka par prioritāti, ir jāatspoguļo Savienības pašreizējās un turpmākās problēmas un Parlamenta nostāja, kā arī skaidri jāsaskan ar attiecīgajām ES tiesību jomām, lai atvieglotu to tiesību aktu identificēšanu, kuriem jāpievērš īpaša uzmanība; ierosina vēl vairāk stiprināt instrumentu kopumu, lai atvieglotu iespējamās ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi noteikšanu un analīzi jaunattīstības valstīs; ierosina rīkkopā ieviest jaunu pozīciju “Ietekme uz jaunattīstības valstīm” attiecībā uz konkrētiem instrumentiem, tostarp, bet ne tikai uz instrumentiem Nr. 23. 25 un 26; ierosina šajā sadaļā iekļaut vairākus kontroljautājumus, ar kuru palīdzību noteikt, vai tiesību akti veicina attīstības politikas mērķu sasniegšanu un Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanu gan ES, gan jaunattīstības valstīs; atgādina, ka Eiropas attīstības sadarbībai ir svarīga ietekme uz cilvēktiesībām, tostarp uz bērniem, pirmiedzīvotājiem, LGBTIQ un citām neaizsargātām grupām jaunattīstības valstīs; šajā sakarībā aicina Komisiju ieviest atsevišķas ietekmes novērtējumu kategorijas attiecībā uz cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām, kā arī tiesiskumu un labu pārvaldību jaunattīstības valstīs; atgādina, ka, lai mācītos no iepriekšējām darbībām un uzlabotu situāciju nākotnē, ir svarīgi arī pastāvīgi izvērtēt procedūru un instrumentu efektivitāti, un šajā sakarā aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par 35. instrumenta īstenošanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, cik svarīgi ir sasaistīt cilvēktiesību ietekmes novērtējumus ar jauno ES cilvēktiesību pienācīgas pārbaudes politikas satvaru, nodrošinot, ka dati, kas iegūti par korporatīvajiem cilvēktiesību un vides riskiem katrā nozarē, uzņēmējdarbībā un vērtību ķēdēs, tiek izmantoti ES līmeņa un valstu izpildes un uzraudzības struktūrās, paredzot novērtējamus kritērijus un saturu pēc būtības; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, ka Parlaments ir izveidojis īpašu direktorātu — Ietekmes novērtēšanas un Eiropas pievienotās vērtības direktorātu —, lai varētu veikt ex ante un ex post ietekmes novērtējumus ar mērķi atbalstīt uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu, un aicina nodrošināt pietiekamus finansējumu un cilvēkresursus šim direktorātam un citiem Parlamenta dienestiem, lai atbalstītu deputātu spēju uzlabot savas darbības kā likumdevējiem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina, ka Parlamenta novērtējumos būtu jāņem vērā noteikumu efektivitāte attiecībā uz to mērķu sasniegšanu, izmaksu lietderības nodrošināšanu un reālo izmaksu samērību ar ieguvumiem, to piemērotību un atbilstību jaunām vajadzībām, to pievienoto vērtību un iekšējo un ārējo saskaņotību ar citām politikas jomām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atbalsta Komisijas apņemšanos pārskatīt politiku un mudina plašāk izmantot ex post novērtējumu nolūkā novērtēt tiesību aktu efektivitāti un to radītajiem ieguvumiem, kas savukārt var palīdzēt izstrādāt turpmāko politikas attīstību un uzlabot pieejas regulējuma izstrādei; uzsver, cik svarīgs ir princips “vispirms izvērtēt”, lai nodrošinātu, ka pagātnē gūtā pieredze var ietekmēt turpmākos politikas ciklus; pauž nopietnas bažas par pieaugošo tendenci paralēli veikt izvērtējumus un ietekmes novērtējumus, lai gan izvērtējuma rezultāti būtu jāņem vērā, pārskatot tiesību aktus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka dienestu grupas un kvalitātes kontrolsaraksti ir standartizēti attiecībā uz novērtējumu kvalitātes kontroli un to pamatojošiem pētījumiem; tomēr konstatē, ka attiecībā uz ex post pārbaudēm, izņemot novērtējumus, nav ieviestas tādas pašas kvalitātes kontroles; mudina Komisiju noteikt obligāto kvalitātes standartu kopumu ex post pārbaudēm, kas nav novērtējumi, lai nodrošinātu to kvalitāti visos Komisijas dienestos; uzskata, ka šādos obligātajos kvalitātes standartos būtu jāparedz, ka ex post pārbaudēs iekļauj sīki izstrādātu izmantotās metodikas izklāstu, tostarp datu vākšanas un analīzes rīkus, savas izvēles pamatojumu un ar to saistītos ierobežojumus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka uzraudzības un pārskatīšanas klauzulas tiesību aktos nodrošina, ka tiek vākti un novērtēti nepieciešamie dati; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Padomi saistībā ar spēkā esošo Iestāžu nolīgumu izstrādāt iestāžu instrumentu kopumu attiecībā uz pārskatīšanas un uzraudzības klauzulām, kurā cita starpā būtu iekļauta iespējamo rezultātu taksonomija un/vai ex post pārbaudes, ko var pieprasīt, un norādījumi par uzraudzības klauzulu izstrādi gan ES iestādēm vai struktūrām, gan dalībvalstīm; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ex post novērtējumi ir arī svarīgs instruments, lai novērtētu tiesību aktu ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, īpašu uzmanību pievēršot ietekmei uz MVU, un aicina Komisiju ļaut F4F platformai un dalībvalstīm pēc īstenošanas sniegt atsauksmes par Komisijas izmaksu un ieguvumu aplēsēm; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka labāka likumdošanas procesa mērķi ir regulāri jāpārskata un jāizvērtē, pamatojoties uz labāka likumdošanas procesa programmas kritērijiem, tostarp uz uzraudzību un ziņošanu; uzsver, ka mērķiem jābūt līdzsvarotiem, samērīgiem un izvērtētiem attiecībā uz to efektivitāti; atgādina, ka, veicot šo novērtējumu, liela nozīme ir salīdzināmiem ES mēroga datiem un aicina Komisiju pārbaudīt, vai labāka likumdošanas procesa līdzekļu izmantošana ir palīdzējusi sasniegt tādus mērķus kā uzlaboti politikas rezultāti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas atjaunoto apņemšanos nodrošināt izvērtēšanas procesa pārredzamību un aicina publicēt daudzgadu izvērtēšanas plānus, tostarp attiecīgo izmantoto pamatinformāciju; turklāt uzsver, ka ir jāpalielina publiski pieejamu, pilnīgu un pieejamu pierādījumu pieejamība, kuri pamato ietekmes novērtējumus un izvērtējumus, un šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot savus pierādījumu reģistrus un to savstarpējās saiknes, kā arī padarīt publiski pieejamas savas iekšējās datubāzes un repozitorijus; šajā sakarībā atbalsta Komisijas nodomu izveidot kopīgu likumdošanas portālu, kam būtu jānodrošina intuitīvākais izkārtojums un lietotājam visdraudzīgākā pieredze, lai novērstu informācijas pārslodzi, un uzstāj, ka līdz 2022. gada beigām šim kopīgajam portālam jābūt pilnībā darbotiesspējīgam; atbalsta mērķi pastiprināt iestāžu sadarbību, lai visā likumdošanas procesā atvieglotu un racionalizētu piekļuvi visiem datiem, kas savākti saistībā ar konkrētu politikas iniciatīvu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ES finansēti izmēģinājuma projekti un koncepcijas pamatojumi, kur iespējams, var palīdzēt veidot tiesību aktu izstrādi, kā arī atvieglot to īstenošanu un izpildi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisija savlaicīgi atbildētu uz Parlamenta iesniegtajiem jautājumiem, uz kuriem ir jāatbild rakstiski; pauž nožēlu par to, ka līdz šim atbildes uz lielāko daļu šādu jautājumu ir sniegtas novēloti, un uzstāj, ka Komisijai jāuzlabo reaģēšanas laiks jautājumos, uz kuriem jāatbild rakstiski. norāda, ka atbildes uz Parlamenta jautājumiem bieži vien ir ļoti vājas, un tādēļ aicina nekavējoties un strukturāli būtiski uzlabot Komisijas atbildes uz Parlamenta jautājumiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka Eiropas iestāžu nodrošinātajai pārredzamībai ir būtiska nozīme likumdošanas procesā, jo pilsoņiem ir tiesības zināt, kā tiek pieņemti tiesību akti, kas viņus ietekmē; atzinīgi vērtē nesen ar Padomi panākto vienošanos par Pārredzamības reģistru; pauž nožēlu par to, ka ne visām ES iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu pārstāvniecībām ir pienākums piemērot Pārredzamības reģistru; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina visās iestādēs vēl vairāk uzlabot diskusiju un lēmumu pārredzamību; pauž nožēlu par pārredzamības trūkumu Padomes lēmumu pieņemšanas procesā un praksi attiecībā uz dokumentu pārmērīgu klasificēšanu un Regulā (EK) Nr. 1049/2001 paredzēto izņēmumu pārāk plašu interpretāciju, jo īpaši attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procesa un juridisko atzinumu aizsardzību, kas bieži nozīmē, ka sevišķi svarīgu sabiedrības interešu princips informācijas par saistītajiem dokumentiem atklāšanā netiek piemērots; uzskata, ka slepenības izņēmumi attiecībā uz Padomes dokumentiem būtu jāpiemēro saskaņoti, veicot neatkarīgu uzraudzību, un atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas (ES Tiesas) judikatūrai; mudina Padomi palielināt attiecīgo publiskoto dokumentu skaitu un veidu, jo īpaši dalībvalstu paustās nostājas, lai sabiedrībai būtu iespēja uzzināt, kādu nostāju tās valdība ir ieņēmusi ES līmenī, kā arī veicināt to, ka valstu parlamenti vairāk pārbauda ES lēmumu pieņemšanu, to piemērojot visiem lēmumiem, sākot no likumdošanas procedūrām līdz pat īstenošanas un deleģētajiem aktiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina arī, ka attiecībā uz notiekošu likumdošanas procedūru pārredzamība un publicitāte ir likumdošanas procesa elements un tādēļ to var attiecināt uz piekļuvi trialogu dokumentiem, kā Tiesa noteikusi judikatūrā, jo īpaši lietā T-540/15 Emilio De Capitani pret Eiropas Parlamentu; uzskata, ka ES ir jāizstrādā vērienīgāka politika attiecībā uz piekļuvi dokumentiem un jānodrošina spēkā esošo noteikumu labāka piemērošana, tostarp attiecībā uz dokumentiem, kas saistīti ar iekšējām, trialoga un starptautiskajām sarunām; atgādina, ka Eiropas ombuds uzskata, ka piekļuvi dokumentiem, jo īpaši likumdošanas dokumentiem, drīkst ierobežot tikai izņēmuma gadījumos un tikai absolūti nepieciešamā apmērā; pie iepriekš teiktā piebilst, ka atklātība un pārredzamība ES demokrātiskajam likumdošanas procesam nodrošina lielāku leģitimitāti un uzticēšanos tam; pauž nožēlu par praksi, saskaņā ar kuru “iestādes lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāte” parasti tiek izmantota, lai atteiktu piekļuvi likumdošanas sagatavošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi dokumentiem varētu pārskatīt, lai pilnībā ņemtu vērā, piemēram, digitalizāciju un digitālu dokumentu pārvaldību, pastāvošo judikatūru par pārredzamību un piekļuvi dokumentiem, kā arī vispārējās izmaiņas sabiedrības uztverē par pārredzamību; uzsver, ka jebkādai pārskatīšanai būtu jānodrošina lielāka pārredzamība, nevis jāsamazina tā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka atklāti, efektīvi, pārredzami un neatkarīgi administratīvo un likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesi ir uzskatāmi par augstas kvalitātes politikas un regulējuma priekšnoteikumu; uzsver, ka saskaņotu administratīvo procedūru ieviešana Eiropas Savienībā varētu pozitīvi ietekmēt labu pārvaldību un regulatīvo praksi un stiprinātu ekspertu lēmumu pieņemšanas saikni ar demokrātisko leģitimitāti; atgādina, ka 2013. gada 15. janvāra, 2016. gada 9. jūnija un 2021. gada 20. janvāra rezolūcijā Parlaments aicināja pieņemt regulējumu par atklātu, efektīvu un neatkarīgu ES pārvaldību saskaņā ar LESD 298. pantu, un norāda, ka šai prasībai nesekoja Komisijas priekšlikums; tādēļ vēlreiz aicina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā, ņemot vērā Parlamenta līdz šim paveikto šajā jomā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atgādina, ka ir jāpiemēro konsekventi tiesību aktu izstrādes principi, jo īpaši pārredzamības, pārskatatbildības, kā arī skaidrības un precizitātes princips, atbilstīgi EST judikatūrā atzītajiem principiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka struktūrām ar vēl zemāku pārredzamības līmeni, tādām kā Eurogrupa, pirmām kārtām būtu jāpiemēro Padomes reglaments un tām būtu jādara publiski pieejamas balsošanas procedūras, protokoli, rezultāti un balsojumu skaidrojumi, kā arī informācija par apspriedēm; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pieņem zināšanai, ka tiek izmantoti tādi instrumenti kā REFIT un platforma F4F, lai apzinātu vienkāršošanas un samazinātu nevajadzīgu izmaksu samazināšanas iespējas, pirms Komisija ierosina pārskatīšanu, vienlaikus nodrošinot augstākos aizsardzības standartus un uzlabojot atbilstību ES tiesību aktiem; atgādina, ka platformas F4F uzdevums ir arī novērtēt, vai konkrētie Savienības tiesību akti un to mērķi joprojām ir piemēroti nākotnes vajadzībām, ir samērīgi un pielāgoti jauniem uzdevumiem, vienlaikus koncentrējoties uz regulatīvo kompensēšanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai noteiktu visefektīvākos risinājumus, piemērojot labāka regulējuma principus, lai varētu palielināt ieguvumus ES politikas vajadzībām un vienlaikus līdz minimumam samazināt saistītās izmaksas saņēmēju interesēs; uzsver, ka konsekventi jāpiemēro princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un jāstiprina princips “koncentrēties uz svarīgām lietām un nepievērst tik lielu uzmanību sīkumiem”, lai nodrošinātu pienācīgu uzmanību MVU ES un valsts tiesību aktos un lai tie būtu pamats jaunai iestāžu apņēmībai samazināt administratīvo slogu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu F4F platformas ietvaros izveidot apakšgrupu, kuras sastāvā būtu Eiropas Reģionu komitejas Reģionālo centru tīkls; aicina Komisiju veikt jēgpilnus turpmākos pasākumus saistībā ar platformas atzinumiem un stiprināt uz pierādījumiem balstītu pieeju tās ex post un ex ante novērtējumos ar vietējām un reģionālajām zināšanām; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atgādina, ka vidusposma pārskati un turpināmības klauzulas ir vērtējami kā noderīgi instrumenti, ar kuriem nodrošina, ka mūsu ES tiesību akti vienmēr ir atjaunināti vai tiek savlaicīgi atcelti pēc tam, kad tie vairs nekalpo mērķa sasniegšanai; uzskata, ka Komisijai būtu jāizstrādā un jāievieš tāda integrētāka pieeja ilgtspējai, kurā būtu labāk ņemta vērā mijiedarbība starp ES politikas virzienu un tiesību aktu ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi; iesaka, lai ar platformu “No lauka līdz galdam” apzinātu un izpētītu tiesību aktus, kas ir pretrunā Eiropas zaļajam kursam un plašākiem IAM mērķiem, tostarp šajā kontekstā pieņemot pieeju “vispirms domāt par ilgtspēju”; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkārtoti aicina Komisiju (16) atvieglot Eiropas zaļā kursa īstenošanu, novēršot šķēršļus un birokrātiju, kas var palēnināt tā īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot Savienības tiesību aktu piemērošanas sekām un izmaksām, īpaši tām, kas rodas MVU; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atgādina, ka, novērtējot radīto nevajadzīgo slogu, ir jāņem vērā ES tiesību aktu tīrā ietekme dažādos administratīvajos līmeņos, vienlaikus pilnībā respektējot subsidiaritātes principu, ja viena ES līmeņa tiesību akta pieņemšana, jo īpaši tieši piemērojamu ES tiesību aktu veidā, var samazināt administratīvo slogu valsts vai vietējā līmenī, kā arī, padarot noteikumus pārredzamus un paredzamus un nodrošinot, ka tos vienādi piemēro visās ES dalībvalstīs, uzlabot iekšējā tirgus darbību un tādējādi arī samazināt negatīvo vides, klimata un ar veselību saistītu ārējo faktoru izmaksas un ietekmi; norāda, ka, padarot ES tiesību aktus skaidrākus, lai tos būtu vieglāk ievērot, piemēram, ar labāka regulējuma programmas palīdzību, varētu uzlabot ES tiesību aktu piemērošanas konsekvenci; |
| --- | --- |

72.

| 73. | konstatē, ka gan ES, gan dalībvalstu līmenī ir jāpanāk turpmāks progress, jo īpaši attiecībā uz veidlapu un procedūru vienkāršošanu un standartizāciju, konsekventi īstenojot principus “tikai vienreiz” un “digitāls pēc noklusējuma”; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzskata, ka visiem starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem jābūt “piemērotiem nākotnei” visās to dimensijās, tādējādi veicinot ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju un veicinot starptautisko saistību izpildi; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi veikt ilgtspējas ietekmes novērtējumus pirms tirdzniecības un ieguldījumu sarunu sākšanas; uzsver, ka ir jāizstrādā un jāizmanto integrētāka pieeja ilgtspējai, kurā būtu labāk ņemta vērā mijiedarbība starp ES tiesību aktu, politikas virzienu un iniciatīvu, tostarp tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu, ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, ņemot vērā arī kumulatīvo ietekmi, kāda varētu būt dažādiem tiesību aktu priekšlikumiem, kā arī tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem kopumā; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzskata, ka ES iestādēm būtu jāizmanto dažādu politikas jomu speciālās zināšanas, lai nodrošinātu optimālu lēmumu pieņemšanu un pieņemtu ļoti efektīvus pasākumus; aicina visas trīs ES iestādes uzlabot koordināciju starp savām iekšējām struktūrām un izvairīties no darbības izolēti; uzsver, ka ir svarīgi veicināt saskaņotas regulatīvās sistēmas, piemēram, saskaņojot koncepcijas starp saistītām likumdošanas iniciatīvām, jo tas var uzlabot atbilstību; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver nepieciešamību izpētīt inovatīvas likumdošanas pieejas, piemēram, tiesisko izpratni; uzsver, ka tiesiskais regulējums ir uz cilvēku vērsta pieeja, kas var palīdzēt mazināt plaisu starp ES iedzīvotājiem, ieinteresētajām personām un ES tiesību aktiem; atgādina, ka uz cilvēku vērsta pieeja nozīmē, ka tiesību akti galvenokārt būtu jāizstrādā, paturot prātā iedzīvotājus un ieinteresētās personas, un tiem vajadzētu būt viegli saprotamiem; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vērš Padomes un Komisijas uzmanību uz Parlamenta fokusa grupu ieteikumiem, uzsverot nepieciešamību pārskatīt Parlamenta Reglamenta 132. un 166. pantu par Padomes un Komisijas pieejamību, lai deputāti varētu piedalīties Padomes darba grupas, Pastāvīgo pārstāvju komitejas un Padomes sanāksmēs (COREPER) vai Padomē vai tikt iztaujāti to laikā; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver LESD 218. panta 10. punktā noteikto prasību visos procedūras posmos nekavējoties un pilnībā tikt informētam attiecībā uz līgumiem, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; pauž nožēlu par to, ka Parlamentam nav piekļuves dažādiem priekšlikumiem, kas saistīti ar starptautisko tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu līgumslēdzēju pušu sarunu nostājām; uzskata, ka šajā sakarībā būtu pienācīgi jāīsteno Iestāžu nolīgums par labāku likumdošanas procesu, kurā atzīts, ka ir svarīgi nodrošināt, lai katra iestāde varētu izmantot savas tiesības un pildīt savas Līgumos noteiktās saistības attiecībā uz sarunām par starptautiskiem nolīgumiem un to noslēgšanu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver nepieciešamību nodrošināt regulatīvo prasību samērīgumu saistībā ar starptautiskās tirdzniecības instrumentiem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver, ka iedibinātā prakse attiecībā uz tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu provizorisku piemērošanu būtu jāattiecina uz visiem starptautiskajiem nolīgumiem, lai nodrošinātu, ka neviens nolīgums netiek provizoriski piemērots, pirms Parlaments nav nobalsojis, izsakot piekrišanu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzskata, ka ar efektīvu regulējumu ir jāpanāk līdzsvars starp īstermiņa vajadzībām un ilgtermiņa problēmām; uzsver, ka “stratēģiskajai prognozēšanai” varētu būt būtiska nozīme, palīdzot veidot nākotnes vajadzībām atbilstošu ES politiku, nodrošinot, ka jauno iniciatīvu novērtējumi tiek balstīti uz ilgtermiņa perspektīvu, uzsverot kvalitatīvu tiesību aktu pievienoto vērtību kā ieguldījumu nākotnē; atzinīgi vērtē “prognozēšanas elementu'” iekļaušanu Komisijas labāka regulējuma programmā ietekmes novērtējumos un izvērtējumos; tomēr uzskata, ka Komisijai būtu labāk jāsaskaņo un jāapvieno labāka regulējuma un stratēģiskās prognozēšanas darbības, lai labāk integrētu abus procesus; uzsver, ka Komisijas metodika izmaksu aprēķināšanai, lēmumu pieņemšanai par kompromisiem un stratēģiskās prognozēšanas īstenošanai joprojām ir neskaidra un mudina Komisiju sniegt pierādījumus tam, kā šīs pieejas ir izmantotas praksē; mudina Komisiju izskatīt iespējas izmantot novatoriskus izmaksu novērtēšanas instrumentus; šajā sakarībā stingri iesaka stratēģiskās prognozēšanas procesā ņemt vērā arī Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC), Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2009 10. panta a) punktu, ziņojumus saistībā ar Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pieņem zināšanai Regulējuma kontroles padomes iesaistīšanos ietekmes novērtējumos, atbilstības pārbaudēs un spēkā esošo tiesību aktu būtiskos izvērtējumos, kas uzlabo Komisijas darbu, kas balstīts uz pierādījumiem; norāda, ka Regulējuma kontroles padomei var būt nozīme objektīva un kvalitatīva Komisijas darba nodrošināšanā un ka tās speciālās zināšanas un pieredzi varētu izmantot, lai veiktu citus uzdevumus Komisijā; uzsver, ka Regulējuma kontroles padome var nodrošināt efektīvu Komisijas darba pārbaudi tikai tad, ja ir neapstrīdami noteikta tās neatkarība un objektivitāte; šajā sakarībā prasa būtiski uzlabot padomes neatkarību un Regulējuma kontroles padomes pārredzamību attiecībā uz sanāksmēm ar ieinteresētajām personām, pārskatiem, ieteikumiem un atzinumiem, tostarp nosakot, ka valdes locekļiem ir obligāti jāizmanto Pārredzamības reģistrs; uzsver, ka Padomes darbam nevajadzētu ietekmēt Komisijas spēju ierosināt tiesību aktus vai nepamatoti aizkavēt tiesību aktu priekšlikumu pieņemšanu; aicina Komisiju nekavējoties publicēt visus valdes atzinumus bez jebkādiem izņēmumiem tūlīt pēc to pieņemšanas, lai nodrošinātu saskaņotību, pārredzamību un pārskatatbildību visā procesā, kā arī iesniegt tos Parlamentam un Padomei; turklāt aicina Komisiju nodrošināt, lai abiem likumdevējiem būtu pieejami arī novērtējuma projekti un ietekmes novērtējumu projekti, kas iesniegti padomei; pieņem zināšanai, ka Regulējuma kontroles padomē ir četri Komisijas locekļi un trīs ārējie eksperti; aicina Komisiju pārskatīt Regulējuma kontroles padomes lēmumu pieņemšanas procesu, jo pašreizējā sistēma ļauj pieņemt atzinumus bez ārējo ekspertu ieguldījuma vai izveidot neatkarīgu Regulējuma kontroles padomi ārpus Komisijas; turklāt aicina Komisiju paplašināt sadarbību ar Regulējuma kontroles padomi, un stiprināt to, piešķirot vairāk līdzekļu tās darba veikšanai un nodrošinot Kopīgā pētniecības centra atbalstu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pieņem zināšanai pieeju “viens pieņemts, viens atcelts”, ar kuru Komisija tiecas kompensēt nesen ieviesto slogu, atbrīvojot iedzīvotājus un uzņēmumus no līdzvērtīga sloga ES līmenī tajā pašā politikas jomā; ņem vērā, ka princips “viens pieņemts — viens atcelts” ir vērsts uz to, lai stiprinātu REFIT programmu, paplašinot to nolūkā mazināt ne tikai spēkā esošo tiesību aktu, bet arī jaunu tiesību aktu radīto slogu un pārvaldītu kopējo slogu katrā politikas jomā; aicina pieeju “viens pieņemts, viens atcelts” balstīt arī uz attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanu; ņem vērā, ka Komisija šādu pieeju ieviesa vienpusēji bez iepriekšēja ietekmes novērtējuma vai apspriešanās; uzsver, ka šīs pieejas īstenošanai nevajadzētu ietekmēt politiskās prasības vai labāka regulējuma mērķus, un uzsver, ka tai nevajadzētu novest pie mehāniskiem vai matemātiskiem lēmumiem atcelt tiesību aktus, pazemināt to standartus vai radīt atturošu ietekmi uz likumdošanas tiesību aktiem un ka būtu jāmodernizē un jāreformē ES tiesību akti, lai risinātu jaunas problēmas, tostarp aizstājot, apvienojot un uzlabojot tiesību aktus; tomēr uzsver, ka, lai gan ES tiesību aktu izstrādē, transponēšanā un īstenošanā no papildu, nevajadzīga administratīvā sloga būtu jāizvairās, tomēr šāda pieeja nenozīmē ne regulējuma atcelšanu vai neesamību, nedz kalpo par šķērsli dalībvalstīm atstāt spēkā prasīgākus tiesību aktus vai prasīgākus tiesību aktus pieņemt, vai noteikt augstāku sociālos, vides un patērētāju tiesību aizsardzības standartus gadījumos, kad Savienības tiesībās ir paredzēts tikai standartu minimums; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vērš uzmanību uz to, ka efektīva ES tiesību īstenošana ir būtiska, lai vairotu iedzīvotāju uzticību ES politikām un iestādēm; atgādina, ka saskaņā ar LESD 197. pantu šāda īstenošana ir uzskatāma par dalībvalstu kopīgu interešu jautājumu; aicina dalībvalstis, transponējot ES tiesību aktus, izvairīties no nevajadzīga papildu administratīvā vai atbilstības sloga, jo īpaši attiecībā uz MVU, jo tā dēvētā pārmērīgas reglamentēšanas prakse ir viens no galvenajiem nevajadzīga administratīvā sloga avotiem; tomēr uzskata, ka labāka regulējuma principam nevajadzētu liegt dalībvalstu parlamentiem saglabāt vai veikt vērienīgākus pasākumus gadījumos, kad Savienības tiesību aktos ir noteikti tikai minimālie standarti; atbalsta Komisijas prasību dalībvalstīm ziņot, ja tās izvēlas pievienot elementus, kas neizriet no ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atgādina, ka jaunu tiesību aktu nepieciešamība automātiski nenozīmē, ka pašreizējie tiesību akti vairs nav vajadzīgi; šajā sakarībā uzskata, ka ir jāveic arī rūpīgs ietekmes novērtējums par iespējamo atcelšanu, lai izvairītos no negaidītām sekām un nevēlamas ietekmes; aicina šo pieeju balstīt uz pārredzamu un uz pierādījumiem balstītu metodiku, proporcionāli ņemot vērā visus ilgtspējas aspektus gan ieguvumu, gan izmaksu ziņā, tostarp neatbilstības un bezdarbības izmaksas, kā arī ņemot vērā administratīvo vai ekonomisko ietekmi, vienlaikus arī visaptveroši aplūkojot ES acquis un ņemot vērā to ietekmi uz sociālo, vides un sabiedrības veselību; šajā saistībā aicina Komisiju pirms šīs pieejas piemērošanas publiskot kalkulatoru “viens pieņemts, viens atcelts” un iegūt citu ES atbalstu, pirms tiek pieņemta šī pieeja; uzskata, ka labāka likumdošanas procesa pamatā galvenokārt vajadzētu būt kvalitatīviem, nevis kvantitatīviem apsvērumiem; uzsver kvalitatīvu tiesību aktu nozīmi ES pamatiniciatīvu īstenošanā; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā pausto apņemšanos sadarboties ar dalībvalstīm, reģioniem un galvenajām ieinteresētajām personām, lai novērstu šķēršļus un birokrātiju, kas kavē zaļās pārkārtošanās virzību; uzsver, ka ir svarīgi veikt ex post novērtēšanu, lai nodrošinātu, ka ES pilda savas saistības; |
| --- | --- |

85.

| 86. | turklāt uzsver, ka, piemērojot pieeju “viens pieņemts, viens atcelts”, būtu jāņem vērā visas atbilstības nodrošināšanas izmaksas — gan administratīvās, gan pielāgošanas izmaksas; uzsver, ka ir jānodrošina, lai dalībvalstis, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības piemērotu šo pieeju attiecīgajā transponēšanas procesā; mudina apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, metodiku un savāktajiem datiem; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka uzticēšanās attiecībā uz noteikumu izpildi spēlē svarīgu lomu Eiropas tiesību aktu leģitimitātes nodrošināšanā; aicina Komisiju pastiprināt centienus ES tiesību aktu izpildē un efektīvi vērsties pret visiem ES tiesību aktu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

87.

| 88. | šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai iesaistīties strukturētākā sadarbībā, lai novērtētu Savienības tiesību aktu īstenošanu un efektivitāti nolūkā tos uzlabot; norāda, ka dalībvalstīm Savienības tiesību akti ir jāīsteno ātri, savlaicīgi un pareizi, lai pienācīgi novērtētu vajadzību pēc turpmākiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

88.

| 89. | konstatē, ka pārkāpumu procedūru pastāvīgi lielais skaits liecina, ka nopietns uzdevums joprojām ir ES tiesību aktu savlaicīga un pareiza īstenošana un piemērošana un prasa veikt steidzamus pasākumus, lai uzlabotu Komisijas to lēmumu pārredzamību, kas pieņemti šādās procedūrās; atkārtoti uzsver, ka ES tiesību aktu efektīva īstenošana ir labāka likumdošanas procesa būtisks aspekts; norāda, ka pārmērīgu regulatīvo slogu pilsoņiem un uzņēmumiem bieži vien var saistīt ar dalībvalstu atbilstības nodrošināšanas jautājumiem; aicina Komisiju pilnībā un bez liekas kavēšanās īstenot ES tiesību aktus un izmantot visus spēkā esošos instrumentus; uzsver, ka Komisijas izpildes panākšanas politikai jābūt paredzamākai un pārredzamākai un jāstiprina juridiskā noteiktība visām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Konferencē par Eiropas nākotni apspriest Eiropas Parlamenta likumdošanas iniciatīvas tiesību stiprināšanu, jo tā ir vienīgā demokrātiski ievēlētā iestāde ES un tieši pārstāv Eiropas iedzīvotājus; atgādina par Komisijas priekšsēdētājas fon der Leienas apņemšanos atbalstīt Parlamenta iniciatīvas tiesības; pauž nožēlu par to, ka šī iespēja ir regulāri atlikta līdz turpmākai Līguma pārskatīšanai; uzsver, ka parlamentārās iniciatīvas tiesības ir svarīga pārstāvības demokrātijas izpausme dalībvalstu līmenī, un uzskata, ka EP deputātiem kā ES pilsoņu tiešajiem pārstāvjiem ir jānodrošina pilnvērtīgas iespējas, stiprinot viņu tiesības veidot ES likumdošanas programmu; atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētājas apņemšanos atbalstīt Eiropas Parlamenta likumdošanas iniciatīvas tiesības un Komisijas apņemšanos vienmēr ar leģislatīvu aktu reaģēt uz pieprasījumiem saskaņā ar LESD 225. pantu; aicina Padomi un Komisiju likvidēt iespējamos šķēršļus Parlamenta spējai īstenot savas pilnvaras ierosināt likumdošanas iniciatīvas; uzskata, ka pamatnolīgumu varētu pārskatīt, lai nodrošinātu šo tiesību lielāku atvieglošanu; uzsver, ka ir arī konkrēti jānosaka atšķirības starp dažādiem Parlamenta ziņojumu veidiem un jāprecizē, kādas darbības tie pieprasa veikt Komisijai; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzsver, ka konference par Eiropas nākotni ir nepieredzēta iniciatīva tiešai sadarbībai ar ES pilsoņiem, lai uzzinātu viņu viedokli par Eiropas politikas veidošanu; uzskata, ka pēc konferences beigām ir jāveic novērtējums, lai izpētītu iespēju ieviest praksi, kas var palielināt iedzīvotāju līdzdalību likumdošanas procesā; uzsver, ka ir svarīgi ļaut iedzīvotājiem pilnībā īstenot savas demokrātiskās tiesības piedalīties ES lēmumu pieņemšanas procesā, aktīvi mijiedarbojoties ar viņu ievēlētajiem pārstāvjiem, kā arī veicinot tiešu līdzdalību; ierosina Komisijai apsvērt līdzdalības mehānismu iekļaušanu iestāžu dialogā, kura rezultātā tiek izstrādāta tās gada darba programma; |
| --- | --- |

91.

| 92. | norāda, ka strauji mainās ES pilsoņu izpratne par ES pārvaldības ietekmi uz viņu ikdienas dzīvi un turpmākajām norisēm, ņemot vērā to, ka informācijas sabiedrības attīstību arvien vairāk ietekmē sociālie plašsaziņas līdzekļi, un tas paātrina un uzlabo informētību par ES lēmumu pieņemšanu un prasībām attiecībā uz ES pārvaldību; atkārtoti uzsver, ka iedzīvotāji ir pilnībā jāiesaista ES lēmumu pieņemšanas procesos, tostarp ar balsošanu nesaistītos procesos un citos kanālos un instrumentos tā, lai tiktu aptverts viss politikas veidošanas cikls; atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir efektīvi līdzdalības mehānismi, un aicina izveidot pastāvīgus līdzdalības mehānismus atbilstīgi 2021. gada 7. jūlija rezolūcijai (17), un uzsver, ka šādi mehānismi jāveido Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp jāveido nepieciešamie instrumenti atbilstīgai horizontālai un vertikālai koordinācijai dažādu līmeņu iestāžu starpā; uzskata, ka šādu mehānismu pamatā cita starpā varētu būt tiešsaistes politikas debašu platformas, apspriedes ar jauniešiem un pilsoņu paneļdiskusiju turpināšana; |
| --- | --- |

92.

| 93. | norāda, ka labākam likumdošanas procesam ir vajadzīgas efektīvas likumdošanas procedūras, kas veicinātu ES lēmumu pieņemšanas procedūru pabeigšanu atbilstīgā termiņā; pauž nožēlu par, ka Līgumos noteiktās īpašās likumdošanas procedūras pārāk reti ir sekmīgi pabeigtas, jo Padome nav uzņēmusies saistības un trūkst efektīvu procesuālo pamatnostādņu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pauž gandarījumu par konferencē par Eiropas nākotni apspriesto par pilsoņu līdzdalību ES lēmumu pieņemšanas procesā; jo īpaši uzsver ieteikumus, kas sniegti pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 1, jo īpaši 35., 36., 41., 46. un 48. ieteikumu, kā arī ieteikumus, kas sniegti pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 2, sevišķi tās apakšsadaļā 2.1., un pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 10 un Nr. 11 un tās apakšsadaļā 3.1., pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 16, tās apakšsadaļā 4.1., pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 24 un tās apakšsadaļā 4.2., pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 29 un Nr. 32 un tās 5. sadaļā “Pilsoņu līdzdalība” un jo īpaši pilsoņu paneļdiskusijā Nr. 39; uzstāj, ka ir jēgpilni jāiesaistās ieteikumu īstenošanā, kas sniegti konferences nobeiguma ziņojumā, kuru izstrādās valde sadarbībā ar konferences plenārsēdes dalībniekiem, pamatojoties uz konferences plenārsesijas debatēm par ieteikumiem, kas sniegti valstu un Eiropas pilsoņu paneļdiskusijās, kā arī uz daudzvalodu digitālās platformas ieguldījumu; uzskata, ka paneļdiskusiju ieteikumi skaidri parāda, ka pilsoņi prasa nodrošināt ES publisko debašu labāku pārredzamību un ka ES iestādēm, aktīvi izmantojot visus saziņas kanālus, ir jāiesaista vairāk iedzīvotāju un jāsniedz plašāka informācija, vienlaikus uzsverot sociālo plašsaziņas līdzekļu nozīmi, kuri būtu jāizmanto ES lēmumu pieņemšanā, tostarp likumdošanas procesos; aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu īstenot konferences galīgos secinājumus, pamatojoties uz pilsoņu paneļdiskusiju ieteikumiem, saskaņā ar Līgumos ietvertajiem principiem; |
| --- | --- |

94.

| 95. | iesaka likumdošanas procesā, kas izriet no Parlamentam ar Līgumiem piešķirtajām likumdošanas iniciatīvas tiesībām, iekļaut prasību izveidot attiecīgo iniciatīvu likumdošanas kalendāru, līdzīgi kā to paredz parastā likumdošanas procedūra; tāpat uzsver, ka ikvienā šādā īpašā likumdošanas procedūrā ir jāievēro Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu noteikumi par visu trīs iestāžu institucionālo pienākumu risināt sarunas un to darīt saskaņā ar LES 13. panta 2. punktā noteikto savstarpējas lojālās sadarbības principu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | uzskata, ka attiecībā uz gadījumiem, kad Parlaments izmanto iniciatīvas tiesības, piemēram, saistībā ar noteikumiem par Parlamenta sastāvu, deputātu ievēlēšanu un vispārējiem nosacījumiem Parlamenta funkciju veikšanai, kā arī Ombuda statūtiem un pagaidu izmeklēšanas komiteju izveidi, nākamajā iestāžu nolīgumā būtu jāapsver pasākumi, lai izvairītos no būtisku iestāžu dokumentu bloķēšanas; |
| --- | --- |

96.

| 97. | uzsver svarīgo lomu, kāda Parlamentam ir kā ES pilsoņu pārstāvības orgānam, tostarp, tam sabiedrības vārdā veicot pārraudzību pār Komisiju un sadarbojoties ar to un citām iestādēm, kā arī nodrošinot augšupēju pieeju attiecībā uz tiesību aktu ietekmi uz iedzīvotājiem; tādēļ atkārtoti uzsver, cik svarīga ir Parlamenta lomas saglabāšana, tam turpmāko tiesību aktu sākotnējā novērtējumā izmantojot pašreizējos parlamentāros instrumentus; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus konsolidēt apspriešanās procesu, apņemšanos ziņot par katru sabiedrisko apspriešanu astoņu nedēļu laikā pēc tās pabeigšanas un apņemšanos aktīvāk informēt sabiedrību par apspriešanos, lai iesaistītu vairāk iedzīvotāju, ieinteresēto personu, tostarp MVU, un vietējās un reģionālās pašvaldības; aicina dalībvalstis sniegt ieguldījumu šajā procesā, veicinot apspriešanos savā teritorijā; norāda, ka dažas ieinteresētās personas ar lielākiem finanšu resursiem var aktīvāk piedalīties apspriedēs; uzskata, ka apkopotajam ieguldījumam ir jāatspoguļo līdzsvarots priekšstats par ieinteresētajām personām un ka tādēļ ir jāveicina visu ieinteresēto personu, tostarp iedzīvotāju un iedzīvotāju pārstāvju, kuriem ir mazāk resursu, ieguldījuma apkopošana; |
| --- | --- |

98.

| 99. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  OV C 425, 20.10.2021., 43. lpp.

(2)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0316.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0242.

(5)  OV C 86, 6.3.2018., 126. lpp.

(6)  OV C 445, 29.10.2021., 2. lpp.

(7)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lv/SPEECH_19_4230.

(9)  P9_PV(2021)06-07(17).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(11)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 14/2019 ““Izsakiet viedokli!”: iedzīvotāji piedalās Komisijas rīkotajās sabiedriskajās apspriešanās, bet publicitātes pasākumi nav pietiekami”.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/statistics/2021/legislative-acts-statistics.html?locale=lv; https://eur-lex.europa.eu/statistics/legal-acts/2021/legislative-acts-statistics-repealed-and-expired-acts.html?locale=lv.

(13)  Regulatīvās “smilškastes” tiek definētas kā konkrēti satvari, kas, nodrošinot strukturētu kontekstu eksperimentēšanai, ļauj attiecīgā gadījumā reālos apstākļos izmēģināt inovatīvas tehnoloģijas, produktus, pakalpojumus vai pieejas (pašlaik jo īpaši saistībā ar digitalizāciju) uz noteiktu laiku un ierobežotā nozares vai jomas daļā regulatīvā uzraudzībā, kas nodrošina, ka ir ieviesti atbilstoši aizsardzības pasākumi.

(14)  https://www.statista.com/statistics/878412/number-of-smes-in-europe-by-size.

(15)  Komisijas 2021. gada 30. jūnija paziņojums “Ilgtermiņa redzējums par ES lauku apvidiem: kāds ceļš ejams, lai līdz 2040. gadam lauku apvidi kļūtu spēcīgāki, savienoti, izturētspējīgi un pārtikuši” (COM(2021)0345), Komisija apraksta lauku aspektu iestrādāšanu šādi: “Ņemot vērā lauku attīstības daudzdimensionālo raksturu un to, ka Līgumu mērķis ir ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, ES politika ir jāpārskata, raugoties no lauku skatpunkta, ņemot vērā to iespējamo ietekmi un ietekmi uz nodarbinātību un izaugsmi laukos, kā arī attīstības perspektīvām, sociālo labklājību un vienlīdzīgām iespējām visiem, kā arī lauku apvidu vides kvalitāti”.

(16)  Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinums par Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu — visas iedaļas.

(17)  OV C 99, 1.3.2022., 96. lpp.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/268 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/268

---

P9_TA(2022)0302

ASV Augstākās tiesas lēmums atcelt tiesības uz abortu Amerikas Savienotajās Valstīs un nepieciešamība aizsargāt tiesības uz abortu un sieviešu veselību, tostarp ES

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija rezolūcija par ASV Augstākās tiesas lēmumu atcelt tiesības uz abortu Amerikas Savienotajās Valstīs un nepieciešamību nosargāt tiesības uz abortu un sieviešu veselību, tostarp Eiropas Savienībā (2022/2742(RSP))

(2023/C 47/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 2000. gada Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību uz to stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (1),

| — | ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesību uz abortu globālu apdraudējumu: iespējamo tiesību veikt abortu atcelšanu ASV Augstākajā tiesā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par tiesību uz abortu globālu apdraudējumu: iespējamo tiesību veikt abortu atcelšanu ASV Augstākajā tiesā (2),

| — | ņemot vērā ASV Augstākās tiesas 2022. gada 24. jūnija lēmumu, ar kuru ar piecām balsīm par un četrām balsīm pret tika atcelts spriedums lietā Roe v Wade un tādējādi federālās konstitucionālās tiesības uz abortu vairs netiks nodrošinātas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Augstākās tiesas 2022. gada 24. jūnija lēmumu, ar kuru ar piecām balsīm par un četrām balsīm pret tika atcelts spriedums lietā Roe v Wade un tādējādi federālās konstitucionālās tiesības uz abortu vairs netiks nodrošinātas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ASV Augstākā tiesa iedibināja precedentu izšķirīgi svarīgajā lietā Roe v Wade (1973), kas vēlāk apstiprināta spriedumā Planned Parenthood v Casey (1992) un Whole Woman’s Health v Hellerstedt (2016), garantējot ASV konstitucionālās tiesības uz legālu abortu līdz augļa dzīvotspējas vecuma sasniegšanai; tā kā Augstākā tiesa 2022. gada 24. jūnijā ar piecām balsīm par un četrām balsīm pret nolēma atcelt spriedumu lietā Roe v Wade, tādējādi pārtraucot nodrošināt federālās konstitucionālās tiesības uz abortu, ļaujot štatiem aizliegt abortu jebkurā grūtniecības posmā un paredzot iespēju pilnībā aizliegt abortu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ASV Augstākā tiesa iedibināja precedentu izšķirīgi svarīgajā lietā Roe v Wade (1973), kas vēlāk apstiprināta spriedumā Planned Parenthood v Casey (1992) un Whole Woman’s Health v Hellerstedt (2016), garantējot ASV konstitucionālās tiesības uz legālu abortu līdz augļa dzīvotspējas vecuma sasniegšanai; tā kā Augstākā tiesa 2022. gada 24. jūnijā ar piecām balsīm par un četrām balsīm pret nolēma atcelt spriedumu lietā Roe v Wade, tādējādi pārtraucot nodrošināt federālās konstitucionālās tiesības uz abortu, ļaujot štatiem aizliegt abortu jebkurā grūtniecības posmā un paredzot iespēju pilnībā aizliegt abortu;

| B. | tā kā pēc tam, kad Tiesa pieņēma šo lēmumu, astoņi štati jau ir aizlieguši abortu; tā kā paredzams, ka 26 štati var pieņemt tiesību aktus, kas gandrīz pilnībā aizliedz abortu; tā kā 13 štati jau ir pieņēmuši tā dēvētos aktivizējamos likumus, kas stājās spēkā tūlīt pēc Roe v Wade atcelšanas; tā kā kopš tā laika gan ASV, gan visā pasaulē ir pieaudzis demonstrāciju skaits, lai aizstāvētu tiesības uz abortu; tā kā vienlaicīgi pieaug pretestība Tiesas lēmumam, jo īpaši saistībā ar 2022. gada 24. jūnijā Kalifornijas, Oregonas un Vašingtonas gubernatoru publicēto “vairāku štatu apņemšanos aizsargāt piekļuvi reproduktīvās veselības aprūpei, tostarp abortiem un kontracepcijas līdzekļiem”, un apņemšanos “pasargāt pacientus un ārstus no citu štatu centieniem eksportēt savus abortu aizliegumus uz mūsu štatiem” (3); |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc tam, kad Tiesa pieņēma šo lēmumu, astoņi štati jau ir aizlieguši abortu; tā kā paredzams, ka 26 štati var pieņemt tiesību aktus, kas gandrīz pilnībā aizliedz abortu; tā kā 13 štati jau ir pieņēmuši tā dēvētos aktivizējamos likumus, kas stājās spēkā tūlīt pēc Roe v Wade atcelšanas; tā kā kopš tā laika gan ASV, gan visā pasaulē ir pieaudzis demonstrāciju skaits, lai aizstāvētu tiesības uz abortu; tā kā vienlaicīgi pieaug pretestība Tiesas lēmumam, jo īpaši saistībā ar 2022. gada 24. jūnijā Kalifornijas, Oregonas un Vašingtonas gubernatoru publicēto “vairāku štatu apņemšanos aizsargāt piekļuvi reproduktīvās veselības aprūpei, tostarp abortiem un kontracepcijas līdzekļiem”, un apņemšanos “pasargāt pacientus un ārstus no citu štatu centieniem eksportēt savus abortu aizliegumus uz mūsu štatiem” (3);

| C. | tā kā Augstākās tiesas lēmums ietekmēs sieviešu un meiteņu dzīvi visās Amerikas Savienotajās Valstīs un tā kaitējošās sekas vissmagāk skars personas neaizsargātā situācijā; tā kā varētu tikt negatīvi ietekmēti arī citi seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību (SRVT) veidi; tā kā aborta aizliegumi un citi ierobežojumi ASV, ES un visā pasaulē nesamērīgi ietekmēs nabadzībā dzīvojošās sievietes, jo īpaši rasializētas sievietes, tostarp melnādainās sievietes, latīņamerikānietes un pirmiedzīvotājas, kā arī sievietes no lauku apvidiem, LGBTIQ personas, sievietes ar invaliditāti, pusaudzes, migrantes, tostarp neatbilstīgās migrantes, un viena vecāka mājsaimniecības, kuras vada sievietes; tā kā publiskie aborta pakalpojumi var nodrošināt vispārēju piekļuvi drošiem un legāliem abortiem visām sievietēm, tostarp tām, kas ir nedrošā sociālekonomiskajā situācijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Augstākās tiesas lēmums ietekmēs sieviešu un meiteņu dzīvi visās Amerikas Savienotajās Valstīs un tā kaitējošās sekas vissmagāk skars personas neaizsargātā situācijā; tā kā varētu tikt negatīvi ietekmēti arī citi seksuālās un reproduktīvās veselības un ar to saistīto tiesību (SRVT) veidi; tā kā aborta aizliegumi un citi ierobežojumi ASV, ES un visā pasaulē nesamērīgi ietekmēs nabadzībā dzīvojošās sievietes, jo īpaši rasializētas sievietes, tostarp melnādainās sievietes, latīņamerikānietes un pirmiedzīvotājas, kā arī sievietes no lauku apvidiem, LGBTIQ personas, sievietes ar invaliditāti, pusaudzes, migrantes, tostarp neatbilstīgās migrantes, un viena vecāka mājsaimniecības, kuras vada sievietes; tā kā publiskie aborta pakalpojumi var nodrošināt vispārēju piekļuvi drošiem un legāliem abortiem visām sievietēm, tostarp tām, kas ir nedrošā sociālekonomiskajā situācijā;

| D. | tā kā SRVT, tostarp drošs un legāls aborts, ir vienas no pamattiesībām; tā kā kriminālatbildības noteikšana, aizkavēšana un piekļuves liegšana attiecībā uz SRVT ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids; tā kā šie ierobežojumi un aizliegumi nesamazina abortu skaitu, bet tikai piespiež personas mērot lielus attālumus vai izmantot nedrošus abortus, padarot viņas neaizsargātas pret kriminālizmeklēšanu un kriminālvajāšanu, un ietekmē personas, kurām visvairāk trūkst resursu un informācijas; tā kā gandrīz visi nāves gadījumi, kas izriet no nedrošiem abortiem, notiek valstīs, kurās aborts ir stingri ierobežots; tā kā tiek lēsts, ka ASV mātes nāves gadījumu skaits gadā nedrošu abortu dēļ līdz otrajam gadam pēc aizlieguma stāšanās spēkā palielināsies par 21 % (4); tā kā šādi nāves gadījumi ir pilnībā novēršami; tā kā aborta aizliegumi arī palielinās ar piespiedu grūtniecību saistīto nāves gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

D.

tā kā SRVT, tostarp drošs un legāls aborts, ir vienas no pamattiesībām; tā kā kriminālatbildības noteikšana, aizkavēšana un piekļuves liegšana attiecībā uz SRVT ir pret sievietēm un meitenēm vērstas vardarbības veids; tā kā šie ierobežojumi un aizliegumi nesamazina abortu skaitu, bet tikai piespiež personas mērot lielus attālumus vai izmantot nedrošus abortus, padarot viņas neaizsargātas pret kriminālizmeklēšanu un kriminālvajāšanu, un ietekmē personas, kurām visvairāk trūkst resursu un informācijas; tā kā gandrīz visi nāves gadījumi, kas izriet no nedrošiem abortiem, notiek valstīs, kurās aborts ir stingri ierobežots; tā kā tiek lēsts, ka ASV mātes nāves gadījumu skaits gadā nedrošu abortu dēļ līdz otrajam gadam pēc aizlieguma stāšanās spēkā palielināsies par 21 % (4); tā kā šādi nāves gadījumi ir pilnībā novēršami; tā kā aborta aizliegumi arī palielinās ar piespiedu grūtniecību saistīto nāves gadījumu skaitu;

| E. | tā kā galvenais nāves cēlonis pasaulē 15–19 gadus vecu pusaugu meiteņu grupā ir grūtniecības un dzemdību komplikācijas; tā kā mācību pamešanas un bezdarba varbūtība pusaugu māšu gadījumā ir augstāka, savukārt tas saasina nabadzības ciklu; |
| --- | --- |

E.

tā kā galvenais nāves cēlonis pasaulē 15–19 gadus vecu pusaugu meiteņu grupā ir grūtniecības un dzemdību komplikācijas; tā kā mācību pamešanas un bezdarba varbūtība pusaugu māšu gadījumā ir augstāka, savukārt tas saasina nabadzības ciklu;

| F. | tā kā pieaug bažas par datu aizsardzību Roe v Wade atcelšanas kontekstā; tā kā, izmantojot menstruāciju atzīmēšanas lietotnes vai ģeolokācijas rīkus un meklētājprogrammas, ir iespējams vākt datus par personām, kas ir apmeklējušas aborta klīniku, iegādājušās aborta medikamentus vai meklējušas informāciju; tā kā par cilvēkiem, kas to darījuši, potenciāli var tikt izdarītas atzīmes un savākto informāciju var izmantot pret viņiem; tā kā štatos, kas ir aizlieguši abortu vai gatavojas to darīt, tiesu iestādes var izmantot digitālos datus par tiem, kas vēlas veikt vai veic abortu vai atvieglo tā pieejamību; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieaug bažas par datu aizsardzību Roe v Wade atcelšanas kontekstā; tā kā, izmantojot menstruāciju atzīmēšanas lietotnes vai ģeolokācijas rīkus un meklētājprogrammas, ir iespējams vākt datus par personām, kas ir apmeklējušas aborta klīniku, iegādājušās aborta medikamentus vai meklējušas informāciju; tā kā par cilvēkiem, kas to darījuši, potenciāli var tikt izdarītas atzīmes un savākto informāciju var izmantot pret viņiem; tā kā štatos, kas ir aizlieguši abortu vai gatavojas to darīt, tiesu iestādes var izmantot digitālos datus par tiem, kas vēlas veikt vai veic abortu vai atvieglo tā pieejamību;

| G. | tā kā par spīti vispārējam progresam SRVT aizsardzībā visā pasaulē, arī Eiropā, regress attiecībā uz droša un legāla aborta tiesībām raisa nopietnas bažas; tā kā Roe v Wade atcelšana varētu iedrošināt pretaborta kustību Eiropas Savienībā; tā kā Polija ir vienīgā ES dalībvalsts, kas no saviem tiesību aktiem ir izslēgusi pamatu abortam, neleģitīmajai Konstitucionālajai tiesai 2020. gada 22. oktobrī nolemjot atcelt sen iedibinātās Polijas sieviešu tiesības un tādējādi de facto aizliedzot abortu; tā kā aborts ir aizliegts Maltā; tā kā medicīniskais aborts, ko veic agrīnā grūtniecības posmā, nav likumīgs Slovākijā un nav pieejams Ungārijā; tā kā piekļuve abortam vājinās arī Itālijā (5); tā kā piekļuve ar abortu saistītajai aprūpei tiek liegta arī citās ES dalībvalstīs, piemēram, nesen Horvātijā (6); tā kā ES un tās dalībvalstīm ir obligāti jāaizstāv SRVT un jāuzsver, ka sieviešu tiesības ir neatņemamas un ka tās nedrīkst atcelt vai vājināt; tā kā ir izšķirīgi svarīgi, lai ES un tās dalībvalstis turpinātu panākt progresu piekļuves drošai, likumīgai un savlaicīgai ar abortu saistītajai aprūpei garantēšanā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas ieteikumiem un pierādījumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā par spīti vispārējam progresam SRVT aizsardzībā visā pasaulē, arī Eiropā, regress attiecībā uz droša un legāla aborta tiesībām raisa nopietnas bažas; tā kā Roe v Wade atcelšana varētu iedrošināt pretaborta kustību Eiropas Savienībā; tā kā Polija ir vienīgā ES dalībvalsts, kas no saviem tiesību aktiem ir izslēgusi pamatu abortam, neleģitīmajai Konstitucionālajai tiesai 2020. gada 22. oktobrī nolemjot atcelt sen iedibinātās Polijas sieviešu tiesības un tādējādi de facto aizliedzot abortu; tā kā aborts ir aizliegts Maltā; tā kā medicīniskais aborts, ko veic agrīnā grūtniecības posmā, nav likumīgs Slovākijā un nav pieejams Ungārijā; tā kā piekļuve abortam vājinās arī Itālijā (5); tā kā piekļuve ar abortu saistītajai aprūpei tiek liegta arī citās ES dalībvalstīs, piemēram, nesen Horvātijā (6); tā kā ES un tās dalībvalstīm ir obligāti jāaizstāv SRVT un jāuzsver, ka sieviešu tiesības ir neatņemamas un ka tās nedrīkst atcelt vai vājināt; tā kā ir izšķirīgi svarīgi, lai ES un tās dalībvalstis turpinātu panākt progresu piekļuves drošai, likumīgai un savlaicīgai ar abortu saistītajai aprūpei garantēšanā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas ieteikumiem un pierādījumiem;

| H. | tā kā Eiropā sievietes joprojām saskaras ar šķēršļiem, kas liedz viņām izmantot savas tiesības un brīvības juridisku ierobežojumu dēļ, kuri ignorē sieviešu tiesības un nevajadzīgi apdraud viņu dzīvību; tā kā nesen kādai amerikāņu tūristei Andrea Prudente Maltā tika liegts veikt abortu, lai gan viņas dzīvība bija apdraudēta; tā kā saskaņā ar Polijas drakonisko pretabortu likumu sieviešu cilvēktiesību aizstāvei Justyna Wydrzyńska tika izvirzīta apsūdzība par medicīniska aborta tablešu nodrošināšanu citai sievietei; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropā sievietes joprojām saskaras ar šķēršļiem, kas liedz viņām izmantot savas tiesības un brīvības juridisku ierobežojumu dēļ, kuri ignorē sieviešu tiesības un nevajadzīgi apdraud viņu dzīvību; tā kā nesen kādai amerikāņu tūristei Andrea Prudente Maltā tika liegts veikt abortu, lai gan viņas dzīvība bija apdraudēta; tā kā saskaņā ar Polijas drakonisko pretabortu likumu sieviešu cilvēktiesību aizstāvei Justyna Wydrzyńska tika izvirzīta apsūdzība par medicīniska aborta tablešu nodrošināšanu citai sievietei;

| I. | tā kā Hartā ir nostiprinātas galvenās ES iedzīvotāju pamattiesības un brīvības; tā kā drošu un legālu abortu aizsardzība tieši ietekmē Hartā atzīto tiesību, piemēram, cilvēka cieņas, personīgās autonomijas, vienlīdzības un fiziskās integritātes, efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Hartā ir nostiprinātas galvenās ES iedzīvotāju pamattiesības un brīvības; tā kā drošu un legālu abortu aizsardzība tieši ietekmē Hartā atzīto tiesību, piemēram, cilvēka cieņas, personīgās autonomijas, vienlīdzības un fiziskās integritātes, efektīvu īstenošanu;

| J. | tā kā 2022. gada 9. jūnijā Parlaments pieņēma stingru rezolūciju par tiesību uz abortu globālu apdraudējumu: iespējamo tiesību veikt abortu atcelšanu ASV Augstākajā tiesā; tā kā šīs rezolūcijas ieteikumi joprojām ir aktuāli un būtu jāpiemēro (7), |
| --- | --- |

J.

tā kā 2022. gada 9. jūnijā Parlaments pieņēma stingru rezolūciju par tiesību uz abortu globālu apdraudējumu: iespējamo tiesību veikt abortu atcelšanu ASV Augstākajā tiesā; tā kā šīs rezolūcijas ieteikumi joprojām ir aktuāli un būtu jāpiemēro (7),

| 1. | vēlreiz stingri nosoda regresu sieviešu tiesību un SRVT jomā, kas vērojams visā pasaulē, tostarp ASV un dažās ES dalībvalstīs; atgādina, ka SRVT ir cilvēka pamattiesības, kuras būtu jāaizsargā un jāveicina un kuras nekādā veidā nevar vājināt vai atcelt; aicina to štatu valdības, kuros ir pieņemti likumi un citi pasākumi saistībā ar abortu aizliegumiem un ierobežojumiem, tos atcelt un nodrošināt, lai to tiesību akti atbilstu starptautiski aizsargātajām sieviešu cilvēktiesībām un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ierosina tiesības uz abortu iekļaut Hartā; uzskata, ka būtu jāiesniedz Padomei priekšlikums grozīt Pamattiesību hartu šādi:

  7.a pants (jauns):


  “7.a pants
  Tiesības uz abortu
  Ikvienam ir tiesības uz drošu un legālu abortu.”


  ; |
| --- | --- |

2.

7.a pants (jauns):

“7.a pants

Tiesības uz abortu

Ikvienam ir tiesības uz drošu un legālu abortu.”

| 3. | šajā sakarā atgādina par savu 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu līgumus; sagaida, ka šajā nolūkā tiks sasaukta Eiropadomes sanāksme; ierosina šajā procesā iekļaut Hartā tiesības uz drošu un legālu abortu; prasa Eiropas Parlamentu iesaistīt visā procesā; |
| --- | --- |

3.

šajā sakarā atgādina par savu 2022. gada 9. jūnija rezolūciju par aicinājumu sasaukt konventu, lai grozītu līgumus; sagaida, ka šajā nolūkā tiks sasaukta Eiropadomes sanāksme; ierosina šajā procesā iekļaut Hartā tiesības uz drošu un legālu abortu; prasa Eiropas Parlamentu iesaistīt visā procesā;

| 4. | pauž stingru solidaritāti un atbalstu sievietēm un meitenēm ASV, kā arī tiem, kas šādos sarežģītos apstākļos ir iesaistīti tiesību un legālas un drošas abortu aprūpes nodrošināšanā un aizstāvībā; atbalsta arī aicinājumu ASV Kongresam pieņemt likumprojektu, kas aizsargātu abortu federālā līmenī; |
| --- | --- |

4.

pauž stingru solidaritāti un atbalstu sievietēm un meitenēm ASV, kā arī tiem, kas šādos sarežģītos apstākļos ir iesaistīti tiesību un legālas un drošas abortu aprūpes nodrošināšanā un aizstāvībā; atbalsta arī aicinājumu ASV Kongresam pieņemt likumprojektu, kas aizsargātu abortu federālā līmenī;

| 5. | pauž dziļas bažas par to, ka aborta aizliegumi un citi ierobežojumi nesamērīgi ietekmē nabadzībā dzīvojošās sievietes, jo īpaši rases dēļ marginalizētas sievietes, tostarp melnādainās sievietes, latīņamerikāņu un pirmiedzīvotāju sievietes, kā arī sievietes no lauku apvidiem, LGBTIQ personas, sievietes ar invaliditāti, pusaudžus, migrantes, tostarp nelegālās migrantes, un viena vecāka mājsaimniecības, kuras vada sievietes; uzsver, ka sievietes, kuras finansiālu vai loģistikas šķēršļu dēļ nevar atļauties doties uz reproduktīvās veselības klīnikām kaimiņu štatos vai valstīs, ir pakļautas lielākam nedrošu un dzīvībai bīstamu procedūru riskam un spiestas iznēsāt bērnu pret savu gribu, kas ir cilvēktiesību pārkāpums un ar dzimumu saistītas vardarbības veids (8); |
| --- | --- |

5.

pauž dziļas bažas par to, ka aborta aizliegumi un citi ierobežojumi nesamērīgi ietekmē nabadzībā dzīvojošās sievietes, jo īpaši rases dēļ marginalizētas sievietes, tostarp melnādainās sievietes, latīņamerikāņu un pirmiedzīvotāju sievietes, kā arī sievietes no lauku apvidiem, LGBTIQ

8

| 6. | aicina ASV valdību nodrošināt datu aizsardzību ikvienam, jo īpaši tiem, kas meklē, nodrošina un atvieglo abortus, nodrošinot privātu un drošu piekļuvi, pārtraucot uzvedības izsekošanu, stiprinot datu dzēšanas politiku, šifrējot tranzītā nosūtītos datus, pēc noklusējuma nodrošinot pilnīgu ziņojumu šifrēšanu, novēršot atrašanās vietas izsekošanu un nodrošinot, ka lietotāji tiek informēti, kad to dati tiek pieprasīti (9); |
| --- | --- |

6.

aicina ASV valdību nodrošināt datu aizsardzību ikvienam, jo īpaši tiem, kas meklē, nodrošina un atvieglo abortus, nodrošinot privātu un drošu piekļuvi, pārtraucot uzvedības izsekošanu, stiprinot datu dzēšanas politiku, šifrējot tranzītā nosūtītos datus, pēc noklusējuma nodrošinot pilnīgu ziņojumu šifrēšanu, novēršot atrašanās vietas izsekošanu un nodrošinot, ka lietotāji tiek informēti, kad to dati tiek pieprasīti (9

| 7. | uzsver kontracepcijas nepieejamību un pašreizējās neapmierinātās vajadzības (10); uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir seksuālas vardarbības apkarošanai un visaptverošai, vecumam atbilstošai un uz pierādījumiem balstītai izglītībai par seksualitāti un attiecībām visiem, kā arī augstas kvalitātes, piekļūstamu, drošu, izmaksu ziņā pieejamu un attiecīgā gadījumā bezmaksas kontracepcijas metožu un līdzekļu klāsta nodrošināšanai, ģimenes plānošanas konsultācijām un veselības pakalpojumiem; atzīst NVO kā pakalpojumu sniedzēju un SRVT atbalstītāju lomu un mudina tās turpināt darbu; |
| --- | --- |

7.

uzsver kontracepcijas nepieejamību un pašreizējās neapmierinātās vajadzības (10

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt politisko atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un veselības aprūpes sniedzējiem, kas strādā, lai veicinātu SRVT, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai un vietējām organizācijām, kuras nodarbojas ar sieviešu tiesībām un SRVT un kuras ir galvenie dalībnieki dzimumu līdztiesības sabiedrībās un būtiski SRVT pakalpojumu un informācijas sniedzēji, jo īpaši tiem, kas strādā sarežģītos apstākļos Eiropā; mudina Komisiju aizsargāt šos aizstāvjus pret jebkādu vajāšanu, ar ko viņi varētu saskarties, un atbalstīt viņus; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt politisko atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un veselības aprūpes sniedzējiem, kas strādā, lai veicinātu SRVT, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai un vietējām organizācijām, kuras nodarbojas ar sieviešu tiesībām un SRVT un kuras ir galvenie dalībnieki dzimumu līdztiesības sabiedrībās un būtiski SRVT pakalpojumu un informācijas sniedzēji, jo īpaši tiem, kas strādā sarežģītos apstākļos Eiropā; mudina Komisiju aizsargāt šos aizstāvjus pret jebkādu vajāšanu, ar ko viņi varētu saskarties, un atbalstīt viņus;

| 9. | pauž bažas par to, ka pasaulē, tostarp Eiropā, iespējams, varētu pieaugt naudas plūsma pret dzimumu līdztiesību un izvēles brīvību vērstām grupām; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par to, ka pasaulē, tostarp Eiropā, iespējams, varētu pieaugt naudas plūsma pret dzimumu līdztiesību un izvēles brīvību vērstām grupām;

| 10. | aicina ES un tās dalībvalstis juridiski atzīt abortu un aizstāvēt tiesības uz drošu un legālu abortu un citām SRVT; turklāt aicina ES rīkoties kā aizstāvei un atzīt šīs tiesības par vienu no galvenajām prioritātēm sarunās ar starptautiskām iestādēm un citos daudzpusējos forumos, piemēram, Eiropas Padomē, kā arī atbalstīt to iekļaušanu Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā; |
| --- | --- |

10.

aicina ES un tās dalībvalstis juridiski atzīt abortu un aizstāvēt tiesības uz drošu un legālu abortu un citām SRVT; turklāt aicina ES rīkoties kā aizstāvei un atzīt šīs tiesības par vienu no galvenajām prioritātēm sarunās ar starptautiskām iestādēm un citos daudzpusējos forumos, piemēram, Eiropas Padomē, kā arī atbalstīt to iekļaušanu Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā;

| 11. | nosoda to, ka daudzas sievietes ES joprojām nevar piekļūt aborta pakalpojumiem sakarā ar atlikušajiem juridiskajiem, finansiālajiem, sociālajiem un praktiskajiem ierobežojumiem dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

11.

nosoda to, ka daudzas sievietes ES joprojām nevar piekļūt aborta pakalpojumiem sakarā ar atlikušajiem juridiskajiem, finansiālajiem, sociālajiem un praktiskajiem ierobežojumiem dažās dalībvalstīs;

| 12. | mudina dalībvalstis atcelt kriminālatbildību par abortiem un novērst un apkarot šķēršļus drošiem un legāliem abortiem un SRVT pieejamībai; aicina dalībvalstis garantēt piekļuvi drošiem, legāliem un bezmaksas abortu pakalpojumiem, pirmsdzemdību un dzemdību veselības aprūpes pakalpojumiem un precēm, brīvprātīgai ģimenes plānošanai, kontracepcijai, jauniešiem draudzīgiem pakalpojumiem, kā arī HIV profilaksei, ārstēšanai, aprūpei un atbalstam bez diskriminācijas; |
| --- | --- |

12.

mudina dalībvalstis atcelt kriminālatbildību par abortiem un novērst un apkarot šķēršļus drošiem un legāliem abortiem un SRVT pieejamībai; aicina dalībvalstis garantēt piekļuvi drošiem, legāliem un bezmaksas abortu pakalpojumiem, pirmsdzemdību un dzemdību veselības aprūpes pakalpojumiem un precēm, brīvprātīgai ģimenes plānošanai, kontracepcijai, jauniešiem draudzīgiem pakalpojumiem, kā arī HIV profilaksei, ārstēšanai, aprūpei un atbalstam bez diskriminācijas;

| 13. | iesaka pēc iespējas ātrāk organizēt delegācijas braucienu uz ASV, lai novērtētu Augstākās tiesas lēmuma ietekmi un atbalstītu sieviešu tiesību NVO un izvēles brīvības kustības valstī; prasa, lai gaidāmās Eiropas Parlamenta delegācijas, kas dosies uz Vašingtonu, konsekventi pievērstu uzmanību jautājumam par abortu tiesībām un tiktos ar sieviešu tiesību organizācijām; |
| --- | --- |

13.

iesaka pēc iespējas ātrāk organizēt delegācijas braucienu uz ASV, lai novērtētu Augstākās tiesas lēmuma ietekmi un atbalstītu sieviešu tiesību NVO un izvēles brīvības kustības valstī; prasa, lai gaidāmās Eiropas Parlamenta delegācijas, kas dosies uz Vašingtonu, konsekventi pievērstu uzmanību jautājumam par abortu tiesībām un tiktos ar sieviešu tiesību organizācijām;

| 14. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, ES delegāciju ASV, Komisiju un visas ES dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos instrumentus ar mērķi ārējās attiecībās stiprināt darbības, kas vērstas pret regresu sieviešu tiesību un SRVT jomā, tostarp kompensējot jebkādu iespējamu ASV finansējuma samazinājumu SRVT visā pasaulē un stingri aizstāvot un piešķirot prioritāti vispārējai piekļuvei drošiem un likumīgiem abortiem un citām SRVT; |
| --- | --- |

14.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, ES delegāciju ASV, Komisiju un visas ES dalībvalstis izmantot visus to rīcībā esošos instrumentus ar mērķi ārējās attiecībās stiprināt darbības, kas vērstas pret regresu sieviešu tiesību un SRVT jomā, tostarp kompensējot jebkādu iespējamu ASV finansējuma samazinājumu SRVT visā pasaulē un stingri aizstāvot un piešķirot prioritāti vispārējai piekļuvei drošiem un likumīgiem abortiem un citām SRVT;

| 15. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un administrācijai, ASV Kongresam un ASV Augstākajai tiesai. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un administrācijai, ASV Kongresam un ASV Augstākajai tiesai.

---

(1)  OV C 81, 18.2.2022., 43. lpp.

1

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0243.

2

(3)  https://www.gov.ca.gov/2022/06/24/west-coast-states-launch-new-multi-state-commitment-to-reproductive-freedom-standing-united-on-protecting-abortion-access/

3

(4)  https://ncpolicywatch.com/2022/05/05/study-shows-an-abortion-ban-may-lead-to-a-21-increase-in-pregnancy-related-deaths/

4

(5)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680687bdc; http://www.refreg.ep.parl.union.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/608853/IPOL_BRI(2018)608853_EN.pdf

5

(6)  https://www.roda.hr/en/news/support-for-accessible-safe-and-legal-termination-of-pregnancy-in-croatia.html

6

(7)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0243_LV.html

7

(8)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

8

(9)  https://www.eff.org/deeplinks/2022/06/effs-statement-dobbs-abortion-ruling

9

(10)  UNFPA ziņojums par pasaules iedzīvotāju stāvokli, “Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy”, 2022. gada 30. marts.

10

UNFPA

Seeing the Unseen: The case for action in the neglected crisis of unintended pregnancy

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/273 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/273

---

P9_TA(2022)0275

Sarunas par ES un Interpola sadarbības nolīgumu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija ieteikums Padomei par Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei un Komisijai attiecībā uz sarunām par Eiropas Savienības un Starptautiskās Kriminālpolicijas organizācijas (ICPO–Interpola) sadarbības nolīgumu (2022/2025(INI))

(2023/C 47/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu,

| — | ņemot vērā LESD un jo īpaši tā 16. pantu, 82. panta 1. punktu un 87. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD un jo īpaši tā 16. pantu, 82. panta 1. punktu un 87. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) un jo īpaši tās 7., 8., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”) un jo īpaši tās 7., 8., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2) (Tiesībaizsardzības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2) (Tiesībaizsardzības direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regulu (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3) (ESDAR) un jo īpaši tās 42. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regulu (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3) (ESDAR) un jo īpaši tās 42. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. novembra Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. novembra Regulu (ES) 2019/1896 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regulu (ES) 2018/1727 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Regulu (ES) 2018/1727 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2021. gada 25. maija atzinumu 8/2021 par ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par sadarbības nolīgumu starp ES un Interpolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2021. gada 25. maija atzinumu 8/2021 par ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par sadarbības nolīgumu starp ES un Interpolu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2022. gada februāra pētījumu “ES pilsoņu tiesību nodrošināšana pret politiski motivētiem sarkanajiem paziņojumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2022. gada februāra pētījumu “ES pilsoņu tiesību nodrošināšana pret politiski motivētiem sarkanajiem paziņojumiem”,

| — | ņemot vērā Interpola noteikumus par datu apstrādi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Interpola noteikumus par datu apstrādi,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju Nr. 2161(2017) par Interpola sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu: nepieciešamība pēc stingrākām tiesiskajām garantijām un Nr. 2315(2019) par Interpola reformu un izdošanas procedūrām: uzticības veidošana, cīnoties pret ļaunprātīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju Nr. 2161(2017) par Interpola sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu: nepieciešamība pēc stingrākām tiesiskajām garantijām un Nr. 2315(2019) par Interpola reformu un izdošanas procedūrām: uzticības veidošana, cīnoties pret ļaunprātīgu izmantošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/817, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai robežu un vīzu jomā un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 un (ES) 2018/1861 un Padomes Lēmumus 2004/512/EK un 2008/633/TI (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/817, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai robežu un vīzu jomā un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 un (ES) 2018/1861 un Padomes Lēmumus 2004/512/EK un 2008/633/TI (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/818, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Regulu (ES) 2019/818, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 114. panta 4. punktu un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 4. punktu un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0200/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0200/2022),

| A. | tā kā mūsdienās terorisms un smagā un organizētā noziedzība ir dinamiska, sarežģīta, inovatīva, globalizēta, mobila un bieži vien pārnacionāla parādība, kas prasa stingru reakciju un efektīvāku, koordinētāku ES sadarbību ar starptautiskajām tiesībaizsardzības iestādēm un struktūrām, piemēram, Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (Interpolu); tā kā Komisijas 2020. gada ES Drošības savienības stratēģijā dalībvalstis tiek aicinātas pastiprināt daudzpusēju ES un Interpola sadarbību un koordināciju, jo tas ir būtiski sadarbības un informācijas apmaiņas uzlabošanas nolūkā; tā kā Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par ES Drošības savienības stratēģiju (10) ir uzsvērts, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm un labāka koordinācija ES līmenī starp visiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsdienās terorisms un smagā un organizētā noziedzība ir dinamiska, sarežģīta, inovatīva, globalizēta, mobila un bieži vien pārnacionāla parādība, kas prasa stingru reakciju un efektīvāku, koordinētāku ES sadarbību ar starptautiskajām tiesībaizsardzības iestādēm un struktūrām, piemēram, Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (Interpolu); tā kā Komisijas 2020. gada ES Drošības savienības stratēģijā dalībvalstis tiek aicinātas pastiprināt daudzpusēju ES un Interpola sadarbību un koordināciju, jo tas ir būtiski sadarbības un informācijas apmaiņas uzlabošanas nolūkā; tā kā Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcijā par ES Drošības savienības stratēģiju (10) ir uzsvērts, ka ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm un labāka koordinācija ES līmenī starp visiem dalībniekiem;

| B. | tā kā efektīva starptautiskā sadarbība, kurā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības, ir svarīgs efektīvas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības elements, jo īpaši saistībā ar tādiem noziegumu veidiem, kuri ietver personas datu apstrādi un kopīgošanu; tā kā personas datu apstrādes likumību reglamentē Savienības datu aizsardzības acquis un tā kā tas attiecas arī uz divpusējiem nolīgumiem ar galvenajiem partneriem, kuriem ir svarīga loma informācijas un iespējamo pierādījumu iegūšanā no valstīm ārpus ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā efektīva starptautiskā sadarbība, kurā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības, ir svarīgs efektīvas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības elements, jo īpaši saistībā ar tādiem noziegumu veidiem, kuri ietver personas datu apstrādi un kopīgošanu; tā kā personas datu apstrādes likumību reglamentē Savienības datu aizsardzības acquis un tā kā tas attiecas arī uz divpusējiem nolīgumiem ar galvenajiem partneriem, kuriem ir svarīga loma informācijas un iespējamo pierādījumu iegūšanā no valstīm ārpus ES;

| C. | tā kā Interpols ir viena no pasaules lielākajām starptautiskajām kriminālpolicijas organizācijām un tam ir svarīga loma visā pasaulē; tā kā Interpola pamatā ir starpvaldību sadarbība; tā kā 2021. gada decembrī Padome pieņēma sarunu mandātu Komisijai sākt sarunas, cerot līdz 2022. gada beigām noslēgt starptautisku nolīgumu ES vārdā un tādējādi cenšoties panākt pastiprinātu sadarbību ar Interpolu, tostarp piekļuvi Interpola datubāzēm un operatīvās sadarbības stiprināšanu; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka ar galīgo nolīgumu tiek ieviesti stingri pasākumi, lai garantētu atbilstību principiem, kas saistīti ar personas datu apstrādi, kā noteikts Savienības datu aizsardzības acquis, kā arī to personas datu pareizību, kas saņemti šādas sadarbības rezultātā, un nodrošināt, ka visā turpmākajā sadarbībā un personas datu apmaiņā tiek ievērotas pamattiesības, tostarp tiesības uz datu aizsardzību un privātumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Interpols ir viena no pasaules lielākajām starptautiskajām kriminālpolicijas organizācijām un tam ir svarīga loma visā pasaulē; tā kā Interpola pamatā ir starpvaldību sadarbība; tā kā 2021. gada decembrī Padome pieņēma sarunu mandātu Komisijai sākt sarunas, cerot līdz 2022. gada beigām noslēgt starptautisku nolīgumu ES vārdā un tādējādi cenšoties panākt pastiprinātu sadarbību ar Interpolu, tostarp piekļuvi Interpola datubāzēm un operatīvās sadarbības stiprināšanu; tā kā ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, ka ar galīgo nolīgumu tiek ieviesti stingri pasākumi, lai garantētu atbilstību principiem, kas saistīti ar personas datu apstrādi, kā noteikts Savienības datu aizsardzības acquis, kā arī to personas datu pareizību, kas saņemti šādas sadarbības rezultātā, un nodrošināt, ka visā turpmākajā sadarbībā un personas datu apmaiņā tiek ievērotas pamattiesības, tostarp tiesības uz datu aizsardzību un privātumu;

| D. | tā kā ES un Interpols jau ilgstoši sadarbojas vairākās ar tiesībaizsardzību saistītās jomās, operatīvi īstenojot ES politikas ciklu / EMPACT (Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem) un atbalstot dalībvalstu pasākumus sadarbībā ar ES aģentūrām, piemēram, ES Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex), ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, ES Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, pamatojoties uz nolīgumiem vai darba vienošanos; tā kā 2001. gada 5. novembrī Eiropols un Interpols parakstīja operatīvās sadarbības nolīgumu, kam sekoja saprašanās memorands, kas ļauj ar attiecīgo sadarbības koordinatoru starpniecību pārsūtīt personas datus; tā kā 2009. gada 27. maijāFrontex parakstīja darba nolīgumu ar Interpolu, ar ko izveido sadarbības sistēmu nolūkā atvieglot pārrobežu noziedzības novēršanu, atklāšanu un apkarošanu un uzlabot robežu drošību, lai apkarotu nelegālo imigrāciju, cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un Interpols jau ilgstoši sadarbojas vairākās ar tiesībaizsardzību saistītās jomās, operatīvi īstenojot ES politikas ciklu / EMPACT (Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem) un atbalstot dalībvalstu pasākumus sadarbībā ar ES aģentūrām, piemēram, ES Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu), Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex), ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, ES Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, pamatojoties uz nolīgumiem vai darba vienošanos; tā kā 2001. gada 5. novembrī Eiropols un Interpols parakstīja operatīvās sadarbības nolīgumu, kam sekoja saprašanās memorands, kas ļauj ar attiecīgo sadarbības koordinatoru starpniecību pārsūtīt personas datus; tā kā 2009. gada 27. maijāFrontex parakstīja darba nolīgumu ar Interpolu, ar ko izveido sadarbības sistēmu nolūkā atvieglot pārrobežu noziedzības novēršanu, atklāšanu un apkarošanu un uzlabot robežu drošību, lai apkarotu nelegālo imigrāciju, cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību;

| E. | tā kā atsevišķas ES dalībvalstis kā Interpola dalībvalstis var tieši piekļūt Interpola 19 datubāzēm, kas ietver potenciāli vērtīgu informāciju par personām, zagtu īpašumu, ieročiem un draudiem; tā kā šajās datubāzēs ir miljoniem ierakstu ar informāciju, kas varētu tieši palīdzēt apkarot smago un organizēto noziedzību un terorismu; tā kā Frontex, Eurojust un EPPO savu pilnvaru satvarā pašlaik nav piekļuves šīm datubāzēm — ne tieši, ne arī pamatojoties uz “trāpījuma/netrāpījuma” principu –, jo nav nolīguma ar Interpolu, kas šim nolūkam ir nepieciešams saskaņā ar Interpola noteikumiem par datu apstrādi; |
| --- | --- |

E.

tā kā atsevišķas ES dalībvalstis kā Interpola dalībvalstis var tieši piekļūt Interpola 19 datubāzēm, kas ietver potenciāli vērtīgu informāciju par personām, zagtu īpašumu, ieročiem un draudiem; tā kā šajās datubāzēs ir miljoniem ierakstu ar informāciju, kas varētu tieši palīdzēt apkarot smago un organizēto noziedzību un terorismu; tā kā Frontex, Eurojust un EPPO savu pilnvaru satvarā pašlaik nav piekļuves šīm datubāzēm — ne tieši, ne arī pamatojoties uz “trāpījuma/netrāpījuma” principu –, jo nav nolīguma ar Interpolu, kas šim nolūkam ir nepieciešams saskaņā ar Interpola noteikumiem par datu apstrādi;

| F. | tā kā pašreizējā ES un Interpola sadarbība terorisma apkarošanas jomā jau ir cieša; tā kā tā būtu jāpastiprina un jāpaplašina, aptverot jaunas jomas; tā kā procedūras būtu jāuzlabo, jāpaātrina un jāracionalizē, lai risinātu vairākas neaizstājamas operatīvās vajadzības nolūkā veicināt ātru piekļuvi informācijai, kas saistīta ar smago un organizēto noziedzību un terorismu, un lai īstenotu spēkā esošos Savienības tiesību aktus; |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējā ES un Interpola sadarbība terorisma apkarošanas jomā jau ir cieša; tā kā tā būtu jāpastiprina un jāpaplašina, aptverot jaunas jomas; tā kā procedūras būtu jāuzlabo, jāpaātrina un jāracionalizē, lai risinātu vairākas neaizstājamas operatīvās vajadzības nolūkā veicināt ātru piekļuvi informācijai, kas saistīta ar smago un organizēto noziedzību un terorismu, un lai īstenotu spēkā esošos Savienības tiesību aktus;

| G. | tā kā ES ir lielākā līdzekļu devēja Interpolam un šie līdzekļi ir galvenokārt paredzēti informācijas apmaiņai tiesībaizsardzības jomā, bet tiek paredzēti arī sadarbībai robežu pārvaldības jomā un spēju veidošanas pasākumiem, kā arī projektiem un programmām, kas vērstas pret virkni darbību, kuras saistītas ar terorismu un smagiem noziegumiem; tā kā tas piešķir ES svarīgu lomu Interpola darbības un jo īpaši tā pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir lielākā līdzekļu devēja Interpolam un šie līdzekļi ir galvenokārt paredzēti informācijas apmaiņai tiesībaizsardzības jomā, bet tiek paredzēti arī sadarbībai robežu pārvaldības jomā un spēju veidošanas pasākumiem, kā arī projektiem un programmām, kas vērstas pret virkni darbību, kuras saistītas ar terorismu un smagiem noziegumiem; tā kā tas piešķir ES svarīgu lomu Interpola darbības un jo īpaši tā pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanā;

| H. | tā kā ar jauno nolīgumu būtu jāizveido mūsdienīga un saskaņota sistēma ES struktūru un aģentūru sadarbībai ar Interpolu, pamatojoties uz jau pastāvošajiem sadarbības veidiem; tā kā nolīgumam būtu jāatbilst Hartas vispārējām prasībām, piemērojamajam Savienības datu aizsardzības acquis, proti, ESDAR un Tiesībaizsardzības direktīvai, īpašajām datu aizsardzības prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas noteikti pamataktos, ar kuriem izveido ES struktūras, aģentūras un IT sistēmas, kā arī attiecīgajai ES Tiesas (EST) judikatūrai un pamattiesību standartiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar jauno nolīgumu būtu jāizveido mūsdienīga un saskaņota sistēma ES struktūru un aģentūru sadarbībai ar Interpolu, pamatojoties uz jau pastāvošajiem sadarbības veidiem; tā kā nolīgumam būtu jāatbilst Hartas vispārējām prasībām, piemērojamajam Savienības datu aizsardzības acquis, proti, ESDAR un Tiesībaizsardzības direktīvai, īpašajām datu aizsardzības prasībām un aizsardzības pasākumiem, kas noteikti pamataktos, ar kuriem izveido ES struktūras, aģentūras un IT sistēmas, kā arī attiecīgajai ES Tiesas (EST) judikatūrai un pamattiesību standartiem;

| I. | tā kā nolīgumam būtu jāatbilst operatīvajām vajadzībām, ņemot vērā aktuālākās norises cīņā pret terorismu un pārrobežu, pārnacionālo, smago un organizēto noziedzību; tā kā nolīgums nodrošina juridisko pamatu operatīvās informācijas, tostarp personas datu, apmaiņai un piekļuvei attiecīgajām Interpola datubāzēm, ko veic Savienības struktūras un aģentūras saskaņā ar to pilnvarām, ar nosacījumu, ka nolīgums ir juridiski saistošs un piemērojams visām pusēm un ka tas ietver visus nepieciešamos datu aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā nolīgumam būtu jāatbilst operatīvajām vajadzībām, ņemot vērā aktuālākās norises cīņā pret terorismu un pārrobežu, pārnacionālo, smago un organizēto noziedzību; tā kā nolīgums nodrošina juridisko pamatu operatīvās informācijas, tostarp personas datu, apmaiņai un piekļuvei attiecīgajām Interpola datubāzēm, ko veic Savienības struktūras un aģentūras saskaņā ar to pilnvarām, ar nosacījumu, ka nolīgums ir juridiski saistošs un piemērojams visām pusēm un ka tas ietver visus nepieciešamos datu aizsardzības pasākumus;

| J. | tā kā nav veikts Komisijas ieteikuma ietekmes uz pamattiesībām novērtējums; |
| --- | --- |

J.

tā kā nav veikts Komisijas ieteikuma ietekmes uz pamattiesībām novērtējums;

| K. | tā kā 2019. gada maijā, kad tika pieņemts Savienības tiesiskais regulējums attiecībā uz ES informācijas sistēmu sadarbspēju tieslietu un iekšlietu jomā, notika ES un Interpola izpētes sarunas par nepieciešamību noslēgt sadarbības nolīgumu; tā kā ES pašlaik ir izveidota progresīva un kopīga datu infrastruktūra policijas un tiesu iestāžu sadarbībai, patvēruma un migrācijas, kā arī robežu un vīzu jomā; tā kā šī datu infrastruktūra, kā arī sistēmas un ES datubāzes, kas to veido, nodrošina ierobežotu un stingri reglamentētu informācijas apmaiņu ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2019. gada maijā, kad tika pieņemts Savienības tiesiskais regulējums attiecībā uz ES informācijas sistēmu sadarbspēju tieslietu un iekšlietu jomā, notika ES un Interpola izpētes sarunas par nepieciešamību noslēgt sadarbības nolīgumu; tā kā ES pašlaik ir izveidota progresīva un kopīga datu infrastruktūra policijas un tiesu iestāžu sadarbībai, patvēruma un migrācijas, kā arī robežu un vīzu jomā; tā kā šī datu infrastruktūra, kā arī sistēmas un ES datubāzes, kas to veido, nodrošina ierobežotu un stingri reglamentētu informācijas apmaiņu ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām;

| L. | tā kā jaunajam nolīgumam būtu jāreglamentē sadarbība starp Interpolu un Eiropolu, EPPO, Eurojust un Frontex un nolūkos, kas stingri saistīti ar pamataktos noteikto pienākumu izpildi, jānodrošina šīm struktūrām, aģentūrām un dalībvalstīm tieša piekļuve divām Interpola datubāzēm, proti, Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu (SLTD) un ceļošanas dokumentu, par kuriem izdoti paziņojumi, (TDAWN) datubāzēm, izmantojot Eiropas meklēšanas portālu (ESP) un šajā procesā nodrošinot atbilstību ES datu aizsardzības prasībām un pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunajam nolīgumam būtu jāreglamentē sadarbība starp Interpolu un Eiropolu, EPPO, Eurojust un Frontex un nolūkos, kas stingri saistīti ar pamataktos noteikto pienākumu izpildi, jānodrošina šīm struktūrām, aģentūrām un dalībvalstīm tieša piekļuve divām Interpola datubāzēm, proti, Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu (SLTD) un ceļošanas dokumentu, par kuriem izdoti paziņojumi, (TDAWN) datubāzēm, izmantojot Eiropas meklēšanas portālu (ESP) un šajā procesā nodrošinot atbilstību ES datu aizsardzības prasībām un pilnībā ievērojot pamattiesības;

| M. | tā kā saskaņā ar Interpola statūtiem tam ir pienākums nepalīdzēt dalībvalstīm, kuru darbība ir pretrunā starptautiskajām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Interpola statūtiem tam ir pienākums nepalīdzēt dalībvalstīm, kuru darbība ir pretrunā starptautiskajām cilvēktiesībām;

| N. | tā kā valstiskās, starptautiskās un nevalstiskās organizācijas joprojām informē par to, ka dažas dalībvalstis neievēro Interpola paziņojumu un pieprasījumu sistēmas prasības, lai vajātu politiskos oponentus, valstu cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un žurnālistus, pārkāpjot starptautiskos cilvēktiesību standartus un paša Interpola noteikumus; tā kā saskaņā ar Komisijas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegtajām ziņām Interpols ir reformējis un pastiprinājis savu sarkano paziņojumu pārskatīšanas procesus, kā arī valstu centrālo biroju atbalsta sistēmas tās dalībvalstīs, reformējis struktūru un darbību Lietu kontroles komisijā, kas nodrošina sūdzību izskatīšanas mehānisma darbību, iecēlis datu aizsardzības inspektoru un īstenojis mācību un zināšanu apmaiņas programmu; tā kā, neraugoties uz šīm reformām, joprojām pastāv nopietnas bažas par Interpola sistēmas iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, kas ietekmē pamattiesības, jo nesenajos ziņojumos joprojām ir uzsvērts, ka ir vajadzīgas lielākas tiesiskās garantijas, lielāka pārredzamība un labāka reformu īstenošana; tā kā pastāv būtiskas problēmas saistībā ar mehānismiem, ar kuriem atjaunina informāciju par sarkanajiem paziņojumiem un pieprasījumiem, jo dažkārt valstu datubāzēs tie paliek spēkā, lai gan Interpola Ģenerālsekretariāts, atjauninot informāciju, tos ir svītrojis; tā kā gan rakstiski avoti, gan intervijas ar valsts un nevalstiskajām organizācijām liecina, ka Interpola pārbaudes procesā joprojām trūkst konsekvences; |
| --- | --- |

N.

tā kā valstiskās, starptautiskās un nevalstiskās organizācijas joprojām informē par to, ka dažas dalībvalstis neievēro Interpola paziņojumu un pieprasījumu sistēmas prasības, lai vajātu politiskos oponentus, valstu cilvēktiesību aizstāvjus, pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un žurnālistus, pārkāpjot starptautiskos cilvēktiesību standartus un paša Interpola noteikumus; tā kā saskaņā ar Komisijas un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegtajām ziņām Interpols ir reformējis un pastiprinājis savu sarkano paziņojumu pārskatīšanas procesus, kā arī valstu centrālo biroju atbalsta sistēmas tās dalībvalstīs, reformējis struktūru un darbību Lietu kontroles komisijā, kas nodrošina sūdzību izskatīšanas mehānisma darbību, iecēlis datu aizsardzības inspektoru un īstenojis mācību un zināšanu apmaiņas programmu; tā kā, neraugoties uz šīm reformām, joprojām pastāv nopietnas bažas par Interpola sistēmas iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, kas ietekmē pamattiesības, jo nesenajos ziņojumos joprojām ir uzsvērts, ka ir vajadzīgas lielākas tiesiskās garantijas, lielāka pārredzamība un labāka reformu īstenošana; tā kā pastāv būtiskas problēmas saistībā ar mehānismiem, ar kuriem atjaunina informāciju par sarkanajiem paziņojumiem un pieprasījumiem, jo dažkārt valstu datubāzēs tie paliek spēkā, lai gan Interpola Ģenerālsekretariāts, atjauninot informāciju, tos ir svītrojis; tā kā gan rakstiski avoti, gan intervijas ar valsts un nevalstiskajām organizācijām liecina, ka Interpola pārbaudes procesā joprojām trūkst konsekvences;

| O. | tā kā Interpola statūtu 3. pants aizliedz jebkādu politisku, militāru, reliģisku vai ar rasi saistītu iejaukšanos vai darbību; tā kā pēdējos gados vairākās Interpola dalībvalstīs joprojām ir konstatēti pārkāpumi augsta profila lietās; tā kā politiski motivētu izdošanu bieži izraisa sarkana paziņojuma ļaunprātīga izmantošana vai ar Interpola starpniecību izplatīti pieprasījumi par meklētu personu; tā kā Interpols nedara pieejamu pietiekamu informāciju par to, kā tas pārskata sarkanos paziņojumus, savu administratīvo spēju to darīt un šo pārskatu rezultātiem, un tādēļ trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā Interpols darbojas, lai efektīvi vērstos pret politiski motivētiem sarkanajiem paziņojumiem; tā kā dalībvalstīm un citām starptautiskām organizācijām ir ierobežota piekļuve informācijai par sarkano paziņojumu un pieprasījumu vispārējo apstrādi; tā kā nav pieejama informācija par valstīm, kas iesniedz šādu paziņojumu pieprasījumus, par to, cik daudzi pieprasījumi ir pieņemti un noraidīti, par atteikuma iemesliem, par to, kuru valstu rezultāti ir labāki vai sliktāki attiecībā uz pieprasījumu pieņemšanu vai noraidīšanu, un par šādas prakses attīstību laika gaitā; tā kā šo iemeslu dēļ nav iespējams novērtēt Interpola Ģenerālsekretariāta pārbaudes procesa kvalitāti, valstu centrālo biroju darbu un valstu iesniegto pieprasījumu kvalitāti; |
| --- | --- |

O.

tā kā Interpola statūtu 3. pants aizliedz jebkādu politisku, militāru, reliģisku vai ar rasi saistītu iejaukšanos vai darbību; tā kā pēdējos gados vairākās Interpola dalībvalstīs joprojām ir konstatēti pārkāpumi augsta profila lietās; tā kā politiski motivētu izdošanu bieži izraisa sarkana paziņojuma ļaunprātīga izmantošana vai ar Interpola starpniecību izplatīti pieprasījumi par meklētu personu; tā kā Interpols nedara pieejamu pietiekamu informāciju par to, kā tas pārskata sarkanos paziņojumus, savu administratīvo spēju to darīt un šo pārskatu rezultātiem, un tādēļ trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā Interpols darbojas, lai efektīvi vērstos pret politiski motivētiem sarkanajiem paziņojumiem; tā kā dalībvalstīm un citām starptautiskām organizācijām ir ierobežota piekļuve informācijai par sarkano paziņojumu un pieprasījumu vispārējo apstrādi; tā kā nav pieejama informācija par valstīm, kas iesniedz šādu paziņojumu pieprasījumus, par to, cik daudzi pieprasījumi ir pieņemti un noraidīti, par atteikuma iemesliem, par to, kuru valstu rezultāti ir labāki vai sliktāki attiecībā uz pieprasījumu pieņemšanu vai noraidīšanu, un par šādas prakses attīstību laika gaitā; tā kā šo iemeslu dēļ nav iespējams novērtēt Interpola Ģenerālsekretariāta pārbaudes procesa kvalitāti, valstu centrālo biroju darbu un valstu iesniegto pieprasījumu kvalitāti;

| P. | tā kā Parlaments 2021. gada 16. septembra rezolūcijā par cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor lietu Apvienotajos Arābu Emirātos (11) pauda dziļas bažas par to, ka uz Interpola priekšsēdētāja amatu kandidēja un šajā amatā tika iecelts Apvienoto Arābu Emirātu Iekšlietu ministrijas ģenerālinspektors, ģenerālmajors Ahmed Nasser Al Raisi, un aicināja Interpola Ģenerālās asamblejas locekļus un jo īpaši ES dalībvalstis pienācīgi izskatīt apgalvojumus par to, ka viņš ir izdarījis cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā 2022. gada 11. maijā Francijā tika sākta pret Interpola priekšsēdētāju vērsta izmeklēšana saistībā ar apgalvojumiem par spīdzināšanu, |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments 2021. gada 16. septembra rezolūcijā par cilvēktiesību aizstāvja Ahmed Mansoor lietu Apvienotajos Arābu Emirātos (11) pauda dziļas bažas par to, ka uz Interpola priekšsēdētāja amatu kandidēja un šajā amatā tika iecelts Apvienoto Arābu Emirātu Iekšlietu ministrijas ģenerālinspektors, ģenerālmajors Ahmed Nasser Al Raisi, un aicināja Interpola Ģenerālās asamblejas locekļus un jo īpaši ES dalībvalstis pienācīgi izskatīt apgalvojumus par to, ka viņš ir izdarījis cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā 2022. gada 11. maijā Francijā tika sākta pret Interpola priekšsēdētāju vērsta izmeklēšana saistībā ar apgalvojumiem par spīdzināšanu,

| Q. | tā kā Eiropas Savienības un Interpola sadarbības pamatā ir uzticēšanās Interpola sistēmai un iekšējiem procesiem; tā kā uzticēšanās Interpola sarkano paziņojumu un pieprasījumu sistēmai ir atkarīga no tā, ka netiek pieļautas un ātri tiek novērstas situācijas, kad valstis cenšas izmantot Interpola sistēmas politiskiem mērķiem un represijām; tā kā Interpolam ir jānodrošina, ka tā sistēmās iekšēji apstrādātie personas dati atbilst cilvēktiesībām un tiesiskumam; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienības un Interpola sadarbības pamatā ir uzticēšanās Interpola sistēmai un iekšējiem procesiem; tā kā uzticēšanās Interpola sarkano paziņojumu un pieprasījumu sistēmai ir atkarīga no tā, ka netiek pieļautas un ātri tiek novērstas situācijas, kad valstis cenšas izmantot Interpola sistēmas politiskiem mērķiem un represijām; tā kā Interpolam ir jānodrošina, ka tā sistēmās iekšēji apstrādātie personas dati atbilst cilvēktiesībām un tiesiskumam;

| R. | tā kā Interpola dalībvalstu vidū joprojām ir daudzas autoritārās valstis; tā kā pēdējos gados autoritāriem režīmiem ir sekmīgi izdevies politiski ļaunprātīgos nolūkos izmantot sarkano paziņojumu un pieprasījumu sistēmu, vajājot personas ārpus savas jurisdikcijas un pakļaujot viņas reāliem, praktiskiem un invazīviem dzīves un pamattiesību ierobežojumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā Interpola dalībvalstu vidū joprojām ir daudzas autoritārās valstis; tā kā pēdējos gados autoritāriem režīmiem ir sekmīgi izdevies politiski ļaunprātīgos nolūkos izmantot sarkano paziņojumu un pieprasījumu sistēmu, vajājot personas ārpus savas jurisdikcijas un pakļaujot viņas reāliem, praktiskiem un invazīviem dzīves un pamattiesību ierobežojumiem;

| S. | tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā tieši apdraud starptautisko tiesībaizsardzības sadarbību un tās pastāvīga piekļuve Interpola datubāzēm apdraud ES un Interpola sadarbības integritāti; tā kā Krievija ir atbildīga par ļoti lielu skaitu sarkano paziņojumu un pieprasījumu visā pasaulē un izplata visvairāk politiski motivētu sarkano paziņojumu, tostarp pret ES pilsoņiem, piemēram, Lietuvas tiesnešiem, prokuroriem un izmeklētājiem, kuri meklēja informāciju par notikumiem Viļņā 1991. gada 13. janvārī; tā kā, lai politiski vērstos pret saviem pilsoņiem, sarkano paziņojumu sistēmu ir izmantojusi ne tikai Krievija, bet arī citas valstis, |
| --- | --- |

S.

tā kā Krievijas iebrukums Ukrainā tieši apdraud starptautisko tiesībaizsardzības sadarbību un tās pastāvīga piekļuve Interpola datubāzēm apdraud ES un Interpola sadarbības integritāti; tā kā Krievija ir atbildīga par ļoti lielu skaitu sarkano paziņojumu un pieprasījumu visā pasaulē un izplata visvairāk politiski motivētu sarkano paziņojumu, tostarp pret ES pilsoņiem, piemēram, Lietuvas tiesnešiem, prokuroriem un izmeklētājiem, kuri meklēja informāciju par notikumiem Viļņā 1991. gada 13. janvārī; tā kā, lai politiski vērstos pret saviem pilsoņiem, sarkano paziņojumu sistēmu ir izmantojusi ne tikai Krievija, bet arī citas valstis,

| 1. | atgādina, ka ES vērtībām, pamattiesībām un Savienības datu aizsardzības acquis, proti, ESDAR un Tiesībaizsardzības direktīvai, ir jābūt Savienības tiesībaizsardzības sadarbības jomas politikas pamatā, nodrošinot atbilstību nepieciešamības, proporcionalitātes, likumības un nevainīguma prezumpcijas principiem un garantējot pārskatatbildību un tiesisko aizsardzību, vienlaikus nodrošinot personu, jo īpaši visneaizsargātāko personu, efektīvu aizsardzību; turklāt atgādina, ka šo tiesību un principu, tostarp tiesību uz privātumu un personas datu aizsardzību, ievērošanai vajadzētu būt tiesiskuma un drošības jomā notiekošās digitalizācijas attīstības un sadarbspējas satvara izstrādes pamatā; uzsver, ka ES un Interpola sarunām par sadarbības nolīgumu būtu jānotiek, pamatojoties uz šiem principiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka nolīgumā ar Interpolu ir absolūti nepieciešams pilnībā ievērot Hartu, Savienības datu aizsardzības acquis un īpašās datu aizsardzības prasības un aizsardzības pasākumus, kas kodificēti pamataktos, ar kuriem izveido attiecīgās ES aģentūras, struktūras un lielapjoma IT sistēmas, un nosaka to attiecīgās pilnvaras; tādēļ uzsver, ka Padomes lēmumam par šā paredzētā nolīguma iespējamo noslēgšanu arī vajadzētu būt balstītam uz LESD 16. pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka, pirms tika pieņemts ieteikums Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Interpolu, Komisija nav veikusi ietekmes uz pamattiesībām novērtējumu par katra paredzētā pasākuma nepieciešamību un samērīgumu vai par visu saskaņā ar vienu visaptverošu nolīgumu paredzēto pasākumu juridisko iespējamību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | iesaka Komisijai sekot līdzi tam, lai Padome robežu pārvaldības jomā nošķirtu tiesībaizsardzību, tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un robežu drošību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | iesaka Komisijai nodrošināt piekļuvi dažādajām Interpola datubāzēm, pamatojoties uz dažādu ES struktūru un aģentūru vajadzībām un kompetences jomu, kas noteikta to attiecīgajās pilnvarās; atgādina, ka Interpola datubāzēs ir miljoniem ierakstu ar informāciju, kas varētu palīdzēt apkarot noziedzību; tomēr atgādina, ka saistībā ar šīm datubāzēm ir dokumentētas datu precizitātes, ticamības un izcelsmes problēmas, kas būtu jārisina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Komisijai būtu jāgarantē ES dalībvalstu un ES struktūru un aģentūru kontrolēta piekļuve Interpola datubāzēm un būtu arī jānodrošina nepieciešamie konkrētie, specifiskie un efektīvie aizsardzības pasākumi katram paredzētajā nolīgumā iekļautajam sadarbības veidam, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Savienības datu aizsardzības acquis, Savienības struktūru, aģentūru un ES lielapjoma IT sistēmu juridiskajos pamatos noteiktajiem īpašajiem aizsardzības pasākumiem un datu aizsardzības prasībām un pamattiesībām; uzsver, ka attiecībā uz kontrolētu piekļuvi datubāzēm nolīgumam būtu jāatbilst vismaz tiem aizsardzības pasākumiem, kas jau paredzēti sadarbspējas regulās (12), Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) regulas (13) juridiskajā pamatā un Regulā (ES) 2016/794; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iesaka Komisijai risināt sarunas ar Interpolu par prasībām attiecībā uz augstiem standartiem attiecībā uz Interpola datubāzēs iekļautās informācijas kvalitāti un pārbaudāmību un informācijas avotu pārredzamību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sagaida īpašu modrību sarunu laikā, ņemot vērā dažādās datubāzēs iekļauto personas datu sensitivitāti un to, ka lielākā daļa trešo valstu, kas ir Interpola dalībvalstis, nenodrošina pienācīgu datu aizsardzības līmeni un nav noslēgusi starptautisku nolīgumu saskaņā ar LESD 218. pantu, kas ļauj veikt operatīvo personas datu apmaiņu ar ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju ieviest nepieciešamos stingros aizsardzības pasākumus un garantijas, lai nodrošinātu atbilstību ES datu aizsardzības prasībām un pamattiesībām nolūkā atļaut Frontex un ES dalībvalstīs izveidotajai ETIAS centrālajai vienībai piekļūt Interpola SLTD un TDAWN datubāzēm, izmantojot ESP, un atbilstīgi nepieciešamībai, lai efektīvi īstenotu Vīzu informācijas sistēmas (VIS) regulu (14), kas vēlāk pārskatīta, atļaujot ES dalībvalstīm, izskatot vīzu vai uzturēšanās atļauju pieteikumus, ar ESP starpniecību piekļūt Interpola SLTD un TDAWN datubāzēm; uzstāj, ka trāpījumu gadījumā Interpolam vai Interpola datubāzēs esošo datu īpašniekam par to netiek sniegta nekāda informācija, un atgādina, ka, kā paredzēts ETIAS un VIS regulās, kamēr par to nav panākta vienošanās un tas praktiski netiek garantēts, abas sistēmas nesalīdzinās datus ar Interpola datubāzēs pieejamajiem datiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iesaka paredzētajā nolīgumā skaidri noteikt, kurām ES struktūrām un aģentūrām vajadzētu būt piekļuves tiesībām konkrētām Interpola datubāzēm un kādu konkrētu uzdevumu pildīšanai un mērķu sasniegšanai piekļuve paredzēta; uzskata, ka paredzētajam nolīgumam nevajadzētu radīt ES aģentūrām pienākumu sadarboties ar Interpolu vairāk, kā tas jau ir noteikts attiecīgajos Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

10.

Datu aizsardzība, personas datu apstrāde un glabāšana, tiesiskās aizsardzības līdzekļi

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt to, ka nolīgums atbilst ES datu aizsardzības acquis un aizsargā personu pamattiesības un brīvības, nodrošinot tādu saskaņā ar šo nolīgumu apstrādāto personas datu aizsardzības līmeni, kas būtībā ir līdzvērtīgs ES primārajos un sekundārajos tiesību aktos noteiktajam aizsardzības līmenim; uzsver, ka gaidāmajam sadarbības nolīgumam nevajadzētu vājināt fizisku personu pamattiesības un brīvības, jo īpaši viņu tiesības uz datu aizsardzību un privātumu, un tajā vajadzētu paredzēt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas nepieļautu šo tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka nolīgumam būtu jāgarantē, ka personas datu nosūtīšana ir adekvāta un atbilstīga un saskaņā ar Savienības datu aizsardzības acquis tajā ir jāietver tikai dati, kas ir nepieciešami un samērīgi ar mērķiem, kādos tie ir nosūtīti; turklāt uzsver, ka tajā būtu jāparedz iespēja ieviest jebkādus piekļuves vai izmantošanas ierobežojumus, tostarp turpmākas pārsūtīšanas vai dzēšanas ierobežojumus nosūtīšanas laikā; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt datu subjektiem īstenojamas un efektīvas tiesības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ir jāpieprasa, lai nolīgumā tiktu skaidri norādīts datu nosūtīšanas nolūks un tiktu aizliegta jebkāda turpmāka datu apstrāde, kas nav savienojama ar sākotnējo mērķi; uzskata, ka nolīgumā ir skaidri jānorāda, ka nav atļauts pieņemt lēmumus, kuru pamatā ir tikai automatizēta personas informācijas apstrāde bez cilvēka līdzdalības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka paredzētajā nolīgumā būtu skaidri jāizklāsta procedūras attiecībā uz Interpola pienākumu ziņot personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā un apraksts par minimālo informāciju, kas jāsniedz kopā ar paziņojumu par pārkāpumu; aicina Komisiju nolīgumā nodrošināt, ka personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā Interpols bez nepamatotas kavēšanās un, ja iespējams, 72 stundu laikā informē par to attiecīgās ES aģentūras un dalībvalstu iestādes, tostarp valsts datu aizsardzības iestādes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka pārbaudīto datu pārraudzību veic viena vai vairākas neatkarīgas struktūras, kas ir atbildīgas par datu aizsardzību un kam ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras un pilnvaras uzklausīt fizisku personu sūdzības par viņu personas datu izmantošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | iesaka Komisijai garantēt, ka Interpols nesaglabā datus ilgāk nekā tas ir nepieciešams nolūkos, kādos tie tika nosūtīti; šajā sakarībā sagaida, ka nolīgumā tiks paredzēti skaidri un konkrēti noteikumi par personas datu glabāšanu, tostarp glabāšanas ierobežošanu, par pārskatīšanu, labošanu un dzēšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju nodrošināt efektīvas un īstenojamas tiesības uz administratīvo un tiesisko aizsardzību un efektīvu tiesisko aizsardzību visiem datu subjektiem, proti, jebkurai personai, kuras dati tiek apstrādāti saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka nolīgumā ir skaidri precizēts — savstarpīgums netiek paredzēts un Interpolam nebūs ne tiešas, ne netiešas piekļuves ES datubāzēm; |
| --- | --- |

18.

Savstarpējā savietojamība

| 19. | uzsver, ka sadarbība tiesībaizsardzības jomā un informācijas apmaiņa ir svarīgi instrumenti noziedzības un terorisma apkarošanai un tiesiskuma panākšanai, taču tiem ir jābūt vērstiem uz noteiktu mērķi un tiem jāpiemēro pienācīgi un iepriekš noteikti aizsardzības pasākumi un pārraudzība; uzsver, ka tiem būtu jārisina pamattiesību problēmas, jo īpaši uzlabojot datu kvalitāti, mazinot neobjektivitāti, atklājot kļūdas un novēršot jebkāda veida diskrimināciju lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka pievērst īpašu uzmanību pamattiesību problēmām un nepieciešamībai pēc atbilstošiem ietekmes mazināšanas pasākumiem un diskriminācijas aizlieguma mehānismiem, kā arī uzlabotai datu kvalitātei un aizsardzībai, lai izveidotu pamatregulējumu turpmākas ciešākas saiknes izveidei starp ES un Interpola informācijas sistēmām policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas, kā arī integrētas robežu pārvaldības un vīzu jomā, nodrošinot būtisku tiesisko regulējumu pašreizējām un turpmākajām norisēm ES digitālajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iesaka, ka, ņemot vērā noteikumus, kas reglamentē piekļuvi personas datiem un informācijas apmaiņu dažādās ES sistēmās un datubāzēs, turpmākā sadarbības nolīguma ar Interpolu noteikumos būtu jāparedz aizsardzības pasākumi un garantijas, kas vajadzīgas, lai dalībvalstīm un attiecīgajām ES aģentūrām, izmantojot ESP, nodrošinātu kontrolētu piekļuvi Interpola datubāzēm, ja tas nepieciešams to uzdevumu veikšanai saskaņā ar to piekļuves tiesībām un ES vai valsts tiesību aktiem, kas attiecas uz šādu piekļuvi, un pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības prasības un pamattiesības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka Interpola datubāzēs ir daudz datu par trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentiem un ka šo datubāzu izmantošana varētu līdz minimumam samazināt informācijas trūkumu, palielināt pozitīvas atbilstības un attiecīgi uzlabot ETIAS un pārskatītās VIS regulas darbības rezultātus; uzsver, ka sadarbības nolīgumam ar Interpolu būtu jānodrošina vajadzīgais juridiskais pamats, tostarp datu aizsardzības pasākumi un garantijas, un jāatļauj tiešs ESP pieslēgums Interpola datubāzēm; uzsver, ka tādēļ sadarbības nolīgumā būtu jāparedz arī iespējas izveidot drošu ESP un ETIAS savienojumu ar Interpola IT infrastruktūru, lai nodrošinātu piekļuvi Interpola datubāzēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka saskaņā ar spēkā esošo ES regulējumu ar jauno nolīgumu būtu jāgarantē, ka visi automatizētie vaicājumi Interpola SLTD un TDAWN datubāzēs, ko veic ar ESP starpniecību sadarbspējas kontekstā, ir jāveic tā, lai valstij, kura ir Interpola brīdinājuma īpašnieks, netiktu atklāta nekāda informācija; |
| --- | --- |

23.

Datu pārsūtīšana un tālāka nosūtīšana

| 24. | atgādina, ka saskaņā ar Savienības datu aizsardzības acquis datu pārsūtīšana no ES uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām ir atļauta tikai tad, ja šīs informācijas saņēmēji spēj garantēt būtībā Savienības personas datu aizsardzības līmenim līdzvērtīgu aizsardzības līmeni; šajā sakarībā uzsver, ka gadījumā, ja par Interpolu nav pieņemts lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, nolīgumam vajadzētu kļūt par attiecīgo juridisko pamatu, kas ļauj nosūtīt personas datus Interpolam, ar nosacījumu, ka tas ir juridiski saistošs un izpildāms visām nolīguma pusēm un ka tajā ir ietverti atbilstoši datu aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka pārsūtīt tādus personas datus, kuri atklāj rasu vai etnisko piederību, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, ģenētiskos datus, biometriskos datus fiziskas personas unikālas identificēšanas nolūkā un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi vai seksuālo orientāciju būtu jāatļauj tikai izņēmuma gadījumos un tad, ja atsevišķos gadījumos šāda pārsūtīšana ir absolūti nepieciešama un samērīga, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kas ietilpst nolīguma darbības jomā; uzsver, ka nolīgumā ir jāparedz atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai novērstu specifiskos riskus, kas saistīti ar īpašu kategoriju datu apstrādi, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem un noziedzīgos nodarījumos cietušajiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | iesaka atkāpju piemērošanu personas datu tālākai nosūtīšanai attiecināt tikai uz gadījumiem, kas paredzēti ESDPR V nodaļā; uzsver, ka ir pilnībā jāievēro īpašās prasības, kas noteiktas regulās, ar kurām izveido attiecīgās ES aģentūras vai struktūras, tostarp īpašie noteikumi par operatīvo datu pārsūtīšanu, ko veic Eiropols un EPPO; |
| --- | --- |

26.

| 27. | iesaka nolīgumā nodrošināt, ka attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu tiek piemērots konfidencialitātes pienākums un ka tā tiek veikta nepieciešamā un samērīgā apmērā atbilstīgi nolīgumā noteiktajiem mērķiem, proti, noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai vai kriminālvajāšanai, aizsardzībai pret sabiedriskās drošības apdraudējumu un ārējo robežu aizsardzībai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | iesaka nolīgumā skaidri noteikt, ka personas dati, ko ES nosūta Interpolam, netiks izmantoti, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai veiktu jebkāda veida nežēlīgu un necilvēcīgu izturēšanos, un ka personas dati netiks nosūtīti, ja pastāv risks, ka tie tiks izmantoti šim nolūkam; |
| --- | --- |

28.

Sarkanie paziņojumi un pieprasījumi

| 29. | uzsver, ka, ņemot vērā turpmāko sadarbību, pārredzamība un pārskatatbildība, neraugoties uz nesenajām reformām, joprojām ir problēma Interpola individuālajā un organizatoriskajā līmenī, un problēmu rada arī tas, ka joprojām trūkst pieejamās statistikas informācijas par tā paziņojumu un pieprasījumu sistēmu darbību; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka Interpols pauž apņemšanos un sniedz garantijas par nepieciešamo struktūru un noteikumu turpmāku pilnveidi, kā arī tādu būtisku instrumentu izveidi, kas ļauj konsekventi un pārredzami apstrādāt pieprasījumus, pārskatus, apstrīdējumus, labojumus un svītrojumus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju vienoties par stingru prasību Interpolam uzlabot sarkano paziņojumu un pieprasījumu pārskatīšanas sistēmas pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz Paziņojumu un pieprasījumu darba grupas lomu un darbu; aicina Komisiju izmantot sarunas ar Interpolu, lai pieprasītu organizācijai izstrādāt, atjaunināt un darīt pieejamus procesuālus un būtiskus instrumentus sarkano paziņojumu un pieprasījumu likumīgai apstrādei, nodrošinot konsekventu un pārredzamu pieprasījumu, pārskatu, apstrīdējumu, labojumu un svītrojumu apstrādi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | iesaka efektivitātes uzlabošanas un pārredzamības palielināšanas nolūkā katru gadu publicēt statistikas datus par sarkano paziņojumu un pieprasījumu apstrādi, tostarp informāciju par iesniegto dokumentu skaitu, izcelsmes valsti, noziedzīgo nodarījumu kategoriju, atteikumu iemesliem vai pamatojumiem un sankciju piemērošanu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos; aicina Komisiju nodrošināt, ka par visām ES dalībvalstīm tiek vākti statistikas dati attiecībā uz to, kā tās apstrādā ar sarkanajiem paziņojumiem un pieprasījumiem iesniegtus aizturēšanas pieprasījumus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka saistībā ar šo nolīgumu Interpolam būtu jāizstrādā sarkano paziņojumu un pieprasījumu publiskie riska profili, pamatojoties uz iepriekšējā punktā minēto ikgadējo statistikas publikāciju, kas ļautu novērtēt to, cik liels ir risks, ka pieprasījumu iesniegušās valstis sistēmu izmanto ļaunprātīgi, un palīdzētu novērtēt Interpola izpildes mehānismu efektivitāti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju saistībā ar šo nolīgumu izpētīt iespējamos veidus, kā ar ESP varētu risināt politiski motivētu sarkano paziņojumu un pieprasījumu iesniegšanas problēmu, kas praksē varētu būtu viens no instrumentiem, ko dažās situācijās varētu efektīvi izmantot pret politiski motivētu sarkano paziņojumu iesniegšanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina par Padomes paziņojumu par Interpola sarkanajiem paziņojumiem attiecībā uz Regulas (ES) 2022/991 (15) pieņemšanu, atbalstot Interpolā veiktos centienus novērst sarkano paziņojumu un pieprasījumu ļaunprātīgu izmantošanu politisku iemeslu dēļ un cilvēktiesību pārkāpumus, kas tiek izdarīti to rezultātā, un aicinot veidot turpmāku regulāru informācijas apmaiņu starp Interpolu un tā valstu centrālajiem birojiem par šo jautājumu, lai palielinātu informētību par darbībām, kas dalībvalstīm būtu jāveic sadarbībā ar Interpolu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sagaida, ka Padome pildīs savu apņemšanos arī turpmāk atbalstīt Interpolu tā spēkā esošo datu kvalitātes un atbilstības standartu un procedūru veicināšanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju, izmantojot esošos tehniskos instrumentus, kas pieejami ES drošības sistēmas satvarā, arī iekšēji strādāt pie tā, lai izveidotu pārbaudes mehānismu, ar kuru ES dalībvalstis varētu apmainīties ar informāciju par politiski motivētu sarkano paziņojumu un pieprasījumu identificēšanu un izņemšanu, par paraugpraksi šajā jomā un par riska profiliem trešās valstīs, kas izstrādā sarkanos paziņojumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju atzīt risku, ka autoritāri režīmi sistemātiski apdraud uz uzticēšanos balstītu starptautisko tiesībaizsardzības sadarbību, ļaunprātīgi izmantojot Interpola nodrošinātos instrumentus; aicina Komisiju mudināt Interpolu pastiprināt centienus, lai efektīvi apkarotu šos pārkāpumus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju nolīgumā iekļaut noteikumus par atbalstu Interpolam, lai palielinātu pašlaik nelielo darbinieku skaitu, kas Lietu kontroles komisijā nodarbojas ar sarkano paziņojumu un pieprasījumu pārskatīšanu, un uzlabotu statistikas datus par sarkano paziņojumu un pieprasījumu darbību; aicina Komisiju izmantot ES lomu un ietekmi, lai atbalstītu uzlabojumus, kas stiprinās paziņojumu un pieprasījumu aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

38.

Krievija

| 39. | norāda uz Interpola ģenerālsekretāra paziņojumu, ka Interpols īstenos pastiprinātus uzraudzības pasākumus, lai konstatētu un novērstu to, ka Krievija turpina izmantot tā sistēmas ļaunprātīgi; tomēr joprojām pauž bažas par to, ka uzraudzība vien pilnībā nemazinās risku, ka Krievija turpmāk sistēmu izmantotu ļaunprātīgi; tādēļ uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējos īpašos apstākļus, tostarp Krievijas klajos starptautisko tiesību pārkāpumus un noteikumos balstītas starptautiskās sistēmas neievērošanu, Interpola Izpildu komitejai un Ģenerālsekretariātam būtu nekavējoties jāveic stingri pasākumi, lai atceltu Krievijas Federācijas un Baltkrievijas tiesības piekļūt Interpola sistēmām, jo to rīcība tieši apdraud starptautisko tiesībaizsardzības sadarbību un ir nopietns pamattiesību pārkāpums; mudina Interpola Izpildu komiteju sagatavot un ierosināt Ģenerālajai asamblejai nepieciešamos grozījumus Interpola statūtos, lai varētu apturēt dalībvalstu dalību Interpolā, un aicina ES dalībvalstis atbalstīt šo iniciatīvu, lai apturētu Krieviju un citas valstis, kas organizācijā pastāvīgi ļaunprātīgi izmanto Interpolu politisku iemeslu dēļ; mudina Interpola Ģenerālsekretariātu iesniegt Izpildu komitejai priekšlikumu par korektīviem pasākumiem attiecībā uz Krievijas Federāciju saskaņā ar 131. panta 3. punktu Interpola noteikumos par datu apstrādi, tostarp par Krievijas Valsts centrālā biroja piekļuves tiesību apturēšanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | stingri iesaka Komisijai saistībā ar šo nolīgumu ierosināt pastiprinātus uzraudzības pasākumus attiecībā uz paziņojumiem un pieprasījumiem, ko Krievijas iestādes ir izdevušas pirms kara Ukrainā; aicina Komisiju sniegt dalībvalstīm konsultācijas par konkrētiem pasākumiem, kas piemērojami attiecībā uz paziņojumiem un pieprasījumiem, kurus Krievijas varas iestādes izdevušas pirms kara un izdod pašreizējā situācijā; |
| --- | --- |

40.

Nobeiguma apsvērumi

| 41. | prasa, lai nolīgumā tiktu paredzēta iespēja to apturēt vai izbeigt gadījumos, kad kāda no pusēm pārkāpj tā noteikumus, jo īpaši noteikumus par personas datiem, precizējot, ka personas datus, uz kuriem attiecas nolīguma darbības joma un kuri nosūtīti pirms tā apturēšanas vai izbeigšanas, var turpināt apstrādāt saskaņā ar nolīguma noteikumiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka paredzētajā nolīgumā būtu jāiekļauj klauzula par Komisijas pārskata ziņojumu trīs gadus pēc tā stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados, ar kuru tiktu novērtēta nolīguma efektīva īstenošana un pamattiesību ievērošana; uzskata, ka ir svarīgi nolīgumā paredzēt uzraudzības mehānismu un periodiskus pārskatus, lai novērtētu nolīguma darbību saistībā ar attiecīgo Savienības aģentūru operatīvajām vajadzībām, tostarp statistiku par to noziedznieku skaitu, kas arestēti un notiesāti ar Interpola datu palīdzību, kā arī par tā atbilstību datu aizsardzībai un citām pamattiesībām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | iesaka atbilstīgi tam, kā to apstiprināja Tiesa savā 2016. gada 8. septembra atzinumā par projektu nolīgumam starp Kanādu un Eiropas Savienību par pasažieru datu reģistra datu pārsūtīšanu no Eiropas Savienības uz Kanādu, iekļaut nolīguma norādēs visus attiecīgos materiālos juridiskos pamatus, tostarp LESD 16. pantu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | iesaka noteikt, ka jebkura strīdu izšķiršana, par kuru ir jāvienojas, ir EST galīgā jurisdikcija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju ziņot Parlamentam par sarunu gaitu un to rezultātiem gan regulāri, gan vienmēr, kad tas tiek prasīts; atgādina, ka Parlamentam ir piekrišanas pilnvaras attiecībā uz paredzētā sadarbības nolīguma noslēgšanu un ka tādēļ tas būtu cieši jāiesaista sarunu procesā; aicina Komisiju nodrošināt, ka ziņošana Parlamentam ir daļa no uzraudzības un novērtēšanas mehānismiem, kas paredzēti sadarbības nolīgumā; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Starptautiskajai Kriminālpolicijas organizācijai (ICPO–Interpols). |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(3)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(4)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(5)  OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.

(6)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(7)  OV L 295, 21.11.2018., 138. lpp.

(8)  OV L 135, 22.5.2019., 27. lpp.

(9)  OV L 135, 22.5.2019., 85. lpp.

(10)  OV C 445, 29.10.2021., 140. lpp.

(11)  OV C 117, 11.3.2022., 109. lpp.

(12)  Regula (ES) 2019/817 un Regula (ES) 2019/818.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 12. septembra Regula (ES) 2018/1240, ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2022. gada 8. jūnija Regula (ES) 2022/991, ar ko Regulu (ES) 2016/794 groza attiecībā uz Eiropola sadarbību ar privātajām pusēm, personas datu apstrādi, ko Eiropols veic kriminālizmeklēšanas atbalstam, un Eiropola lomu pētniecībā un inovācijā (OV L 169, 27.6.2022., 1. lpp.).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/283 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/283

---

P9_TA(2022)0281

Parlamenta Reglamenta grozījums attiecībā uz 216. pantu par komiteju sanāksmēm

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija lēmums par Parlamenta Reglamenta grozījumiem attiecībā uz 216. pantu par komiteju sanāksmēm (2022/2069(REG))

(2023/C 47/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšsēdētājas 2022. gada 9. jūnija vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētājas 2022. gada 9. jūnija vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 236. un 237. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 236. un 237. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0203/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A9-0203/2022),

| 1. | nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nolemj, ka grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc to pieņemšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu informēšanas nolūkā nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 1

Eiropas Parlamenta Reglaments

216. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komiteja sanāk, kad to sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas. | 1.   Komiteja sanāk, kad to sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas. |
| | Sasaucot šādu sanāksmi, priekšsēdētājs, izskatot katru gadījumu atsevišķi un saņemot to koordinatoru piekrišanu, kuri pārstāv komitejas locekļu vairākumu, var nolemt, ka sanāksmē var piedalīties arī attālināti, izņemot komitejas sanāksmes aiz slēgtām durvīm. |
| Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā. | Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz darba kārtības projektu
  , kurā norāda, vai sanāksmē var piedalīties arī attālināti
  . Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā. |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

1.   Komiteja sanāk, kad to sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

1.   Komiteja sanāk, kad to sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

Sasaucot šādu sanāksmi, priekšsēdētājs, izskatot katru gadījumu atsevišķi un saņemot to koordinatoru piekrišanu, kuri pārstāv komitejas locekļu vairākumu, var nolemt, ka sanāksmē var piedalīties arī attālināti, izņemot komitejas sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

Sasaucot šādu sanāksmi, priekšsēdētājs, izskatot katru gadījumu atsevišķi un saņemot to koordinatoru piekrišanu, kuri pārstāv komitejas locekļu vairākumu, var nolemt, ka sanāksmē var piedalīties arī attālināti, izņemot komitejas sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz darba kārtības projektu. Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā.

Sasaucot sanāksmi, priekšsēdētājs iesniedz darba kārtības projektu
  , kurā norāda, vai sanāksmē var piedalīties arī attālināti
  . Lēmumu par darba kārtību komiteja pieņem sanāksmes sākumā.

, kurā norāda, vai sanāksmē var piedalīties arī attālināti

Grozījums Nr. 2

Grozījums Nr. 2

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

216. pants – 4. punkts

216. pants – 4. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komitejām pēc analoģijas piemēro 171. panta 2. punktu
  par uzstāšanās laika sadali
  . | 4.   Komitejām pēc analoģijas piemēro 171. panta 2. punktu.
  Tomēr 171. panta 2. punkta otrais teikums neattiecas uz deputātiem, kuri sanāksmē piedalās attālināti. |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komitejām pēc analoģijas piemēro 171. panta 2. punktu
  par uzstāšanās laika sadali
  .

4.   Komitejām pēc analoģijas piemēro 171. panta 2. punktu.
  Tomēr 171. panta 2. punkta otrais teikums neattiecas uz deputātiem, kuri sanāksmē piedalās attālināti.

Grozījums Nr. 3

Grozījums Nr. 3

Eiropas Parlamenta Reglaments

Eiropas Parlamenta Reglaments

216. pants – 5.a punkts (jauns)

216. pants – 5.a punkts (jauns)

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Attiecībā uz attālinātu līdzdalību nodrošina, ka:








  — | deputāti var īstenot savas parlamentārās pilnvaras, tostarp jo īpaši tiesības bez traucējumiem izteikties komitejās; |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Attiecībā uz attālinātu līdzdalību nodrošina, ka:

—

deputāti var īstenot savas parlamentārās pilnvaras, tostarp jo īpaši tiesības bez traucējumiem izteikties komitejās;

| — | pieejamie informācijas tehnoloģiju risinājumi ir tehnoloģiski neitrāli; |
| --- | --- |

—

pieejamie informācijas tehnoloģiju risinājumi ir tehnoloģiski neitrāli;

| — | tiek izmantoti droši elektroniskie līdzekļi, kurus tieši un iekšēji pārvalda un uzrauga Parlamenta dienesti; |
| --- | --- |

—

tiek izmantoti droši elektroniskie līdzekļi, kurus tieši un iekšēji pārvalda un uzrauga Parlamenta dienesti;

| – | tehniskais aprīkojums nodrošina vajadzīgo audio un video kvalitāti un |
| --- | --- |

–

tehniskais aprīkojums nodrošina vajadzīgo audio un video kvalitāti un

| – | uzstāšanās notiek piemērotā vietā. |
| --- | --- |

–

uzstāšanās notiek piemērotā vietā.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/285 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/285

---

P9_TA(2022)0269

Digitālo pakalpojumu tiesību akts ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825 – C9-0418/2020 – 2020/0361(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0825),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0418/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0418/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 15. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0356/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0356/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai, kura tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.

(2)  OV C 440, 29.10.2021., 67. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2022. gada 20. janvārī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P9_TA(2022)0014).

---

P9_TC1-COD(2020)0361

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu un ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (Digitālo pakalpojumu akts)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2065.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PAR ATBALSTU MIKROUZŅĒMUMIEM, MAZAJIEM UN VIDĒJIEM UZŅĒMUMIEM UN JAUNUZŅĒMUMIEM DIGITĀLO PAKALPOJUMU AKTA KONTEKSTĀ

Komisija atzīst, cik svarīga ir konkurētspēja, inovācija un investīcijas digitālajos pakalpojumos, jo īpaši attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem. Šajā nolūkā Komisija ir apņēmusies atvieglot mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu un jaunuzņēmumu atbilstību digitālo pakalpojumu tiesību aktam, jo īpaši — mobilizējot attiecīgās programmas inovācijas, digitālo tehnoloģiju ieviešanas un standartizācijas atbalstam.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/288 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/288

---

P9_TA(2022)0270

Digitālo tirgu tiesību akts ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0842),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0419/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0419/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 30. jūnija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 30. jūnija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 11. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 11. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0332/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A9-0332/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 64. lpp.

(2)  OV C 440, 29.10.2021., 67. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2021. gada 15. decembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P9_TA(2021)0499).

---

P9_TC1-COD(2020)0374

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē un ar ko groza Direktīvas (ES) 2019/1937 un (ES) 2020/1828 (Digitālo tirgu akts)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1925.)

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/289 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/289

---

P9_TA(2022)0271

Euro ieviešana Horvātijā 2023. gada 1. janvārī *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (COM(2022)0282 – C9-0195/2022 – 2022/0179(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 47/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (COM(2022)0282), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (COM(2022)0282),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada konverģences ziņojumu un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada jūnija konverģences ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada konverģences ziņojumu un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada jūnija konverģences ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par eurozonas paplašināšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par eurozonas paplašināšanu (1),

| — | ņemot vērā 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par apspriežu procesa uzlabošanu ar Eiropas Parlamentu turpmākajās eurozonas paplašināšanas procedūrās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 20. jūnija rezolūciju par apspriežu procesa uzlabošanu ar Eiropas Parlamentu turpmākajās eurozonas paplašināšanas procedūrās (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0187/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0187/2022),

| A. | tā kā LESD 140. pantā ir noteikts, ka augsts noturīgas konverģences līmenis ir sasniegts tad, ja ikviena dalībvalsts atbilst šādiem kritērijiem: augsts cenu stabilitātes līmenis; valdības finanšu stāvokļa ilgtspēja, uz dalībvalsti neattiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā aprakstīts Līgumiem pievienotajā 12. protokolā; ir ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, kas paredzētas valūtas maiņas kursa mehānismā un stabilitāte, ko dalībvalsts panākusi konverģencē un ar tās piedalīšanos Eiropas Monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā, kuru atspoguļo ilgtermiņa procentu likmes (Māstrihtas kritēriji); |
| --- | --- |

A.

tā kā LESD 140. pantā ir noteikts, ka augsts noturīgas konverģences līmenis ir sasniegts tad, ja ikviena dalībvalsts atbilst šādiem kritērijiem: augsts cenu stabilitātes līmenis; valdības finanšu stāvokļa ilgtspēja, uz dalībvalsti neattiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā aprakstīts Līgumiem pievienotajā 12. protokolā; ir ievērotas valūtas kursa normālas svārstību robežas, kas paredzētas valūtas maiņas kursa mehānismā un stabilitāte, ko dalībvalsts panākusi konverģencē un ar tās piedalīšanos Eiropas Monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā, kuru atspoguļo ilgtermiņa procentu likmes (Māstrihtas kritēriji);

| B. | tā kā Horvātija ir izpildījusi Māstrihtas kritērijus saskaņā ar LESD 140. pantu un Protokolu Nr. 13 par konverģences kritērijiem, kas pievienots Līgumiem, un Komisija un Eiropas Centrālā banka (ECB) Horvātijas tiesību aktus ir novērtējusi kā pilnībā saderīgus ar LESD un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu prasībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Horvātija ir izpildījusi Māstrihtas kritērijus saskaņā ar LESD 140. pantu un Protokolu Nr. 13 par konverģences kritērijiem, kas pievienots Līgumiem, un Komisija un Eiropas Centrālā banka (ECB) Horvātijas tiesību aktus ir novērtējusi kā pilnībā saderīgus ar LESD un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu prasībām;

| C. | tā kā LESD ir prasīts, lai novērtējumā tiktu ņemti vērā citi faktori, kas saistīti ar ekonomisko integrāciju un konverģenci, tostarp maksājumu bilances attīstība un produktu, darba un finanšu tirgu integrācija; tā kā Komisija uzskata, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus euro ieviešanai arī attiecībā uz šiem papildu kritērijiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD ir prasīts, lai novērtējumā tiktu ņemti vērā citi faktori, kas saistīti ar ekonomisko integrāciju un konverģenci, tostarp maksājumu bilances attīstība un produktu, darba un finanšu tirgu integrācija; tā kā Komisija uzskata, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus euro ieviešanai arī attiecībā uz šiem papildu kritērijiem;

| D. | tā kā, pamatojoties uz vispārpieņemtu praksi un kā tas ir darīts jau vairākkārt iepriekš, Komisija, novērtējot cenu stabilitātes kritēriju, no to dalībvalstu loka, kas uzrādījušas labākos rādītājus, izslēdz valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm, un tādēļ tā no šā novērtējuma ir izslēgusi divas dalībvalstis, kurām ir vislabākie rezultāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pamatojoties uz vispārpieņemtu praksi un kā tas ir darīts jau vairākkārt iepriekš, Komisija, novērtējot cenu stabilitātes kritēriju, no to dalībvalstu loka, kas uzrādījušas labākos rādītājus, izslēdz valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm, un tādēļ tā no šā novērtējuma ir izslēgusi divas dalībvalstis, kurām ir vislabākie rezultāti;

| E. | tā kā pašreizējie apstākļi, piemēram, enerģijas cenu pieaugums un Krievijas nelikumīgais un neizprovocētais iebrukums Ukrainā, ietekmēja vairākus konverģences ziņojumos izmantotos rādītājus un būtu pienācīgi jāpārdomā to īstenošana; tā kā šo kritēriju ievērošana veicina integrāciju ekonomiskajā un monetārajā savienībā un ekonomiskās un monetārās savienības ilgtermiņa stabilitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējie apstākļi, piemēram, enerģijas cenu pieaugums un Krievijas nelikumīgais un neizprovocētais iebrukums Ukrainā, ietekmēja vairākus konverģences ziņojumos izmantotos rādītājus un būtu pienācīgi jāpārdomā to īstenošana; tā kā šo kritēriju ievērošana veicina integrāciju ekonomiskajā un monetārajā savienībā un ekonomiskās un monetārās savienības ilgtermiņa stabilitāti;

| F. | tā kā līdz ar ciešas sadarbības satvara stāšanos spēkā 2020. gada 1. oktobrī ECB uzticēja atbildību par astoņu nozīmīgu iestāžu tiešu uzraudzību un par 15 mazāk nozīmīgu iestāžu pārraudzību Horvātijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdz ar ciešas sadarbības satvara stāšanos spēkā 2020. gada 1. oktobrī ECB uzticēja atbildību par astoņu nozīmīgu iestāžu tiešu uzraudzību un par 15 mazāk nozīmīgu iestāžu pārraudzību Horvātijā;

| G. | tā kā Horvātija pēc pievienošanās valūtas kursa mehānismā (VKM II) 2020. gada jūlijā apņēmās īstenot vairākus pasākumus šādās četrās jomās: nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, uzņēmējdarbības vide, publiskā sektora pārvaldība un maksātnespējas regulējums, |
| --- | --- |

G.

tā kā Horvātija pēc pievienošanās valūtas kursa mehānismā (VKM II) 2020. gada jūlijā apņēmās īstenot vairākus pasākumus šādās četrās jomās: nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, uzņēmējdarbības vide, publiskā sektora pārvaldība un maksātnespējas regulējums,

| H. | tā kā referents apmeklēja Horvātiju, lai novērtētu šīs valsts gatavību pievienoties eurozonai, |
| --- | --- |

H.

tā kā referents apmeklēja Horvātiju, lai novērtētu šīs valsts gatavību pievienoties eurozonai,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atbalsta euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Horvātija ir izpildījusi visus euro ieviešanai noteiktos kritērijus, tās valdībai un iedzīvotājiem īstenojot apņēmīgus, ticamus un ilgtspējīgus centienus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka Komisijas un ECB pozitīvie novērtējumi ir veikti, ņemot vērā Covid-19 epidēmijas izraisīto satricinājumu un tai sekojošo ekonomikas atveseļošanos 2021. gadā, kas prasīja vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts; tomēr norāda, ka neizprovocētajam un nelikumīgajam Krievijas iebrukumam Ukrainā, kurš sākās 2022. gada 24. februārī, bija ierobežota ietekme uz vēsturiskajiem datiem, kas izmantoti konverģences ziņojumu sagatavošanā; tādēļ pauž pārliecību, ka Horvātija ir pilnībā gatava ieviest euro no 2023. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka, neraugoties uz sarežģīto sociālekonomisko situāciju, ko radījusi veselības krīze un nesenais enerģijas cenu pieaugums, euro ieviešana Horvātijas un šīs valsts panākumi nepieciešamo kritēriju izpildē ir spēcīgs politisks signāls par Savienības vienotās valūtas dzīvotspēju un pievilcību; tādēļ atzinīgi vērtē Horvātijas valdības pastāvīgos centienus šajā jomā; uzskata, ka euro ieviešana Horvātijā veicinās Savienības noturību un vienotību un uzlabos tās pozitīvo tēlu reģionā, jo īpaši tāpēc, ka tas ir pirmais nozīmīgais ES integrācijas process pēc Brexit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka euro ieviešana stiprinās Horvātijas ekonomiku un sniegs labumu tās iedzīvotājiem un uzņēmumiem, jo tā padarīs valsts ekonomiku noturīgāku, piesaistīs vairāk ārvalstu ieguldījumu, palielinās starptautisko investoru uzticību un samazinās valūtas maiņas darījumus, kas būtiski ietekmēs valsts tūrisma nozari; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Horvātijas valdības darbu, stiprinot valsts institucionālās spējas, centienus uzlabot uzņēmējdarbības vidi un efektīvi un lietderīgi īstenojot strukturālās reformas, kas veicina ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas izaugsmi; jo īpaši atzinīgi vērtē centienus stiprināt Hrvatska narodna banka institucionālo neatkarību; aicina Horvātijas iestādes turpināt stiprināt iestāžu sistēmu, lai nodrošinātu regulējuma kvalitāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ātri un efektīvi īstenot reformas Horvātijas atveseļošanas un noturības plānā un veikt tajā investīcijas, jo tas veicinās izaugsmi un stiprinās tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka banku uzraudzības konverģence palīdz garantēt finanšu stabilitāti, nodrošinot vienotu uzraudzības standartu piemērošanu; turklāt uzsver, ka Horvātijas pievienošanās vienotajam uzraudzības mehānismam, tai cieši sadarbojoties ar ECB, nodrošinot plūstošu veidu, kā pievienoties banku savienībai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Horvātijas iestādes turpināt savu sekmīgo informācijas un komunikācijas kampaņu euro ieviešanas atbalstam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Horvātijas iestādes saglabāt pašreizējo praktiskās sagatavošanās kursu, lai nodrošinātu netraucētu pārejas procesu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas 2022. gada konverģences ziņojumu cenu līmenis Horvātijā jau ir sasniedzis augstāku cenu konverģences līmeni ar eurozonu, nekā tas bija citās dalībvalstīs, kad tās pievienojās eurozonai; tādēļ sagaida no Horvātijas valdības pastāvīgus centienus nodrošināt, ka turpmāka cenu konverģence tiek panākta ilgtspējīgā veidā un ka euro ieviešana neizraisa mākslīgu cenu pieaugumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Horvātijas valdību turpināt darbības, lai izpildītu tās apņemšanos līdz 2023. gadam īstenot jaunu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas rīcības plānu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai un Eurogrupai, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OV C 298 E, 8.12.2006., 249. lpp.

(2)  OV C 146 E, 12.6.2008., 251. lpp.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/292 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/292

---

P9_TA(2022)0272

ES un Kuka Salu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums: īstenošanas protokols ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (12640/2021 – C9-0006/2022 – 2021/0312(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 47/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12640/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12640/2021),

| — | ņemot vērā projektu protokolam, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka salu valdību (12633/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam, ar ko īsteno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kuka salu valdību (12633/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C9-0006/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0197/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0197/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kuka salu valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/293 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/293

---

P9_TA(2022)0273

Pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumi attiecībā uz Moldovu ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas Moldovas produktiem piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (COM(2022)0288 – C9-0198/2022 – 2022/0188(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0288), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0288),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0198/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0201/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0188

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par pagaidu tirdzniecības liberalizācijas pasākumiem, ar kuriem papildina tirdzniecības koncesijas, kas produktiem no Moldovas Republikas piemērojamas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1279.)

---

Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/294 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/294

---

P9_TA(2022)0282

Krievijas iebrukums Ukrainā: Krīzes pasākumi zvejniecības un akvakultūras nozarēs ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza un labo attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas militārā agresija pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu minētās militārās agresijas radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi (COM(2022)0179 – C9-0149/2022 – 2022/0118(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2022)0179), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2022)0179),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu un 175. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0149/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 43. panta 2. punktu un 175. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0149/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0182/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0182/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0118

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri veicami, lai vājinātu sekas, ko Krievijas agresijas karš pret Ukrainu atstāj uz zvejas darbībām, un mazinātu šā agresijas kara radīto tirgus traucējumu ietekmi uz zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1278.)

---

Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/295 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/295

---

P9_TA(2022)0294

Krievijas iebrukums Ukrainā: pagaidu pasākumi attiecībā uz Ukrainas izdotiem autovadītāja dokumentiem ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem (COM(2022)0313 – C9-0201/2022 – 2022/0204(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0313), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0313),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0201/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0201/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0204

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā, nosaka īpašus un pagaidu pasākumus attiecībā uz autovadītāja dokumentiem, ko Ukraina izdevusi saskaņā ar tās tiesību aktiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/1280.)

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/296 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/296

---

P9_TA(2022)0295

Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumu noteikšana par noziegumu jomu atbilstīgi LESD 83. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes lēmuma projektu, ar ko Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumus nosaka par noziegumu jomu, kas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem (10287/1/2022 – C9-0219/2022 – 2022/0176(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 47/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10287/1/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10287/1/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punkta trešo daļu (C9-0219/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punkta trešo daļu (C9-0219/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 163. pantu,

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes lēmuma projektam |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/297 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/297

---

P9_TA(2022)0296

Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība Ukrainai ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (COM(2022)0450 – C9-0221/2022 – 2022/0213(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0450),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0221/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0221/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 6. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 6. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0213

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/1201.)

---

| 7.2.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 47/298 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 47/298

---

P9_TA(2022)0297

Ilgtspējīgas aviācijas degvielas (iniciatīva “ReFuelEU Aviation”) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam (COM(2021)0561 – C9-0332/2021 – 2021/0205(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 47/34)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pēdējās desmitgadēs gaisa transportam ir bijusi izšķirīga nozīme Savienības ekonomikā un Savienības iedzīvotāju ikdienas dzīvē, jo tas ir viens no Savienības ekonomikas vissekmīgākajiem un dinamiskākajiem sektoriem. Tas ir bijis spēcīgs ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības, tirdzniecības un tūrisma, kā arī savienojamības un mobilitātes virzītājspēks gan uzņēmumu, gan iedzīvotāju labā, jo īpaši Savienības iekšējā aviācijas tirgū. Gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjoma pieaugums ir ievērojami veicinājis savienojamības uzlabošanos Savienībā un ar trešām valstīm un lielā mērā sekmējis Savienības ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pēdējās desmitgadēs gaisa transportam ir bijusi izšķirīga nozīme Savienības ekonomikā un Savienības iedzīvotāju ikdienas dzīvē, jo tas ir viens no Savienības ekonomikas vissekmīgākajiem un dinamiskākajiem sektoriem. Tas ir bijis spēcīgs ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības, tirdzniecības un tūrisma, kā arī savienojamības un mobilitātes virzītājspēks gan uzņēmumu, gan iedzīvotāju labā, jo īpaši Savienības iekšējā aviācijas tirgū. Gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjoma pieaugums ir ievērojami veicinājis savienojamības uzlabošanos Savienībā un ar trešām valstīm un lielā mērā sekmējis Savienības ekonomiku.

| (1) | Pēdējās desmitgadēs gaisa transportam ir bijusi izšķirīga nozīme Savienības ekonomikā un Savienības iedzīvotāju ikdienas dzīvē, jo tas ir viens no Savienības ekonomikas vissekmīgākajiem un dinamiskākajiem sektoriem. Tas ir bijis spēcīgs ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības, tirdzniecības un tūrisma, kā arī savienojamības un mobilitātes virzītājspēks gan uzņēmumu, gan iedzīvotāju labā,
  kā arī viens no galvenajiem savienojumu nodrošinātājiem starp tālākajiem reģioniem un kontinentu,
  jo īpaši Savienības iekšējā aviācijas tirgū. Gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjoma pieaugums ir ievērojami veicinājis savienojamības uzlabošanos
  , kohēzijas palielināšanos un reģionālās nevienlīdzības mazināšanos
  Savienībā
  , jo īpaši attiecībā uz nomaļajiem, tālākajiem, mazapdzīvotiem
  un
  salu reģioniem, kā arī savienotību
  ar trešām valstīm un lielā mērā sekmējis Savienības ekonomiku. |
| --- | --- |

(1)

Pēdējās desmitgadēs gaisa transportam ir bijusi izšķirīga nozīme Savienības ekonomikā un Savienības iedzīvotāju ikdienas dzīvē, jo tas ir viens no Savienības ekonomikas vissekmīgākajiem un dinamiskākajiem sektoriem. Tas ir bijis spēcīgs ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības, tirdzniecības un tūrisma, kā arī savienojamības un mobilitātes virzītājspēks gan uzņēmumu, gan iedzīvotāju labā,
  kā arī viens no galvenajiem savienojumu nodrošinātājiem starp tālākajiem reģioniem un kontinentu,
  jo īpaši Savienības iekšējā aviācijas tirgū. Gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjoma pieaugums ir ievērojami veicinājis savienojamības uzlabošanos
  , kohēzijas palielināšanos un reģionālās nevienlīdzības mazināšanos
  Savienībā
  , jo īpaši attiecībā uz nomaļajiem, tālākajiem, mazapdzīvotiem
  un
  salu reģioniem, kā arī savienotību
  ar trešām valstīm un lielā mērā sekmējis Savienības ekonomiku.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Kopš 2020. gada gaisa transports ir viena no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm.
  Paturot prātā, ka pandēmijai reiz pienāks beigas,
  gaidāms, ka tuvākajos gados gaisa satiksme pakāpeniski atsāksies un atjaunosies līdz pirmskrīzes līmenim. Vienlaikus nozares emisijas kopš 1990. gada ir palielinājušās, un pēc pandēmijas pārvarēšanas varētu atsākties emisiju pieauguma tendence. Tāpēc ir jāsagatavojas nākotnei un jāveic nepieciešamie pielāgojumi, nodrošinot labi funkcionējošu gaisa transporta
  tirgu
  , kas palīdz sasniegt Savienības klimata mērķus un kam raksturīgs augsts savienojamības, drošuma un drošības līmenis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Kopš 2020. gada gaisa transports ir viena no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm.
  Paturot prātā, ka pandēmijai reiz pienāks beigas,
  gaidāms, ka tuvākajos gados gaisa satiksme pakāpeniski atsāksies un atjaunosies līdz pirmskrīzes līmenim. Vienlaikus nozares emisijas kopš 1990. gada ir palielinājušās, un pēc pandēmijas pārvarēšanas varētu atsākties emisiju pieauguma tendence. Tāpēc ir jāsagatavojas nākotnei un jāveic nepieciešamie pielāgojumi, nodrošinot labi funkcionējošu gaisa transporta
  tirgu
  , kas palīdz sasniegt Savienības klimata mērķus un kam raksturīgs augsts savienojamības, drošuma un drošības līmenis.

| (2) | Pieņemot Regulu (ES) 2021/1119, Savienība ir juridiski apņēmusies vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Lai to panāktu, visām ekonomikas nozarēm, tostarp transporta nozarei, ir strauji jāveic dekarbonizācijas pasākumi. Aviācijas nozarē tas nozīmē, ka ir būtiski jāpalielina ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošana, piegāde un izmantošana.
  Kopš 2020. gada gaisa transports ir viena no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm.
  Ir
  gaidāms, ka tuvākajos gados gaisa satiksme pakāpeniski atsāksies un atjaunosies līdz pirmskrīzes līmenim. Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija lēš, ka pasažieru pārvadājumu apjoms Eiropā līdz 2050. gadam palielināsies par 3 % gadā, savukārt kravu pārvadājumu apjoms — par 2,4  % gadā. Vienlaikus nozares emisijas kopš 1990. gada ir palielinājušās, un pēc pandēmijas pārvarēšanas varētu
  strauji
  atsākties emisiju pieauguma tendence. Tāpēc ir
  obligāti
  jāsagatavojas nākotnei un jāveic nepieciešamie pielāgojumi, nodrošinot labi funkcionējošu gaisa transporta
  nozari
  , kas palīdz
  pilnībā
  sasniegt Savienības klimata mērķus un kam raksturīgs augsts savienojamības
  , cenas pieņemamības
  , drošuma un drošības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Pieņemot Regulu (ES) 2021/1119, Savienība ir juridiski apņēmusies vēlākais līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazinājumu vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gadu. Lai to panāktu, visām ekonomikas nozarēm, tostarp transporta nozarei, ir strauji jāveic dekarbonizācijas pasākumi. Aviācijas nozarē tas nozīmē, ka ir būtiski jāpalielina ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošana, piegāde un izmantošana.
  Kopš 2020. gada gaisa transports ir viena no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm.
  Ir
  gaidāms, ka tuvākajos gados gaisa satiksme pakāpeniski atsāksies un atjaunosies līdz pirmskrīzes līmenim. Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija lēš, ka pasažieru pārvadājumu apjoms Eiropā līdz 2050. gadam palielināsies par 3 % gadā, savukārt kravu pārvadājumu apjoms — par 2,4  % gadā. Vienlaikus nozares emisijas kopš 1990. gada ir palielinājušās, un pēc pandēmijas pārvarēšanas varētu
  strauji
  atsākties emisiju pieauguma tendence. Tāpēc ir
  obligāti
  jāsagatavojas nākotnei un jāveic nepieciešamie pielāgojumi, nodrošinot labi funkcionējošu gaisa transporta
  nozari
  , kas palīdz
  pilnībā
  sasniegt Savienības klimata mērķus un kam raksturīgs augsts savienojamības
  , cenas pieņemamības
  , drošuma un drošības līmenis.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Savienības gaisa transporta nozares darbību nosaka tās pārrobežu raksturs visā Savienībā un tās globālā dimensija. Aviācijas iekšējais tirgus ir viena no visintegrētākajām nozarēm Savienībā, un to reglamentē vienoti noteikumi par piekļuvi tirgum un darbības nosacījumiem. Gaisa transporta ārpolitiku reglamentē noteikumi, kas pasaules mērogā izstrādāti Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO)
  , kā arī
  visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji nolīgumi starp Savienību vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Savienības gaisa transporta nozares darbību nosaka tās pārrobežu raksturs visā Savienībā un tās globālā dimensija. Aviācijas iekšējais tirgus ir viena no visintegrētākajām nozarēm Savienībā, un to reglamentē vienoti noteikumi par piekļuvi tirgum un darbības nosacījumiem. Gaisa transporta ārpolitiku reglamentē noteikumi, kas pasaules mērogā izstrādāti Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO)
  , kā arī
  visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji nolīgumi starp Savienību vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm.

| (3) | Savienības gaisa transporta nozares darbību nosaka tās pārrobežu raksturs visā Savienībā un tās globālā dimensija. Aviācijas iekšējais tirgus ir viena no visintegrētākajām nozarēm Savienībā, un to reglamentē vienoti noteikumi par piekļuvi tirgum un darbības nosacījumiem. Gaisa transporta
  jomā īstenoto Savienības
  ārpolitiku reglamentē noteikumi, kas pasaules mērogā izstrādāti Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO)
  un ko paredz
  visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji nolīgumi starp Savienību vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm.
  Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība atbalstītu starptautiska, daudzpusēja vai divpusēja līmeņa centienus veicināt vērienīgu pieeju un konverģenci attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu, vienlaikus starptautiskā mērogā nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(3)

Savienības gaisa transporta nozares darbību nosaka tās pārrobežu raksturs visā Savienībā un tās globālā dimensija. Aviācijas iekšējais tirgus ir viena no visintegrētākajām nozarēm Savienībā, un to reglamentē vienoti noteikumi par piekļuvi tirgum un darbības nosacījumiem. Gaisa transporta
  jomā īstenoto Savienības
  ārpolitiku reglamentē noteikumi, kas pasaules mērogā izstrādāti Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO)
  un ko paredz
  visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji nolīgumi starp Savienību vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm.
  Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība atbalstītu starptautiska, daudzpusēja vai divpusēja līmeņa centienus veicināt vērienīgu pieeju un konverģenci attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu, vienlaikus starptautiskā mērogā nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Visā Savienības gaisa transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Gaisa transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj gaisa kuģu ekspluatantiem, lidostām un citiem aviācijas nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi,
  tie rada risku, ka
  gaisa kuģu ekspluatanti vai lidostas
  var
  nonākt neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar iekšējiem vai ārējiem konkurentiem. Tas savukārt var mazināt gaisa transporta nozares konkurētspēju un iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  pieejamo
  gaisa satiksmes
  savienojamību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Visā Savienības gaisa transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Gaisa transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj gaisa kuģu ekspluatantiem, lidostām un citiem aviācijas nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu iespēju pamata. Ja rodas tirgus izkropļojumi,
  tie rada risku, ka
  gaisa kuģu ekspluatanti vai lidostas
  var
  nonākt neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar iekšējiem vai ārējiem konkurentiem. Tas savukārt var mazināt gaisa transporta nozares konkurētspēju un iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  pieejamo
  gaisa satiksmes
  savienojamību
  .

| (4) | Visā
  pasaules un
  Savienības gaisa transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Gaisa transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj gaisa kuģu ekspluatantiem, lidostām un citiem aviācijas nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu
  noteikumu un
  iespēju pamata
  , tā veidojot dinamisku nozari un radot darba iespējas. ES iekšējie lidojumi lielā mērā ir daļa no globāliem maršrutiem, kas iekļaujas globālajā tirgū. To pašu var teikt par maršrutiem no ārpussavienības valstīm uz galamērķiem ārpussavienības valstīs ar savienojumiem Eiropas lidostās
  . Ja rodas tirgus izkropļojumi, gaisa kuģu ekspluatanti vai lidostas
  saskaras ar risku
  nonākt neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar iekšējiem vai ārējiem konkurentiem. Tas savukārt var mazināt gaisa transporta nozares konkurētspēju
  , pakļaut riskam gaisa transporta nozares uzņēmumus un darbvietas,
  un
  samazināt
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  pieejamos
  gaisa satiksmes
  savienojumus un transporta iespējas
  . |
| --- | --- |

(4)

Visā
  pasaules un
  Savienības gaisa transporta tirgū valda spēcīga konkurence starp ekonomikas dalībniekiem, un tiem ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Gaisa transporta tirgus un tā dalībnieku stabilitāte un labklājība balstās uz skaidru un saskaņotu politikas satvaru, kas ļauj gaisa kuģu ekspluatantiem, lidostām un citiem aviācijas nozares dalībniekiem darboties uz vienlīdzīgu
  noteikumu un
  iespēju pamata
  , tā veidojot dinamisku nozari un radot darba iespējas. ES iekšējie lidojumi lielā mērā ir daļa no globāliem maršrutiem, kas iekļaujas globālajā tirgū. To pašu var teikt par maršrutiem no ārpussavienības valstīm uz galamērķiem ārpussavienības valstīs ar savienojumiem Eiropas lidostās
  . Ja rodas tirgus izkropļojumi, gaisa kuģu ekspluatanti vai lidostas
  saskaras ar risku
  nonākt neizdevīgākā situācijā salīdzinājumā ar iekšējiem vai ārējiem konkurentiem. Tas savukārt var mazināt gaisa transporta nozares konkurētspēju
  , pakļaut riskam gaisa transporta nozares uzņēmumus un darbvietas,
  un
  samazināt
  iedzīvotājiem un uzņēmumiem
  pieejamos
  gaisa satiksmes
  savienojumus un transporta iespējas
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Sevišķi svarīgi ir visā Savienības gaisa transporta tirgū nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz aviācijas degvielu, kas veido būtisku daļu no gaisa kuģu ekspluatantu izmaksām. Degvielas cenu svārstības var būtiski ietekmēt gaisa kuģu ekspluatantu ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ja pastāv aviācijas degvielas cenu atšķirības starp dažādām Savienības lidostām vai starp Savienības lidostām un trešu valstu lidostām, tas var mudināt gaisa kuģu ekspluatantus ekonomisku apsvērumu dēļ pielāgot degvielas uzpildes stratēģijas. Liekas degvielas uzpilde palielina gaisa kuģu degvielas patēriņu un rada nevajadzīgas siltumnīcefekta gāzu emisijas. Gaisa kuģu ekspluatantu piekopta liekas degvielas uzpilde attiecīgi apdraud Savienības centienus vides aizsardzības jomā. Daži gaisa kuģu ekspluatanti var izmantot aviācijas degvielas izdevīgās cenas savā valstī kā priekšrocību konkurencē ar citām aviosabiedrībām, kas apkalpo līdzīgus maršrutus. Tas var negatīvi ietekmēt nozares konkurētspēju un kaitēt gaisa satiksmes savienojamībai. Ar šo regulu būtu jānosaka pasākumi šādas prakses novēršanai, lai izvairītos no lieka kaitējuma videi, kā arī lai atjaunotu un saglabātu godīgas konkurences apstākļus gaisa transporta tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Sevišķi svarīgi ir visā Savienības gaisa transporta tirgū nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz aviācijas degvielu, kas veido būtisku daļu no gaisa kuģu ekspluatantu izmaksām. Degvielas cenu svārstības var būtiski ietekmēt gaisa kuģu ekspluatantu ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū. Ja pastāv aviācijas degvielas cenu atšķirības starp dažādām Savienības lidostām vai starp Savienības lidostām un trešu valstu lidostām, tas var mudināt gaisa kuģu ekspluatantus ekonomisku apsvērumu dēļ pielāgot degvielas uzpildes stratēģijas. Liekas degvielas uzpilde palielina gaisa kuģu degvielas patēriņu un rada nevajadzīgas siltumnīcefekta gāzu emisijas. Gaisa kuģu ekspluatantu piekopta liekas degvielas uzpilde attiecīgi apdraud Savienības centienus vides aizsardzības jomā. Daži gaisa kuģu ekspluatanti var izmantot aviācijas degvielas izdevīgās cenas savā valstī kā priekšrocību konkurencē ar citām aviosabiedrībām, kas apkalpo līdzīgus maršrutus. Tas var negatīvi ietekmēt nozares konkurētspēju un kaitēt gaisa satiksmes savienojamībai. Ar šo regulu būtu jānosaka pasākumi šādas prakses novēršanai, lai izvairītos no lieka kaitējuma videi, kā arī lai atjaunotu un saglabātu godīgas konkurences apstākļus gaisa transporta tirgū.

| (5) | Sevišķi svarīgi ir visā Savienības gaisa transporta tirgū nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz aviācijas degvielu, kas veido būtisku daļu no gaisa kuģu ekspluatantu izmaksām. Degvielas cenu svārstības var būtiski ietekmēt gaisa kuģu ekspluatantu ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū
  , mazināt aviācijas nozares pievilcību un līdz ar to arī mobilitāti, augstu degvielas cenu tiešā ietekmē palielinoties galapatēriņa cenām
  . Ja pastāv aviācijas degvielas cenu atšķirības starp dažādām Savienības lidostām vai starp Savienības lidostām un trešu valstu lidostām, tas var mudināt gaisa kuģu ekspluatantus ekonomisku apsvērumu dēļ pielāgot degvielas uzpildes stratēģijas. Liekas degvielas uzpilde palielina gaisa kuģu degvielas patēriņu un rada nevajadzīgas siltumnīcefekta gāzu emisijas. Gaisa kuģu ekspluatantu piekopta liekas degvielas uzpilde
  , kas veikta ekonomisku apsvērumu dēļ,
  attiecīgi apdraud Savienības centienus vides aizsardzības jomā. Daži gaisa kuģu ekspluatanti var izmantot aviācijas degvielas izdevīgās cenas savā valstī kā priekšrocību konkurencē ar citām aviosabiedrībām, kas apkalpo līdzīgus maršrutus. Tas var negatīvi ietekmēt nozares konkurētspēju
  , radot tirgus izkropļojumus,
  un kaitēt gaisa satiksmes savienojamībai. Ar šo regulu būtu jānosaka pasākumi šādas prakses novēršanai, lai izvairītos no lieka kaitējuma videi, kā arī lai atjaunotu un saglabātu godīgas konkurences apstākļus gaisa transporta tirgū.
  Tomēr šajā regulā būtu jāņem vērā arī tas, ka liekas degvielas uzpilde reizēm tiek veikta, lai ievērotu degvielas drošības noteikumus, un šādos gadījumos to attaisno drošības apsvērumi. Turklāt liekas degvielas uzpilde var būt sekas specifiskām darbības grūtībām, ar kurām saskaras daži gaisa kuģu ekspluatanti dažās lidostās, cita starpā ar nesamērīgi ilgāku laiku, kas nepieciešams gaisa kuģa apkalpošanai starp ielidošanu un izlidošanu, vai samazinātu lidostas kapacitāti maksimālās noslodzes brīžos. Tādēļ Komisijai būtu cieši jāuzrauga, jāizvērtē un jāanalizē liekas degvielas uzpildes gadījumi un tiem pamatā esošie iemesli un vajadzības gadījumā jāierosina tiesību aktu priekšlikumi šīs regulas grozīšanai. |
| --- | --- |

(5)

Sevišķi svarīgi ir visā Savienības gaisa transporta tirgū nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz aviācijas degvielu, kas veido būtisku daļu no gaisa kuģu ekspluatantu izmaksām. Degvielas cenu svārstības var būtiski ietekmēt gaisa kuģu ekspluatantu ekonomiskos rādītājus un negatīvi ietekmēt konkurenci tirgū
  , mazināt aviācijas nozares pievilcību un līdz ar to arī mobilitāti, augstu degvielas cenu tiešā ietekmē palielinoties galapatēriņa cenām
  . Ja pastāv aviācijas degvielas cenu atšķirības starp dažādām Savienības lidostām vai starp Savienības lidostām un trešu valstu lidostām, tas var mudināt gaisa kuģu ekspluatantus ekonomisku apsvērumu dēļ pielāgot degvielas uzpildes stratēģijas. Liekas degvielas uzpilde palielina gaisa kuģu degvielas patēriņu un rada nevajadzīgas siltumnīcefekta gāzu emisijas. Gaisa kuģu ekspluatantu piekopta liekas degvielas uzpilde
  , kas veikta ekonomisku apsvērumu dēļ,
  attiecīgi apdraud Savienības centienus vides aizsardzības jomā. Daži gaisa kuģu ekspluatanti var izmantot aviācijas degvielas izdevīgās cenas savā valstī kā priekšrocību konkurencē ar citām aviosabiedrībām, kas apkalpo līdzīgus maršrutus. Tas var negatīvi ietekmēt nozares konkurētspēju
  , radot tirgus izkropļojumus,
  un kaitēt gaisa satiksmes savienojamībai. Ar šo regulu būtu jānosaka pasākumi šādas prakses novēršanai, lai izvairītos no lieka kaitējuma videi, kā arī lai atjaunotu un saglabātu godīgas konkurences apstākļus gaisa transporta tirgū.
  Tomēr šajā regulā būtu jāņem vērā arī tas, ka liekas degvielas uzpilde reizēm tiek veikta, lai ievērotu degvielas drošības noteikumus, un šādos gadījumos to attaisno drošības apsvērumi. Turklāt liekas degvielas uzpilde var būt sekas specifiskām darbības grūtībām, ar kurām saskaras daži gaisa kuģu ekspluatanti dažās lidostās, cita starpā ar nesamērīgi ilgāku laiku, kas nepieciešams gaisa kuģa apkalpošanai starp ielidošanu un izlidošanu, vai samazinātu lidostas kapacitāti maksimālās noslodzes brīžos. Tādēļ Komisijai būtu cieši jāuzrauga, jāizvērtē un jāanalizē liekas degvielas uzpildes gadījumi un tiem pamatā esošie iemesli un vajadzības gadījumā jāierosina tiesību aktu priekšlikumi šīs regulas grozīšanai.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Kopējās transporta politikas galvenais mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Tas prasa integrētu pieeju, kas vērsta uz to, lai nodrošinātu gan Savienības transporta sistēmu efektīvu darbību, gan vides aizsardzību. Gaisa transporta ilgtspējīgas attīstības labad ir jāievieš pasākumi, kuru mērķis ir samazināt oglekļa emisijas no gaisa kuģiem, kas veic lidojumus no Savienības lidostām. Šādiem pasākumiem būtu jāveicina Savienības klimata mērķu sasniegšana līdz 2030. un 2050. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Kopējās transporta politikas galvenais mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Tas prasa integrētu pieeju, kas vērsta uz to, lai nodrošinātu gan Savienības transporta sistēmu efektīvu darbību, gan vides aizsardzību. Gaisa transporta ilgtspējīgas attīstības labad ir jāievieš pasākumi, kuru mērķis ir samazināt oglekļa emisijas no gaisa kuģiem, kas veic lidojumus no Savienības lidostām. Šādiem pasākumiem būtu jāveicina Savienības klimata mērķu sasniegšana līdz 2030. un 2050. gadam.

| (6) | Kopējās transporta politikas galvenais mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Tas prasa integrētu pieeju, kas vērsta uz to, lai nodrošinātu gan Savienības transporta sistēmu efektīvu darbību
  un darba tiesību un sociālā regulējuma ievērošanu
  , gan vides aizsardzību. Gaisa transporta ilgtspējīgas attīstības labad ir jāievieš pasākumi,
  tostarp ekonomikas instrumenti,
  kuru mērķis ir samazināt oglekļa emisijas no gaisa kuģiem, kas veic lidojumus no Savienības lidostām
  , un izveidot ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas un piegādes tirgu
  . Šādiem pasākumiem būtu jāveicina Savienības klimata mērķu sasniegšana līdz 2030. un 2050. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Kopējās transporta politikas galvenais mērķis ir ilgtspējīga attīstība. Tas prasa integrētu pieeju, kas vērsta uz to, lai nodrošinātu gan Savienības transporta sistēmu efektīvu darbību
  un darba tiesību un sociālā regulējuma ievērošanu
  , gan vides aizsardzību. Gaisa transporta ilgtspējīgas attīstības labad ir jāievieš pasākumi,
  tostarp ekonomikas instrumenti,
  kuru mērķis ir samazināt oglekļa emisijas no gaisa kuģiem, kas veic lidojumus no Savienības lidostām
  , un izveidot ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas un piegādes tirgu
  . Šādiem pasākumiem būtu jāveicina Savienības klimata mērķu sasniegšana līdz 2030. un 2050. gadam.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Paziņojumā par Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju (10), kuru Komisija pieņēma 2020. gada decembrī, ir noteikts rīcības virziens, kas jāietur, lai panāktu ES transporta sistēmas zaļo un digitālo pārveidi un uzlabotu tās noturību. Gaisa transporta nozares dekarbonizācija ir nepieciešams un sarežģīts process, jo īpaši īstermiņā. Tehnoloģiju attīstība, kas noris saskaņā ar Eiropas un valstu aviācijas pētniecības un inovācijas programmām, pēdējās desmitgadēs ir palīdzējusi ievērojami samazināt emisijas. Tomēr gaisa satiksmes apjoma pieaugums pasaulē ir apsteidzis nozares emisiju samazinājumus. Lai gan paredzams, ka jaunās tehnoloģijas nākamajās desmitgadēs palīdzēs samazināt tuvsatiksmes aviācijas atkarību no fosilās enerģijas, ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir
  vienīgais
  risinājums, kas
  jau
  tuvākajā laikā ļautu īstenot būtisku dekarbonizāciju visā lidojumu diapazonā. Tomēr pašlaik šis potenciāls lielākoties paliek neizmantots. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Paziņojumā par Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju (10), kuru Komisija pieņēma 2020. gada decembrī, ir noteikts rīcības virziens, kas jāietur, lai panāktu ES transporta sistēmas zaļo un digitālo pārveidi un uzlabotu tās noturību. Gaisa transporta nozares dekarbonizācija ir nepieciešams un sarežģīts process, jo īpaši īstermiņā. Tehnoloģiju attīstība, kas noris saskaņā ar Eiropas un valstu aviācijas pētniecības un inovācijas programmām, pēdējās desmitgadēs ir palīdzējusi ievērojami samazināt emisijas. Tomēr gaisa satiksmes apjoma pieaugums pasaulē ir apsteidzis nozares emisiju samazinājumus. Lai gan paredzams, ka jaunās tehnoloģijas nākamajās desmitgadēs palīdzēs samazināt tuvsatiksmes aviācijas atkarību no fosilās enerģijas, ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir
  vienīgais
  risinājums, kas
  jau
  tuvākajā laikā ļautu īstenot būtisku dekarbonizāciju visā lidojumu diapazonā. Tomēr pašlaik šis potenciāls lielākoties paliek neizmantots.

| (7) | Paziņojumā par Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju (10) , kuru Komisija pieņēma 2020. gada decembrī, ir noteikts rīcības virziens, kas jāietur, lai panāktu ES transporta sistēmas zaļo un digitālo pārveidi un uzlabotu tās noturību. Gaisa transporta nozares dekarbonizācija ir nepieciešams un sarežģīts process, jo īpaši īstermiņā. Tehnoloģiju attīstība, kas noris saskaņā ar Eiropas un valstu aviācijas pētniecības un inovācijas programmām,
  un nepārprotama nozares apņēmība
  pēdējās desmitgadēs ir palīdzējusi ievērojami samazināt emisijas. Tomēr gaisa satiksmes apjoma pieaugums pasaulē ir apsteidzis nozares emisiju samazinājumus. Lai gan paredzams, ka jaunās tehnoloģijas
  , tostarp ar elektroenerģiju vai ūdeņradi darbināmu bezemisiju gaisa kuģu izstrāde,
  nākamajās desmitgadēs palīdzēs samazināt tuvsatiksmes aviācijas atkarību no fosilās enerģijas
  un tām vidējā termiņā un ilgtermiņā var būt svarīga nozīme komerciālajā aviācijā
  , ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir
  daudzsološs
  risinājums, kas
  gan
  tuvākajā laikā
  , gan vidējā termiņā un ilgtermiņā
  ļautu īstenot būtisku dekarbonizāciju visā lidojumu diapazonā. Tomēr pašlaik šis potenciāls lielākoties paliek neizmantots
  un laika gaitā būs vajadzīgs atbalsts ilgtspējīgu aviācijas degvielu tālākai izstrādei un ieviešanai, kā arī jaunu gaisa kuģu dzinēju un tehnoloģiju pētniecībai
  . |
| --- | --- |

(7)

Paziņojumā par Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju (10) , kuru Komisija pieņēma 2020. gada decembrī, ir noteikts rīcības virziens, kas jāietur, lai panāktu ES transporta sistēmas zaļo un digitālo pārveidi un uzlabotu tās noturību. Gaisa transporta nozares dekarbonizācija ir nepieciešams un sarežģīts process, jo īpaši īstermiņā. Tehnoloģiju attīstība, kas noris saskaņā ar Eiropas un valstu aviācijas pētniecības un inovācijas programmām,
  un nepārprotama nozares apņēmība
  pēdējās desmitgadēs ir palīdzējusi ievērojami samazināt emisijas. Tomēr gaisa satiksmes apjoma pieaugums pasaulē ir apsteidzis nozares emisiju samazinājumus. Lai gan paredzams, ka jaunās tehnoloģijas
  , tostarp ar elektroenerģiju vai ūdeņradi darbināmu bezemisiju gaisa kuģu izstrāde,
  nākamajās desmitgadēs palīdzēs samazināt tuvsatiksmes aviācijas atkarību no fosilās enerģijas
  un tām vidējā termiņā un ilgtermiņā var būt svarīga nozīme komerciālajā aviācijā
  , ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir
  daudzsološs
  risinājums, kas
  gan
  tuvākajā laikā
  , gan vidējā termiņā un ilgtermiņā
  ļautu īstenot būtisku dekarbonizāciju visā lidojumu diapazonā. Tomēr pašlaik šis potenciāls lielākoties paliek neizmantots
  un laika gaitā būs vajadzīgs atbalsts ilgtspējīgu aviācijas degvielu tālākai izstrādei un ieviešanai, kā arī jaunu gaisa kuģu dzinēju un tehnoloģiju pētniecībai
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Visaptverošais princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāīsteno visās nozarēs, aptverot ne vien energosistēmu, bet arī transporta nozari, tostarp aviāciju. Jo īpaši tas būtu jāņem vērā, pieņemot politikas, plānošanas un investīciju lēmumus saistībā ar energoefektīvāku dzinēju un ilgtspējīgu alternatīvo degvielu un tehnoloģiju ieviešanu, tostarp attiecībā uz tādu lidmašīnu ātru izstrādi, kuras darbināmas ar atjaunīgo elektroenerģiju vai zaļo ūdeņradi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Visaptverošais princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” būtu jāīsteno visās nozarēs, aptverot ne vien energosistēmu, bet arī transporta nozari, tostarp aviāciju. Jo īpaši tas būtu jāņem vērā, pieņemot politikas, plānošanas un investīciju lēmumus saistībā ar energoefektīvāku dzinēju un ilgtspējīgu alternatīvo degvielu un tehnoloģiju ieviešanu, tostarp attiecībā uz tādu lidmašīnu ātru izstrādi, kuras darbināmas ar atjaunīgo elektroenerģiju vai zaļo ūdeņradi.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir šķidras tūlītējas savietojamības degvielas, kas ir pilnībā savstarpēji aizvietojamas ar tradicionālo aviācijas degvielu un savietojamas ar esošajiem gaisa kuģu dzinējiem. Pasaules mērogā izmantošanai civilajā vai militārajā aviācijā ir sertificēti vairāki ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas paņēmieni. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu tehnoloģiskās gatavības pakāpe jau ļoti drīz piešķirs tām lielu nozīmi gaisa transporta radīto emisiju samazināšanā. Paredzams, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tās veidos lielu daļu aviācijas degvielu struktūras. Turklāt, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem degvielas standartiem, ilgtspējīgas aviācijas degvielas varētu veicināt aromātisko savienojumu satura samazināšanu ekspluatantu izmantotajā galīgajā degvielā, tādējādi palīdzot samazināt citas emisijas papildus CO2 emisijām.
  Paredzams, ka
  citas
  alternatīvas ar dzinēju darbināmiem gaisa kuģiem
  , piemēram, elektroenerģija vai
  šķidrais
  ūdeņradis, pakāpeniski veicinās gaisa transporta dekarbonizāciju, sākot ar tuvsatiksmes lidojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir šķidras tūlītējas savietojamības degvielas, kas ir pilnībā savstarpēji aizvietojamas ar tradicionālo aviācijas degvielu un savietojamas ar esošajiem gaisa kuģu dzinējiem. Pasaules mērogā izmantošanai civilajā vai militārajā aviācijā ir sertificēti vairāki ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas paņēmieni. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu tehnoloģiskās gatavības pakāpe jau ļoti drīz piešķirs tām lielu nozīmi gaisa transporta radīto emisiju samazināšanā. Paredzams, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tās veidos lielu daļu aviācijas degvielu struktūras. Turklāt, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem degvielas standartiem, ilgtspējīgas aviācijas degvielas varētu veicināt aromātisko savienojumu satura samazināšanu ekspluatantu izmantotajā galīgajā degvielā, tādējādi palīdzot samazināt citas emisijas papildus CO2 emisijām.
  Paredzams, ka
  citas
  alternatīvas ar dzinēju darbināmiem gaisa kuģiem
  , piemēram, elektroenerģija vai
  šķidrais
  ūdeņradis, pakāpeniski veicinās gaisa transporta dekarbonizāciju, sākot ar tuvsatiksmes lidojumiem.

| (8) | Ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir
  aviācijas degvielas, pie kurām pieder
  šķidras tūlītējas savietojamības degvielas, kas ir pilnībā savstarpēji aizvietojamas ar tradicionālo aviācijas degvielu un savietojamas ar esošajiem gaisa kuģu dzinējiem
  , kā arī ūdeņradis un elektroenerģija
  . Pasaules mērogā izmantošanai civilajā vai militārajā aviācijā ir sertificēti vairāki ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas paņēmieni. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu tehnoloģiskās gatavības pakāpe jau ļoti drīz piešķirs tām lielu nozīmi gaisa transporta radīto emisiju samazināšanā. Paredzams, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tās veidos lielu daļu aviācijas degvielu struktūras. Turklāt, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem degvielas standartiem
  un EASA atbalstu šo standartu izstrādei
  , ilgtspējīgas aviācijas degvielas varētu veicināt aromātisko savienojumu satura samazināšanu ekspluatantu izmantotajā galīgajā degvielā, tādējādi palīdzot samazināt citas emisijas papildus CO2 emisijām. Citas
  ilgtspējīgas aviācijas degvielas
  , piemēram, elektroenerģija vai ūdeņradis
  , ir ļoti daudzsološas tehnoloģijas
  ,
  un ir paredzams, ka tās
  pakāpeniski veicinās gaisa transporta dekarbonizāciju, sākot ar tuvsatiksmes lidojumiem.
  Šī regula vēl vairāk paātrinās šo tehnoloģiju zinātnisko izstrādi un ieviešanu, kā arī ar tām saistīto komerciālo inovāciju, ļaujot ekonomikas dalībniekiem apsvērt minēto tehnoloģiju izmantošanu šajā regulā noteikto ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešanas normu kontekstā, kad šīs tehnoloģijas būs pilnībā izstrādātas un komerciāli pieejamas. Tas arī palielinās tirgus noteiktību un prognozējamību un stimulēs investīcijas nepieciešamajās jaunajās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(8)

Ilgtspējīgas aviācijas degvielas ir
  aviācijas degvielas, pie kurām pieder
  šķidras tūlītējas savietojamības degvielas, kas ir pilnībā savstarpēji aizvietojamas ar tradicionālo aviācijas degvielu un savietojamas ar esošajiem gaisa kuģu dzinējiem
  , kā arī ūdeņradis un elektroenerģija
  . Pasaules mērogā izmantošanai civilajā vai militārajā aviācijā ir sertificēti vairāki ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas paņēmieni. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu tehnoloģiskās gatavības pakāpe jau ļoti drīz piešķirs tām lielu nozīmi gaisa transporta radīto emisiju samazināšanā. Paredzams, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā tās veidos lielu daļu aviācijas degvielu struktūras. Turklāt, pamatojoties uz attiecīgiem starptautiskiem degvielas standartiem
  un EASA atbalstu šo standartu izstrādei
  , ilgtspējīgas aviācijas degvielas varētu veicināt aromātisko savienojumu satura samazināšanu ekspluatantu izmantotajā galīgajā degvielā, tādējādi palīdzot samazināt citas emisijas papildus CO2 emisijām. Citas
  ilgtspējīgas aviācijas degvielas
  , piemēram, elektroenerģija vai ūdeņradis
  , ir ļoti daudzsološas tehnoloģijas
  ,
  un ir paredzams, ka tās
  pakāpeniski veicinās gaisa transporta dekarbonizāciju, sākot ar tuvsatiksmes lidojumiem.
  Šī regula vēl vairāk paātrinās šo tehnoloģiju zinātnisko izstrādi un ieviešanu, kā arī ar tām saistīto komerciālo inovāciju, ļaujot ekonomikas dalībniekiem apsvērt minēto tehnoloģiju izmantošanu šajā regulā noteikto ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešanas normu kontekstā, kad šīs tehnoloģijas būs pilnībā izstrādātas un komerciāli pieejamas. Tas arī palielinās tirgus noteiktību un prognozējamību un stimulēs investīcijas nepieciešamajās jaunajās tehnoloģijās.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Pakāpeniska ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana gaisa transporta tirgū aviosabiedrībām radīs papildu izmaksas par degvielu, jo šādas degvielas ražošanas tehnoloģijas pašlaik izmaksā dārgāk nekā tradicionālās aviācijas degvielas ražošana. Paredzams, ka tas saasinās gaisa transporta tirgū jau pastāvošās ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem saistītās problēmas attiecībā uz aviācijas degvielu un radīs turpmākus gaisa kuģu ekspluatantu un lidostu konkurences izkropļojumus. Ar šo regulu būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir, nosakot visā Savienībā saskaņotas prasības, novērst to, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana negatīvi ietekmē aviācijas nozares konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Pakāpeniska ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana gaisa transporta tirgū aviosabiedrībām radīs papildu izmaksas par degvielu, jo šādas degvielas ražošanas tehnoloģijas pašlaik izmaksā dārgāk nekā tradicionālās aviācijas degvielas ražošana. Paredzams, ka tas saasinās gaisa transporta tirgū jau pastāvošās ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem saistītās problēmas attiecībā uz aviācijas degvielu un radīs turpmākus gaisa kuģu ekspluatantu un lidostu konkurences izkropļojumus. Ar šo regulu būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir, nosakot visā Savienībā saskaņotas prasības, novērst to, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana negatīvi ietekmē aviācijas nozares konkurētspēju.

| (9) | Pakāpeniska ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana gaisa transporta tirgū aviosabiedrībām radīs papildu izmaksas par degvielu, jo šādas degvielas ražošanas tehnoloģijas pašlaik izmaksā dārgāk nekā tradicionālās aviācijas degvielas ražošana. Paredzams, ka tas saasinās gaisa transporta tirgū jau pastāvošās ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem saistītās problēmas attiecībā uz aviācijas degvielu un radīs turpmākus gaisa kuģu ekspluatantu un lidostu konkurences izkropļojumus
  , arī saistībā ar CORSIA un ETS emisiju sistēmu īstenošanu
  . Ar šo regulu būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir, nosakot visā Savienībā saskaņotas prasības,
  tostarp ieviešot kopējas definīcijas un izvirzot kopējus ES līmeņa mērķrādītājus,
  novērst to, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana negatīvi ietekmē aviācijas nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

(9)

Pakāpeniska ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana gaisa transporta tirgū aviosabiedrībām radīs papildu izmaksas par degvielu, jo šādas degvielas ražošanas tehnoloģijas pašlaik izmaksā dārgāk nekā tradicionālās aviācijas degvielas ražošana. Paredzams, ka tas saasinās gaisa transporta tirgū jau pastāvošās ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem saistītās problēmas attiecībā uz aviācijas degvielu un radīs turpmākus gaisa kuģu ekspluatantu un lidostu konkurences izkropļojumus
  , arī saistībā ar CORSIA un ETS emisiju sistēmu īstenošanu
  . Ar šo regulu būtu jāveic pasākumi, kuru mērķis ir, nosakot visā Savienībā saskaņotas prasības,
  tostarp ieviešot kopējas definīcijas un izvirzot kopējus ES līmeņa mērķrādītājus,
  novērst to, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešana negatīvi ietekmē aviācijas nozares konkurētspēju.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Pasaules līmenī ilgtspējīgas aviācijas degvielas reglamentē ICAO
  . Tā jo sevišķi nosaka
  sīki
  izstrādātas
  ilgtspējas, izsekojamības un uzskaites
  prasības
  , kas piemērojamas
  ilgtspējīgām
  aviācijas
  degvielām
  , kuras izmanto lidojumos, uz ko attiecas Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA). Lai gan CORSIA ir iestrādāti stimuli un ilgtspējīgas aviācijas degvielas tiek uzskatītas par neatņemamu elementu starptautiskās aviācijas ilgtermiņa centienu mērķa (“Long-Term Aspiration Goal”) īstenošanas iespēju izpētē, pašlaik nav obligātas sistēmas, kas attiektos uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu starptautiskajos lidojumos. Visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji gaisa transporta nolīgumi starp ES vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm parasti ietver noteikumus par vides aizsardzību.
  Tomēr pagaidām
  šādi noteikumi līgumslēdzējām pusēm neuzliek nekādas saistošas prasības attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Pasaules līmenī ilgtspējīgas aviācijas degvielas reglamentē ICAO
  . Tā jo sevišķi nosaka
  sīki
  izstrādātas
  ilgtspējas, izsekojamības un uzskaites
  prasības
  , kas piemērojamas
  ilgtspējīgām
  aviācijas
  degvielām
  , kuras izmanto lidojumos, uz ko attiecas Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA). Lai gan CORSIA ir iestrādāti stimuli un ilgtspējīgas aviācijas degvielas tiek uzskatītas par neatņemamu elementu starptautiskās aviācijas ilgtermiņa centienu mērķa (“Long-Term Aspiration Goal”) īstenošanas iespēju izpētē, pašlaik nav obligātas sistēmas, kas attiektos uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu starptautiskajos lidojumos. Visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji gaisa transporta nolīgumi starp ES vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm parasti ietver noteikumus par vides aizsardzību.
  Tomēr pagaidām
  šādi noteikumi līgumslēdzējām pusēm neuzliek nekādas saistošas prasības attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu.

| (10) | Pasaules līmenī ilgtspējīgas aviācijas degvielas reglamentē
  un definē
  ICAO
  , valstīm vienojoties par
  sīki
  izstrādātām
  ilgtspējas, izsekojamības un uzskaites
  prasībām
  , kas piemērojamas
  tādu sertificētu ilgtspējīgu
  aviācijas
  degvielu ražošanas paņēmieniem
  , kuras izmanto lidojumos, uz ko attiecas Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA). Lai gan CORSIA ir iestrādāti stimuli un ilgtspējīgas aviācijas degvielas tiek uzskatītas par neatņemamu elementu starptautiskās aviācijas ilgtermiņa centienu mērķa (“Long-Term Aspiration Goal”) īstenošanas iespēju izpētē, pašlaik nav obligātas sistēmas, kas attiektos uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu starptautiskajos lidojumos. Visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji gaisa transporta nolīgumi starp ES vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm parasti ietver noteikumus par vides aizsardzību.
  Pašlaik
  šādi noteikumi līgumslēdzējām pusēm neuzliek nekādas saistošas prasības attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Pasaules līmenī ilgtspējīgas aviācijas degvielas reglamentē
  un definē
  ICAO
  , valstīm vienojoties par
  sīki
  izstrādātām
  ilgtspējas, izsekojamības un uzskaites
  prasībām
  , kas piemērojamas
  tādu sertificētu ilgtspējīgu
  aviācijas
  degvielu ražošanas paņēmieniem
  , kuras izmanto lidojumos, uz ko attiecas Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA). Lai gan CORSIA ir iestrādāti stimuli un ilgtspējīgas aviācijas degvielas tiek uzskatītas par neatņemamu elementu starptautiskās aviācijas ilgtermiņa centienu mērķa (“Long-Term Aspiration Goal”) īstenošanas iespēju izpētē, pašlaik nav obligātas sistēmas, kas attiektos uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu starptautiskajos lidojumos. Visaptveroši daudzpusēji vai divpusēji gaisa transporta nolīgumi starp ES vai tās dalībvalstīm un trešām valstīm parasti ietver noteikumus par vides aizsardzību.
  Pašlaik
  šādi noteikumi līgumslēdzējām pusēm neuzliek nekādas saistošas prasības attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Lai starptautiskajā aviācijas tirgū novērstu konkurences izkropļojumus, kas varētu izraisīt tādu satiksmes plūsmu zudumu, kurās savienojumus nodrošina ES lidostas, kā arī oglekļa emisiju pārvirzi, un lai izveidotu ilgtspējīgu aviācijas degvielu globālo tirgu, Savienībai, īstenojot savu ārpolitiku aviācijas jomā, vajadzētu uzņemties pasaulē vadošu lomu pārejā uz ilgtspējīgu degvielu izmantošanu, iesaistīties starptautiskās sarunās, lai saskaņotu ilgtspējīgu aviācijas degvielu definīcijas un standartus, un veicināt ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas, izmantošanas un uzpildes noteikumu starptautisko konverģenci. Tāpēc ir svarīgi, lai Savienība turpinātu centienus ICAO līmenī panākt vērienīgu globālu sistēmu, kas veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu globālo tirgu un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā mērogā. Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm ICAO Ģenerālajā asamblejā būtu aktīvi jāatbalsta tūlītēja sarunu sākšana par vērienīgu globālu politikas satvaru ICAO līmenī attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu. Tiklīdz šāds globāls politikas satvars būs pieņemts, Komisijai būtu jānodrošina, lai šīs regulas noteikumi būtu saderīgi un saskaņoti ar šo satvaru un starptautiskajiem standartiem un papildinātu tos, tādējādi nodrošinot saskaņotu īstenošanu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā līmenī. Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt, lai visaptverošos daudzpusējos un divpusējos gaisa satiksmes un gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos būtu iekļauti līdzvērtīgi un saistoši noteikumi par piejaukuma normām ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanai. Vēl Komisijai būtu regulāri jānovērtē, vai šīs regulas noteikumi nerada nelabvēlīgu ietekmi uz iekšējā aviācijas tirgus darbību, nozares konkurētspēju, gaisa pārvadātāju un gaisa satiksmes mezglu vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem starptautiskā kontekstā un iespējamām maršrutu izmaiņām, kuru rezultātā notiktu oglekļa emisiju pārvirze, un attiecīgā gadījumā būtu jāierosina līdzekļi šādas nelabvēlīgas ietekmes novēršanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Tāpēc aviācijas iekšējā tirgus vajadzībām ir jāparedz vienoti noteikumi, kas papildinātu Direktīvu (ES) 2018/2001 un ļautu
  sasniegtu
  tās vispārējos mērķus, pievēršoties konkrētām vajadzībām un prasībām, kuras raksturīgas ES aviācijas iekšējam tirgum. Šīs regulas mērķis it īpaši ir novērst aviācijas tirgus sadrumstalotību, iespējamus ekonomikas dalībnieku konkurences izkropļojumus vai gaisa kuģu ekspluatantu piekoptu negodīgu praksi, kuras nolūks ir izvairīties no izmaksām saistībā ar degvielas uzpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Tāpēc aviācijas iekšējā tirgus vajadzībām ir jāparedz vienoti noteikumi, kas papildinātu Direktīvu (ES) 2018/2001 un ļautu
  sasniegtu
  tās vispārējos mērķus, pievēršoties konkrētām vajadzībām un prasībām, kuras raksturīgas ES aviācijas iekšējam tirgum. Šīs regulas mērķis it īpaši ir novērst aviācijas tirgus sadrumstalotību, iespējamus ekonomikas dalībnieku konkurences izkropļojumus vai gaisa kuģu ekspluatantu piekoptu negodīgu praksi, kuras nolūks ir izvairīties no izmaksām saistībā ar degvielas uzpildi.

| (12) | Tāpēc aviācijas iekšējā tirgus vajadzībām ir jāparedz vienoti noteikumi, kas papildinātu Direktīvu (ES) 2018/2001 un ļautu
  sasniegt
  tās vispārējos mērķus, pievēršoties konkrētām vajadzībām un prasībām, kuras raksturīgas ES aviācijas iekšējam tirgum
  , un veicinot ilgtspējīgu degvielu izmantojumu aviācijā
  . Šīs regulas mērķis it īpaši ir novērst
  Savienības
  aviācijas tirgus sadrumstalotību, iespējamus ekonomikas dalībnieku konkurences izkropļojumus vai gaisa kuģu ekspluatantu piekoptu negodīgu praksi, kuras nolūks ir izvairīties no izmaksām saistībā ar degvielas uzpildi
  , un Savienībā veicināt inovāciju un ražošanu. Lai veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu drīzāku izmantošanu, ir vajadzīgs mērķtiecīgs atbalsts un finansējums Savienības un valstu līmenī, kā arī stimuli publiskā un privātā sektora partnerībām. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc aviācijas iekšējā tirgus vajadzībām ir jāparedz vienoti noteikumi, kas papildinātu Direktīvu (ES) 2018/2001 un ļautu
  sasniegt
  tās vispārējos mērķus, pievēršoties konkrētām vajadzībām un prasībām, kuras raksturīgas ES aviācijas iekšējam tirgum
  , un veicinot ilgtspējīgu degvielu izmantojumu aviācijā
  . Šīs regulas mērķis it īpaši ir novērst
  Savienības
  aviācijas tirgus sadrumstalotību, iespējamus ekonomikas dalībnieku konkurences izkropļojumus vai gaisa kuģu ekspluatantu piekoptu negodīgu praksi, kuras nolūks ir izvairīties no izmaksām saistībā ar degvielas uzpildi
  , un Savienībā veicināt inovāciju un ražošanu. Lai veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu drīzāku izmantošanu, ir vajadzīgs mērķtiecīgs atbalsts un finansējums Savienības un valstu līmenī, kā arī stimuli publiskā un privātā sektora partnerībām.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Šī regula būtu jāpiemēro gaisa kuģiem, kas darbojas civilajā aviācijā un veic komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus. Tā nebūtu jāpiemēro
  tādiem gaisa kuģiem kā
  militāriem gaisa kuģiem
  un
  gaisa kuģiem, kas iesaistīti
  lidojumos humanitāros, meklēšanas, glābšanas, katastrofu seku likvidēšanas vai medicīniskos nolūkos, kā arī
  muitas, policijas un ugunsdzēsības operācijās.
  Lidojumi, kas tiek veikti šādos apstākļos, ir izņēmuma rakstura lidojumi, un tādējādi tos ne vienmēr var plānot tāpat kā regulārus lidojumus. Ņemot vērā šādu lidojumu būtību, ne vienmēr ir iespējams izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, jo tas var radīt nevajadzīgu slogu.
  Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā ES aviācijas vienotajā tirgū, šai regulai būtu jāattiecas uz
  iespējami vislielāko daļu komerciālās
  gaisa
  satiksmes, ko


  veic
  no lidostām, kuras atrodas ES teritorijā. Lai nodrošinātu gaisa satiksmes savienojamību ES iedzīvotāju, uzņēmumu un reģionu labā,
  vienlaikus ir svarīgi izvairīties
  no pārmērīga sloga uzlikšanas gaisa pārvadājumiem mazās lidostās.
  Būtu jānosaka pasažieru gaisa pārvadājumu un kravu gaisa pārvadājumu apjoma ikgadējā robežvērtība, kuru nepārsniedzot lidostām šī regula nebūtu piemērojama; tomēr regulas darbības jomai būtu jāaptver vismaz 95 % no kopējās satiksmes, ko veic no Savienības lidostām. To pašu iemeslu dēļ būtu jānosaka robežvērtība atbrīvojumam, ko piešķir gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri ir atbildīgi par ļoti nelielu skaitu reisu, kas izlido no lidostām ES teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Šī regula būtu jāpiemēro gaisa kuģiem, kas darbojas civilajā aviācijā un veic komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus. Tā nebūtu jāpiemēro
  tādiem gaisa kuģiem kā
  militāriem gaisa kuģiem
  un
  gaisa kuģiem, kas iesaistīti
  lidojumos humanitāros, meklēšanas, glābšanas, katastrofu seku likvidēšanas vai medicīniskos nolūkos, kā arī
  muitas, policijas un ugunsdzēsības operācijās.
  Lidojumi, kas tiek veikti šādos apstākļos, ir izņēmuma rakstura lidojumi, un tādējādi tos ne vienmēr var plānot tāpat kā regulārus lidojumus. Ņemot vērā šādu lidojumu būtību, ne vienmēr ir iespējams izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, jo tas var radīt nevajadzīgu slogu.
  Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā ES aviācijas vienotajā tirgū, šai regulai būtu jāattiecas uz
  iespējami vislielāko daļu komerciālās
  gaisa
  satiksmes, ko


  veic
  no lidostām, kuras atrodas ES teritorijā. Lai nodrošinātu gaisa satiksmes savienojamību ES iedzīvotāju, uzņēmumu un reģionu labā,
  vienlaikus ir svarīgi izvairīties
  no pārmērīga sloga uzlikšanas gaisa pārvadājumiem mazās lidostās.
  Būtu jānosaka pasažieru gaisa pārvadājumu un kravu gaisa pārvadājumu apjoma ikgadējā robežvērtība, kuru nepārsniedzot lidostām šī regula nebūtu piemērojama; tomēr regulas darbības jomai būtu jāaptver vismaz 95 % no kopējās satiksmes, ko veic no Savienības lidostām. To pašu iemeslu dēļ būtu jānosaka robežvērtība atbrīvojumam, ko piešķir gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri ir atbildīgi par ļoti nelielu skaitu reisu, kas izlido no lidostām ES teritorijā.

| (15) | Šī regula nebūtu jāpiemēro gaisa kuģiem, kas izpilda lidojumus humanitāros, meklēšanas, glābšanas, katastrofu seku likvidēšanas vai medicīniskos nolūkos, jo lidojumi, kas tiek veikti šādos apstākļos, ir ārkārtas rakstura lidojumi un tādēļ tos ne vienmēr var plānot tāpat kā regulārus lidojumus. Ņemot vērā šādu lidojumu būtību, ne vienmēr ir iespējams izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, jo tas var radīt nevajadzīgu slogu.
  Šī regula būtu jāpiemēro gaisa kuģiem, kas darbojas civilajā aviācijā un veic komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus. Tā nebūtu jāpiemēro militāriem gaisa kuģiem
  vai
  gaisa kuģiem, kas iesaistīti muitas, policijas un ugunsdzēsības operācijās. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā ES aviācijas vienotajā tirgū
  un visā ES radītu labvēlīgus apstākļus


  SAF tirgus un nepieciešamās SAF infrastruktūras attīstībai
  , šai regulai būtu jāattiecas uz
  visu komerciālo
  gaisa
  satiksmi
  no lidostām, kuras atrodas ES teritorijā.
  Vienlaikus,
  lai nodrošinātu gaisa satiksmes savienojamību ES iedzīvotāju, uzņēmumu un reģionu labā,
  garantētu vajadzīgo elastību, kas ļautu degvielas piegādātājiem nodrošināt un aviosabiedrībām uzpildīt ilgtspējīgas aviācijas degvielas visrentablākajā veidā, un izvairītos
  no pārmērīga sloga uzlikšanas gaisa pārvadājumiem mazās lidostās
  , kā pārejas posms būtu jāizveido elastības mehānisms, kas ietvertu reģistrēšanas un pieprasīšanas (Book & Claim) sistēmas elementus. Lai novērstu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, pēc minētā pārejas perioda šajā regulā noteiktās prasības ilgtermiņā būtu vienādi jāpiemēro visām Savienības lidostām un visiem komerciālajiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuru gaisa kuģi izlido vai piezemējas Savienības lidostās. |
| --- | --- |

(15)

Šī regula nebūtu jāpiemēro gaisa kuģiem, kas izpilda lidojumus humanitāros, meklēšanas, glābšanas, katastrofu seku likvidēšanas vai medicīniskos nolūkos, jo lidojumi, kas tiek veikti šādos apstākļos, ir ārkārtas rakstura lidojumi un tādēļ tos ne vienmēr var plānot tāpat kā regulārus lidojumus. Ņemot vērā šādu lidojumu būtību, ne vienmēr ir iespējams izpildīt šajā regulā paredzētos pienākumus, jo tas var radīt nevajadzīgu slogu.
  Šī regula būtu jāpiemēro gaisa kuģiem, kas darbojas civilajā aviācijā un veic komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus. Tā nebūtu jāpiemēro militāriem gaisa kuģiem
  vai
  gaisa kuģiem, kas iesaistīti muitas, policijas un ugunsdzēsības operācijās. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā ES aviācijas vienotajā tirgū
  un visā ES radītu labvēlīgus apstākļus


  SAF tirgus un nepieciešamās SAF infrastruktūras attīstībai
  , šai regulai būtu jāattiecas uz
  visu komerciālo
  gaisa
  satiksmi
  no lidostām, kuras atrodas ES teritorijā.
  Vienlaikus,
  lai nodrošinātu gaisa satiksmes savienojamību ES iedzīvotāju, uzņēmumu un reģionu labā,
  garantētu vajadzīgo elastību, kas ļautu degvielas piegādātājiem nodrošināt un aviosabiedrībām uzpildīt ilgtspējīgas aviācijas degvielas visrentablākajā veidā, un izvairītos
  no pārmērīga sloga uzlikšanas gaisa pārvadājumiem mazās lidostās
  , kā pārejas posms būtu jāizveido elastības mehānisms, kas ietvertu reģistrēšanas un pieprasīšanas (Book & Claim) sistēmas elementus. Lai novērstu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, pēc minētā pārejas perioda šajā regulā noteiktās prasības ilgtermiņā būtu vienādi jāpiemēro visām Savienības lidostām un visiem komerciālajiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuru gaisa kuģi izlido vai piezemējas Savienības lidostās.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Ir svarīgi, lai no šīs regulas izrietošās saistības nesamērīgi neietekmētu mazāk savienotos Eiropas reģionus, piemēram, salas un tālākos reģionus, kuri bieži vien ir atkarīgi no gaisa satiksmes kā vienīgās savienojuma iespējas, un lai šiem reģioniem būtu nodrošināta piekļuve pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem. Lai palīdzētu saglabāt gaisa satiksmes savienojumu pieejamību reģionos, kuros ir mazāk citu transporta iespēju, būtu jāpievērš uzmanība šīs regulas noteikumu iespējamajai ietekmei uz to gaisa satiksmes maršrutu, kuri savieno attālus Savienības reģionus ar citiem Savienības reģioniem, pieejamību cenas ziņā, konkurētspēju un iespējamo cenu kāpumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Ir svarīgi, lai no šīs regulas izrietošās saistības nesamērīgi neietekmētu mazāk savienotos Eiropas reģionus, piemēram, salas un tālākos reģionus, kuri bieži vien ir atkarīgi no gaisa satiksmes kā vienīgās savienojuma iespējas, un lai šiem reģioniem būtu nodrošināta piekļuve pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem. Lai palīdzētu saglabāt gaisa satiksmes savienojumu pieejamību reģionos, kuros ir mazāk citu transporta iespēju, būtu jāpievērš uzmanība šīs regulas noteikumu iespējamajai ietekmei uz to gaisa satiksmes maršrutu, kuri savieno attālus Savienības reģionus ar citiem Savienības reģioniem, pieejamību cenas ziņā, konkurētspēju un iespējamo cenu kāpumu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Ir būtiski, lai par atbilstīgām atzīto ilgtspējīgo izejvielu kopums būtu iespējami iekļaujošs, tādējādi ļaujot maksimāli izvērst iespējas paplašināt ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanu par pieņemamām izmaksām. Saskaņā ar šo regulu par atbilstīgām atzīto izejvielu sarakstam vajadzētu būt nevis statiskam, bet gan laika gaitā pilnveidojamam, lai iekļautu tajā jaunas ilgtspējīgas izejvielas. Šajā nolūkā Komisijai saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 6. punktu vismaz reizi divos gados būtu jāpārskata IX pielikuma A un B daļā iekļautais izejvielu saraksts, lai papildinātu to ar jaunām izejvielām. Jaunu izejvielu iekļaušanai IX pielikumā vajadzētu nozīmēt šo izejvielu tiešu atbilstību ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanai saskaņā ar šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Ir būtiski, lai par atbilstīgām atzīto ilgtspējīgo izejvielu kopums būtu iespējami iekļaujošs, tādējādi ļaujot maksimāli izvērst iespējas paplašināt ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanu par pieņemamām izmaksām. Saskaņā ar šo regulu par atbilstīgām atzīto izejvielu sarakstam vajadzētu būt nevis statiskam, bet gan laika gaitā pilnveidojamam, lai iekļautu tajā jaunas ilgtspējīgas izejvielas. Šajā nolūkā Komisijai saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 6. punktu vismaz reizi divos gados būtu jāpārskata IX pielikuma A un B daļā iekļautais izejvielu saraksts, lai papildinātu to ar jaunām izejvielām. Jaunu izejvielu iekļaušanai IX pielikumā vajadzētu nozīmēt šo izejvielu tiešu atbilstību ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanai saskaņā ar šo regulu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | No pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas degvielas ilgtspējas apsvērumu dēļ nebūtu jāatzīst par atbilstīgām. Ja kultūraugu audzēšana biodegvielu ražošanai aizstāj tradicionālo kultūraugu audzēšanu pārtikas un dzīvnieku barības vajadzībām, notiek netieša zemes izmantošanas maiņa. Šāds papildu pieprasījums palielina spiedienu uz zemes platībām, un tā rezultātā lauksaimniecības zemes platības var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums — tādu kā meži, mitrāji un kūdrāji —, radot papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un raisot bažas par biodaudzveidības zudumu. Pētījumi liecina, ka ietekmes mērogs ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, tostarp no degvielas ražošanai izmantojamo izejvielu veida, no biodegvielu izmantošanas izraisītā papildu pieprasījuma pēc izejvielām un no tā, cik lielā mērā visā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Lielākie netiešās zemes izmantošanas maiņas riski ir raksturīgi biodegvielām — degvielām, kuras ražotas no izejvielām, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Tāpēc nevajadzētu veicināt degvielu ražošanu no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem. Šī pieeja ir saskaņā ar Savienības politiku un jo īpaši ar Direktīvu (ES) 2018/2001, kas ierobežo šādu biodegvielu izmantošanu autotransportā un dzelzceļa transportā un nosaka izmantošanas maksimālo ierobežojumu, ņemot vērā šo biodegvielu mazākos vidiskos ieguvumus, mazāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciālu un plašākās ilgtspējas problēmas. Netiešā zemes izmantošanas maiņa ir ne tikai saistīta ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas var samazināt vai pat novest līdz nullei siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no atsevišķām biodegvielām, bet arī apdraud biodaudzveidību. Šis risks ir īpaši nozīmīgs sasaistē ar potenciāli lielu ražošanas paplašināšanos, ko nosaka ievērojams pieprasījuma pieaugums. Aviācijas nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām aviācijas degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. No kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina autotransporta dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz aviācijas nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

No pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas degvielas ilgtspējas apsvērumu dēļ nebūtu jāatzīst par atbilstīgām. Ja kultūraugu audzēšana biodegvielu ražošanai aizstāj tradicionālo kultūraugu audzēšanu pārtikas un dzīvnieku barības vajadzībām, notiek netieša zemes izmantošanas maiņa. Šāds papildu pieprasījums palielina spiedienu uz zemes platībām, un tā rezultātā lauksaimniecības zemes platības var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums — tādu kā meži, mitrāji un kūdrāji —, radot papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un raisot bažas par biodaudzveidības zudumu. Pētījumi liecina, ka ietekmes mērogs ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, tostarp no degvielas ražošanai izmantojamo izejvielu veida, no biodegvielu izmantošanas izraisītā papildu pieprasījuma pēc izejvielām un no tā, cik lielā mērā visā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Lielākie netiešās zemes izmantošanas maiņas riski ir raksturīgi biodegvielām — degvielām, kuras ražotas no izejvielām, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Tāpēc nevajadzētu veicināt degvielu ražošanu no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem. Šī pieeja ir saskaņā ar Savienības politiku un jo īpaši ar Direktīvu (ES) 2018/2001, kas ierobežo šādu biodegvielu izmantošanu autotransportā un dzelzceļa transportā un nosaka izmantošanas maksimālo ierobežojumu, ņemot vērā šo biodegvielu mazākos vidiskos ieguvumus, mazāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciālu un plašākās ilgtspējas problēmas. Netiešā zemes izmantošanas maiņa ir ne tikai saistīta ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas var samazināt vai pat novest līdz nullei siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no atsevišķām biodegvielām, bet arī apdraud biodaudzveidību. Šis risks ir īpaši nozīmīgs sasaistē ar potenciāli lielu ražošanas paplašināšanos, ko nosaka ievērojams pieprasījuma pieaugums. Aviācijas nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām aviācijas degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. No kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina autotransporta dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz aviācijas nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare.

| (17) | No pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas degvielas
  , tostarp biodegvielas ar augstu netiešas zemes izmantošanas maiņas risku, piemēram, no palmu eļļas iegūtas biodegvielas,
  ilgtspējas apsvērumu dēļ nebūtu jāatzīst par atbilstīgām. Ja kultūraugu audzēšana biodegvielu ražošanai aizstāj tradicionālo kultūraugu audzēšanu pārtikas un dzīvnieku barības vajadzībām, notiek netieša zemes izmantošanas maiņa. Šāds papildu pieprasījums palielina spiedienu uz zemes platībām, un tā rezultātā lauksaimniecības zemes platības var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums — tādu kā meži, mitrāji un kūdrāji —, radot papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un raisot bažas par biodaudzveidības zudumu. Pētījumi liecina, ka ietekmes mērogs ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, tostarp no degvielas ražošanai izmantojamo izejvielu veida, no biodegvielu izmantošanas izraisītā papildu pieprasījuma pēc izejvielām un no tā, cik lielā mērā visā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Lielākie netiešās zemes izmantošanas maiņas riski ir raksturīgi biodegvielām — degvielām, kuras ražotas no izejvielām, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Tāpēc nevajadzētu veicināt degvielu ražošanu no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem. Šī pieeja ir saskaņā ar Savienības politiku un jo īpaši ar Direktīvu (ES) 2018/2001, kas ierobežo šādu biodegvielu izmantošanu autotransportā un dzelzceļa transportā un nosaka izmantošanas maksimālo ierobežojumu, ņemot vērā šo biodegvielu mazākos vidiskos ieguvumus, mazāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciālu un plašākās ilgtspējas problēmas. Netiešā zemes izmantošanas maiņa ir ne tikai saistīta ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas var samazināt vai pat novest līdz nullei siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no atsevišķām biodegvielām, bet arī apdraud biodaudzveidību. Šis risks ir īpaši nozīmīgs sasaistē ar potenciāli lielu ražošanas paplašināšanos, ko nosaka ievērojams pieprasījuma pieaugums. Aviācijas nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām aviācijas degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. No kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina autotransporta dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz aviācijas nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare. |
| --- | --- |

(17)

No pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražotas degvielas
  , tostarp biodegvielas ar augstu netiešas zemes izmantošanas maiņas risku, piemēram, no palmu eļļas iegūtas biodegvielas,
  ilgtspējas apsvērumu dēļ nebūtu jāatzīst par atbilstīgām. Ja kultūraugu audzēšana biodegvielu ražošanai aizstāj tradicionālo kultūraugu audzēšanu pārtikas un dzīvnieku barības vajadzībām, notiek netieša zemes izmantošanas maiņa. Šāds papildu pieprasījums palielina spiedienu uz zemes platībām, un tā rezultātā lauksaimniecības zemes platības var izplesties uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums — tādu kā meži, mitrāji un kūdrāji —, radot papildu siltumnīcefekta gāzu emisijas un raisot bažas par biodaudzveidības zudumu. Pētījumi liecina, ka ietekmes mērogs ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, tostarp no degvielas ražošanai izmantojamo izejvielu veida, no biodegvielu izmantošanas izraisītā papildu pieprasījuma pēc izejvielām un no tā, cik lielā mērā visā pasaulē tiek aizsargātas zemes platības, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Lielākie netiešās zemes izmantošanas maiņas riski ir raksturīgi biodegvielām — degvielām, kuras ražotas no izejvielām, kam konstatēta būtiska produktīvās platības izplešanās uz tādu zemes platību rēķina, kurās ir liels oglekļa uzkrājums. Tāpēc nevajadzētu veicināt degvielu ražošanu no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem. Šī pieeja ir saskaņā ar Savienības politiku un jo īpaši ar Direktīvu (ES) 2018/2001, kas ierobežo šādu biodegvielu izmantošanu autotransportā un dzelzceļa transportā un nosaka izmantošanas maksimālo ierobežojumu, ņemot vērā šo biodegvielu mazākos vidiskos ieguvumus, mazāko siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas potenciālu un plašākās ilgtspējas problēmas. Netiešā zemes izmantošanas maiņa ir ne tikai saistīta ar siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas var samazināt vai pat novest līdz nullei siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no atsevišķām biodegvielām, bet arī apdraud biodaudzveidību. Šis risks ir īpaši nozīmīgs sasaistē ar potenciāli lielu ražošanas paplašināšanos, ko nosaka ievērojams pieprasījuma pieaugums. Aviācijas nozarē pašlaik ir nenozīmīgs pieprasījums pēc biodegvielām, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, jo vairāk nekā 99 % no pašlaik izmantotajām aviācijas degvielām ir fosilas izcelsmes. Tāpēc ir lietderīgi atturēties ar šo regulu veicināt tādu biodegvielu izmantošanu, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, un tādējādi radīt potenciāli lielu pieprasījumu pēc tām. No kultūraugiem ražotu biodegvielu neatzīšana par atbilstīgām saskaņā ar šo regulu arī līdz minimumam samazina autotransporta dekarbonizācijas palēnināšanās risku, kas pretējā gadījumā varētu rasties, ja no kultūraugiem ražotas biodegvielas tiktu pārvirzītas no autotransporta uz aviācijas nozari. Ir ļoti svarīgi šādu pārvirzi samazināt līdz minimumam, jo autotransports joprojām ir vispiesārņojošākā transporta nozare.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Šīs regulas pienācīgai īstenošanai ļoti svarīga ir precīza un pareiza informācija par ilgtspējīgu aviācijas degvielu raksturlielumiem. Lai veicinātu patērētāju uzticēšanos un nodrošinātu pārredzamību un izsekojamību, degvielas piegādātājiem ir pienākums sniegt pareizu informāciju par piegādātās degvielas raksturlielumiem, ilgtspējas īpašībām un degvielas ražošanā izmantoto izejvielu izcelsmi. Minētā informācija tiek paziņota Savienības datubāzē, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 (“Atjaunojamo energoresursu direktīva”) 28. pantu. Ja tiek pierādīts, ka degvielas piegādātāji snieguši maldinošu vai nepareizu informāciju par piegādāto degvielu raksturlielumiem vai izcelsmi, attiecīgajiem piegādātājiem būtu jāpiemēro sods. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka degvielas piegādātāji Savienības datubāzē savlaicīgi ievada precīzu informāciju un ka šī informācija tiek verificēta un revidēta. Lai cīnītos pret iespējamu krāpšanu un ņemot vērā to, ka ievērojama daļa izejvielu, kas vajadzīgas ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanai, nāk no valstīm ārpus Savienības, dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām Eiropas struktūrām ir jāpastiprina sūtījumu kontroles mehānisms, tostarp veicot inspekcijas uz vietas. Šajā sakarā Komisija saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 8. punktu publicēs īstenošanas regulu par ilgtspējas sertifikāciju, lai turpinātu saskaņot un stiprināt noteikumus par ticamību, pārredzamību un neatkarīgu revīziju, kā arī par dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbību revīzijas uzraudzībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Šīs regulas pienācīgai īstenošanai ļoti svarīga ir precīza un pareiza informācija par ilgtspējīgu aviācijas degvielu raksturlielumiem. Lai veicinātu patērētāju uzticēšanos un nodrošinātu pārredzamību un izsekojamību, degvielas piegādātājiem ir pienākums sniegt pareizu informāciju par piegādātās degvielas raksturlielumiem, ilgtspējas īpašībām un degvielas ražošanā izmantoto izejvielu izcelsmi. Minētā informācija tiek paziņota Savienības datubāzē, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 (“Atjaunojamo energoresursu direktīva”) 28. pantu. Ja tiek pierādīts, ka degvielas piegādātāji snieguši maldinošu vai nepareizu informāciju par piegādāto degvielu raksturlielumiem vai izcelsmi, attiecīgajiem piegādātājiem būtu jāpiemēro sods. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka degvielas piegādātāji Savienības datubāzē savlaicīgi ievada precīzu informāciju un ka šī informācija tiek verificēta un revidēta. Lai cīnītos pret iespējamu krāpšanu un ņemot vērā to, ka ievērojama daļa izejvielu, kas vajadzīgas ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanai, nāk no valstīm ārpus Savienības, dalībvalstīm sadarbībā ar attiecīgajām Eiropas struktūrām ir jāpastiprina sūtījumu kontroles mehānisms, tostarp veicot inspekcijas uz vietas. Šajā sakarā Komisija saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 8. punktu publicēs īstenošanas regulu par ilgtspējas sertifikāciju, lai turpinātu saskaņot un stiprināt noteikumus par ticamību, pārredzamību un neatkarīgu revīziju, kā arī par dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbību revīzijas uzraudzībā.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai aviācijas un degvielu nozaru dalībniekiem nodrošinātu noteiktību
  par
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstību saskaņā ar šo regulu, ir vajadzīgs vienots, skaidrs un stabils ilgtspējas satvars. Lai nodrošinātu saskaņotību ar citām saistītām ES politikas jomām, ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstība būtu jānosaka saskaņā ar Direktīvas 2018/2001 (12) 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai aviācijas un degvielu nozaru dalībniekiem nodrošinātu noteiktību
  par
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstību saskaņā ar šo regulu, ir vajadzīgs vienots, skaidrs un stabils ilgtspējas satvars. Lai nodrošinātu saskaņotību ar citām saistītām ES politikas jomām, ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstība būtu jānosaka saskaņā ar Direktīvas 2018/2001 (12) 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem.

| (18) | Lai aviācijas un degvielu nozaru dalībniekiem nodrošinātu
  juridisko
  noteiktību
  un turpinātību jautājumos, kas saistīti ar
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstību saskaņā ar šo regulu, ir vajadzīgs vienots, skaidrs un stabils ilgtspējas satvars. Lai nodrošinātu saskaņotību ar citām saistītām ES politikas jomām, ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstība būtu jānosaka saskaņā ar Direktīvas
  (ES)
  2018/2001 (12) 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem. |
| --- | --- |

(18)

Lai aviācijas un degvielu nozaru dalībniekiem nodrošinātu
  juridisko
  noteiktību
  un turpinātību jautājumos, kas saistīti ar
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstību saskaņā ar šo regulu, ir vajadzīgs vienots, skaidrs un stabils ilgtspējas satvars. Lai nodrošinātu saskaņotību ar citām saistītām ES politikas jomām, ilgtspējīgu aviācijas degvielu atbilstība būtu jānosaka saskaņā ar Direktīvas
  (ES)
  2018/2001 (12) 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Ar šo regulu būtu jātiecas nodrošināt, ka gaisa kuģu ekspluatanti uz vienlīdzīgu iespēju pamata var konkurēt par piekļuvi ilgtspējīgām aviācijas degvielām. Lai novērstu gaisa pārvadājumu tirgus izkropļojumus, visās Savienības lidostās, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāpiegādā vienāds ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālais īpatsvars.
  Lai gan
  tirgū var brīvi piegādāt un izlietot lielākus daudzumus ilgtspējīgas degvielas, šai regulai būtu jānodrošina, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu obligātais minimālais īpatsvars visās aptvertajās lidostās ir vienāds. Šī regula aizstāj visas prasības, kas tieši vai netieši noteiktas valsts vai reģionālā līmenī un kas gaisa kuģu ekspluatantiem liek izmantot vai aviācijas degvielas piegādātājiem — piegādāt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un paredz mērķrādītājus, kuri atšķiras no šajā regulā noteiktajiem mērķrādītājiem. Lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un tādējādi veicinātu tādu visilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju tirgus attīstību un izvēršanu, kurām piemīt izaugsmes potenciāls nākotnes vajadzību apmierināšanai, šajā regulā būtu jāparedz laika gaitā pakāpeniski palielināt sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru. Ir jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz sintētiskajām aviācijas degvielām, ņemot vērā šādu degvielu nozīmīgo dekarbonizācijas potenciālu un to pašreizējās aplēstās ražošanas izmaksas. Ja sintētiskās aviācijas degvielas ražo no atjaunīgās elektroenerģijas un oglekļa, kas tieši uztverts no gaisa, ir iespējams sasniegt pat 100 % emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar tradicionālo aviācijas degvielu. Tām ir arī ievērojamas ražošanas procesa resursefektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar citiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu veidiem (jo īpaši ūdens patēriņa ziņā). Tomēr patlaban tiek lēsts, ka sintētisko aviācijas degvielu ražošanas izmaksas ir 3 līdz 6 reizes lielākas par tradicionālās aviācijas degvielas tirgus cenu. Tāpēc ar šo regulu būtu jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz šo tehnoloģiju. Turpmākas pārskatīšanas gaitā varētu apsvērt iespēju iekļaut šīs regulas darbības jomā citu veidu sintētiskās degvielas, piemēram, mazoglekļa sintētiskās degvielas, kas ļauj panākt lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ja šādas degvielas tiks definētas Atjaunīgo energoresursu direktīvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Ar šo regulu būtu jātiecas nodrošināt, ka gaisa kuģu ekspluatanti uz vienlīdzīgu iespēju pamata var konkurēt par piekļuvi ilgtspējīgām aviācijas degvielām. Lai novērstu gaisa pārvadājumu tirgus izkropļojumus, visās Savienības lidostās, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāpiegādā vienāds ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālais īpatsvars.
  Lai gan
  tirgū var brīvi piegādāt un izlietot lielākus daudzumus ilgtspējīgas degvielas, šai regulai būtu jānodrošina, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu obligātais minimālais īpatsvars visās aptvertajās lidostās ir vienāds. Šī regula aizstāj visas prasības, kas tieši vai netieši noteiktas valsts vai reģionālā līmenī un kas gaisa kuģu ekspluatantiem liek izmantot vai aviācijas degvielas piegādātājiem — piegādāt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un paredz mērķrādītājus, kuri atšķiras no šajā regulā noteiktajiem mērķrādītājiem. Lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un tādējādi veicinātu tādu visilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju tirgus attīstību un izvēršanu, kurām piemīt izaugsmes potenciāls nākotnes vajadzību apmierināšanai, šajā regulā būtu jāparedz laika gaitā pakāpeniski palielināt sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru. Ir jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz sintētiskajām aviācijas degvielām, ņemot vērā šādu degvielu nozīmīgo dekarbonizācijas potenciālu un to pašreizējās aplēstās ražošanas izmaksas. Ja sintētiskās aviācijas degvielas ražo no atjaunīgās elektroenerģijas un oglekļa, kas tieši uztverts no gaisa, ir iespējams sasniegt pat 100 % emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar tradicionālo aviācijas degvielu. Tām ir arī ievērojamas ražošanas procesa resursefektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar citiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu veidiem (jo īpaši ūdens patēriņa ziņā). Tomēr patlaban tiek lēsts, ka sintētisko aviācijas degvielu ražošanas izmaksas ir 3 līdz 6 reizes lielākas par tradicionālās aviācijas degvielas tirgus cenu. Tāpēc ar šo regulu būtu jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz šo tehnoloģiju. Turpmākas pārskatīšanas gaitā varētu apsvērt iespēju iekļaut šīs regulas darbības jomā citu veidu sintētiskās degvielas, piemēram, mazoglekļa sintētiskās degvielas, kas ļauj panākt lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ja šādas degvielas tiks definētas Atjaunīgo energoresursu direktīvā.

| (19) | Ar šo regulu būtu jātiecas nodrošināt, ka gaisa kuģu ekspluatanti uz vienlīdzīgu iespēju pamata var konkurēt par piekļuvi ilgtspējīgām aviācijas degvielām. Lai novērstu gaisa pārvadājumu tirgus izkropļojumus, visās Savienības lidostās, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāpiegādā vienāds ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālais īpatsvars. Tirgū var brīvi piegādāt un izlietot lielākus daudzumus ilgtspējīgas degvielas,
  taču
  šai regulai būtu jānodrošina, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu obligātais minimālais īpatsvars visās aptvertajās lidostās ir vienāds.
  Izejvielu pieejamība un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas jauda nav bezgalīga. Ja dažas dalībvalstis valsts līmenī pieņemtu augstākas vispārējās prasības attiecībā uz ilgtspējīgas aviācijas degvielas piegādi, pastiprinātos konkurence izejvielu jomā ar citām transporta un enerģētikas nozarēm un varētu rasties piegādes deficīts citos reģionos. Tas apdraudētu gaisa kuģu ekspluatantu dekarbonizācijas spēju šajos reģionos un negodīgi palielinātu izmaksas jo īpaši tiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri ievēro ES ETS, un līdz ar to izraisītu izkropļojumus tirgū un kopumā radītu neizdevīgus konkurences apstākļus. Tādēļ būtu jānosaka kopējs ES līmeņa mērķrādītājs attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanu un izmantošanu.
  Šī regula aizstāj visas prasības, kas tieši vai netieši noteiktas valsts vai reģionālā līmenī un kas gaisa kuģu ekspluatantiem liek izmantot vai aviācijas degvielas piegādātājiem — piegādāt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un paredz mērķrādītājus, kuri atšķiras no šajā regulā noteiktajiem mērķrādītājiem. Lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un tādējādi veicinātu tādu visilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju tirgus attīstību un izvēršanu, kurām piemīt izaugsmes potenciāls nākotnes vajadzību apmierināšanai, šajā regulā būtu jāparedz laika gaitā pakāpeniski palielināt sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru. Ir jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz sintētiskajām aviācijas degvielām, ņemot vērā šādu degvielu nozīmīgo dekarbonizācijas potenciālu un to pašreizējās aplēstās ražošanas izmaksas. Ja sintētiskās aviācijas degvielas ražo no atjaunīgās elektroenerģijas un oglekļa, kas tieši uztverts no gaisa, ir iespējams sasniegt pat 100 % emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar tradicionālo aviācijas degvielu. Tām ir arī ievērojamas ražošanas procesa resursefektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar citiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu veidiem (jo īpaši ūdens patēriņa ziņā). Tomēr patlaban tiek lēsts, ka sintētisko aviācijas degvielu ražošanas izmaksas ir 3 līdz 6 reizes lielākas par tradicionālās aviācijas degvielas tirgus cenu. Tāpēc ar šo regulu būtu jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz šo tehnoloģiju. Turpmākas pārskatīšanas gaitā varētu apsvērt iespēju iekļaut šīs regulas darbības jomā citu veidu sintētiskās degvielas, piemēram, mazoglekļa sintētiskās degvielas, kas ļauj panākt lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ja šādas degvielas tiks definētas Atjaunīgo energoresursu direktīvā.
  Turklāt sintētiskajām aviācijas degvielām, kuru ražošanā CO2 tiek tieši uztverta no gaisa (DAC metode), var būt svarīga nozīme, jo tām ir ilgtspējīgas oglekļa ieguves potenciāls, tādēļ šādas degvielas būtu jāturpina veicināt. |
| --- | --- |

(19)

Ar šo regulu būtu jātiecas nodrošināt, ka gaisa kuģu ekspluatanti uz vienlīdzīgu iespēju pamata var konkurēt par piekļuvi ilgtspējīgām aviācijas degvielām. Lai novērstu gaisa pārvadājumu tirgus izkropļojumus, visās Savienības lidostās, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāpiegādā vienāds ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālais īpatsvars. Tirgū var brīvi piegādāt un izlietot lielākus daudzumus ilgtspējīgas degvielas,
  taču
  šai regulai būtu jānodrošina, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu obligātais minimālais īpatsvars visās aptvertajās lidostās ir vienāds.
  Izejvielu pieejamība un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas jauda nav bezgalīga. Ja dažas dalībvalstis valsts līmenī pieņemtu augstākas vispārējās prasības attiecībā uz ilgtspējīgas aviācijas degvielas piegādi, pastiprinātos konkurence izejvielu jomā ar citām transporta un enerģētikas nozarēm un varētu rasties piegādes deficīts citos reģionos. Tas apdraudētu gaisa kuģu ekspluatantu dekarbonizācijas spēju šajos reģionos un negodīgi palielinātu izmaksas jo īpaši tiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri ievēro ES ETS, un līdz ar to izraisītu izkropļojumus tirgū un kopumā radītu neizdevīgus konkurences apstākļus. Tādēļ būtu jānosaka kopējs ES līmeņa mērķrādītājs attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanu un izmantošanu.
  Šī regula aizstāj visas prasības, kas tieši vai netieši noteiktas valsts vai reģionālā līmenī un kas gaisa kuģu ekspluatantiem liek izmantot vai aviācijas degvielas piegādātājiem — piegādāt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un paredz mērķrādītājus, kuri atšķiras no šajā regulā noteiktajiem mērķrādītājiem. Lai izveidotu skaidru un paredzamu tiesisko regulējumu un tādējādi veicinātu tādu visilgtspējīgāko un inovatīvāko degvielas tehnoloģiju tirgus attīstību un izvēršanu, kurām piemīt izaugsmes potenciāls nākotnes vajadzību apmierināšanai, šajā regulā būtu jāparedz laika gaitā pakāpeniski palielināt sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru. Ir jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz sintētiskajām aviācijas degvielām, ņemot vērā šādu degvielu nozīmīgo dekarbonizācijas potenciālu un to pašreizējās aplēstās ražošanas izmaksas. Ja sintētiskās aviācijas degvielas ražo no atjaunīgās elektroenerģijas un oglekļa, kas tieši uztverts no gaisa, ir iespējams sasniegt pat 100 % emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar tradicionālo aviācijas degvielu. Tām ir arī ievērojamas ražošanas procesa resursefektivitātes priekšrocības salīdzinājumā ar citiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu veidiem (jo īpaši ūdens patēriņa ziņā). Tomēr patlaban tiek lēsts, ka sintētisko aviācijas degvielu ražošanas izmaksas ir 3 līdz 6 reizes lielākas par tradicionālās aviācijas degvielas tirgus cenu. Tāpēc ar šo regulu būtu jānosaka īpaša pienākumu apakškopa, kas attiecas uz šo tehnoloģiju. Turpmākas pārskatīšanas gaitā varētu apsvērt iespēju iekļaut šīs regulas darbības jomā citu veidu sintētiskās degvielas, piemēram, mazoglekļa sintētiskās degvielas, kas ļauj panākt lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, ja šādas degvielas tiks definētas Atjaunīgo energoresursu direktīvā.
  Turklāt sintētiskajām aviācijas degvielām, kuru ražošanā CO2 tiek tieši uztverta no gaisa (DAC metode), var būt svarīga nozīme, jo tām ir ilgtspējīgas oglekļa ieguves potenciāls, tādēļ šādas degvielas būtu jāturpina veicināt.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Izejvielu pieejamība un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas jauda nav bezgalīga. Pastiprināta konkurence par ierobežoti pieejamām izejvielām varētu izraisīt piegādes deficītu un tirgus izkropļojumus un tādējādi negatīvi ietekmēt aviācijas nozares konkurētspēju kopumā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības, visā Savienībā būtu jāpiemēro saskaņotas prasības attiecībā uz izmantojamā SAF apjoma minimālo īpatsvaru. Tomēr dalībvalstis, nodrošinot šāda ES saskaņotā apjoma īpatsvara panākšanu atbilstoši I pielikumam, var pieņemt valsts pasākumus, atbalstošas politikas nostādnes un iniciatīvas, kuru mērķis ir to teritorijā palielināt ilgtspējīgu aviācijas degvielu, tostarp sintētisko aviācijas degvielu, ražošanas un izmantošanas apmēru, piemēram, sniedzot finansiālu atbalstu. Šādām valstu darbībām vajadzētu būt pārredzamām, nediskriminējošām, samērīgām un vispārējām, t. i., pieejamām visiem uzņēmumiem. Turklāt, tā kā regulā nav noteikts ilgtspējīgu aviācijas degvielu maksimālais īpatsvars, aviosabiedrības un degvielas piegādātāji var īstenot vērienīgāku vides politiku, kas paredz ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu un piegādi to vispārējā darbības tīklā, vienlaikus atsakoties no liekas degvielas uzpildes. Šajā nolūkā aviosabiedrības un degvielas piegādātāji, noslēdzot līgumiskas vienošanās, varētu vienoties par savstarpēju apņemšanos ražot, piegādāt un iegādāties iepriekš noteiktu daudzumu ilgtspējīgu aviācijas degvielu, tostarp arī pārsniedzot I pielikumā noteiktās minimālā īpatsvara normas. Šādas līgumiskas vienošanās var paredzēt arī atbildību un finansiālas kompensācijas nosacījumus gadījumos, ja piegādes netiek veiktas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Izejvielu pieejamība un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas jauda nav bezgalīga. Pastiprināta konkurence par ierobežoti pieejamām izejvielām varētu izraisīt piegādes deficītu un tirgus izkropļojumus un tādējādi negatīvi ietekmēt aviācijas nozares konkurētspēju kopumā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības, visā Savienībā būtu jāpiemēro saskaņotas prasības attiecībā uz izmantojamā SAF apjoma minimālo īpatsvaru. Tomēr dalībvalstis, nodrošinot šāda ES saskaņotā apjoma īpatsvara panākšanu atbilstoši I pielikumam, var pieņemt valsts pasākumus, atbalstošas politikas nostādnes un iniciatīvas, kuru mērķis ir to teritorijā palielināt ilgtspējīgu aviācijas degvielu, tostarp sintētisko aviācijas degvielu, ražošanas un izmantošanas apmēru, piemēram, sniedzot finansiālu atbalstu. Šādām valstu darbībām vajadzētu būt pārredzamām, nediskriminējošām, samērīgām un vispārējām, t. i., pieejamām visiem uzņēmumiem. Turklāt, tā kā regulā nav noteikts ilgtspējīgu aviācijas degvielu maksimālais īpatsvars, aviosabiedrības un degvielas piegādātāji var īstenot vērienīgāku vides politiku, kas paredz ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu un piegādi to vispārējā darbības tīklā, vienlaikus atsakoties no liekas degvielas uzpildes. Šajā nolūkā aviosabiedrības un degvielas piegādātāji, noslēdzot līgumiskas vienošanās, varētu vienoties par savstarpēju apņemšanos ražot, piegādāt un iegādāties iepriekš noteiktu daudzumu ilgtspējīgu aviācijas degvielu, tostarp arī pārsniedzot I pielikumā noteiktās minimālā īpatsvara normas. Šādas līgumiskas vienošanās var paredzēt arī atbildību un finansiālas kompensācijas nosacījumus gadījumos, ja piegādes netiek veiktas.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Patērētāju pieprasījumam var būt svarīga nozīme virzībā uz ilgtspējīgāku aviāciju. Tomēr, lai patērētāji varētu izdarīt apzinātu izvēli, ir vajadzīga stabilāka, uzticamāka, neatkarīga un saskaņota informācija par lidojumu ietekmi uz vidi saskaņā ar Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas rīcības plānu. Šajā nolūkā būtu jāizveido visaptveroša Savienības sistēma aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai, lai aviācijas pakalpojumu izmantotājiem varētu sniegt skaidru, pārredzamu, vispusīgu, ērti lietojamu un viegli izprotamu informāciju par aviācijas vidisko sniegumu. Tas virzīs patērētāju izvēli un vēl vairāk veicinās ilgtspējīgu aviācijas degvielu un citu ilgtspējas pasākumu izmantošanu gaisa kuģu ekspluatantu vidū. Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA) jau ir atbildīga par gaisa kuģu vidisko sertifikāciju un sadarbojas ar ieinteresētajām personām, lai izstrādātu marķēšanas sistēmu attiecībā uz aviācijas ietekmi uz vidi, aptverot gaisa kuģus, gaisa kuģu ekspluatantus un komerciālos lidojumus. EASA būtu jāuztic šādas sistēmas tālāka izstrāde, ieviešana un darbība, lai nodrošinātu neatkarību, tehnisko stabilitāti un sinerģiju ar citiem ES pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Patērētāju pieprasījumam var būt svarīga nozīme virzībā uz ilgtspējīgāku aviāciju. Tomēr, lai patērētāji varētu izdarīt apzinātu izvēli, ir vajadzīga stabilāka, uzticamāka, neatkarīga un saskaņota informācija par lidojumu ietekmi uz vidi saskaņā ar Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas rīcības plānu. Šajā nolūkā būtu jāizveido visaptveroša Savienības sistēma aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai, lai aviācijas pakalpojumu izmantotājiem varētu sniegt skaidru, pārredzamu, vispusīgu, ērti lietojamu un viegli izprotamu informāciju par aviācijas vidisko sniegumu. Tas virzīs patērētāju izvēli un vēl vairāk veicinās ilgtspējīgu aviācijas degvielu un citu ilgtspējas pasākumu izmantošanu gaisa kuģu ekspluatantu vidū. Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA) jau ir atbildīga par gaisa kuģu vidisko sertifikāciju un sadarbojas ar ieinteresētajām personām, lai izstrādātu marķēšanas sistēmu attiecībā uz aviācijas ietekmi uz vidi, aptverot gaisa kuģus, gaisa kuģu ekspluatantus un komerciālos lidojumus. EASA būtu jāuztic šādas sistēmas tālāka izstrāde, ieviešana un darbība, lai nodrošinātu neatkarību, tehnisko stabilitāti un sinerģiju ar citiem ES pasākumiem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara sekmīgu piegādi aviācijas tirgū nekavētu piedāvājuma trūkums. Šajā nolūkā būtu jāieplāno pietiekams sagatavošanās laiks, kas ļautu atjaunīgo degvielu nozarei attiecīgi attīstīt ražošanas jaudu. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  piegādei
  būtu
  jākļūst obligātai no
  2025. 
  gada
  . Lai tirgū nodrošinātu juridisko noteiktību un paredzamību un pastāvīgi novirzītu investīcijas ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas jaudas attīstīšanai, šīs regulas noteikumiem vajadzētu būt stabiliem ilgākā laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara sekmīgu piegādi aviācijas tirgū nekavētu piedāvājuma trūkums. Šajā nolūkā būtu jāieplāno pietiekams sagatavošanās laiks, kas ļautu atjaunīgo degvielu nozarei attiecīgi attīstīt ražošanas jaudu. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  piegādei
  būtu
  jākļūst obligātai no
  2025. 
  gada
  . Lai tirgū nodrošinātu juridisko noteiktību un paredzamību un pastāvīgi novirzītu investīcijas ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas jaudas attīstīšanai, šīs regulas noteikumiem vajadzētu būt stabiliem ilgākā laikā.

| (20) | Ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara sekmīgu piegādi aviācijas tirgū nekavētu piedāvājuma trūkums. Šajā nolūkā būtu jāieplāno pietiekams sagatavošanās laiks
  un jāievieš elastības mehānisms
  , kas ļautu atjaunīgo degvielu nozarei attiecīgi attīstīt ražošanas jaudu
  un ļautu aviācijas degvielas piegādātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem visrentablākajā veidā izpildīt savas saistības, nemazinot šīs regulas vispārīgos mērķus vides jomā
  . Ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  piegāde
  būtu
  jāsāk
  2025. 
  gadā, piemērojot SAF elastības mehānismā paredzēto elastīgumu
  . Lai tirgū nodrošinātu juridisko noteiktību un paredzamību un pastāvīgi novirzītu investīcijas ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas jaudas attīstīšanai, šīs regulas noteikumiem vajadzētu būt stabiliem ilgākā laikā. |
| --- | --- |

(20)

Ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara sekmīgu piegādi aviācijas tirgū nekavētu piedāvājuma trūkums. Šajā nolūkā būtu jāieplāno pietiekams sagatavošanās laiks
  un jāievieš elastības mehānisms
  , kas ļautu atjaunīgo degvielu nozarei attiecīgi attīstīt ražošanas jaudu
  un ļautu aviācijas degvielas piegādātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem visrentablākajā veidā izpildīt savas saistības, nemazinot šīs regulas vispārīgos mērķus vides jomā
  . Ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  piegāde
  būtu
  jāsāk
  2025. 
  gadā, piemērojot SAF elastības mehānismā paredzēto elastīgumu
  . Lai tirgū nodrošinātu juridisko noteiktību un paredzamību un pastāvīgi novirzītu investīcijas ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošanas jaudas attīstīšanai, šīs regulas noteikumiem vajadzētu būt stabiliem ilgākā laikā.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Līdz ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešanu un izvēršanu Savienības lidostās, pieaugs aviācijas degvielas izmaksas, un tā rezultātā liekas degvielas uzpildes prakse var vēl vairāk paplašināties. Liekas degvielas uzpildes prakse nav ilgtspējīga, un no tās būtu jāizvairās, jo tā apdraud Savienības centienus samazināt transporta radīto vidisko ietekmi. Šāda prakse būtu pretrunā aviācijas dekarbonizācijas mērķiem, jo smagāks gaisa kuģis konkrētā lidojumā patērētu vairāk degvielas un tādējādi palielinātos attiecīgās emisijas. Liekas degvielas uzpildes prakse apdraud arī vienlīdzīgu konkurenci Savienībā starp gaisa kuģu ekspluatantiem, kā arī starp lidostām. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz prasība gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt degvielu pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas. Degvielas daudzumam, kas uzpildīts pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas, vajadzētu būt samērīgam ar degvielas daudzumu, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus no minētās lidostas, ņemot vērā nepieciešamo atbilstību degvielas drošuma noteikumiem. Šī prasība Savienībā veiktiem pārvadājumiem nodrošina vienādus nosacījumus, kas vienādi piemērojami gan Savienības, gan ārvalstu ekspluatantiem, vienlaikus nodrošinot augstu vides aizsardzības līmeni. Tā kā regulā nav noteikts ilgtspējīgu aviācijas degvielu maksimālais īpatsvars
  no visām
  aviācijas
  degvielām
  , aviosabiedrības un degvielas piegādātāji var īstenot vērienīgāku
  vidisko
  politiku, kas paredz ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu un piegādi to vispārējā pārvadājumu tīklā, vienlaikus izvairoties no liekas degvielas uzpildes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Līdz ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešanu un izvēršanu Savienības lidostās, pieaugs aviācijas degvielas izmaksas, un tā rezultātā liekas degvielas uzpildes prakse var vēl vairāk paplašināties. Liekas degvielas uzpildes prakse nav ilgtspējīga, un no tās būtu jāizvairās, jo tā apdraud Savienības centienus samazināt transporta radīto vidisko ietekmi. Šāda prakse būtu pretrunā aviācijas dekarbonizācijas mērķiem, jo smagāks gaisa kuģis konkrētā lidojumā patērētu vairāk degvielas un tādējādi palielinātos attiecīgās emisijas. Liekas degvielas uzpildes prakse apdraud arī vienlīdzīgu konkurenci Savienībā starp gaisa kuģu ekspluatantiem, kā arī starp lidostām. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz prasība gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt degvielu pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas. Degvielas daudzumam, kas uzpildīts pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas, vajadzētu būt samērīgam ar degvielas daudzumu, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus no minētās lidostas, ņemot vērā nepieciešamo atbilstību degvielas drošuma noteikumiem. Šī prasība Savienībā veiktiem pārvadājumiem nodrošina vienādus nosacījumus, kas vienādi piemērojami gan Savienības, gan ārvalstu ekspluatantiem, vienlaikus nodrošinot augstu vides aizsardzības līmeni. Tā kā regulā nav noteikts ilgtspējīgu aviācijas degvielu maksimālais īpatsvars
  no visām
  aviācijas
  degvielām
  , aviosabiedrības un degvielas piegādātāji var īstenot vērienīgāku
  vidisko
  politiku, kas paredz ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu un piegādi to vispārējā pārvadājumu tīklā, vienlaikus izvairoties no liekas degvielas uzpildes.

| (21) | Līdz ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešanu un izvēršanu Savienības lidostās pieaugs aviācijas degvielas izmaksas, un tā rezultātā
  ekonomisku apsvērumu dēļ īstenota
  liekas degvielas uzpildes prakse var vēl vairāk paplašināties.
  Ekonomisku apsvērumu dēļ īstenota
  liekas degvielas uzpildes prakse nav ilgtspējīga, un no tās būtu jāizvairās, jo tā apdraud Savienības centienus samazināt transporta radīto vidisko ietekmi. Šāda prakse būtu pretrunā aviācijas dekarbonizācijas mērķiem, jo smagāks gaisa kuģis konkrētā lidojumā patērētu vairāk degvielas un tādējādi palielinātos attiecīgās emisijas. Liekas degvielas uzpildes prakse apdraud arī vienlīdzīgu konkurenci Savienībā starp gaisa kuģu ekspluatantiem, kā arī starp lidostām. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz prasība gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt degvielu pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas. Degvielas daudzumam, kas uzpildīts pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas, vajadzētu būt samērīgam ar degvielas daudzumu, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus no minētās lidostas, ņemot vērā nepieciešamo atbilstību degvielas drošuma noteikumiem. Šī prasība Savienībā veiktiem pārvadājumiem nodrošina vienādus nosacījumus, kas vienādi piemērojami gan Savienības, gan ārvalstu ekspluatantiem, vienlaikus nodrošinot augstu vides aizsardzības līmeni. Tā kā regulā nav noteikts ilgtspējīgu aviācijas degvielu maksimālais īpatsvars
  visās
  aviācijas
  degvielās
  , aviosabiedrības un degvielas piegādātāji var īstenot vērienīgāku
  vides
  politiku, kas paredz ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu un piegādi to vispārējā pārvadājumu tīklā, vienlaikus izvairoties no liekas degvielas uzpildes.
  Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan ES iekšējiem lidojumiem, gan lidojumiem ārpus ES, Komisijai būtu regulāri jāuzrauga un jāizvērtē liekas degvielas uzpildes gadījumi un jāziņo par tiem. |
| --- | --- |

(21)

Līdz ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu ieviešanu un izvēršanu Savienības lidostās pieaugs aviācijas degvielas izmaksas, un tā rezultātā
  ekonomisku apsvērumu dēļ īstenota
  liekas degvielas uzpildes prakse var vēl vairāk paplašināties.
  Ekonomisku apsvērumu dēļ īstenota
  liekas degvielas uzpildes prakse nav ilgtspējīga, un no tās būtu jāizvairās, jo tā apdraud Savienības centienus samazināt transporta radīto vidisko ietekmi. Šāda prakse būtu pretrunā aviācijas dekarbonizācijas mērķiem, jo smagāks gaisa kuģis konkrētā lidojumā patērētu vairāk degvielas un tādējādi palielinātos attiecīgās emisijas. Liekas degvielas uzpildes prakse apdraud arī vienlīdzīgu konkurenci Savienībā starp gaisa kuģu ekspluatantiem, kā arī starp lidostām. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz prasība gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt degvielu pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas. Degvielas daudzumam, kas uzpildīts pirms izlidošanas no attiecīgas Savienības lidostas, vajadzētu būt samērīgam ar degvielas daudzumu, kas vajadzīgs, lai veiktu lidojumus no minētās lidostas, ņemot vērā nepieciešamo atbilstību degvielas drošuma noteikumiem. Šī prasība Savienībā veiktiem pārvadājumiem nodrošina vienādus nosacījumus, kas vienādi piemērojami gan Savienības, gan ārvalstu ekspluatantiem, vienlaikus nodrošinot augstu vides aizsardzības līmeni. Tā kā regulā nav noteikts ilgtspējīgu aviācijas degvielu maksimālais īpatsvars
  visās
  aviācijas
  degvielās
  , aviosabiedrības un degvielas piegādātāji var īstenot vērienīgāku
  vides
  politiku, kas paredz ilgtspējīgu aviācijas degvielu plašāku izmantošanu un piegādi to vispārējā pārvadājumu tīklā, vienlaikus izvairoties no liekas degvielas uzpildes.
  Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan ES iekšējiem lidojumiem, gan lidojumiem ārpus ES, Komisijai būtu regulāri jāuzrauga un jāizvērtē liekas degvielas uzpildes gadījumi un jāziņo par tiem.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Plašāka ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošana, kurām parasti ir zemāka aromātisko savienojumu koncentrācija un zemāks sēra saturs, palīdzēs mazināt ar CO2 nesaistīto ietekmi uz klimatu. Aromātisko savienojumu un sēra satura tālāka samazināšana aviācijas degvielās varētu mazināt izplūdes grīstu veidošanos un uzlabot gaisa kvalitāti lidostās un to apkārtnē, savukārt aviosabiedrību ieguvums būtu gan kvalitatīvāka degviela ar augstu enerģijas blīvumu, gan zemākas apkopes izmaksas kvēpu samazināšanās dēļ. Tomēr aromātisko savienojumu koncentrācijas samazināšana aviācijas degvielās jāveic, ievērojot starptautiskos degvielas drošības noteikumus un saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskajā tirgū. Tāpēc EASA būtu jāuzrauga aromātisko savienojumu un sēra saturs tradicionālajās aviācijas degvielās. Komisijai vēlākais līdz 2025. gada 1. janvārim būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā izvērtēti iespējamie pasākumi, tostarp attiecīgā gadījumā tiesību aktu priekšlikumi un degvielas kvalitātes standarti, lai optimizētu aromātisko savienojumu saturu aviācijas degvielā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Plašāka ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošana, kurām parasti ir zemāka aromātisko savienojumu koncentrācija un zemāks sēra saturs, palīdzēs mazināt ar CO2 nesaistīto ietekmi uz klimatu. Aromātisko savienojumu un sēra satura tālāka samazināšana aviācijas degvielās varētu mazināt izplūdes grīstu veidošanos un uzlabot gaisa kvalitāti lidostās un to apkārtnē, savukārt aviosabiedrību ieguvums būtu gan kvalitatīvāka degviela ar augstu enerģijas blīvumu, gan zemākas apkopes izmaksas kvēpu samazināšanās dēļ. Tomēr aromātisko savienojumu koncentrācijas samazināšana aviācijas degvielās jāveic, ievērojot starptautiskos degvielas drošības noteikumus un saglabājot vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskajā tirgū. Tāpēc EASA būtu jāuzrauga aromātisko savienojumu un sēra saturs tradicionālajās aviācijas degvielās. Komisijai vēlākais līdz 2025. gada 1. janvārim būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā izvērtēti iespējamie pasākumi, tostarp attiecīgā gadījumā tiesību aktu priekšlikumi un degvielas kvalitātes standarti, lai optimizētu aromātisko savienojumu saturu aviācijas degvielā.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

21.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21b) | Aviācija ne vien iedarbojas uz klimatu, izraisot globālo sasilšanu, bet arī negatīvi ietekmē gaisa kvalitāti. Nozīmīgākie piesārņotāji ir daļiņas (PM), tostarp ultrasmalkās daļiņas, slāpekļa oksīdi (NOx) un gaistoši organiskie savienojumi (GOS), turklāt daži no šiem primārajiem piesārņotājiem rada citus piesārņotājus

   (1a)

  . Ultrasmalko daļiņu ietekmi uz veselību vēl ir jāturpina padziļināti pētīt, tomēr vairākos pētījumos jau ir pierādīta šo daļiņu īstermiņa un ilgtermiņa ietekme, tostarp raugoties uz mirstību, sirds un asinsvadu slimībām, sirds išēmisko slimību un plaušu slimībām

   (1b)

  . Turklāt gaisa piesārņojums kaitē ekosistēmām un līdz ar to ir viens no bioloģiskās daudzveidības izzušanas faktoriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21b)

Aviācija ne vien iedarbojas uz klimatu, izraisot globālo sasilšanu, bet arī negatīvi ietekmē gaisa kvalitāti. Nozīmīgākie piesārņotāji ir daļiņas (PM), tostarp ultrasmalkās daļiņas, slāpekļa oksīdi (NOx) un gaistoši organiskie savienojumi (GOS), turklāt daži no šiem primārajiem piesārņotājiem rada citus piesārņotājus

   (1a)

  . Ultrasmalko daļiņu ietekmi uz veselību vēl ir jāturpina padziļināti pētīt, tomēr vairākos pētījumos jau ir pierādīta šo daļiņu īstermiņa un ilgtermiņa ietekme, tostarp raugoties uz mirstību, sirds un asinsvadu slimībām, sirds išēmisko slimību un plaušu slimībām

   (1b)

  . Turklāt gaisa piesārņojums kaitē ekosistēmām un līdz ar to ir viens no bioloģiskās daudzveidības izzušanas faktoriem.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Lai neradītu šķēršļus šādas ilgtspējīgas aviācijas degvielas izmantošanai,
  lidostām, uz kurām attiecas šī regula, būtu jānodrošina
  , ka ir ierīkota visa infrastruktūra, kas vajadzīga ilgtspējīgas aviācijas degvielas piegādei, uzglabāšanai un uzpildei. Vajadzības gadījumā Aģentūrai vajadzētu būt iespējai pieprasīt Savienības lidostai informāciju par pieejamo infrastruktūru, kas ļauj netraucēti izplatīt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt šādas degvielas. Aģentūras uzdevums būtu lidostām un aviosabiedrībām nodrošināt vienotu kontaktpunktu gadījumā, ja ir vajadzīgi tehniski precizējumi par degvielas infrastruktūras pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Lai neradītu šķēršļus šādas ilgtspējīgas aviācijas degvielas izmantošanai,
  lidostām, uz kurām attiecas šī regula, būtu jānodrošina
  , ka ir ierīkota visa infrastruktūra, kas vajadzīga ilgtspējīgas aviācijas degvielas piegādei, uzglabāšanai un uzpildei. Vajadzības gadījumā Aģentūrai vajadzētu būt iespējai pieprasīt Savienības lidostai informāciju par pieejamo infrastruktūru, kas ļauj netraucēti izplatīt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt šādas degvielas. Aģentūras uzdevums būtu lidostām un aviosabiedrībām nodrošināt vienotu kontaktpunktu gadījumā, ja ir vajadzīgi tehniski precizējumi par degvielas infrastruktūras pieejamību.

| (22) | Lai neradītu šķēršļus šādas ilgtspējīgas aviācijas degvielas izmantošanai,
  ir svarīgi nodrošināt
  , ka ir ierīkota visa infrastruktūra, kas vajadzīga ilgtspējīgas aviācijas degvielas piegādei, uzglabāšanai un uzpildei
  , un ka degvielas piegādātājiem ir pastāvīga un nepārtraukta piekļuve transporta degvielas infrastruktūrai
  .
  Šajā regulā būtu pienācīgi jāņem vērā Savienībā esošo lidostu dažādie pārvaldības modeļi. Šajā ziņā lidostām, uz kurām attiecas šī regula, vai attiecīgā gadījumā attiecīgajam vadības dienestam, kuram attiecīgā dalībvalsts uzticējusi lidostas centralizētās infrastruktūras pārvaldību, kā noteikts Padomes Direktīvas 96/67/EK (“Direktīva par lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem”) 8. pantā, būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādei, uzglabāšanai un uzpildei nepieciešamo infrastruktūru un gaisa kuģu ekspluatantu piekļuvi šai infrastruktūrai. Ja galīgo atbildību par degvielas infrastruktūras nodrošināšanu Savienības lidostā saskaņā ar līgumisku vienošanos uzņemas struktūra, kas nav Savienības lidosta, vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests, minētajai struktūrai saskaņā ar līgumisko vienošanos vajadzētu būt atbildīgai par šīs regulas 6. pantā noteiktā pienākuma izpildi.
  Vajadzības gadījumā Aģentūrai vajadzētu būt iespējai pieprasīt Savienības lidostai informāciju par pieejamo infrastruktūru, kas ļauj netraucēti izplatīt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt šādas degvielas. Aģentūras uzdevums būtu lidostām un aviosabiedrībām nodrošināt vienotu kontaktpunktu gadījumā, ja ir vajadzīgi tehniski precizējumi par degvielas infrastruktūras pieejamību.
  Kad ar elektroenerģiju vai ūdeņradi darbināmi gaisa kuģi būs pilnībā izstrādāti un komerciāli pieejami, lidostām, uz kurām attiecas šī regula, būs jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai sekmētu atbilstošu ūdeņraža uzpildes un gaisa kuģu elektrouzlādes infrastruktūru ieviešanu saskaņā ar attiecīgo valsts politikas satvarā paredzēto ieviešanas plānu, kā noteikts regulas priekšlikumā par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Turklāt saskaņā ar Regulas XXX [“Regula par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu” jeb “AFIR regula”] 12. pantu būtu jānodrošina stāvošu gaisa kuģu elektroapgāde. |
| --- | --- |

(22)

Lai neradītu šķēršļus šādas ilgtspējīgas aviācijas degvielas izmantošanai,
  ir svarīgi nodrošināt
  , ka ir ierīkota visa infrastruktūra, kas vajadzīga ilgtspējīgas aviācijas degvielas piegādei, uzglabāšanai un uzpildei
  , un ka degvielas piegādātājiem ir pastāvīga un nepārtraukta piekļuve transporta degvielas infrastruktūrai
  .
  Šajā regulā būtu pienācīgi jāņem vērā Savienībā esošo lidostu dažādie pārvaldības modeļi. Šajā ziņā lidostām, uz kurām attiecas šī regula, vai attiecīgā gadījumā attiecīgajam vadības dienestam, kuram attiecīgā dalībvalsts uzticējusi lidostas centralizētās infrastruktūras pārvaldību, kā noteikts Padomes Direktīvas 96/67/EK (“Direktīva par lidlauka sniegtajiem pakalpojumiem”) 8. pantā, būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādei, uzglabāšanai un uzpildei nepieciešamo infrastruktūru un gaisa kuģu ekspluatantu piekļuvi šai infrastruktūrai. Ja galīgo atbildību par degvielas infrastruktūras nodrošināšanu Savienības lidostā saskaņā ar līgumisku vienošanos uzņemas struktūra, kas nav Savienības lidosta, vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests, minētajai struktūrai saskaņā ar līgumisko vienošanos vajadzētu būt atbildīgai par šīs regulas 6. pantā noteiktā pienākuma izpildi.
  Vajadzības gadījumā Aģentūrai vajadzētu būt iespējai pieprasīt Savienības lidostai informāciju par pieejamo infrastruktūru, kas ļauj netraucēti izplatīt ilgtspējīgas aviācijas degvielas un gaisa kuģu ekspluatantiem uzpildīt šādas degvielas. Aģentūras uzdevums būtu lidostām un aviosabiedrībām nodrošināt vienotu kontaktpunktu gadījumā, ja ir vajadzīgi tehniski precizējumi par degvielas infrastruktūras pieejamību.
  Kad ar elektroenerģiju vai ūdeņradi darbināmi gaisa kuģi būs pilnībā izstrādāti un komerciāli pieejami, lidostām, uz kurām attiecas šī regula, būs jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai sekmētu atbilstošu ūdeņraža uzpildes un gaisa kuģu elektrouzlādes infrastruktūru ieviešanu saskaņā ar attiecīgo valsts politikas satvarā paredzēto ieviešanas plānu, kā noteikts regulas priekšlikumā par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Turklāt saskaņā ar Regulas XXX [“Regula par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu” jeb “AFIR regula”] 12. pantu būtu jānodrošina stāvošu gaisa kuģu elektroapgāde.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Daudzām Savienības lidostām aviācijas degviela tiek piegādāta galvenokārt pa cauruļvadiem no rafinēšanas rūpnīcām vai sajaukšanas stacijām, kurās jāveic SAF piejaukšana, lai nodrošinātu atbilstību drošības un ilgtspējas specifikācijām. Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi ar mērķi nodrošināt aviācijas degvielas piegādātājiem pastāvīgu un nepārtrauktu piekļuvi civilā transporta aviācijas degvielas infrastruktūrai, lai varētu piegādāt gan tradicionālās aviācijas degvielas, gan aviācijas degvielas, kas satur daļu ilgtspējīgas aviācijas degvielas. SAF piegāde Savienības lidostām no rafinēšanas rūpnīcām un sajaukšanas stacijām I pielikuma noteikumu izpildei pietiekamā daudzumā, izmantojot alternatīvus līdzekļus, piemēram, autoceļus / kravas automobiļus, nav nodrošināma no loģistikas, praktiskā, izmaksu un ar CO2 emisijām saistīto sodu viedokļa. Lai nodrošinātu šajā regulā noteiktā minimālā SAF apjoma piegādes, būs ārkārtīgi svarīgi izmantot šos cauruļvadus papildus degvielas piegādātājiem piederošajiem cauruļvadiem, ja tādi ir, kā arī papildus jau esošajai dzelzceļa infrastruktūrai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Daudzām Savienības lidostām aviācijas degviela tiek piegādāta galvenokārt pa cauruļvadiem no rafinēšanas rūpnīcām vai sajaukšanas stacijām, kurās jāveic SAF piejaukšana, lai nodrošinātu atbilstību drošības un ilgtspējas specifikācijām. Dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi ar mērķi nodrošināt aviācijas degvielas piegādātājiem pastāvīgu un nepārtrauktu piekļuvi civilā transporta aviācijas degvielas infrastruktūrai, lai varētu piegādāt gan tradicionālās aviācijas degvielas, gan aviācijas degvielas, kas satur daļu ilgtspējīgas aviācijas degvielas. SAF piegāde Savienības lidostām no rafinēšanas rūpnīcām un sajaukšanas stacijām I pielikuma noteikumu izpildei pietiekamā daudzumā, izmantojot alternatīvus līdzekļus, piemēram, autoceļus / kravas automobiļus, nav nodrošināma no loģistikas, praktiskā, izmaksu un ar CO2 emisijām saistīto sodu viedokļa. Lai nodrošinātu šajā regulā noteiktā minimālā SAF apjoma piegādes, būs ārkārtīgi svarīgi izmantot šos cauruļvadus papildus degvielas piegādātājiem piederošajiem cauruļvadiem, ja tādi ir, kā arī papildus jau esošajai dzelzceļa infrastruktūrai.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Lai pierādītu, ka nav veikta liekas degvielas uzpilde, gaisa kuģu ekspluatantiem katru gadu būtu jāziņo arī par faktisko aviācijas degvielas uzpildi katrā Savienības lidostā. Ziņojumi būtu jāverificē neatkarīgiem verificētājiem un jānosūta Aģentūrai uzraudzības un atbilstības novērtēšanas vajadzībām. Verificētājiem, izmantojot Komisijas apstiprinātu rīku, būtu jānosaka, cik precīzi ir ekspluatantu ziņojumi par gadā vajadzīgo aviācijas degvielu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Lai pierādītu, ka nav veikta liekas degvielas uzpilde, gaisa kuģu ekspluatantiem katru gadu būtu jāziņo arī par faktisko aviācijas degvielas uzpildi katrā Savienības lidostā. Ziņojumi būtu jāverificē neatkarīgiem verificētājiem un jānosūta Aģentūrai uzraudzības un atbilstības novērtēšanas vajadzībām. Verificētājiem, izmantojot Komisijas apstiprinātu rīku, būtu jānosaka, cik precīzi ir ekspluatantu ziņojumi par gadā vajadzīgo aviācijas degvielu.

| (24) | Lai pierādītu, ka nav veikta liekas degvielas uzpilde
  ekonomisku apsvērumu dēļ
  , gaisa kuģu ekspluatantiem katru gadu būtu jāziņo arī par faktisko aviācijas degvielas uzpildi katrā Savienības lidostā. Ziņojumi būtu jāverificē neatkarīgiem verificētājiem un jānosūta Aģentūrai uzraudzības un atbilstības novērtēšanas vajadzībām. Verificētājiem, izmantojot Komisijas apstiprinātu rīku, būtu jānosaka, cik precīzi ir ekspluatantu ziņojumi par gadā vajadzīgo aviācijas degvielu. |
| --- | --- |

(24)

Lai pierādītu, ka nav veikta liekas degvielas uzpilde
  ekonomisku apsvērumu dēļ
  , gaisa kuģu ekspluatantiem katru gadu būtu jāziņo arī par faktisko aviācijas degvielas uzpildi katrā Savienības lidostā. Ziņojumi būtu jāverificē neatkarīgiem verificētājiem un jānosūta Aģentūrai uzraudzības un atbilstības novērtēšanas vajadzībām. Verificētājiem, izmantojot Komisijas apstiprinātu rīku, būtu jānosaka, cik precīzi ir ekspluatantu ziņojumi par gadā vajadzīgo aviācijas degvielu.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanas normu ieviešana Savienībā varētu nevajadzīgi radīt neizdevīgu konkurences situāciju ES aviosabiedrībām, kuras veic tiešos tālsatiksmes lidojumus no Savienības lidostām, salīdzinājumā ar konkurējošām aviosabiedrībām, kuras piedāvā savienojumus caur gaisa satiksmes mezgliem ārpus Savienības. Lai vēl vairāk veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu Savienībā, ņemot vērā prognozes, ka šo degvielu cenas pārskatāmā nākotnē būtiski atšķirsies no tradicionālās degvielas cenām, aviosabiedrībām vajadzētu būt iespējai pieprasīt bezmaksas kvotu iedali ETS sistēmā par ilgtspējīgu aviācijas degvielu uzpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanas normu ieviešana Savienībā varētu nevajadzīgi radīt neizdevīgu konkurences situāciju ES aviosabiedrībām, kuras veic tiešos tālsatiksmes lidojumus no Savienības lidostām, salīdzinājumā ar konkurējošām aviosabiedrībām, kuras piedāvā savienojumus caur gaisa satiksmes mezgliem ārpus Savienības. Lai vēl vairāk veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu Savienībā, ņemot vērā prognozes, ka šo degvielu cenas pārskatāmā nākotnē būtiski atšķirsies no tradicionālās degvielas cenām, aviosabiedrībām vajadzētu būt iespējai pieprasīt bezmaksas kvotu iedali ETS sistēmā par ilgtspējīgu aviācijas degvielu uzpildi.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Ir ļoti svarīgi, lai gaisa kuģu ekspluatanti varētu iesniegt prasījumu saistībā ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu vai CORSIA, atkarībā no to lidojumu maršruta. Tomēr ir būtiski, lai šī regula neizraisītu emisiju samazinājumu divkāršu uzskaiti. Būtu jāatļauj gaisa kuģu ekspluatantiem tikai vienreiz prasīt priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu. Būtu jāprasa, lai degvielas piegādātāji bez maksas sniegtu gaisa kuģu ekspluatantiem visu informāciju par attiecīgajam gaisa kuģu ekspluatantam pārdotās ilgtspējīgās aviācijas degvielas īpašībām, kas gaisa kuģu ekspluatantam ir būtiska ziņošanai saskaņā ar šo regulu vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Ir ļoti svarīgi, lai gaisa kuģu ekspluatanti varētu iesniegt prasījumu saistībā ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu vai CORSIA, atkarībā no to lidojumu maršruta. Tomēr ir būtiski, lai šī regula neizraisītu emisiju samazinājumu divkāršu uzskaiti. Būtu jāatļauj gaisa kuģu ekspluatantiem tikai vienreiz prasīt priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu. Būtu jāprasa, lai degvielas piegādātāji bez maksas sniegtu gaisa kuģu ekspluatantiem visu informāciju par attiecīgajam gaisa kuģu ekspluatantam pārdotās ilgtspējīgās aviācijas degvielas īpašībām, kas gaisa kuģu ekspluatantam ir būtiska ziņošanai saskaņā ar šo regulu vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām.

| (27) | Lai veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu, kuru cena būtiski atšķiras no tradicionālo degvielu cenas,
  ir ļoti svarīgi, lai gaisa kuģu ekspluatanti varētu iesniegt prasījumu saistībā ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu vai CORSIA, atkarībā no to lidojumu maršruta. Tomēr ir būtiski, lai šī regula neizraisītu emisiju samazinājumu divkāršu uzskaiti. Būtu jāatļauj gaisa kuģu ekspluatantiem tikai vienreiz prasīt priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu. Būtu jāprasa, lai degvielas piegādātāji bez maksas sniegtu gaisa kuģu ekspluatantiem visu informāciju par attiecīgajam gaisa kuģu ekspluatantam pārdotās ilgtspējīgās aviācijas degvielas īpašībām, kas gaisa kuģu ekspluatantam ir būtiska ziņošanai saskaņā ar šo regulu vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām. |
| --- | --- |

(27)

Lai veicinātu ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu, kuru cena būtiski atšķiras no tradicionālo degvielu cenas,
  ir ļoti svarīgi, lai gaisa kuģu ekspluatanti varētu iesniegt prasījumu saistībā ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu vai CORSIA, atkarībā no to lidojumu maršruta. Tomēr ir būtiski, lai šī regula neizraisītu emisiju samazinājumu divkāršu uzskaiti. Būtu jāatļauj gaisa kuģu ekspluatantiem tikai vienreiz prasīt priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu. Būtu jāprasa, lai degvielas piegādātāji bez maksas sniegtu gaisa kuģu ekspluatantiem visu informāciju par attiecīgajam gaisa kuģu ekspluatantam pārdotās ilgtspējīgās aviācijas degvielas īpašībām, kas gaisa kuģu ekspluatantam ir būtiska ziņošanai saskaņā ar šo regulu vai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmām.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus aviācijas iekšējā tirgū un Savienības klimatisko ieceru ievērošanu, ar šo regulu būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi aviācijas degvielas piegādātāju un gaisa kuģu ekspluatantu neatbilstības gadījumā. Sodu līmenim jābūt samērīgam ar videi nodarīto kaitējumu un neatbilstības radīto kaitējumu vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem iekšējā tirgū. Piemērojot administratīvus naudas sodus, iestādēm būtu jāņem vērā aviācijas degvielas un ilgtspējīgas aviācijas degvielas cenu izmaiņas pārskata gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus aviācijas iekšējā tirgū un Savienības klimatisko ieceru ievērošanu, ar šo regulu būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi aviācijas degvielas piegādātāju un gaisa kuģu ekspluatantu neatbilstības gadījumā. Sodu līmenim jābūt samērīgam ar videi nodarīto kaitējumu un neatbilstības radīto kaitējumu vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem iekšējā tirgū. Piemērojot administratīvus naudas sodus, iestādēm būtu jāņem vērā aviācijas degvielas un ilgtspējīgas aviācijas degvielas cenu izmaiņas pārskata gadā.

| (28) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus aviācijas iekšējā tirgū un Savienības klimatisko ieceru ievērošanu, ar šo regulu būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi aviācijas degvielas piegādātāju un gaisa kuģu ekspluatantu neatbilstības gadījumā. Sodu līmenim jābūt samērīgam ar videi nodarīto kaitējumu un neatbilstības radīto kaitējumu vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem iekšējā tirgū. Piemērojot administratīvus naudas sodus
  un citus sodus
  , iestādēm būtu jāņem vērā aviācijas degvielas un ilgtspējīgas aviācijas degvielas cenu izmaiņas pārskata gadā
  , un tās var ņemt vērā arī neatbilstības pakāpi, piemēram, atkārtotu pārkāpumu gadījumā
  . |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus aviācijas iekšējā tirgū un Savienības klimatisko ieceru ievērošanu, ar šo regulu būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un atturoši sodi aviācijas degvielas piegādātāju un gaisa kuģu ekspluatantu neatbilstības gadījumā. Sodu līmenim jābūt samērīgam ar videi nodarīto kaitējumu un neatbilstības radīto kaitējumu vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem iekšējā tirgū. Piemērojot administratīvus naudas sodus
  un citus sodus
  , iestādēm būtu jāņem vērā aviācijas degvielas un ilgtspējīgas aviācijas degvielas cenu izmaiņas pārskata gadā
  , un tās var ņemt vērā arī neatbilstības pakāpi, piemēram, atkārtotu pārkāpumu gadījumā
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Sodi piegādātājiem, kuri nav izpildījuši šajā regulā noteiktos mērķrādītājus, būtu jāpapildina ar pienākumu nākamajā gadā piegādāt tirgū kvotas izpildei trūkstošo degvielas daudzumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Sodi piegādātājiem, kuri nav izpildījuši šajā regulā noteiktos mērķrādītājus, būtu jāpapildina ar pienākumu nākamajā gadā piegādāt tirgū kvotas izpildei trūkstošo degvielas daudzumu.

| (29) | Sodi piegādātājiem, kuri nav izpildījuši šajā regulā noteiktos mērķrādītājus, būtu jāpapildina ar pienākumu nākamajā gadā piegādāt tirgū kvotas izpildei trūkstošo degvielas daudzumu.
  Tomēr, lai izvairītos no nepamatota dubulta soda uzlikšanas gadījumos, kas nav degvielas piegādātāja tiešā kontrolē, pienākums piegādāt tirgū trūkstošo degvielas daudzumu nebūtu jāpiemēro, ja Komisija uzskata, ka šādu iztrūkumu ir izraisījusi resursu nepietiekamība. |
| --- | --- |

(29)

Sodi piegādātājiem, kuri nav izpildījuši šajā regulā noteiktos mērķrādītājus, būtu jāpapildina ar pienākumu nākamajā gadā piegādāt tirgū kvotas izpildei trūkstošo degvielas daudzumu.
  Tomēr, lai izvairītos no nepamatota dubulta soda uzlikšanas gadījumos, kas nav degvielas piegādātāja tiešā kontrolē, pienākums piegādāt tirgū trūkstošo degvielas daudzumu nebūtu jāpiemēro, ja Komisija uzskata, ka šādu iztrūkumu ir izraisījusi resursu nepietiekamība.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29a) | Lai pāreja uz ilgtspējīgu aviāciju būtu veiksmīga, ir vajadzīga integrēta pieeja un piemērota vide inovāciju veicināšanai, paredzot gan valsts, gan privātās investīcijas pētniecībā un izstrādē un atbalstu darbinieku pārcelšanai, pārkvalificēšanai un kvalifikācijas celšanai, kā arī tehnoloģiskie un operatīvie pasākumi un ilgtspējīgu aviācijas degvielu un bezemisiju tehnoloģiju ieviešana, tostarp vajadzīgās degvielas uzpildes un uzlādes infrastruktūras ieviešana lidostās, ņemot vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Tādēļ ieņēmumi, kas gūti no sodiem saskaņā ar šo regulu, un būtu jāiedala jaunajam Ilgtspējīgas aviācijas fondam. Turklāt Eiropas SAF alianses brīvprātīga izveide, ko koordinētu Komisija, viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā varētu palīdzēt veicināt SAF ražošanas turpmāku attīstību un pieaugumu Eiropā, cita starpā apvienojot visu rūpnieciskās vērtības ķēdi, veicinot visinovatīvāko tehnoloģiju ieviešanu un nosakot politiku un tirgus attīstību, vienlaikus ņemot vērā tehnoloģiskās neitralitātes principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29a)

Lai pāreja uz ilgtspējīgu aviāciju būtu veiksmīga, ir vajadzīga integrēta pieeja un piemērota vide inovāciju veicināšanai, paredzot gan valsts, gan privātās investīcijas pētniecībā un izstrādē un atbalstu darbinieku pārcelšanai, pārkvalificēšanai un kvalifikācijas celšanai, kā arī tehnoloģiskie un operatīvie pasākumi un ilgtspējīgu aviācijas degvielu un bezemisiju tehnoloģiju ieviešana, tostarp vajadzīgās degvielas uzpildes un uzlādes infrastruktūras ieviešana lidostās, ņemot vērā principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Tādēļ ieņēmumi, kas gūti no sodiem saskaņā ar šo regulu, un būtu jāiedala jaunajam Ilgtspējīgas aviācijas fondam. Turklāt Eiropas SAF alianses brīvprātīga izveide, ko koordinētu Komisija, viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā varētu palīdzēt veicināt SAF ražošanas turpmāku attīstību un pieaugumu Eiropā, cita starpā apvienojot visu rūpnieciskās vērtības ķēdi, veicinot visinovatīvāko tehnoloģiju ieviešanu un nosakot politiku un tirgus attīstību, vienlaikus ņemot vērā tehnoloģiskās neitralitātes principu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

29.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29b) | Ilgtspējīgu un sintētisku aviācijas degvielu izstrādē un ražošanas jaudas veidošanā būtiska loma būs pētniecībai un inovācijai. Šāda investīciju prioritāte būtu skaidri jānosaka attiecīgajās Savienības finansējuma programmās, ko noteikusi Komisija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29b)

Ilgtspējīgu un sintētisku aviācijas degvielu izstrādē un ražošanas jaudas veidošanā būtiska loma būs pētniecībai un inovācijai. Šāda investīciju prioritāte būtu skaidri jānosaka attiecīgajās Savienības finansējuma programmās, ko noteikusi Komisija.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

29.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29c) | Turpmākajos gados ir strauji jāpalielina ilgtspējīgu aviācijas degvielu izstrāde un ražošana. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāinvestē ilgtspējīgas aviācijas degvielas pētniecības un ražošanas projektos, jo tie paver iespējas gan no vides, gan rūpnieciskā viedokļa. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošana būtu jākoncentrē Savienības teritorijā, tā radot rūpniecības, darba un pētniecības iespējas visās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29c)

Turpmākajos gados ir strauji jāpalielina ilgtspējīgu aviācijas degvielu izstrāde un ražošana. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāinvestē ilgtspējīgas aviācijas degvielas pētniecības un ražošanas projektos, jo tie paver iespējas gan no vides, gan rūpnieciskā viedokļa. Ilgtspējīgu aviācijas degvielu ražošana būtu jākoncentrē Savienības teritorijā, tā radot rūpniecības, darba un pētniecības iespējas visās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas paredz regulārus ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par aviācijas un degvielu tirgu attīstību, regulas galveno iezīmju, piemēram, ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara, efektivitāti, administratīvo naudas sodu līmeni vai politikas norisēm ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanas jomā starptautiskā līmenī. Šie elementi ir svarīgi, lai nodrošinātu skaidru priekšstatu par stāvokli ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgū, un tie būtu jāņem vērā, apsverot šīs regulas pārskatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas paredz regulārus ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par aviācijas un degvielu tirgu attīstību, regulas galveno iezīmju, piemēram, ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara, efektivitāti, administratīvo naudas sodu līmeni vai politikas norisēm ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanas jomā starptautiskā līmenī. Šie elementi ir svarīgi, lai nodrošinātu skaidru priekšstatu par stāvokli ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgū, un tie būtu jāņem vērā, apsverot šīs regulas pārskatīšanu.

| (30) | Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas paredz regulārus ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par aviācijas un degvielu tirgu attīstību, regulas galveno iezīmju, piemēram, ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara, efektivitāti, administratīvo naudas sodu līmeni vai politikas norisēm ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanas jomā starptautiskā līmenī
  , pienācīgi ņemot vērā principu “viens pieņemts – viens atcelts” un regulējuma vienkāršošanas mērķi
  . Šie elementi ir svarīgi, lai nodrošinātu skaidru priekšstatu par stāvokli ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgū, un tie būtu jāņem vērā, apsverot šīs regulas pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(30)

Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas paredz regulārus ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei par aviācijas un degvielu tirgu attīstību, regulas galveno iezīmju, piemēram, ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara, efektivitāti, administratīvo naudas sodu līmeni vai politikas norisēm ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanas jomā starptautiskā līmenī
  , pienācīgi ņemot vērā principu “viens pieņemts – viens atcelts” un regulējuma vienkāršošanas mērķi
  . Šie elementi ir svarīgi, lai nodrošinātu skaidru priekšstatu par stāvokli ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgū, un tie būtu jāņem vērā, apsverot šīs regulas pārskatīšanu.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai
  aviācijas
  degvielas piegādātājiem
  , Savienības lidostām
  un gaisa kuģu ekspluatantiem dotu pietiekami daudz laika veikt vajadzīgās investīcijas tehnoloģijās un loģistikā, būtu
  jāparedz 5 gadu
  pārejas
  periods
  . Šajā posmā aviācijas degvielu, kas satur lielāku ilgtspējīgas aviācijas degvielas īpatsvaru,
  var izmantot, lai kompensētu mazāku
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu īpatsvaru vai mazāku tradicionālās aviācijas degvielas pieejamību
  citās
  lidostās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai
  aviācijas
  degvielas piegādātājiem
  , Savienības lidostām
  un gaisa kuģu ekspluatantiem dotu pietiekami daudz laika veikt vajadzīgās investīcijas tehnoloģijās un loģistikā, būtu
  jāparedz 5 gadu
  pārejas
  periods
  . Šajā posmā aviācijas degvielu, kas satur lielāku ilgtspējīgas aviācijas degvielas īpatsvaru,
  var izmantot, lai kompensētu mazāku
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu īpatsvaru vai mazāku tradicionālās aviācijas degvielas pieejamību
  citās
  lidostās.

| (31) | Lai degvielas piegādātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem dotu pietiekami daudz laika veikt vajadzīgās investīcijas tehnoloģijās un loģistikā, būtu
  jāizveido elastības mehānisms ar 10 gadu
  pārejas
  periodu no šīs regulas piemērošanas dienas
  . Šajā posmā
  var izmantot reģistrēšanas un pieprasījumu (Book & Claim) sistēmas elementus, kas ļauj
  aviācijas
  degvielas piegādātājiem izmantot
  degvielu, kas satur lielāku ilgtspējīgas aviācijas degvielas īpatsvaru,
  kompensējot
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  mazāku
  īpatsvaru vai mazāku tradicionālās aviācijas degvielas pieejamību
  mazās lidostās vai lidostās, kurām ir ar loģistiku saistīti ierobežojumi, un gaisa kuģu ekspluatantiem iegādāties sertifikātu, kas saistīts ar iegādāto SAF daudzumu, vienlaikus garantējot augstu vidiskās integritātes līmeni. Šis elastības mehānisms arī palīdzētu aizsargāt gaisa satiksmes savienojamību, novēršot neproporcionālu ietekmi uz mazāk savienotiem Eiropas reģioniem, kuros ir mazāk alternatīvu transporta veidu. Lai novērstu to, ka tirgus dalībnieki ļaunprātīgi izmanto jebkādu iespējamu dominējošu stāvokli tirgū, Komisijai šajā pārejas periodā būtu pilnībā jāizmanto savas pilnvaras konkurences regulējuma jomā saskaņā ar LESD 102. pantu. Pēc 10 gadus ilgā pārejas perioda, lai novērstu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, visās Savienības lidostās, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāpiegādā vienāds ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālais īpatsvars. |
| --- | --- |

(31)

Lai degvielas piegādātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem dotu pietiekami daudz laika veikt vajadzīgās investīcijas tehnoloģijās un loģistikā, būtu
  jāizveido elastības mehānisms ar 10 gadu
  pārejas
  periodu no šīs regulas piemērošanas dienas
  . Šajā posmā
  var izmantot reģistrēšanas un pieprasījumu (Book & Claim) sistēmas elementus, kas ļauj
  aviācijas
  degvielas piegādātājiem izmantot
  degvielu, kas satur lielāku ilgtspējīgas aviācijas degvielas īpatsvaru,
  kompensējot
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  mazāku
  īpatsvaru vai mazāku tradicionālās aviācijas degvielas pieejamību
  mazās lidostās vai lidostās, kurām ir ar loģistiku saistīti ierobežojumi, un gaisa kuģu ekspluatantiem iegādāties sertifikātu, kas saistīts ar iegādāto SAF daudzumu, vienlaikus garantējot augstu vidiskās integritātes līmeni. Šis elastības mehānisms arī palīdzētu aizsargāt gaisa satiksmes savienojamību, novēršot neproporcionālu ietekmi uz mazāk savienotiem Eiropas reģioniem, kuros ir mazāk alternatīvu transporta veidu. Lai novērstu to, ka tirgus dalībnieki ļaunprātīgi izmanto jebkādu iespējamu dominējošu stāvokli tirgū, Komisijai šajā pārejas periodā būtu pilnībā jāizmanto savas pilnvaras konkurences regulējuma jomā saskaņā ar LESD 102. pantu. Pēc 10 gadus ilgā pārejas perioda, lai novērstu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, visās Savienības lidostās, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāpiegādā vienāds ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālais īpatsvars.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | Lai sasniegtu 2030. un 2050. gadam noteiktos Savienības klimata mērķrādītājus un Parīzes nolīgumā izvirzīto 1,5  oC mērķrādītāju, Komisijai būtu jāizstrādā ceļvedis attiecībā uz to, kā un kad aviācijas nozare kļūs neatkarīga no fosilajām degvielām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

Lai sasniegtu 2030. un 2050. gadam noteiktos Savienības klimata mērķrādītājus un Parīzes nolīgumā izvirzīto 1,5  oC mērķrādītāju, Komisijai būtu jāizstrādā ceļvedis attiecībā uz to, kā un kad aviācijas nozare kļūs neatkarīga no fosilajām degvielām.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

31.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31b) | Pārejai uz ilgtspējīgām aviācijas degvielām būs arī sekundāra ietekme, proti, samazināsies atkarība no fosilo degvielu importa no trešām valstīm, tādējādi palielinoties Savienības enerģētiskajai drošībai. Pašreizējā starptautiskā politiskā situācija vēl vairāk akcentē šādas pārejas nepieciešamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31b)

Pārejai uz ilgtspējīgām aviācijas degvielām būs arī sekundāra ietekme, proti, samazināsies atkarība no fosilo degvielu importa no trešām valstīm, tādējādi palielinoties Savienības enerģētiskajai drošībai. Pašreizējā starptautiskā politiskā situācija vēl vairāk akcentē šādas pārejas nepieciešamību.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

1. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšmets | Priekšmets
  un mērķis |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšmets

Priekšmets
  un mērķis

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu piemēro gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām un aviācijas degvielas piegādātājiem. | Šo regulu piemēro gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienestam
  un aviācijas degvielas piegādātājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo regulu piemēro gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām un aviācijas degvielas piegādātājiem.

Šo regulu piemēro gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienestam
  un aviācijas degvielas piegādātājiem.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | “Savienības lidosta” ir lidosta, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK (13) 2. panta
  2
  . punktā un
  kurā pasažieru pārvadājumu apjoms pārskata periodā pārsniedza 1 miljonu pasažieru vai kurā kravu pārvadājumu apjoms pārskata periodā pārsniedza 100 000 tonnu,
  un
  kura
  neatrodas tālākā reģionā,
  kas
  norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“Savienības lidosta” ir lidosta, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK (13) 2. panta
  2
  . punktā un
  kurā pasažieru pārvadājumu apjoms pārskata periodā pārsniedza 1 miljonu pasažieru vai kurā kravu pārvadājumu apjoms pārskata periodā pārsniedza 100 000 tonnu,
  un
  kura
  neatrodas tālākā reģionā,
  kas
  norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā;

| — | “Savienības lidosta” ir lidosta, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK (13) 2. panta
  1
  . punktā un
  kas
  neatrodas tālākā reģionā,
  kurš
  norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā,
  vai lidosta, kas atrodas tālākā reģionā un kas Komisijai, aģentūrai un kompetentajām iestādēm paziņota kā Savienības lidosta
  ; |
| --- | --- |

—

“Savienības lidosta” ir lidosta, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/12/EK (13) 2. panta
  1
  . punktā un
  kas
  neatrodas tālākā reģionā,
  kurš
  norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā,
  vai lidosta, kas atrodas tālākā reģionā un kas Komisijai, aģentūrai un kompetentajām iestādēm paziņota kā Savienības lidosta
  ;

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | “gaisa kuģu ekspluatants” ir persona, kas pārskata periodā īstenojusi vismaz
  729
   komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus no Savienības lidostām, vai gadījumā, ja šo personu nav iespējams identificēt, gaisa kuģa īpašnieks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“gaisa kuģu ekspluatants” ir persona, kas pārskata periodā īstenojusi vismaz
  729
   komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus no Savienības lidostām, vai gadījumā, ja šo personu nav iespējams identificēt, gaisa kuģa īpašnieks;

| — | “gaisa kuģu ekspluatants” ir persona, kas pārskata periodā īstenojusi vismaz
  52
   komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus no Savienības lidostām, vai gadījumā, ja šo personu nav iespējams identificēt, gaisa kuģa īpašnieks
  vai persona, kas veikusi gaisa pārvadājumu lidojumus no Savienības lidostas un ir lūgusi Komisiju šīs regulas nolūkā to uzskatīt par gaisa kuģa ekspluatantu un ir attiecīgi informējusi Komisiju, Aģentūru un kompetentās iestādes
  ; |
| --- | --- |

—

“gaisa kuģu ekspluatants” ir persona, kas pārskata periodā īstenojusi vismaz
  52
   komerciālu gaisa pārvadājumu lidojumus no Savienības lidostām, vai gadījumā, ja šo personu nav iespējams identificēt, gaisa kuģa īpašnieks
  vai persona, kas veikusi gaisa pārvadājumu lidojumus no Savienības lidostas un ir lūgusi Komisiju šīs regulas nolūkā to uzskatīt par gaisa kuģa ekspluatantu un ir attiecīgi informējusi Komisiju, Aģentūru un kompetentās iestādes
  ;

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | “lidostas vadības dienests” ir vadības dienests Direktīvas 96/67/EK 3. panta nozīmē vai cits dienests, kuram attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 96/67/EK 8. pantu ir uzticējusi degvielas uzpildes sistēmu centralizētās infrastruktūras pārvaldības funkciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“lidostas vadības dienests” ir vadības dienests Direktīvas 96/67/EK 3. panta nozīmē vai cits dienests, kuram attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Direktīvas 96/67/EK 8. pantu ir uzticējusi degvielas uzpildes sistēmu centralizētās infrastruktūras pārvaldības funkciju;

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | “ilgtspējīgas aviācijas degvielas” (“SAF”) ir
  tūlītējas savietojamības
  aviācijas degvielas, kuras ir vai nu sintētiskās aviācijas degvielas,
  vai
  modernas biodegvielas, kas definētas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 34. punktā, vai biodegvielas, kas ražotas no minētās direktīvas IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, un kuras atbilst minētās direktīvas 29. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem un ir sertificētas saskaņā ar šīs direktīvas 30. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“ilgtspējīgas aviācijas degvielas” (“SAF”) ir
  tūlītējas savietojamības
  aviācijas degvielas, kuras ir vai nu sintētiskās aviācijas degvielas,
  vai
  modernas biodegvielas, kas definētas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 34. punktā, vai biodegvielas, kas ražotas no minētās direktīvas IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, un kuras atbilst minētās direktīvas 29. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem un ir sertificētas saskaņā ar šīs direktīvas 30. pantu;

| — | “ilgtspējīgas aviācijas degvielas” (“SAF”) ir aviācijas degvielas, kuras ir vai nu sintētiskās aviācijas degvielas,
  šķidrās un gāzveida degvielas, kas ražotas no neatjaunojamas izcelsmes atkritumu apstrādes gāzes un atgāzes, kura nenovēršami un netīši rodas ražošanas procesā no rūpnieciskām iekārtām, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 35. punktā, un kas atbilst minētās direktīvas 25. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem,
  modernas biodegvielas, kas definētas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 34. punktā, vai biodegvielas, kas ražotas no minētās direktīvas IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, un kuras atbilst minētās direktīvas 29. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem un ir sertificētas saskaņā ar šīs direktīvas 30. pantu
  . Līdz 2034. gada 31. decembrim ilgtspējīgas aviācijas degvielas var ietvert arī biodegvielas, kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem un ir sertificētas saskaņā ar minētās direktīvas 30. pantu, izņemot biodegvielas, kuras ražotas no minētās direktīvas 2. panta otrās daļas 40. punktā definētajiem pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem
  ; |
| --- | --- |

—

“ilgtspējīgas aviācijas degvielas” (“SAF”) ir aviācijas degvielas, kuras ir vai nu sintētiskās aviācijas degvielas,
  šķidrās un gāzveida degvielas, kas ražotas no neatjaunojamas izcelsmes atkritumu apstrādes gāzes un atgāzes, kura nenovēršami un netīši rodas ražošanas procesā no rūpnieciskām iekārtām, kā minēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 35. punktā, un kas atbilst minētās direktīvas 25. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem,
  modernas biodegvielas, kas definētas Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 34. punktā, vai biodegvielas, kas ražotas no minētās direktīvas IX pielikuma B daļā norādītajām izejvielām, un kuras atbilst minētās direktīvas 29. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem un ir sertificētas saskaņā ar šīs direktīvas 30. pantu
  . Līdz 2034. gada 31. decembrim ilgtspējīgas aviācijas degvielas var ietvert arī biodegvielas, kas atbilst Direktīvas (ES) 2018/2001 29. pantā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem un ir sertificētas saskaņā ar minētās direktīvas 30. pantu, izņemot biodegvielas, kuras ražotas no minētās direktīvas 2. panta otrās daļas 40. punktā definētajiem pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem
  ;

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 8. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | “sintētiskās aviācijas degvielas” ir aviācijā izmantotas degvielas, kas ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas, kuras ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36. punktā definētās “no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes degvielas”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“sintētiskās aviācijas degvielas” ir aviācijā izmantotas degvielas, kas ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas, kuras ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36. punktā definētās “no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes degvielas”;

| — | “sintētiskās aviācijas degvielas” ir
  atjaunīgais ūdeņradis vai atjaunīgā elektroenerģija, vai
  aviācijā izmantotas degvielas, kas ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas, kuras ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36. punktā definētās “no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes degvielas”; |
| --- | --- |

—

“sintētiskās aviācijas degvielas” ir
  atjaunīgais ūdeņradis vai atjaunīgā elektroenerģija, vai
  aviācijā izmantotas degvielas, kas ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās degvielas, kuras ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36. punktā definētās “no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes degvielas”;

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 9.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | “no atjaunīgiem energoresursiem iegūta elektroenerģija” jeb “atjaunīgā elektroenerģija” ir elektroenerģija, kas ražota no atjaunojamiem energoresursiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“no atjaunīgiem energoresursiem iegūta elektroenerģija” jeb “atjaunīgā elektroenerģija” ir elektroenerģija, kas ražota no atjaunojamiem energoresursiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 1. punktā;

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 9.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | “no atjaunīgiem energoresursiem iegūts ūdeņradis” jeb “atjaunīgais ūdeņradis” ir ūdeņradis, kas iegūts no atjaunīgās elektroenerģijas vai no degvielām, kuras ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36. punktā definētās no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās vai gāzveida degvielas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“no atjaunīgiem energoresursiem iegūts ūdeņradis” jeb “atjaunīgais ūdeņradis” ir ūdeņradis, kas iegūts no atjaunīgās elektroenerģijas vai no degvielām, kuras ir Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta otrās daļas 36. punktā definētās no atjaunojamiem energoresursiem ražotas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās vai gāzveida degvielas;

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 13. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | “gadā vajadzīgā aviācijas degviela” ir aviācijas degvielas daudzums, kas pārskata periodā vajadzīgs, lai veiktu visus gaisa kuģu ekspluatanta komerciālo gaisa pārvadājumu lidojumus no
  attiecīgas
  Savienības lidostas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“gadā vajadzīgā aviācijas degviela” ir aviācijas degvielas daudzums, kas pārskata periodā vajadzīgs, lai veiktu visus gaisa kuģu ekspluatanta komerciālo gaisa pārvadājumu lidojumus no
  attiecīgas
  Savienības lidostas;

| — | “gadā vajadzīgā aviācijas degviela” ir aviācijas degvielas daudzums, kas
  saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1296 definēts kā lidojumam nepieciešamās degvielas un lidmašīnas manevrēšanai uz zemes nepieciešamās degvielas daudzums, kurš
  pārskata periodā vajadzīgs, lai veiktu visus gaisa kuģu ekspluatanta komerciālo gaisa pārvadājumu lidojumus no
  konkrētas
  Savienības lidostas. |
| --- | --- |

—

“gadā vajadzīgā aviācijas degviela” ir aviācijas degvielas daudzums, kas
  saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1296 definēts kā lidojumam nepieciešamās degvielas un lidmašīnas manevrēšanai uz zemes nepieciešamās degvielas daudzums, kurš
  pārskata periodā vajadzīgs, lai veiktu visus gaisa kuģu ekspluatanta komerciālo gaisa pārvadājumu lidojumus no
  konkrētas
  Savienības lidostas.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 16.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | “SAF elastības mehānisms” ir sistēma, kura jāizveido uz 10 gadu laikposmu no 4. un 5. panta piemērošanas dienas saskaņā ar 15. pantu un kura paredz, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādes un izmantošanas pamatā ir tirgus brīvība ar elastīgiem noteikumiem, kas ļauj gaisa kuģu ekspluatantiem un aviācijas degvielas piegādātājiem rentablā veidā organizēt ilgtspējīgu aviācijas degvielu izplatīšanu un izmantošanu pašu izvēlētās Savienības lidostās un proporcionāli to vajadzībām. Šāda sistēma, kas ietver reģistrēšanas un pieprasījumu sistēmas elementus, var ļaut gaisa kuģu ekspluatantiem iegādāties ilgtspējīgas aviācijas degvielas, noslēdzot līgumiskas vienošanās ar aviācijas degvielas piegādātājiem, un attiecīgā gadījumā saistībā ar to izmantošanu Savienības lidostās veikt pieprasījumus saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu atbilstoši Direktīvas (ES) 2021/0207 [...] pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

—

“SAF elastības mehānisms” ir sistēma, kura jāizveido uz 10 gadu laikposmu no 4. un 5. panta piemērošanas dienas saskaņā ar 15. pantu un kura paredz, ka ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādes un izmantošanas pamatā ir tirgus brīvība ar elastīgiem noteikumiem, kas ļauj gaisa kuģu ekspluatantiem un aviācijas degvielas piegādātājiem rentablā veidā organizēt ilgtspējīgu aviācijas degvielu izplatīšanu un izmantošanu pašu izvēlētās Savienības lidostās un proporcionāli to vajadzībām. Šāda sistēma, kas ietver reģistrēšanas un pieprasījumu sistēmas elementus, var ļaut gaisa kuģu ekspluatantiem iegādāties ilgtspējīgas aviācijas degvielas, noslēdzot līgumiskas vienošanās ar aviācijas degvielas piegādātājiem, un attiecīgā gadījumā saistībā ar to izmantošanu Savienības lidostās veikt pieprasījumus saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu atbilstoši Direktīvas (ES) 2021/0207 [...] pantam.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aviācijas degvielas piegādātāji nodrošina, ka visa aviācijas degviela, kas gaisa kuģu ekspluatantiem pieejama katrā Savienības lidostā, satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, tostarp sintētiskās aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, ievērojot I pielikumā noteiktās vērtības un piemērošanas datumus. | Neskarot regulas 13. pantu,
  aviācijas degvielas piegādātāji nodrošina, ka visa aviācijas degviela, kas gaisa kuģu ekspluatantiem pieejama katrā Savienības lidostā, satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, tostarp sintētiskās aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, ievērojot I pielikumā noteiktās vērtības un piemērošanas datumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Aviācijas degvielas piegādātāji nodrošina, ka visa aviācijas degviela, kas gaisa kuģu ekspluatantiem pieejama katrā Savienības lidostā, satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, tostarp sintētiskās aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, ievērojot I pielikumā noteiktās vērtības un piemērošanas datumus.

Neskarot regulas 13. pantu,
  aviācijas degvielas piegādātāji nodrošina, ka visa aviācijas degviela, kas gaisa kuģu ekspluatantiem pieejama katrā Savienības lidostā, satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, tostarp sintētiskās aviācijas degvielas minimālo īpatsvaru, ievērojot I pielikumā noteiktās vērtības un piemērošanas datumus.

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | I pielikumā noteiktā ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara aprēķinā neiekļauj šādas ilgtspējīgas aviācijas degvielas: |
| | ilgtspējīgas aviācijas degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, starpkultūrām, palmeļļas taukskābju destilāta un jebkādiem no palmām un sojas iegūtiem materiāliem un ziepju pamatvielām un to atvasinājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

I pielikumā noteiktā ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālā īpatsvara aprēķinā neiekļauj šādas ilgtspējīgas aviācijas degvielas:

ilgtspējīgas aviācijas degvielas, kas ražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, starpkultūrām, palmeļļas taukskābju destilāta un jebkādiem no palmām un sojas iegūtiem materiāliem un ziepju pamatvielām un to atvasinājumiem.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu, aviācijas degvielas piegādātājs, kas attiecīgajā pārskata periodā nav piegādājis I pielikumā noteikto degvielas minimālo īpatsvaru, nākamajā pārskata periodā
  veic
  papildu piegādi, kas vismaz
  sedz
  šo iztrūkumu. | Neskarot 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu, aviācijas degvielas piegādātājs, kas attiecīgajā pārskata periodā nav piegādājis I pielikumā noteikto degvielas minimālo īpatsvaru,
  paziņo Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai iztrūkumu un tā iemeslus. Ja Komisija uzskata, ka šo iztrūkumu nav izraisījis pieejamo resursu trūkums, degvielas piegādātājs dara visu iespējamo, lai
  nākamajā pārskata periodā
  veiktu
  papildu piegādi, kas vismaz
  segtu
  šo iztrūkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Neskarot 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu, aviācijas degvielas piegādātājs, kas attiecīgajā pārskata periodā nav piegādājis I pielikumā noteikto degvielas minimālo īpatsvaru, nākamajā pārskata periodā
  veic
  papildu piegādi, kas vismaz
  sedz
  šo iztrūkumu.

Neskarot 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu, aviācijas degvielas piegādātājs, kas attiecīgajā pārskata periodā nav piegādājis I pielikumā noteikto degvielas minimālo īpatsvaru,
  paziņo Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai iztrūkumu un tā iemeslus. Ja Komisija uzskata, ka šo iztrūkumu nav izraisījis pieejamo resursu trūkums, degvielas piegādātājs dara visu iespējamo, lai
  nākamajā pārskata periodā
  veiktu
  papildu piegādi, kas vismaz
  segtu
  šo iztrūkumu.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Degvielas piegādātāji atbilstību 1. punktā noteiktajam pienākumam var pierādīt, izmantojot Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantā minēto masas bilances sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Degvielas piegādātāji atbilstību 1. punktā noteiktajam pienākumam var pierādīt, izmantojot Direktīvas (ES) 2018/2001 30. pantā minēto masas bilances sistēmu.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aviācijas degvielas daudzumam, ko gadā attiecīgā Savienības lidostā uzpildījis attiecīgais gaisa kuģu ekspluatants, jābūt vismaz 90 % no gadā vajadzīgās aviācijas degvielas. | Aviācijas degvielas daudzumam, ko gadā attiecīgā Savienības lidostā uzpildījis attiecīgais gaisa kuģu ekspluatants, jābūt vismaz 90 % no gadā vajadzīgās aviācijas degvielas
  , ņemot vērā nepieciešamību ievērot degvielas drošības noteikumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Aviācijas degvielas daudzumam, ko gadā attiecīgā Savienības lidostā uzpildījis attiecīgais gaisa kuģu ekspluatants, jābūt vismaz 90 % no gadā vajadzīgās aviācijas degvielas.

Aviācijas degvielas daudzumam, ko gadā attiecīgā Savienības lidostā uzpildījis attiecīgais gaisa kuģu ekspluatants, jābūt vismaz 90 % no gadā vajadzīgās aviācijas degvielas
  , ņemot vērā nepieciešamību ievērot degvielas drošības noteikumus
  .

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības lidostu
  pienākumi nodrošināt infrastruktūru | Pienākumi nodrošināt infrastruktūru
  Savienības lidostās |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Savienības lidostu
  pienākumi nodrošināt infrastruktūru

Pienākumi nodrošināt infrastruktūru
  Savienības lidostās

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības lidostas veic vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu gaisa kuģu ekspluatantu piekļuvi aviācijas degvielām, kurās ir ilgtspējīgu aviācijas degvielu īpatsvars saskaņā ar I pielikumu, un nodrošina infrastruktūru, kas vajadzīga šādu degvielu piegādei, uzglabāšanai un uzpildei. | Savienības lidostas
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  veic
  visus
  vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu gaisa kuģu ekspluatantu piekļuvi aviācijas degvielām, kurās ir ilgtspējīgu aviācijas degvielu īpatsvars saskaņā ar I pielikumu, un nodrošina infrastruktūru, kas vajadzīga šādu degvielu piegādei, uzglabāšanai un uzpildei
  , tostarp atbilstošu ūdeņraža uzpildes un gaisa kuģu elektrouzlādes infrastruktūru, kas būtu samērīga ar šādu gaisa kuģu izmantošanu, saskaņā ar attiecīgo valsts politikas satvara ieviešanas plānu, kā izklāstīts Regulas [...] par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu [AFIR] 13. panta l) punktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Savienības lidostas veic vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu gaisa kuģu ekspluatantu piekļuvi aviācijas degvielām, kurās ir ilgtspējīgu aviācijas degvielu īpatsvars saskaņā ar I pielikumu, un nodrošina infrastruktūru, kas vajadzīga šādu degvielu piegādei, uzglabāšanai un uzpildei.

Savienības lidostas
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  veic
  visus
  vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu gaisa kuģu ekspluatantu piekļuvi aviācijas degvielām, kurās ir ilgtspējīgu aviācijas degvielu īpatsvars saskaņā ar I pielikumu, un nodrošina infrastruktūru, kas vajadzīga šādu degvielu piegādei, uzglabāšanai un uzpildei
  , tostarp atbilstošu ūdeņraža uzpildes un gaisa kuģu elektrouzlādes infrastruktūru, kas būtu samērīga ar šādu gaisa kuģu izmantošanu, saskaņā ar attiecīgo valsts politikas satvara ieviešanas plānu, kā izklāstīts Regulas [...] par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu [AFIR] 13. panta l) punktā
  .

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”), ka attiecīgā Savienības lidostā pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkuma dēļ ir grūtības piekļūt aviācijas degvielām, kuras satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas, Aģentūra
  var pieprasīt
  Savienības lidostai sniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pierādītu atbilstību 1. punktam. Attiecīgā Savienības lidosta informāciju sniedz bez liekas kavēšanās. | Ja gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”), ka attiecīgā Savienības lidostā pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkuma dēļ ir grūtības piekļūt aviācijas degvielām, kuras satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas, Aģentūra
  attiecīgā gadījumā pieprasa
  Savienības lidostai
  vai, ja piemērojams, lidostas vadības dienestam
  sniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pierādītu atbilstību 1. punktam. Attiecīgā Savienības lidosta
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  informāciju sniedz bez liekas kavēšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”), ka attiecīgā Savienības lidostā pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkuma dēļ ir grūtības piekļūt aviācijas degvielām, kuras satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas, Aģentūra
  var pieprasīt
  Savienības lidostai sniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pierādītu atbilstību 1. punktam. Attiecīgā Savienības lidosta informāciju sniedz bez liekas kavēšanās.

Ja gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūrai (“Aģentūra”), ka attiecīgā Savienības lidostā pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkuma dēļ ir grūtības piekļūt aviācijas degvielām, kuras satur ilgtspējīgas aviācijas degvielas, Aģentūra
  attiecīgā gadījumā pieprasa
  Savienības lidostai
  vai, ja piemērojams, lidostas vadības dienestam
  sniegt informāciju, kas vajadzīga, lai pierādītu atbilstību 1. punktam. Attiecīgā Savienības lidosta
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  informāciju sniedz bez liekas kavēšanās.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aģentūra novērtē saņemto informāciju un informē Komisiju, ja šāda informācija ļauj secināt, ka Savienības lidosta nepilda savus pienākumus. Savienības lidostas veic vajadzīgos pasākumus, lai
  5
   gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  vai pēc gada, kad tās pārsniedz vienu no 3. panta a) punktā definētajām robežvērtībām,
  konstatētu un novērstu pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkumu. | Aģentūra novērtē saņemto informāciju un informē Komisiju, ja šāda informācija ļauj secināt, ka Savienības lidosta
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  nepilda savus pienākumus. Savienības lidostas
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  veic
  visus
  vajadzīgos pasākumus, lai
  3
   gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā konstatētu un novērstu pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Aģentūra novērtē saņemto informāciju un informē Komisiju, ja šāda informācija ļauj secināt, ka Savienības lidosta nepilda savus pienākumus. Savienības lidostas veic vajadzīgos pasākumus, lai
  5
   gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  vai pēc gada, kad tās pārsniedz vienu no 3. panta a) punktā definētajām robežvērtībām,
  konstatētu un novērstu pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkumu.

Aģentūra novērtē saņemto informāciju un informē Komisiju, ja šāda informācija ļauj secināt, ka Savienības lidosta
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  nepilda savus pienākumus. Savienības lidostas
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienests
  veic
  visus
  vajadzīgos pasākumus, lai
  3
   gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā konstatētu un novērstu pienācīgas lidostas infrastruktūras trūkumu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz katra pārskata gada 31. martam gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Aģentūrai šādu informāciju: | Līdz katra pārskata gada 31. martam gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Aģentūrai šādu informāciju
  par pārskata periodu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Līdz katra pārskata gada 31. martam gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Aģentūrai šādu informāciju:

Līdz katra pārskata gada 31. martam gaisa kuģu ekspluatanti ziņo Aģentūrai šādu informāciju
  par pārskata periodu
  :

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | kopējais aviācijas degvielas daudzums, kas uzpildīts katrā Savienības lidostā, tonnās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

kopējais aviācijas degvielas daudzums, kas uzpildīts katrā Savienības lidostā, tonnās;

| (a) | kopējais aviācijas degvielas daudzums, kas uzpildīts katrā Savienības lidostā,
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās; |
| --- | --- |

(a)

kopējais aviācijas degvielas daudzums, kas uzpildīts katrā Savienības lidostā,
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās;

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | gadā vajadzīgā aviācijas degviela katrā Savienības lidostā, tonnās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

gadā vajadzīgā aviācijas degviela katrā Savienības lidostā, tonnās;

| (b) | gadā vajadzīgā aviācijas degviela katrā Savienības lidostā,
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās; |
| --- | --- |

(b)

gadā vajadzīgā aviācijas degviela katrā Savienības lidostā,
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās;

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | kopējais ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, kas no aviācijas degvielas piegādātājiem iegādāts, lai veiktu lidojumus no Savienības lidostām, tonnās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

kopējais ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, kas no aviācijas degvielas piegādātājiem iegādāts, lai veiktu lidojumus no Savienības lidostām, tonnās;

| (d) | kopējais ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, kas no aviācijas degvielas piegādātājiem iegādāts, lai veiktu lidojumus no Savienības lidostām,
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās; |
| --- | --- |

(d)

kopējais ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, kas no aviācijas degvielas piegādātājiem iegādāts, lai veiktu lidojumus no Savienības lidostām,
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās;

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas pirkumu — aviācijas degvielas piegādātāja nosaukums, iegādātais daudzums tonnās, pārveides tehnoloģija, ražošanā izmantoto izejvielu raksturlielumi un izcelsme un ilgtspējīgas aviācijas degvielas aprites cikla emisijas. Ja vienā pirkumā ir iekļautas ilgtspējīgas aviācijas degvielas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, ziņojumā informāciju sniedz par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas pirkumu — aviācijas degvielas piegādātāja nosaukums, iegādātais daudzums tonnās, pārveides tehnoloģija, ražošanā izmantoto izejvielu raksturlielumi un izcelsme un ilgtspējīgas aviācijas degvielas aprites cikla emisijas. Ja vienā pirkumā ir iekļautas ilgtspējīgas aviācijas degvielas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, ziņojumā informāciju sniedz par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu.

| (e) | par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas pirkumu — aviācijas degvielas piegādātāja nosaukums, iegādātais
  kopējais
  daudzums
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās, pārveides tehnoloģija, ražošanā izmantoto izejvielu raksturlielumi un izcelsme un ilgtspējīgas aviācijas degvielas aprites cikla emisijas. Ja vienā pirkumā ir iekļautas ilgtspējīgas aviācijas degvielas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, ziņojumā informāciju sniedz par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu. |
| --- | --- |

(e)

par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas pirkumu — aviācijas degvielas piegādātāja nosaukums, iegādātais
  kopējais
  daudzums
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās, pārveides tehnoloģija, ražošanā izmantoto izejvielu raksturlielumi un izcelsme un ilgtspējīgas aviācijas degvielas aprites cikla emisijas. Ja vienā pirkumā ir iekļautas ilgtspējīgas aviācijas degvielas ar atšķirīgiem raksturlielumiem, ziņojumā informāciju sniedz par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gaisa kuģu ekspluatanti priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu var prasīt tikai saskaņā ar vienu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu. Kopā ar 7. pantā minēto ziņojumu gaisa kuģu ekspluatanti iesniedz Aģentūrai: | Par ilgtspējīgu aviācijas degvielu uzpildi gaisa kuģu ekspluatantiem ir tiesības pieprasīt bezmaksas kvotu iedali ETS sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [3.c (5.a)] pantu.
  Gaisa kuģu ekspluatanti priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu var prasīt tikai saskaņā ar vienu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu. Kopā ar 7. pantā minēto ziņojumu gaisa kuģu ekspluatanti iesniedz Aģentūrai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Gaisa kuģu ekspluatanti priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu var prasīt tikai saskaņā ar vienu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu. Kopā ar 7. pantā minēto ziņojumu gaisa kuģu ekspluatanti iesniedz Aģentūrai:

Par ilgtspējīgu aviācijas degvielu uzpildi gaisa kuģu ekspluatantiem ir tiesības pieprasīt bezmaksas kvotu iedali ETS sistēmā saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK [3.c (5.a)] pantu.
  Gaisa kuģu ekspluatanti priekšrocības par vienas un tās pašas ilgtspējīgu aviācijas degvielu partijas izmantošanu var prasīt tikai saskaņā ar vienu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu. Kopā ar 7. pantā minēto ziņojumu gaisa kuģu ekspluatanti iesniedz Aģentūrai:

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aviācijas degvielas piegādātāji bez maksas sniedz gaisa kuģu ekspluatantiem attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai ziņotu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar šīs regulas 7. panta noteikumiem vai saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu. | Aviācijas degvielas piegādātāji
  ne vēlāk kā katra pārskata gada 31. janvārī
  bez maksas sniedz gaisa kuģu ekspluatantiem attiecīgo informāciju, kas
  attiecas uz pārskata periodu un
  vajadzīga, lai ziņotu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar šīs regulas 7. panta noteikumiem vai saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Aviācijas degvielas piegādātāji bez maksas sniedz gaisa kuģu ekspluatantiem attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai ziņotu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar šīs regulas 7. panta noteikumiem vai saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu.

Aviācijas degvielas piegādātāji
  ne vēlāk kā katra pārskata gada 31. janvārī
  bez maksas sniedz gaisa kuģu ekspluatantiem attiecīgo informāciju, kas
  attiecas uz pārskata periodu un
  vajadzīga, lai ziņotu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanu saskaņā ar šīs regulas 7. panta noteikumiem vai saskaņā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas sistēmu.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz katra pārskata gada
  31. martam
  aviācijas degvielas piegādātāji Direktīvas (ES) 2018/2001 28. pantā minētajā Savienības datubāzē par pārskata periodu ziņo šādu informāciju: | Līdz katra pārskata gada
  31. janvārim
  aviācijas degvielas piegādātāji Direktīvas (ES) 2018/2001 28. pantā minētajā Savienības datubāzē par pārskata periodu ziņo šādu informāciju: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Līdz katra pārskata gada
  31. martam
  aviācijas degvielas piegādātāji Direktīvas (ES) 2018/2001 28. pantā minētajā Savienības datubāzē par pārskata periodu ziņo šādu informāciju:

Līdz katra pārskata gada
  31. janvārim
  aviācijas degvielas piegādātāji Direktīvas (ES) 2018/2001 28. pantā minētajā Savienības datubāzē par pārskata periodu ziņo šādu informāciju:

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | katrā Savienības lidostā piegādātās aviācijas degvielas daudzums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

katrā Savienības lidostā piegādātās aviācijas degvielas daudzums;

| a) | katrā Savienības lidostā piegādātās aviācijas degvielas daudzums
  petrolejas ekvivalenta tonnās
  ; |
| --- | --- |

a)

katrā Savienības lidostā piegādātās aviācijas degvielas daudzums
  petrolejas ekvivalenta tonnās
  ;

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | katrā Savienības lidostā piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums un par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu — c) apakšpunktā norādītā informācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

katrā Savienības lidostā piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums un par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu — c) apakšpunktā norādītā informācija;

| b) | katrā Savienības lidostā piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums
  petrolejas ekvivalenta tonnās
  un par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu — c) apakšpunktā norādītā informācija; |
| --- | --- |

b)

katrā Savienības lidostā piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums
  petrolejas ekvivalenta tonnās
  un par katru ilgtspējīgas aviācijas degvielas veidu — c) apakšpunktā norādītā informācija;

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | katra Savienības lidostās piegādātā ilgtspējīgas aviācijas degvielas veida aprites cikla emisijas, izejvielu izcelsme un pārveides process. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

katra Savienības lidostās piegādātā ilgtspējīgas aviācijas degvielas veida aprites cikla emisijas, izejvielu izcelsme un pārveides process.

| (c) | katra Savienības lidostās piegādātā ilgtspējīgas aviācijas degvielas veida aprites cikla emisijas,
  raksturlielumi un
  izejvielu izcelsme un pārveides process. |
| --- | --- |

(c)

katra Savienības lidostās piegādātā ilgtspējīgas aviācijas degvielas veida aprites cikla emisijas,
  raksturlielumi un
  izejvielu izcelsme un pārveides process.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | attiecīgā gadījumā — katrā Savienības lidostā piegādātā ūdeņraža un/vai elektroenerģijas daudzums, petrolejas ekvivalenta tonnās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ca)

attiecīgā gadījumā — katrā Savienības lidostā piegādātā ūdeņraža un/vai elektroenerģijas daudzums, petrolejas ekvivalenta tonnās.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – cb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | vidējais aromātisko savienojumu, naftalīna un sēra saturs aviācijas degvielā katrā partijā, kas piegādāta katrā Savienības lidostā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

cb)

vidējais aromātisko savienojumu, naftalīna un sēra saturs aviācijas degvielā katrā partijā, kas piegādāta katrā Savienības lidostā.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi vai iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanas izpildi un par naudas sodu piemērošanu gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām un degvielas piegādātājiem. Dalībvalsti par to informē Komisiju. | (1)   Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi vai
  attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valsts tiesību aktiem —
  iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanas izpildi un par naudas sodu piemērošanu gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām
  vai attiecīgā gadījumā lidostu vadības dienestiem
  un degvielas piegādātājiem. Dalībvalsti par to informē Komisiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)   Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi vai iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanas izpildi un par naudas sodu piemērošanu gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām un degvielas piegādātājiem. Dalībvalsti par to informē Komisiju.

(1)   Dalībvalstis izraugās kompetento iestādi vai
  attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valsts tiesību aktiem —
  iestādes, kas atbild par šīs regulas piemērošanas izpildi un par naudas sodu piemērošanu gaisa kuģu ekspluatantiem, Savienības lidostām
  vai attiecīgā gadījumā lidostu vadības dienestiem
  un degvielas piegādātājiem. Dalībvalsti par to informē Komisiju.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Aģentūra dalībvalstu kompetentajām iestādēm nosūta saskaņā ar 7. un 9. pantu saņemtos datus. Aģentūra
  kompetentajām
  iestādēm nosūta arī apkopotus datus par gaisa kuģu ekspluatantiem un aviācijas degvielu piegādātājiem, kuri ir attiecīgo iestāžu kompetencē saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu. | (2)   Aģentūra dalībvalstu kompetentajām iestādēm nosūta saskaņā ar 7. un 9. pantu saņemtos datus. Aģentūra
  kompetentajai iestādei vai
  iestādēm nosūta arī apkopotus datus par gaisa kuģu ekspluatantiem un aviācijas degvielu piegādātājiem, kuri ir attiecīgo iestāžu kompetencē saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Aģentūra dalībvalstu kompetentajām iestādēm nosūta saskaņā ar 7. un 9. pantu saņemtos datus. Aģentūra
  kompetentajām
  iestādēm nosūta arī apkopotus datus par gaisa kuģu ekspluatantiem un aviācijas degvielu piegādātājiem, kuri ir attiecīgo iestāžu kompetencē saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu.

(2)   Aģentūra dalībvalstu kompetentajām iestādēm nosūta saskaņā ar 7. un 9. pantu saņemtos datus. Aģentūra
  kompetentajai iestādei vai
  iestādēm nosūta arī apkopotus datus par gaisa kuģu ekspluatantiem un aviācijas degvielu piegādātājiem, kuri ir attiecīgo iestāžu kompetencē saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   
  Kompetentās
  iestādes attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatantu nosaka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 748/2009 (16). | (3)   
  Kompetento iestādi vai
  iestādes attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatantu nosaka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 748/2009 (16). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   
  Kompetentās
  iestādes attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatantu nosaka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 748/2009 (16).

(3)   
  Kompetento iestādi vai
  iestādes attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatantu nosaka saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 748/2009 (16).

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts

10. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   
  Kompetentās
  iestādes attiecībā uz Savienības lidostām nosaka uz attiecīgās teritoriālās jurisdikcijas pamata. | (4)   
  Kompetento iestādi vai
  iestādes attiecībā uz Savienības lidostām nosaka uz attiecīgās teritoriālās jurisdikcijas pamata. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   
  Kompetentās
  iestādes attiecībā uz Savienības lidostām nosaka uz attiecīgās teritoriālās jurisdikcijas pamata.

(4)   
  Kompetento iestādi vai
  iestādes attiecībā uz Savienības lidostām nosaka uz attiecīgās teritoriālās jurisdikcijas pamata.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   
  Kompetentās
  iestādes attiecībā uz aviācijas degvielas piegādātājiem nosaka atbilstīgi dalībvalstij, kurā tie veic uzņēmējdarbību. | (5)   
  Kompetento iestādi vai
  iestādes attiecībā uz aviācijas degvielas piegādātājiem nosaka atbilstīgi dalībvalstij, kurā tie veic uzņēmējdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   
  Kompetentās
  iestādes attiecībā uz aviācijas degvielas piegādātājiem nosaka atbilstīgi dalībvalstij, kurā tie veic uzņēmējdarbību.

(5)   
  Kompetento iestādi vai
  iestādes attiecībā uz aviācijas degvielas piegādātājiem nosaka atbilstīgi dalībvalstij, kurā tie veic uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   
  Dalībvalstis
  paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami par saskaņā ar šo regulu pieņemto noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
  Dalībvalstis
  šos noteikumus
  paziņo Komisijai
  vēlākais 2023. gada 31. decembrī un nekavējoties ziņo par jebkādiem turpmākiem to grozījumiem. | (1)   
  Komisija
  paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami par saskaņā ar šo regulu pieņemto noteikumu pārkāpumiem, un
  dalībvalstis
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
  Komisija
  šos noteikumus
  nosūta dalībvalstīm
  vēlākais 2023. gada 31. decembrī un nekavējoties ziņo par jebkādiem turpmākiem to grozījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   
  Dalībvalstis
  paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami par saskaņā ar šo regulu pieņemto noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
  Dalībvalstis
  šos noteikumus
  paziņo Komisijai
  vēlākais 2023. gada 31. decembrī un nekavējoties ziņo par jebkādiem turpmākiem to grozījumiem.

(1)   
  Komisija
  paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami par saskaņā ar šo regulu pieņemto noteikumu pārkāpumiem, un
  dalībvalstis
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
  Komisija
  šos noteikumus
  nosūta dalībvalstīm
  vēlākais 2023. gada 31. decembrī un nekavējoties ziņo par jebkādiem turpmākiem to grozījumiem.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kas neizpilda 5. pantā noteiktos pienākumus, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir
  vismaz
  divreiz lielāks par aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu reizinājumu ar kopējo gadā neuzpildīto daudzumu. | (2)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kas neizpilda 5. pantā noteiktos pienākumus, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir divreiz lielāks par aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu reizinājumu ar kopējo gadā neuzpildīto daudzumu.
  Gaisa kuģa ekspluatants var tikt atbrīvots no administratīvā naudas soda, ja tas var pierādīt, ka tā 5. pantā noteikto saistību neizpildi ir izraisījuši ārkārtēji un neparedzami apstākļi ārpus tā kontroles, no kuru sekām nebūtu bijis iespējams izvairīties pat tad, ja būtu veikti visi saprātīgie pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kas neizpilda 5. pantā noteiktos pienākumus, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir
  vismaz
  divreiz lielāks par aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu reizinājumu ar kopējo gadā neuzpildīto daudzumu.

(2)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem gaisa kuģu ekspluatantiem, kas neizpilda 5. pantā noteiktos pienākumus, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir divreiz lielāks par aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu reizinājumu ar kopējo gadā neuzpildīto daudzumu.
  Gaisa kuģa ekspluatants var tikt atbrīvots no administratīvā naudas soda, ja tas var pierādīt, ka tā 5. pantā noteikto saistību neizpildi ir izraisījuši ārkārtēji un neparedzami apstākļi ārpus tā kontroles, no kuru sekām nebūtu bijis iespējams izvairīties pat tad, ja būtu veikti visi saprātīgie pasākumi.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 2.a punkts (jauns)

11. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ikvienai Savienības lidostai vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienestam, kas neizpilda 6. pantā noteiktos pienākumus, piemēro administratīvu naudas sodu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2a)
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ikvienai Savienības lidostai vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienestam, kas neizpilda 6. pantā noteiktos pienākumus, piemēro administratīvu naudas sodu.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir
  vismaz
  divreiz lielāks par ilgtspējīgas aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielu daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru. | (3)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4.pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru,
  vai jebkuram degvielas piegādātājam, par kuru ir pierādīts, ka tas ir sniedzis maldinošu vai neprecīzu informāciju par piegādātās degvielas raksturlielumiem vai izcelsmi,
  piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir divreiz lielāks par ilgtspējīgas aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielu daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir
  vismaz
  divreiz lielāks par ilgtspējīgas aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielu daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru.

(3)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4.pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru,
  vai jebkuram degvielas piegādātājam, par kuru ir pierādīts, ka tas ir sniedzis maldinošu vai neprecīzu informāciju par piegādātās degvielas raksturlielumiem vai izcelsmi,
  piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir divreiz lielāks par ilgtspējīgas aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielu daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts

11. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir
  vismaz
  divreiz lielāks par sintētiskās aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielas daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru. | (4)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir divreiz lielāks par sintētiskās aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielas daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir
  vismaz
  divreiz lielāks par sintētiskās aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielas daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru.

(4)   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem aviācijas degvielas piegādātājiem, kas neizpilda 4. pantā noteiktos pienākumus attiecībā uz sintētisko aviācijas degvielu minimālo īpatsvaru, piemēro administratīvu naudas sodu. Minētais naudas sods ir divreiz lielāks par sintētiskās aviācijas degvielas un tradicionālās aviācijas degvielas gada vidējās cenas par tonnu starpības reizinājumu ar aviācijas degvielas daudzumu, kas neatbilst 4. pantā un I pielikumā minētajām prasībām par minimālo īpatsvaru.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 5.a punkts (jauns)

11. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Dalībvalstīm valsts līmenī ir izveidots nepieciešamais tiesiskais un administratīvais regulējums, lai nodrošinātu, ka informācija, ko degvielas piegādātāji ievadījuši Direktīvas (ES) 2018/2001 28. pantā minētajā Savienības datubāzē, ir precīza, verificēta un revidēta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)
     
  Dalībvalstīm valsts līmenī ir izveidots nepieciešamais tiesiskais un administratīvais regulējums, lai nodrošinātu, ka informācija, ko degvielas piegādātāji ievadījuši Direktīvas (ES) 2018/2001 28. pantā minētajā Savienības datubāzē, ir precīza, verificēta un revidēta.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 6. punkts

11. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6)   Dalībvalstis nodrošina, ka visi aviācijas degvielas piegādātāji, kuri attiecīgajā pārskata periodā ir uzkrājuši iztrūkumu saistībā ar 4. pantā noteikto pienākumu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu vai sintētisko degvielu minimālo īpatsvaru, nākamajā pārskata periodā papildus pārskata perioda pienākumam
  piegādā
  tirgum attiecīgās degvielas daudzumu, kas vienāds ar minēto iztrūkumu. Šā pienākuma izpilde neatbrīvo degvielas piegādātāju no pienākuma maksāt šā panta 3. un 4. punktā noteiktos sodus. | (6)   Dalībvalstis nodrošina, ka visi aviācijas degvielas piegādātāji, kuri attiecīgajā pārskata periodā ir uzkrājuši iztrūkumu saistībā ar 4. pantā noteikto pienākumu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu vai sintētisko degvielu minimālo īpatsvaru
  — ja vien saskaņā ar Komisijas novērtējumu šo iztrūkumu nav izraisījis pieejamo resursu trūkums —
  ,
  dara visu iespējamo, lai
  nākamajā pārskata periodā papildus pārskata perioda pienākumam
  piegādātu
  tirgum attiecīgās degvielas daudzumu, kas vienāds ar minēto iztrūkumu. Šā pienākuma izpilde neatbrīvo degvielas piegādātāju no pienākuma maksāt šā panta 3. un 4. punktā noteiktos sodus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)   Dalībvalstis nodrošina, ka visi aviācijas degvielas piegādātāji, kuri attiecīgajā pārskata periodā ir uzkrājuši iztrūkumu saistībā ar 4. pantā noteikto pienākumu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu vai sintētisko degvielu minimālo īpatsvaru, nākamajā pārskata periodā papildus pārskata perioda pienākumam
  piegādā
  tirgum attiecīgās degvielas daudzumu, kas vienāds ar minēto iztrūkumu. Šā pienākuma izpilde neatbrīvo degvielas piegādātāju no pienākuma maksāt šā panta 3. un 4. punktā noteiktos sodus.

(6)   Dalībvalstis nodrošina, ka visi aviācijas degvielas piegādātāji, kuri attiecīgajā pārskata periodā ir uzkrājuši iztrūkumu saistībā ar 4. pantā noteikto pienākumu par ilgtspējīgu aviācijas degvielu vai sintētisko degvielu minimālo īpatsvaru
  — ja vien saskaņā ar Komisijas novērtējumu šo iztrūkumu nav izraisījis pieejamo resursu trūkums —
  ,
  dara visu iespējamo, lai
  nākamajā pārskata periodā papildus pārskata perioda pienākumam
  piegādātu
  tirgum attiecīgās degvielas daudzumu, kas vienāds ar minēto iztrūkumu. Šā pienākuma izpilde neatbrīvo degvielas piegādātāju no pienākuma maksāt šā panta 3. un 4. punktā noteiktos sodus.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 7. punkts

11. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7)   Lai nodrošinātu pienākumu izpildi un administratīvo naudas sodu iekasēšanu, dalībvalstu līmenī jāizveido vajadzīgā tiesiskā un administratīvā sistēma. Summu, kas iekasēta no minētajiem administratīvajiem naudas sodiem, dalībvalstis iemaksā
  zaļās pārkārtošanās investīciju
  fondā
  “InvestEU” kā papildinājumu ES galvojumam
  . | (7)   Lai nodrošinātu pienākumu izpildi un administratīvo naudas sodu iekasēšanu, dalībvalstu līmenī jāizveido vajadzīgā tiesiskā un administratīvā sistēma. Summu, kas iekasēta no minētajiem administratīvajiem naudas sodiem, dalībvalstis iemaksā
  Ilgtspējīgas aviācijas
  fondā
  , kas izveidots saskaņā ar 11.a pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)   Lai nodrošinātu pienākumu izpildi un administratīvo naudas sodu iekasēšanu, dalībvalstu līmenī jāizveido vajadzīgā tiesiskā un administratīvā sistēma. Summu, kas iekasēta no minētajiem administratīvajiem naudas sodiem, dalībvalstis iemaksā
  zaļās pārkārtošanās investīciju
  fondā
  “InvestEU” kā papildinājumu ES galvojumam
  .

(7)   Lai nodrošinātu pienākumu izpildi un administratīvo naudas sodu iekasēšanu, dalībvalstu līmenī jāizveido vajadzīgā tiesiskā un administratīvā sistēma. Summu, kas iekasēta no minētajiem administratīvajiem naudas sodiem, dalībvalstis iemaksā
  Ilgtspējīgas aviācijas
  fondā
  , kas izveidots saskaņā ar 11.a pantu
  .

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Ilgtspējīgas aviācijas fonds |
| | 1.
     
  Laikposmam no 2023. līdz 2050. gadam izveido Ilgtspējīgas aviācijas fondu (turpmāk “Fonds”), lai paātrinātu aviācijas nozares dekarbonizāciju, netraucējot tās ļoti integrēto iekšējo tirgu, un jo īpaši lai atbalstītu investīcijas inovatīvās tehnoloģijās un infrastruktūrā, kas paredzēta ilgtspējīgu aviācijas degvielu un citu inovatīvu gaisa kuģu piedziņas tehnoloģiju, tostarp ūdeņraža un elektroenerģijas, ražošanai, izmantošanai, izvēršanai un uzglabāšanai, jaunu dzinēju izpētei un tiešās uztveršanas no gaisa tehnoloģijai — procesam, kurā CO2 uztver tieši no gaisa, nevis no punktveida avotiem, un centieniem samazināt aviācijas ietekmi, kas nav saistīta ar CO2. Informāciju par visām Fonda atbalstītajām investīcijām publisko, un minētās investīcijas atbilst šīs regulas mērķiem. |
| | 2.
     
  Fonds ir neatņemama ES budžeta daļa, un to finansē no budžeta, nepārsniedzot DFS maksimālos apjomus. Ieņēmumi, kas gūti no sodiem saskaņā ar šo regulu, un būtu jāiedala Fondam. |
| | 3.
     
  Fondu centralizēti pārvalda Savienības struktūra, kuras pārvaldības struktūra un lēmumu pieņemšanas process ir pārredzams un iekļaujošs, jo īpaši attiecībā uz prioritāro jomu, kritēriju un dotāciju piešķiršanas procedūru noteikšanu. Attiecīgajām ieinteresētajām personām ir atbilstīga padomdevēju loma. Visa informācija par investīcijām un visa pārējā relevantā informācija par Fonda darbību tiek publiskota. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

11.a pants

Ilgtspējīgas aviācijas fonds

Ilgtspējīgas aviācijas fonds

1.
     
  Laikposmam no 2023. līdz 2050. gadam izveido Ilgtspējīgas aviācijas fondu (turpmāk “Fonds”), lai paātrinātu aviācijas nozares dekarbonizāciju, netraucējot tās ļoti integrēto iekšējo tirgu, un jo īpaši lai atbalstītu investīcijas inovatīvās tehnoloģijās un infrastruktūrā, kas paredzēta ilgtspējīgu aviācijas degvielu un citu inovatīvu gaisa kuģu piedziņas tehnoloģiju, tostarp ūdeņraža un elektroenerģijas, ražošanai, izmantošanai, izvēršanai un uzglabāšanai, jaunu dzinēju izpētei un tiešās uztveršanas no gaisa tehnoloģijai — procesam, kurā CO2 uztver tieši no gaisa, nevis no punktveida avotiem, un centieniem samazināt aviācijas ietekmi, kas nav saistīta ar CO2. Informāciju par visām Fonda atbalstītajām investīcijām publisko, un minētās investīcijas atbilst šīs regulas mērķiem.

2.
     
  Fonds ir neatņemama ES budžeta daļa, un to finansē no budžeta, nepārsniedzot DFS maksimālos apjomus. Ieņēmumi, kas gūti no sodiem saskaņā ar šo regulu, un būtu jāiedala Fondam.

3.
     
  Fondu centralizēti pārvalda Savienības struktūra, kuras pārvaldības struktūra un lēmumu pieņemšanas process ir pārredzams un iekļaujošs, jo īpaši attiecībā uz prioritāro jomu, kritēriju un dotāciju piešķiršanas procedūru noteikšanu. Attiecīgajām ieinteresētajām personām ir atbilstīga padomdevēju loma. Visa informācija par investīcijām un visa pārējā relevantā informācija par Fonda darbību tiek publiskota.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – a punkts

12. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti Savienības līmenī iegādājušies izmantošanai lidojumos no Savienības lidostas, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti Savienības līmenī iegādājušies izmantošanai lidojumos no Savienības lidostas, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām;

| a) | ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti Savienības līmenī iegādājušies izmantošanai lidojumos
  , uz kuriem attiecas šī regula un kuri tiek veikti
  no Savienības lidostas, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām; |
| --- | --- |

a)

ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti Savienības līmenī iegādājušies izmantošanai lidojumos
  , uz kuriem attiecas šī regula un kuri tiek veikti
  no Savienības lidostas, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām;

, uz kuriem attiecas šī regula un kuri tiek veikti

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – b punkts

12. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ilgtspējīgas aviācijas degvielas un sintētiskās aviācijas degvielas daudzums, kas piegādāts Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

ilgtspējīgas aviācijas degvielas un sintētiskās aviācijas degvielas daudzums, kas piegādāts Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām;

| b) | ilgtspējīgas aviācijas degvielas un sintētiskās aviācijas degvielas daudzums, kas piegādāts Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa
  dalībvalstīm, degvielas izejvielu veidiem un
  Savienības lidostām; |
| --- | --- |

b)

ilgtspējīgas aviācijas degvielas un sintētiskās aviācijas degvielas daudzums, kas piegādāts Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa
  dalībvalstīm, degvielas izejvielu veidiem un
  Savienības lidostām;

dalībvalstīm, degvielas izejvielu veidiem un

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

12. pants – 1. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | attiecīgā gadījumā — piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies Savienības kaimiņvalstīs, ar kurām ir noslēgts Eiropas gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

attiecīgā gadījumā — piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies Savienības kaimiņvalstīs, ar kurām ir noslēgts Eiropas gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums;

attiecīgā gadījumā — piegādātās ilgtspējīgas aviācijas degvielas daudzums, ko gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies Savienības kaimiņvalstīs, ar kurām ir noslēgts Eiropas gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – c punkts

12. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | tirgus stāvoklis, ietverot informāciju par cenām, un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas un izmantošanas tendences Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

tirgus stāvoklis, ietverot informāciju par cenām, un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas un izmantošanas tendences Savienībā;

| c) | tirgus stāvoklis, ietverot informāciju par cenām, un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas un izmantošanas tendences Savienībā
  un pa dalībvalstīm
  ; |
| --- | --- |

c)

tirgus stāvoklis, ietverot informāciju par cenām, un ilgtspējīgas aviācijas degvielas ražošanas un izmantošanas tendences Savienībā
  un pa dalībvalstīm
  ;

un pa dalībvalstīm

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – d punkts

12. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | lidostu atbilstības statuss attiecībā uz 6. pantā noteikto pienākumu izpildi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

lidostu atbilstības statuss attiecībā uz 6. pantā noteikto pienākumu izpildi;

| d) | lidostu
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienesta
  atbilstības statuss attiecībā uz 6. pantā noteikto pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

d)

lidostu
  vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienesta
  atbilstības statuss attiecībā uz 6. pantā noteikto pienākumu izpildi;

vai attiecīgā gadījumā lidostas vadības dienesta

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – e punkts

12. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | katra tāda gaisa kuģu ekspluatanta un aviācijas degvielas piegādātāja atbilstības statuss, kuram pārskata periodā ir pienākums saskaņā ar šo regulu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

katra tāda gaisa kuģu ekspluatanta un aviācijas degvielas piegādātāja atbilstības statuss, kuram pārskata periodā ir pienākums saskaņā ar šo regulu;

| e) | katra tāda gaisa kuģu ekspluatanta un aviācijas degvielas piegādātāja atbilstības statuss, kuram pārskata periodā ir pienākums saskaņā ar šo regulu
  , ieskaitot tos, kuri paziņoti kā gaisa kuģa ekspluatanti saskaņā ar 3. panta 1. punkta 2. ievilkumu
  ; |
| --- | --- |

e)

katra tāda gaisa kuģu ekspluatanta un aviācijas degvielas piegādātāja atbilstības statuss, kuram pārskata periodā ir pienākums saskaņā ar šo regulu
  , ieskaitot tos, kuri paziņoti kā gaisa kuģa ekspluatanti saskaņā ar 3. panta 1. punkta 2. ievilkumu
  ;

, ieskaitot tos, kuri paziņoti kā gaisa kuģa ekspluatanti saskaņā ar 3. panta 1. punkta 2. ievilkumu

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – f punkts

12. pants – 1. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | visu to ilgtspējīgo aviācijas degvielu izcelsme un raksturlielumi, kuras gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies izmantošanai lidojumos no Savienības lidostām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

visu to ilgtspējīgo aviācijas degvielu izcelsme un raksturlielumi, kuras gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies izmantošanai lidojumos no Savienības lidostām.

| f) | visu to ilgtspējīgo aviācijas degvielu izcelsme un raksturlielumi, kuras gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies izmantošanai lidojumos
  , uz kuriem attiecas šī regula un kuri tiek veikti
  no Savienības lidostām. |
| --- | --- |

f)

visu to ilgtspējīgo aviācijas degvielu izcelsme un raksturlielumi, kuras gaisa kuģu ekspluatanti iegādājušies izmantošanai lidojumos
  , uz kuriem attiecas šī regula un kuri tiek veikti
  no Savienības lidostām.

, uz kuriem attiecas šī regula un kuri tiek veikti

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – fa punkts (jauns)

12. pants – 1. daļa – fa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | vidējais aromātisko savienojumu, naftalīna un sēra saturs aviācijas degvielā, kas piegādāta Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

vidējais aromātisko savienojumu, naftalīna un sēra saturs aviācijas degvielā, kas piegādāta Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām.

vidējais aromātisko savienojumu, naftalīna un sēra saturs aviācijas degvielā, kas piegādāta Savienības līmenī, kopumā un sadalījumā pa Savienības lidostām.

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Savienības sistēma aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai |
| | 1.
     
  Lai vēl vairāk veicinātu aviācijas nozares dekarbonizāciju un palielinātu tās informācijas pārredzamību, kas patērētājiem tiek sniegta par gaisa kuģu ekspluatantu vidisko sniegumu, Komisija izveido visaptverošu Savienības sistēmu aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai; to izstrādā un īsteno EASA un piemēro gaisa kuģu ekspluatantiem un komerciālajiem gaisa pārvadājumu lidojumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| | 2.
     
  Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 13.a pantu (jauns), lai šo regulu papildinātu, nosakot sīki izstrādātus noteikumus un tehniskos standartus, kas reglamentē gaisa kuģu, gaisa kuģu ekspluatantu un komerciālo gaisa pārvadājumu vidiskā snieguma marķēšanai izveidotās Savienības sistēmas darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

12.a pants

Savienības sistēma aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai

Savienības sistēma aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai

1.
     
  Lai vēl vairāk veicinātu aviācijas nozares dekarbonizāciju un palielinātu tās informācijas pārredzamību, kas patērētājiem tiek sniegta par gaisa kuģu ekspluatantu vidisko sniegumu, Komisija izveido visaptverošu Savienības sistēmu aviācijas vidiskā snieguma marķēšanai; to izstrādā un īsteno EASA un piemēro gaisa kuģu ekspluatantiem un komerciālajiem gaisa pārvadājumu lidojumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

2.
     
  Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 13.a pantu (jauns), lai šo regulu papildinātu, nosakot sīki izstrādātus noteikumus un tehniskos standartus, kas reglamentē gaisa kuģu, gaisa kuģu ekspluatantu un komerciālo gaisa pārvadājumu vidiskā snieguma marķēšanai izveidotās Savienības sistēmas darbību.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – virsraksts

13. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārejas periods | SAF elastības mehānisms |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pārejas periods

Pārejas periods

SAF elastības mehānisms

SAF elastības mehānisms

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atkāpjoties no 4. panta
  , no


  2025. gada 1
  . 
  janvāra


  līdz


  2029
  . 
  gada 31
  . 
  decembrim
  katrā pārskata periodā aviācijas degvielas piegādātājs var
  piegādāt
  I pielikumā noteikto
  ilgtspējīgas
  aviācijas
  degvielas minimālo īpatsvaru kā svērto vidējo no visa aviācijas degvielas daudzuma
  ,
  ko tas minētajā pārskata periodā piegādājis Savienības lidostās kopumā
  . | Atkāpjoties no 4. panta
  un 10 gadu periodā no 4
  . 
  un 5
  . 
  panta piemērošanas dienas saskaņā ar 15
  . 
  pantu,
  katrā pārskata periodā aviācijas degvielas piegādātājs var
  pamatot savu
  I pielikumā noteikto
  ilgtspējīgu
  aviācijas
  degvielu piegādi, atsaucoties uz SAF elastības mehānismu
  ,
  kas definēts 3. panta 16.a ievilkumā (jauns)
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no 4. panta
  , no


  2025. gada 1
  . 
  janvāra


  līdz


  2029
  . 
  gada 31
  . 
  decembrim
  katrā pārskata periodā aviācijas degvielas piegādātājs var
  piegādāt
  I pielikumā noteikto
  ilgtspējīgas
  aviācijas
  degvielas minimālo īpatsvaru kā svērto vidējo no visa aviācijas degvielas daudzuma
  ,
  ko tas minētajā pārskata periodā piegādājis Savienības lidostās kopumā
  .

, no

2025. gada 1

janvāra

līdz

2029

gada 31

decembrim

piegādāt

ilgtspējīgas

degvielas minimālo īpatsvaru kā svērto vidējo no visa aviācijas degvielas daudzuma

ko tas minētajā pārskata periodā piegādājis Savienības lidostās kopumā

Atkāpjoties no 4. panta
  un 10 gadu periodā no 4
  . 
  un 5
  . 
  panta piemērošanas dienas saskaņā ar 15
  . 
  pantu,
  katrā pārskata periodā aviācijas degvielas piegādātājs var
  pamatot savu
  I pielikumā noteikto
  ilgtspējīgu
  aviācijas
  degvielu piegādi, atsaucoties uz SAF elastības mehānismu
  ,
  kas definēts 3. panta 16.a ievilkumā (jauns)
  .

un 10 gadu periodā no 4

un 5

panta piemērošanas dienas saskaņā ar 15

pantu,

pamatot savu

ilgtspējīgu

degvielu piegādi, atsaucoties uz SAF elastības mehānismu

kas definēts 3. panta 16.a ievilkumā (jauns)

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.a daļa (jauna)

13. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Līdz 2025. gada 1. janvārim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 13.a pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz SAF elastības mehānismu, garantējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un augstu vidiskās integritātes līmeni, kā arī līdz minimumam samazinot krāpšanas, pārkāpumu un dubulta kvotu pieprasījuma risku. Šāda sīki izstrādāta kārtība, kas ietver reģistrēšanas un pieprasījumu sistēmas elementus, var ļaut izveidot ilgtspējīgas aviācijas degvielas tirgojamības sistēmu, tostarp sīki izstrādātus noteikumus par ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādes un izmantošanas reģistrāciju, iedalīšanu, uzskaiti un ziņošanu par to. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2025. gada 1. janvārim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 13.a pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz SAF elastības mehānismu, garantējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un augstu vidiskās integritātes līmeni, kā arī līdz minimumam samazinot krāpšanas, pārkāpumu un dubulta kvotu pieprasījuma risku. Šāda sīki izstrādāta kārtība, kas ietver reģistrēšanas un pieprasījumu sistēmas elementus, var ļaut izveidot ilgtspējīgas aviācijas degvielas tirgojamības sistēmu, tostarp sīki izstrādātus noteikumus par ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādes un izmantošanas reģistrāciju, iedalīšanu, uzskaiti un ziņošanu par to.

Līdz 2025. gada 1. janvārim Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 13.a pantu, lai šo regulu papildinātu, nosakot sīki izstrādātu kārtību attiecībā uz SAF elastības mehānismu, garantējot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un augstu vidiskās integritātes līmeni, kā arī līdz minimumam samazinot krāpšanas, pārkāpumu un dubulta kvotu pieprasījuma risku. Šāda sīki izstrādāta kārtība, kas ietver reģistrēšanas un pieprasījumu sistēmas elementus, var ļaut izveidot ilgtspējīgas aviācijas degvielas tirgojamības sistēmu, tostarp sīki izstrādātus noteikumus par ilgtspējīgu aviācijas degvielu piegādes un izmantošanas reģistrāciju, iedalīšanu, uzskaiti un ziņošanu par to.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.b daļa (jauna)

13. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā panta 1. punktā noteiktajā periodā Komisija regulāri uzrauga ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgus integritāti un pārredzamību, attiecīgā gadījumā izmantojot Savienības datubāzē iekļauto informāciju un citus kompetentajām iestādēm paziņotos datus. Konkrēti, lai novērstu to, ka tirgus dalībnieki ļaunprātīgi izmanto dominējošu stāvokli tirgū, Komisija, pilnībā izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar LESD 102. pantu, pārbauda tirgus darbību, tostarp attiecībā uz tirgus svārstīgumu, netipisku cenu attīstību vai tirgus dalībnieku tirdzniecības uzvedību, kas varētu liecināt par iespējamu monopolistisku rīcību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punktā noteiktajā periodā Komisija regulāri uzrauga ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgus integritāti un pārredzamību, attiecīgā gadījumā izmantojot Savienības datubāzē iekļauto informāciju un citus kompetentajām iestādēm paziņotos datus. Konkrēti, lai novērstu to, ka tirgus dalībnieki ļaunprātīgi izmanto dominējošu stāvokli tirgū, Komisija, pilnībā izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar LESD 102. pantu, pārbauda tirgus darbību, tostarp attiecībā uz tirgus svārstīgumu, netipisku cenu attīstību vai tirgus dalībnieku tirdzniecības uzvedību, kas varētu liecināt par iespējamu monopolistisku rīcību.

Šā panta 1. punktā noteiktajā periodā Komisija regulāri uzrauga ilgtspējīgu aviācijas degvielu tirgus integritāti un pārredzamību, attiecīgā gadījumā izmantojot Savienības datubāzē iekļauto informāciju un citus kompetentajām iestādēm paziņotos datus. Konkrēti, lai novērstu to, ka tirgus dalībnieki ļaunprātīgi izmanto dominējošu stāvokli tirgū, Komisija, pilnībā izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar LESD 102. pantu, pārbauda tirgus darbību, tostarp attiecībā uz tirgus svārstīgumu, netipisku cenu attīstību vai tirgus dalībnieku tirdzniecības uzvedību, kas varētu liecināt par iespējamu monopolistisku rīcību.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a pants |
| | Deleģēšanas īstenošana |
| | 1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. |
| | 2.
     
  Pilnvaras pieņemt 12.a pantā un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs regulas spēkā stāšanās datums]. |
| | 3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12.a un 13. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |
| | 4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |
| | 5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | 6.
     
  Saskaņā ar 12.a un 13. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par vienu mēnesi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a pants

13.a pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 12.a pantā un 13. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs regulas spēkā stāšanās datums].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12.a un 13. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 12.a un 13. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par vienu mēnesi.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. daļa

14. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz
  2028
  . gada 1. janvārim un pēc tam reizi
  piecos
  gados Komisijas dienesti iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par aviācijas degvielu tirgus attīstību un tā ietekmi uz Savienības aviācijas
  iekšējo tirgu
  , tostarp par
  šīs regulas darbības jomas iespējamo paplašināšanu, ietverot citus energoresursus un citus
  sintētisko degvielu
  veidus
  ,
  kas definēti Atjaunīgo energoresursu direktīvā
  , kā arī par 4. pantā un I pielikumā noteikto minimālo īpatsvaru
  iespējamo pārskatīšanu
  un administratīvo naudas sodu
  apmēru
  . Ziņojumā iekļauj informāciju par iespējama politikas satvara izstrādi ICAO līmenī ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanai, ja tāda informācija ir pieejama. Ziņojumā arī sniedz informāciju par aviācijas nozares pētniecības un inovācijas tehnoloģiskajiem sasniegumiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā, tostarp tādu emisiju samazināšanā, kas nav CO2 emisijas
  . Ziņojumā var paust apsvērumus par to, vai šī regula būtu jāgroza, un vajadzības gadījumā ieteikt grozījumu variantus
  atbilstīgi iespējamam politikas satvaram ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  izmantošanai
  , kas
  izstrādāts ICAO līmenī
  . | Līdz
  2026
  . gada 1. janvārim un pēc tam reizi
  trīs
  gados Komisijas dienesti iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
  šīs regulas piemērošanu,
  aviācijas degvielu tirgus attīstību un tā ietekmi uz Savienības aviācijas
  iekšējā tirgus konkurētspēju un darbību
  , tostarp
  attiecīgā gadījumā
  par
  pieejamajiem politikas risinājumiem attiecībā uz citiem energoresursiem un citiem Atjaunīgo energoresursu direktīvā definētiem
  sintētisko degvielu
  veidiem
  ,
  vienlaikus pienācīgi ņemot vērā tehnoloģiskās neitralitātes principu
  , kā arī par
  SAF definīcijas un
  4. pantā un I pielikumā noteikto minimālo īpatsvaru
  , šīs regulas darbības jomas
  un administratīvo naudas sodu
  apmēra iespējamo pārskatīšanu
  . Ziņojumā iekļauj
  uz pieejamo informāciju balstītu novērtējumu par šīs regulas ietekmi, kā arī par tās visaptverošo ietekmi uz pielāgoto tiesisko regulējumu, kas piemērojams nozarei kopumā, un par šīs regulas mijiedarbību ar minēto regulējumu, ietekmi uz aviācijas iekšējā tirgus darbību, nozares konkurētspēju, iespējamām maršrutu izmaiņām, kas izraisa oglekļa emisiju pārvirzi, gaisa pārvadātāju un gaisa satiksmes mezglu


  vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem starptautiskā mērogā, ietekmi uz gaisa mobilitāti un savienojamību, SEG emisiju samazināšanas izmaksu lietderību, investīciju vajadzībām un sociālekonomisko ietekmi, kā arī saistītajām nodarbinātības un apmācības vajadzībām, un minētajā ziņojumā iekļauj arī
  informāciju par iespējama politikas satvara izstrādi ICAO līmenī ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanai, ja tāda informācija ir pieejama. Ziņojumā
  iekļauj detalizētu informāciju par šīs regulas izpildi. Ziņojumā
  arī sniedz informāciju par aviācijas nozares pētniecības un inovācijas tehnoloģiskajiem sasniegumiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā, tostarp tādu emisiju samazināšanā, kas nav CO2 emisijas
  , vai tiešās uztveršanas no gaisa (DAC) tehnoloģiju jomā. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno leģislatīvo aktu priekšlikumus šīs regulas grozīšanai
  atbilstīgi iespējamam
  , ICAO līmenī izstrādātam
  politikas satvaram
  , kas reglamentē
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  izmantošanu. Ziņojumā arī īpaši izvērtē šīs regulas ietekmi uz mazāk savienotu attālu reģionu un salu gaisa satiksmes savienojamību, tostarp uz tādu gaisa pārvadājumu pieejamību un cenu pieņemamību, kas tiek veikti no šīm teritorijām un uz tām. Komisija regulāri uzrauga, izvērtē un analizē liekas degvielas uzpildes gadījumus. Katru gadu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par saviem konstatējumiem. Vēlākais trīs gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas Komisija, pamatojoties uz šiem konstatējumiem, izvērtē noteikumus par liekas degvielas uzpildi un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai tos grozītu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz
  2028
  . gada 1. janvārim un pēc tam reizi
  piecos
  gados Komisijas dienesti iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par aviācijas degvielu tirgus attīstību un tā ietekmi uz Savienības aviācijas
  iekšējo tirgu
  , tostarp par
  šīs regulas darbības jomas iespējamo paplašināšanu, ietverot citus energoresursus un citus
  sintētisko degvielu
  veidus
  ,
  kas definēti Atjaunīgo energoresursu direktīvā
  , kā arī par 4. pantā un I pielikumā noteikto minimālo īpatsvaru
  iespējamo pārskatīšanu
  un administratīvo naudas sodu
  apmēru
  . Ziņojumā iekļauj informāciju par iespējama politikas satvara izstrādi ICAO līmenī ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanai, ja tāda informācija ir pieejama. Ziņojumā arī sniedz informāciju par aviācijas nozares pētniecības un inovācijas tehnoloģiskajiem sasniegumiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā, tostarp tādu emisiju samazināšanā, kas nav CO2 emisijas
  . Ziņojumā var paust apsvērumus par to, vai šī regula būtu jāgroza, un vajadzības gadījumā ieteikt grozījumu variantus
  atbilstīgi iespējamam politikas satvaram ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  izmantošanai
  , kas
  izstrādāts ICAO līmenī
  .

2028

piecos

iekšējo tirgu

šīs regulas darbības jomas iespējamo paplašināšanu, ietverot citus energoresursus un citus

veidus

kas definēti Atjaunīgo energoresursu direktīvā

iespējamo pārskatīšanu

apmēru

2

. Ziņojumā var paust apsvērumus par to, vai šī regula būtu jāgroza, un vajadzības gadījumā ieteikt grozījumu variantus

izmantošanai

izstrādāts ICAO līmenī

Līdz
  2026
  . gada 1. janvārim un pēc tam reizi
  trīs
  gados Komisijas dienesti iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
  šīs regulas piemērošanu,
  aviācijas degvielu tirgus attīstību un tā ietekmi uz Savienības aviācijas
  iekšējā tirgus konkurētspēju un darbību
  , tostarp
  attiecīgā gadījumā
  par
  pieejamajiem politikas risinājumiem attiecībā uz citiem energoresursiem un citiem Atjaunīgo energoresursu direktīvā definētiem
  sintētisko degvielu
  veidiem
  ,
  vienlaikus pienācīgi ņemot vērā tehnoloģiskās neitralitātes principu
  , kā arī par
  SAF definīcijas un
  4. pantā un I pielikumā noteikto minimālo īpatsvaru
  , šīs regulas darbības jomas
  un administratīvo naudas sodu
  apmēra iespējamo pārskatīšanu
  . Ziņojumā iekļauj
  uz pieejamo informāciju balstītu novērtējumu par šīs regulas ietekmi, kā arī par tās visaptverošo ietekmi uz pielāgoto tiesisko regulējumu, kas piemērojams nozarei kopumā, un par šīs regulas mijiedarbību ar minēto regulējumu, ietekmi uz aviācijas iekšējā tirgus darbību, nozares konkurētspēju, iespējamām maršrutu izmaiņām, kas izraisa oglekļa emisiju pārvirzi, gaisa pārvadātāju un gaisa satiksmes mezglu


  vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem starptautiskā mērogā, ietekmi uz gaisa mobilitāti un savienojamību, SEG emisiju samazināšanas izmaksu lietderību, investīciju vajadzībām un sociālekonomisko ietekmi, kā arī saistītajām nodarbinātības un apmācības vajadzībām, un minētajā ziņojumā iekļauj arī
  informāciju par iespējama politikas satvara izstrādi ICAO līmenī ilgtspējīgu aviācijas degvielu izmantošanai, ja tāda informācija ir pieejama. Ziņojumā
  iekļauj detalizētu informāciju par šīs regulas izpildi. Ziņojumā
  arī sniedz informāciju par aviācijas nozares pētniecības un inovācijas tehnoloģiskajiem sasniegumiem ilgtspējīgu aviācijas degvielu jomā, tostarp tādu emisiju samazināšanā, kas nav CO2 emisijas
  , vai tiešās uztveršanas no gaisa (DAC) tehnoloģiju jomā. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno leģislatīvo aktu priekšlikumus šīs regulas grozīšanai
  atbilstīgi iespējamam
  , ICAO līmenī izstrādātam
  politikas satvaram
  , kas reglamentē
  ilgtspējīgu aviācijas degvielu
  izmantošanu. Ziņojumā arī īpaši izvērtē šīs regulas ietekmi uz mazāk savienotu attālu reģionu un salu gaisa satiksmes savienojamību, tostarp uz tādu gaisa pārvadājumu pieejamību un cenu pieņemamību, kas tiek veikti no šīm teritorijām un uz tām. Komisija regulāri uzrauga, izvērtē un analizē liekas degvielas uzpildes gadījumus. Katru gadu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par saviem konstatējumiem. Vēlākais trīs gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas Komisija, pamatojoties uz šiem konstatējumiem, izvērtē noteikumus par liekas degvielas uzpildi un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai tos grozītu.

2026

trīs

šīs regulas piemērošanu,

iekšējā tirgus konkurētspēju un darbību

attiecīgā gadījumā

pieejamajiem politikas risinājumiem attiecībā uz citiem energoresursiem un citiem Atjaunīgo energoresursu direktīvā definētiem

veidiem

vienlaikus pienācīgi ņemot vērā tehnoloģiskās neitralitātes principu

SAF definīcijas un

, šīs regulas darbības jomas

apmēra iespējamo pārskatīšanu

uz pieejamo informāciju balstītu novērtējumu par šīs regulas ietekmi, kā arī par tās visaptverošo ietekmi uz pielāgoto tiesisko regulējumu, kas piemērojams nozarei kopumā, un par šīs regulas mijiedarbību ar minēto regulējumu, ietekmi uz aviācijas iekšējā tirgus darbību, nozares konkurētspēju, iespējamām maršrutu izmaiņām, kas izraisa oglekļa emisiju pārvirzi, gaisa pārvadātāju un gaisa satiksmes mezglu

vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem starptautiskā mērogā, ietekmi uz gaisa mobilitāti un savienojamību, SEG emisiju samazināšanas izmaksu lietderību, investīciju vajadzībām un sociālekonomisko ietekmi, kā arī saistītajām nodarbinātības un apmācības vajadzībām, un minētajā ziņojumā iekļauj arī

iekļauj detalizētu informāciju par šīs regulas izpildi. Ziņojumā

2

, vai tiešās uztveršanas no gaisa (DAC) tehnoloģiju jomā. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno leģislatīvo aktu priekšlikumus šīs regulas grozīšanai

, ICAO līmenī izstrādātam

, kas reglamentē

izmantošanu. Ziņojumā arī īpaši izvērtē šīs regulas ietekmi uz mazāk savienotu attālu reģionu un salu gaisa satiksmes savienojamību, tostarp uz tādu gaisa pārvadājumu pieejamību un cenu pieņemamību, kas tiek veikti no šīm teritorijām un uz tām. Komisija regulāri uzrauga, izvērtē un analizē liekas degvielas uzpildes gadījumus. Katru gadu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par saviem konstatējumiem. Vēlākais trīs gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas Komisija, pamatojoties uz šiem konstatējumiem, izvērtē noteikumus par liekas degvielas uzpildi un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu, lai tos grozītu.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| I pielikums (apjoma īpatsvars) | I pielikums (
  ES saskaņotais
  apjoma īpatsvars) |
| a) | No 2025. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 2 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

I pielikums (apjoma īpatsvars)

I pielikums (
  ES saskaņotais
  apjoma īpatsvars)

ES saskaņotais

a)

No 2025. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 2 %;

| a) | No 2025. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 2 %
  , no tā sintētisko degvielu minimālais īpatsvars ir 0,04  %; |
| --- | --- |

a)

No 2025. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 2 %
  , no tā sintētisko degvielu minimālais īpatsvars ir 0,04  %;

, no tā sintētisko degvielu minimālais īpatsvars ir 0,04  %;

| b) | no 2030. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  5
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  0,7
  %; |
| --- | --- |

b)

no 2030. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  5
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  0,7
  %;

5

0,7

| b) | no 2030. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  6
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  2
   %; |
| --- | --- |

b)

no 2030. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  6
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  2
   %;

6

2

| c) | no 2035. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 20 %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir 5 %; |
| --- | --- |

c)

no 2035. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 20 %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir 5 %;

| c) | no 2035. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 20 %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir 5 %; |
| --- | --- |

c)

no 2035. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir 20 %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir 5 %;

| d) | no 2040. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  32
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  8
  %; |
| --- | --- |

d)

no 2040. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  32
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  8
  %;

32

8

| d) | no 2040. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  37
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  13
   %; |
| --- | --- |

d)

no 2040. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  37
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  13
   %;

37

13

| e) | no 2045. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  38
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  11
  %; |
| --- | --- |

e)

no 2045. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  38
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  11
  %;

38

11

| e) | no 2045. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  54
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  27
   %; |
| --- | --- |

e)

no 2045. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  54
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  27
   %;

54

27

| f) | no 2050. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  63
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  28
  %. |
| --- | --- |

f)

no 2050. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  63
  %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  28
  %.

63

28

| f) | no 2050. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  85
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  50
   %. |
| --- | --- |

f)

no 2050. gada 1. janvāra SAF minimālais īpatsvars ir
  85
   %, no tā sintētisko aviācijas degvielu minimālais īpatsvars ir
  50
   %.

85

50

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums

II pielikums

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| II pielikums. Gaisa kuģu ekspluatanta ziņojuma veidne |
| --- |
| Savienības lidosta | Savienības lidostas ICAO kods | Gadā vajadzīgā aviācijas degviela (tonnās) | Faktiski uzpildītā aviācijas degviela (tonnās) | Gadā neuzpildītais daudzums (tonnās) | Kopējais gadā neuzpildītais daudzums (tonnās) |

II pielikums. Gaisa kuģu ekspluatanta ziņojuma veidne

Savienības lidosta

Savienības lidostas ICAO kods

Gadā vajadzīgā aviācijas degviela (tonnās)

Faktiski uzpildītā aviācijas degviela (tonnās)

Gadā neuzpildītais daudzums (tonnās)

Kopējais gadā neuzpildītais daudzums (tonnās)

Grozījums

Grozījums

| II pielikums. Gaisa kuģu ekspluatanta ziņojuma veidne |
| --- |
| Savienības lidosta | Savienības lidostas ICAO kods | Gadā vajadzīgā aviācijas degviela (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās) | Faktiski uzpildītā aviācijas degviela (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās) | Gadā neuzpildītais daudzums (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās) | Kopējais gadā neuzpildītais daudzums (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās) |
| 2. veidne |
| Degvielas piegādātājs | Iegādātais daudzums (petrolejas ekvivalenta tonnās) | Pārveides tehnoloģija | Raksturlielumi | Izejvielu izcelsme | Aprites cikla emisijas |

II pielikums. Gaisa kuģu ekspluatanta ziņojuma veidne

Savienības lidosta

Savienības lidostas ICAO kods

Gadā vajadzīgā aviācijas degviela (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās)

petrolejas ekvivalenta

Faktiski uzpildītā aviācijas degviela (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās)

petrolejas ekvivalenta

Gadā neuzpildītais daudzums (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās)

petrolejas ekvivalenta

Kopējais gadā neuzpildītais daudzums (
  petrolejas ekvivalenta
  tonnās)

petrolejas ekvivalenta

2. veidne

2. veidne

Degvielas piegādātājs

Degvielas piegādātājs

Iegādātais daudzums (petrolejas ekvivalenta tonnās)

Iegādātais daudzums (petrolejas ekvivalenta tonnās)

Pārveides tehnoloģija

Pārveides tehnoloģija

Raksturlielumi

Raksturlielumi

Izejvielu izcelsme

Izejvielu izcelsme

Aprites cikla emisijas

Aprites cikla emisijas

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0199/2022).

1

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni”, (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789), 9.12.2020.

10

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L2001&from=fr

12

(1a)  
  EASA publikācija par aviāciju un gaisa piesārņojumu, https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

1a

EASA publikācija par aviāciju un gaisa piesārņojumu, https://www.easa.europa.eu/eaer/topics/adapting-changing-climate/air-quality

(1b)  
  PVO 2021. gada globālās gaisa kvalitātes pamatnostādnes, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

1b

PVO 2021. gada globālās gaisa kvalitātes pamatnostādnes, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/345329/9789240034228-eng.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/12/EK (2009. gada 11. marts) par lidostas maksām.

13

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/12/EK (2009. gada 11. marts) par lidostas maksām.

13

(16)  Komisijas Regula (EK) Nr. 748/2009 (2009. gada 5. augusts) par to gaisakuģu operatoru sarakstu, kuri ir veikuši Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās aviācijas darbības.

16

(16)  Komisijas Regula (EK) Nr. 748/2009 (2009. gada 5. augusts) par to gaisakuģu operatoru sarakstu, kuri ir veikuši Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītās aviācijas darbības.

16

---