# Eiropas Savienības C 257/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 257 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 31. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 257

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 31. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 257/01 | Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes Vienotās digitālās vārtejas regulas īstenošanai – 2019.–2020. gada darba programma | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 257/01

Komisijas paziņojums – Pamatnostādnes Vienotās digitālās vārtejas regulas īstenošanai – 2019.–2020. gada darba programma

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 257/02 | Euro maiņas kurss | 14 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2019/C 257/02

Euro maiņas kurss

14

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 257/03 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9397 – Mirova / GE / Desarrollo Eólico Las Majas) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 15 |
| 2019/C 257/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9418 – Temasek / RRJ Masterfund III / Gategroup) (
  1
  ) | 17 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2019/C 257/05 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 18 |
| 2019/C 257/06 | Informatīvs paziņojums – sabiedriskā apspriešana – Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko Jaunzēlande ierosinājusi aizsardzībai Eiropas Savienībā | 23 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2019/C 257/03

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9397 – Mirova / GE / Desarrollo Eólico Las Majas) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Mirova / GE / Desarrollo Eólico Las Majas

1

15

2019/C 257/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9418 – Temasek / RRJ Masterfund III / Gategroup) (
  1
  )

Temasek / RRJ Masterfund III / Gategroup

1

17

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2019/C 257/05

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

18

2019/C 257/06

Informatīvs paziņojums – sabiedriskā apspriešana – Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko Jaunzēlande ierosinājusi aizsardzībai Eiropas Savienībā

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 257/1

---

Komisijas paziņojums

Pamatnostādnes Vienotās digitālās vārtejas regulas īstenošanai

2019.–2020. gada darba programma

(2019/C 257/01)

Ievads

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1724 (1), ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, mērķis ir atvieglot tiešsaistes piekļuvi informācijai, administratīvajām procedūrām un palīdzības pakalpojumiem, kas pilsoņiem un uzņēmumiem ir vajadzīgi, lai pārvietotos Savienības iekšienē un tirgotos, veiktu uzņēmējdarbību un izvērstu uzņēmējdarbību citā dalībvalstī.

Regulas 31. panta 1. punktā ir paredzēts pieņemt gada darba programmu, kurā nosaka darbības, kas veicina regulas īstenošanu, jo īpaši:

| — | darbības, kas jāveic, lai uzlabotu konkrētas informācijas sniegšanu I pielikumā uzskaitītajās jomās un palīdzētu kompetentajām iestādēm visos līmeņos laikus izpildīt prasību sniegt informāciju, |
| --- | --- |

—

darbības, kas jāveic, lai uzlabotu konkrētas informācijas sniegšanu I pielikumā uzskaitītajās jomās un palīdzētu kompetentajām iestādēm visos līmeņos laikus izpildīt prasību sniegt informāciju,

| — | darbības, kas jāveic, lai palīdzētu ievērot 6. pantu par procedūru digitalizāciju un 13. pantu par tiešsaistes procedūru pārrobežu pieejamību, |
| --- | --- |

—

darbības, kas jāveic, lai palīdzētu ievērot 6. pantu par procedūru digitalizāciju un 13. pantu par tiešsaistes procedūru pārrobežu pieejamību,

| — | darbības, kas jāveic, lai panāktu, ka pastāvīgi tiek izpildītas 9.–12. pantā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz informāciju, procedūrām un palīdzības pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

darbības, kas jāveic, lai panāktu, ka pastāvīgi tiek izpildītas 9.–12. pantā noteiktās kvalitātes prasības attiecībā uz informāciju, procedūrām un palīdzības pakalpojumiem,

| — | ar vārtejas popularizēšanu saistītos pasākumus saskaņā ar 23. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

—

ar vārtejas popularizēšanu saistītos pasākumus saskaņā ar 23. panta 2. punktu.

Šo Komisijas pamatnostādņu mērķis ir uzskaitīt šīs darbības un pasākumus un sniegt detalizētu grafiku dažādajiem soļiem, kas jāveic to īstenošanai. Šo sarakstu 2019. gada 26. februārī apsprieda vārtejas koordinācijas grupā, kā paredzēts regulas 31. panta 2. punktā.

Tā kā vairākām darbībām par izpildes termiņu ir noteikts 2020. gada decembris, šī pirmā darba programma aptver laikposmu līdz vienotās digitālās vārtejas nodošanai lietošanā, proti, no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada decembrim.

Darba programmas īstenošanu uzraudzīs gan vārtejas koordinācijas grupas tiešsaistes sadarbības platformā, gan vārtejas koordinācijas grupas sanāksmēs.

Šajā Komisijas paziņojumā piemēro šādas definīcijas:

| — | “kompetentā iestāde” ir jebkura dalībvalsts iestāde vai struktūra, kas izveidota valsts, reģiona vai vietējā līmenī un pilda konkrētus pienākumus attiecībā uz informāciju, procedūrām, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, kuri ietverti Vārtejas regulā, |
| --- | --- |

—

“kompetentā iestāde” ir jebkura dalībvalsts iestāde vai struktūra, kas izveidota valsts, reģiona vai vietējā līmenī un pilda konkrētus pienākumus attiecībā uz informāciju, procedūrām, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, kuri ietverti Vārtejas regulā,

| — | “valstu koordinatori” ir dalībvalstu pārstāvji, ko tās iecēlušas saskaņā ar Vārtejas regulas 28. pantu. |
| --- | --- |

—

“valstu koordinatori” ir dalībvalstu pārstāvji, ko tās iecēlušas saskaņā ar Vārtejas regulas 28. pantu.

1.   Informācijas un pakalpojumu kvalitāte

1.1. mērķis: nodrošināt informācijas pieejamību

Atsauce: regulas 4. un 5. pants par piekļuvi informācijai, 9. pants par tās informācijas kvalitāti, kas sniegta par tiesībām, pienākumiem un normām.

Vispārīga informācija

Vārteja pilsoņiem un uzņēmumiem nodrošinās pietiekami visaptverošu informāciju, lai tie varētu īstenot savas tiesības un pienākumus, kas izriet no Savienības un valsts tiesību aktiem, tostarp informāciju par to, kā rīkoties administratīvu procedūru gadījumos.

Regulas I pielikumā ir iekļauts to jomu saraksts, attiecībā uz kurām līdz 2020. gada 12. decembrim Komisijai un dalībvalstīm būs jānodrošina visas pilsoņiem un uzņēmumiem būtiskās informācijas pieejamība tiešsaistē. Lai novērstu dublēšanos (sk. 1.4. mērķi), Komisija portālā “Tava Eiropa” (2) publicēs informāciju par ES mēroga tiesībām un pienākumiem, savukārt dalībvalstis savos portālos publicēs lielāko daļu vajadzīgās informācijas par īstenošanu valsts līmenī. Komisija un dalībvalstis ir vienojušās par to, kā 1. pielikuma tēmas tiek sadalītas starp ES un valstu līmeņa tīmekļa vietnēm. Kopējā meklētājprogramma nodrošinās, ka vārtejas lietotāji var viegli atrast visu informāciju.

Portāla “Tava Eiropa” pašreizējā versija jau lielā mērā aptver ES mēroga tiesības un pienākumus. Tajā ir arī iekļauta dalībvalstu iestāžu sniegta informācija par īstenošanu valsts līmenī attiecībā uz dažām I pielikumā minētajām tēmām. Līdz 2020. gada 12. decembrim nacionālais saturs tiks pakāpeniski izņemts no portāla “Tava Eiropa”, jo to aizstās informācija valstu tīmekļa vietnēs. Eiropas Komisija ir ierosinājusi ieteikumus par to, kā valstu tīmekļa vietnēs atkārtoti izmantot vai reproducēt nacionālo saturu, kas jau bijis pieejams portālā “Tava Eiropa”.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3.–4. cet. | Attiecībā uz visām I pielikumā minētajām jomām norādīt, vai informācija, kas jāsniedz valsts līmenī, ir pieejama tiešsaistē.
  Norādīt atbildīgās iestādes.
  Izstrādāt darba plānu informācijas trūkumu novēršanai valsts līmenī. | Valstu koordinatori |
| Līdz 2019. g. 4. cet. | Sniegt pamatieteikumus par I pielikumā minētajām tēmām, kuras pašlaik nav ietvertas portālā “Tava Eiropa”. | Komisija |
| 2020. g. 1.–2. cet. | Nodrošināt trūkstošo informāciju valstu līmenī. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 1.–2. cet. | Nodrošināt trūkstošo informāciju ES līmenī. | Komisija |
| 2020. g. 2. cet. | Starpposma novērtējums par panākumiem, kas gūti ceļā uz I pielikumā minēto tēmu pilnīgu aptveršanu. | Valstu koordinatori
  Komisija |
| 2020. g. 2. cet. | Nodrošināt saites uz valsts informāciju kopīgajā repozitorijā, ko izmantos meklētājprogramma. | Valstu koordinatori
  Komisija |
| 2020. g. 3.–4. cet. | Izmēģināt meklētājprogrammu, labot kļūdas un to uzlabot. | Komisija |
| 2020. g. 4. cet. | Visām I pielikumā norādītajām jomām ir jābūt aptvertām vajadzīgajā līmenī (ES vai valsts līmenī). | Komisija
  Valstu koordinatori |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3.–4. cet.

Attiecībā uz visām I pielikumā minētajām jomām norādīt, vai informācija, kas jāsniedz valsts līmenī, ir pieejama tiešsaistē.

Norādīt atbildīgās iestādes.

Izstrādāt darba plānu informācijas trūkumu novēršanai valsts līmenī.

Valstu koordinatori

Līdz 2019. g. 4. cet.

Sniegt pamatieteikumus par I pielikumā minētajām tēmām, kuras pašlaik nav ietvertas portālā “Tava Eiropa”.

Komisija

2020. g. 1.–2. cet.

Nodrošināt trūkstošo informāciju valstu līmenī.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 1.–2. cet.

Nodrošināt trūkstošo informāciju ES līmenī.

Komisija

2020. g. 2. cet.

Starpposma novērtējums par panākumiem, kas gūti ceļā uz I pielikumā minēto tēmu pilnīgu aptveršanu.

Valstu koordinatori

Komisija

2020. g. 2. cet.

Nodrošināt saites uz valsts informāciju kopīgajā repozitorijā, ko izmantos meklētājprogramma.

Valstu koordinatori

Komisija

2020. g. 3.–4. cet.

Izmēģināt meklētājprogrammu, labot kļūdas un to uzlabot.

Komisija

2020. g. 4. cet.

Visām I pielikumā norādītajām jomām ir jābūt aptvertām vajadzīgajā līmenī (ES vai valsts līmenī).

Komisija

Valstu koordinatori

1.2. mērķis: nodrošināt informācijas, arī par procedūrām sniegtās informācijas, kvalitāti, tostarp lietotājdraudzīgumu un tīmekļa pieejamību

Atsauce: regulas 8. pants par kvalitātes prasībām attiecībā uz tīmekļa pieejamību un 9. pants par tās informācijas kvalitāti, kas sniegta par tiesībām, pienākumiem un normām.

Vispārīga informācija

Vārtejai ir jāsniedz informācija, kas ir lietotājam draudzīga, labi strukturēta un saprotami izklāstīta. Saturam vajadzētu būt pareizam un atjauninātam, un būtu jānorāda pēdējā atjauninājuma datums. Būtu arī jānorāda tās iestādes nosaukums, kas ir atbildīga par informāciju, un kontaktinformācija saziņai par attiecīgiem palīdzības vai problēmu risināšanas pakalpojumiem. Tāpat būtu jāpievieno atsauces uz tiesību aktiem, tehniskajām specifikācijām, pamatnostādnēm.

Dalībvalstu iestāžu pārvaldītajām tīmekļa vietnēm ir jāatbilst tīmekļa pieejamības noteikumiem (kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2102 (3)). Ar šo regulu šī prasība tiek attiecināta uz Komisijas pārvaldītām tīmekļa vietnēm, kas iekļautas vārtejā.

Komisija, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta portāla “Tava Eiropa” pārvaldībā, ir ierosinājusi sākotnējus ieteikumus par to, kā šīs prasības var izpildīt.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3.–4. cet. | Dalīties Komisijas sniegtajos ieteikumos ar kompetentajām iestādēm vai integrēt tos esošajās pamatnostādnēs par tīmekļa satura kvalitātes pārvaldību.
  Izstrādāt pieeju vārtejā ietveramā tīmekļa satura kvalitātes uzraudzībai. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Regulāri apmainīties ar informāciju par kvalitātes un pieejamības standartiem un ar labas prakses piemēriem. | Valstu koordinatori vārtejas koordinācijas grupas ietvaros |
| 2020. g. 4. cet. | Visai attiecīgajai informācijai jābūt nodrošinātai vajadzīgajā kvalitātē – tai jābūt būtiskai, pieejamai un atbilstošai Regulā (ES) 2018/1724 noteiktajām prasībām. | Komisija
  Valstu koordinatori |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3.–4. cet.

Dalīties Komisijas sniegtajos ieteikumos ar kompetentajām iestādēm vai integrēt tos esošajās pamatnostādnēs par tīmekļa satura kvalitātes pārvaldību.

Izstrādāt pieeju vārtejā ietveramā tīmekļa satura kvalitātes uzraudzībai.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Regulāri apmainīties ar informāciju par kvalitātes un pieejamības standartiem un ar labas prakses piemēriem.

Valstu koordinatori vārtejas koordinācijas grupas ietvaros

2020. g. 4. cet.

Visai attiecīgajai informācijai jābūt nodrošinātai vajadzīgajā kvalitātē – tai jābūt būtiskai, pieejamai un atbilstošai Regulā (ES) 2018/1724 noteiktajām prasībām.

Komisija

Valstu koordinatori

1.3. mērķis: tulkot informāciju

Atsauce: regulas 9.–12. pants par tulkošanas un kvalitātes prasībām.

Vispārīga informācija

Lai vārtejas piedāvātie pakalpojumi būtu pieejami plašam lietotāju lokam, par noteikumiem, procedūrām un to, ko var sagaidīt no vārtejā ietvertajiem palīdzības pakalpojumiem, būs jāsniedz skaidrojumi vismaz tajā valodā, kuru var saprast vairums lietotāju. Šī valoda ir definēta kā Savienības oficiālā valoda, “ko lielā mērā saprot pēc iespējas lielāks pārrobežu lietotāju skaits”. Regulas 12. panta 3. punktā ir sniegts sīkāks skaidrojums, atsaucoties uz valodu, ko “lietotāji visā Savienībā visbiežāk apgūst kā svešvalodu”. Praksē šai valodai lielākajā daļā valstu tīmekļa vietņu vajadzētu būt angļu valodai. Komisija savās tīmekļa vietnēs turpinās visās ES valodās tulkot informāciju par tiesībām un procedūrām, kas piemērojamas vienoti visā ES.

Komisija šajā uzdevumā atbalstīs dalībvalstis, nodrošinot tulkošanas pakalpojumu (cilvēku veiktus tulkojumus). Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, šis pakalpojums pirmām kārtām būtu jāizmanto, lai tulkotu pamatinformāciju visās I pielikumā uzskaitītajās jomās, pēc tam – lai tulkotu papildu informāciju, paskaidrojumus par palīdzības pakalpojumiem un norādījumus par procedūrām.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3. cet. | Informēt dalībvalstis par tulkošanas pakalpojuma kārtību, tostarp katrai dalībvalstij pieejamajiem tulkošanas apjomiem un noteikumiem par šīs iespējas optimālu izmantošanu. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2019. g. 4. cet. | Izveidot pārskatu par dažādo kompetento iestāžu tulkošanas vajadzībām.
  Noteikt prioritātes, ņemot vērā pieejamo tulkošanas apjomu. | Valstu koordinatori |
| 2020. g. 1. cet. | Nodrošināt valstu koordinatoriem saiti uz tulkošanas pakalpojumu. | Komisija |
| 2020. g. 1.–4. cet. | Iesniegt tulkojuma pieprasījumus. | Valstu koordinatori |
| 2020. g. 2.–3. cet. | Ja vajadzīgs, pārdalīt tulkošanas apjomus, lai nodrošinātu tulkošanas iespējas optimālu izmantošanu. | Komisija |
| 2020. g. 2.–4. cet. | Darīt tulkojumus pieejamus valstu tīmekļa vietnēs. | Valstu koordinatori |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3. cet.

Informēt dalībvalstis par tulkošanas pakalpojuma kārtību, tostarp katrai dalībvalstij pieejamajiem tulkošanas apjomiem un noteikumiem par šīs iespējas optimālu izmantošanu.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2019. g. 4. cet.

Izveidot pārskatu par dažādo kompetento iestāžu tulkošanas vajadzībām.

Noteikt prioritātes, ņemot vērā pieejamo tulkošanas apjomu.

Valstu koordinatori

2020. g. 1. cet.

Nodrošināt valstu koordinatoriem saiti uz tulkošanas pakalpojumu.

Komisija

2020. g. 1.–4. cet.

Iesniegt tulkojuma pieprasījumus.

Valstu koordinatori

2020. g. 2.–3. cet.

Ja vajadzīgs, pārdalīt tulkošanas apjomus, lai nodrošinātu tulkošanas iespējas optimālu izmantošanu.

Komisija

2020. g. 2.–4. cet.

Darīt tulkojumus pieejamus valstu tīmekļa vietnēs.

Valstu koordinatori

1.4. mērķis: novērst dublēšanos

Atsauce: regulas 17. un 55. apsvērums, 19. panta 6. punkts un 30. pants

Vispārīga informācija

Regulā dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas nodrošināt vienotu informācijas avotu, kas vajadzīgs vārtejai, un pēc iespējas visos gadījumos novērst daļēju vai pilnīgu dublēšanos. Nolūks ir novērst neskaidrības lietotājiem, kuri saskaras ar to, ka par dažām tēmām dažādos portālos ir līdzīga, bet ne identiska informācija. Ja informācijas avots būs vienots, to būs vieglāk atjaunināt un tiks samazināts nekonsekventas informācijas sniegšanas risks.

Vārtejai atbilstīga ir tikai tā informācija, kura attiecas vienīgi uz pilsoņiem un uzņēmumiem un kurā ir izskaidrotas tiem piemērojamās tiesības un pienākumi. Tajā nevajadzētu iejaukt citu saturu, piemēram, informāciju par topošu politiku, kas attiecas uz citu auditoriju.

Komisija strādās, lai portālā “Tava Eiropa” integrētu ES līmeņa informāciju, kas attiecas uz pilsoņu un uzņēmumu tiesībām vienotajā tirgū (4).

Kopā ar dalībvalstīm Komisija ir noteikusi, kuras I pielikumā minētās tēmas jāiekļauj portālā “Tava Eiropa” vai citās Komisijas pārvaldītās tīmekļa vietnēs un par kurām tēmām informācija jāsniedz valsts līmenī.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Visu ES līmeņa informāciju, kas attiecas uz pilsoņu un uzņēmumu tiesībām vienotajā tirgū, iekļaut tikai portālā “Tava Eiropa”, ja vien šāda informācija nav jāiekļauj ES portālos, kas izveidoti ar atsevišķu tiesību aktu. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Skaidri nošķirt informāciju par piemērojamiem noteikumiem attiecībā uz pilsoņiem un uzņēmumiem, kas izklāstīta portālā “Tava Eiropa”, no informācijas par topošo politiku, kas ietverta Komisijas korporatīvajā tīmekļa vietnē un atsevišķu ĢD tīmekļa vietnēs. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Izstrādāt integrētu pieeju attiecībā uz portāliem, kas izveidoti ar atsevišķu tiesību aktu, un vārteju, lai nodrošinātu tiem kopīgu dizainu un novērstu dublēšanos. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Izstrādāt integrētu pieeju valstu līmenī, lai novērstu informācijas dublēšanos par konkrētām tēmām dažādos valstu portālos. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Visu ES līmeņa informāciju, kas attiecas uz pilsoņu un uzņēmumu tiesībām vienotajā tirgū, iekļaut tikai portālā “Tava Eiropa”, ja vien šāda informācija nav jāiekļauj ES portālos, kas izveidoti ar atsevišķu tiesību aktu.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Skaidri nošķirt informāciju par piemērojamiem noteikumiem attiecībā uz pilsoņiem un uzņēmumiem, kas izklāstīta portālā “Tava Eiropa”, no informācijas par topošo politiku, kas ietverta Komisijas korporatīvajā tīmekļa vietnē un atsevišķu ĢD tīmekļa vietnēs.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Izstrādāt integrētu pieeju attiecībā uz portāliem, kas izveidoti ar atsevišķu tiesību aktu, un vārteju, lai nodrošinātu tiem kopīgu dizainu un novērstu dublēšanos.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Izstrādāt integrētu pieeju valstu līmenī, lai novērstu informācijas dublēšanos par konkrētām tēmām dažādos valstu portālos.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2.   IT izstrāde, procedūru digitalizācija, datu vākšana

2.1. mērķis: digitalizēt procedūras

Atsauce: regulas 6. pants par procedūrām, kas pilnībā jāpiedāvā tiešsaistē.

Vispārīga informācija

Vārteja nodrošinās lietotājiem ērtu piekļuvi valstu administratīvajām procedūrām. Šajā nolūkā regulā visām dalībvalstīm ir noteikta prasība nodrošināt, ka lietotāji var piekļūt jebkurai no II pielikumā uzskaitītajām procedūrām un to pilnīgi pabeigt tiešsaistē. Tas nozīmē, ka lietotājam vajadzētu būt iespējai veikt visas darbības elektroniski, attālināti un izmantojot tiešsaistes pakalpojumu. Regulā ir arī sniegts neizsmeļošs saraksts ar konkrētiem kritērijiem, kas jāievēro (sk. 6. pantu).

Lai gan galīgais procedūru digitalizācijas termiņš ir 2023. gada decembris, dalībvalstīm būtu jāsāk īstenot šo projektu jau tagad un būtu jāmeklē iespējas izpildīt prasības krietnu laiku pirms termiņa, realizējot savas notiekošās e-pārvaldes programmas.

ES programmas, piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (5) (H2020), Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (6) (EISI), programma ISA2
   (7) un ERAF (8), palīdzēs dalībvalstīm sasniegt šo mērķi. Kompetentās iestādes tiek aicinātas sazināties ar saviem valstu koordinatoriem, kas ir atbildīgi par finanšu programmām savā dalībvalstī.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3.–4. cet. | Pārbaudīt, kuras II pielikumā minētās procedūras jau ir pieejamas tiešsaistē saskaņā ar 6. panta kritērijiem.
  Norādīt atbildīgās iestādes.
  Dalīties informācijā ar koordinācijas grupu. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2019. g. 3.–4. cet. | Ieteikumi par pilnībā tiešsaistē izpildāmām procedūrām, piemēram, kontrolsaraksts, labas prakses piemēri, sadarbspējas principi. | Komisija |
| 2020. g. 1. cet. | Apzināt atlikušos trūkumus.
  Dalīties informācijā ar koordinācijas grupu. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 1. cet. | Apspriest labas prakses piemērus un problēmas, kas saistītas ar II pielikumā minēto procedūru digitalizāciju.
  Apspriest ISA2
  veidlapu ģeneratora priekšizpētes rezultātus un turpmākās darbības.
  Apspriest valsts digitalizācijas darbību vajadzības un to finansēšanas (līdzfinansēšanas) iespējas. | Valstu koordinatori koordinācijas grupas ietvaros |
| 2020. g. 2. cet. | Izstrādāt valstu darba plānus, lai novērstu atlikušos trūkumus valsts līmenī. | Valstu koordinatori |
| 2020. g. 3. cet.–2023. g. 4. cet. | Uzraudzīt II pielikumā minēto procedūru digitalizācijas progresu visās dalībvalstīs. | Koordinācijas grupa |
| p. m. 2023. g. 4. cet. | Visām II pielikuma procedūrām jābūt pilnībā pieejamām tiešsaistē | Valstu koordinatori


  Kompetentās iestādes |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3.–4. cet.

Pārbaudīt, kuras II pielikumā minētās procedūras jau ir pieejamas tiešsaistē saskaņā ar 6. panta kritērijiem.

Norādīt atbildīgās iestādes.

Dalīties informācijā ar koordinācijas grupu.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2019. g. 3.–4. cet.

Ieteikumi par pilnībā tiešsaistē izpildāmām procedūrām, piemēram, kontrolsaraksts, labas prakses piemēri, sadarbspējas principi.

Komisija

2020. g. 1. cet.

Apzināt atlikušos trūkumus.

Dalīties informācijā ar koordinācijas grupu.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 1. cet.

Apspriest labas prakses piemērus un problēmas, kas saistītas ar II pielikumā minēto procedūru digitalizāciju.

Apspriest ISA2
  veidlapu ģeneratora priekšizpētes rezultātus un turpmākās darbības.

Apspriest valsts digitalizācijas darbību vajadzības un to finansēšanas (līdzfinansēšanas) iespējas.

Valstu koordinatori koordinācijas grupas ietvaros

2020. g. 2. cet.

Izstrādāt valstu darba plānus, lai novērstu atlikušos trūkumus valsts līmenī.

Valstu koordinatori

2020. g. 3. cet.–2023. g. 4. cet.

Uzraudzīt II pielikumā minēto procedūru digitalizācijas progresu visās dalībvalstīs.

Koordinācijas grupa

p. m. 2023. g. 4. cet.

Visām II pielikuma procedūrām jābūt pilnībā pieejamām tiešsaistē

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2.2. mērķis: nodrošināt tiešsaistes procedūru pieejamību pārrobežu lietotājiem

Atsauce: regulas 13. pants par tiešsaistes procedūru pārrobežu pieejamību.

Vispārīga informācija

Regulā ir paredzēts, ka procedūras, kas jau ir tiešsaistē, ir (tiek darītas) pilnībā pieejamas pārrobežu lietotājiem. Tas nozīmē, ka, ja procedūra ir pieejama kādas konkrētas dalībvalsts valstspiederīgajam, visiem tās posmiem ir jābūt pieejamiem arī lietotājiem no citām dalībvalstīm vai lietotājiem no tās pašas dalībvalsts, kas dzīvo citā dalībvalstī vai iepriekš dzīvojuši, strādājuši, studējuši vai veikuši uzņēmējdarbību citā dalībvalstī.

Vajadzības gadījumā dalībvalstis var izmantot alternatīvu, tehniskā ziņā atsevišķu tehnisku risinājumu pārrobežu lietotājiem, taču šādās situācijās būtu jāpievērš īpaša uzmanība, lai nodrošinātu, ka procedūrai ir tāds pats iznākums un tā nav apgrūtinošāka kā procedūra, ko piedāvā valsts lietotājiem.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš šķēršļiem, ar ko saskaras pārrobežu lietotāji, piemēram, veidlapu ailēm, kurās jānorāda iekšzemes tālruņa numurs, valsts kods tālruņa numuram vai valsts pasta indekss, nodevu maksājumiem, kuri veicami vienīgi sistēmās, kas nav (plaši) pieejamas pārrobežu lietotājiem, kā arī tam, ka nav sniegti detalizēti skaidrojumi pārrobežu lietotājiem saprotamā valodā, nav iespējas iesniegt elektronisku apliecinājumu no citas dalībvalsts iestādēm un netiek pieņemti citās dalībvalstīs izdoti elektroniskie identifikācijas līdzekļi.

Dažās jomās (piemēram, Pakalpojumu direktīva, Direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, publisko iepirkumu direktīvas) nediskriminējoša procedūru pieejamība pārrobežu lietotājiem jau ir juridiska prasība papildus nediskriminācijas principam, kas nostiprināts Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3.–4. cet. | Pamatnostādnes un praktisks kontrolsaraksts par to, kā nodrošināt, lai valsts tiešsaistes procedūras būtu pilnībā pieejamas pārrobežu lietotājiem. | Komisija sadarbībā ar valstu koordinatoriem |
| 2020. g. 1.–2. cet. | Apzināt atlikušos šķēršļus (piemēram, tehniskos, funkcionālos, organizatoriskos un juridiskos).
  Izstrādāt plānu, kā tos novērst. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 1. cet. | Dalīties pamatnostādnēs ar attiecīgajām iestādēm vai integrēt ieteikumus esošajās kvalitātes pamatnostādnēs tiešsaistes procedūru izstrādei. | Valstu koordinatori |
| 2020. g. 1.–4. cet. | Apmainīties ar labas prakses piemēriem koordinācijas grupas ietvaros.
  Progresa uzraudzība. | Valstu koordinatori |
| p. m. 2023. g. 4. cet. | Panākt, ka tiešsaistes procedūras ir pieejamas pārrobežu lietotājiem nediskriminējošā veidā. | Valstu koordinatori


  Kompetentās iestādes |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3.–4. cet.

Pamatnostādnes un praktisks kontrolsaraksts par to, kā nodrošināt, lai valsts tiešsaistes procedūras būtu pilnībā pieejamas pārrobežu lietotājiem.

Komisija sadarbībā ar valstu koordinatoriem

2020. g. 1.–2. cet.

Apzināt atlikušos šķēršļus (piemēram, tehniskos, funkcionālos, organizatoriskos un juridiskos).

Izstrādāt plānu, kā tos novērst.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 1. cet.

Dalīties pamatnostādnēs ar attiecīgajām iestādēm vai integrēt ieteikumus esošajās kvalitātes pamatnostādnēs tiešsaistes procedūru izstrādei.

Valstu koordinatori

2020. g. 1.–4. cet.

Apmainīties ar labas prakses piemēriem koordinācijas grupas ietvaros.

Progresa uzraudzība.

Valstu koordinatori

p. m. 2023. g. 4. cet.

Panākt, ka tiešsaistes procedūras ir pieejamas pārrobežu lietotājiem nediskriminējošā veidā.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2.3. mērķis: veicināt ES līmeņa IT rīku izstrādi un nodrošināt EK un valstu IT rīku sadarbspēju

Atsauce: regulas 21. pants par atbildību par vārtejas atbalsta IKT lietotnēm.

Vispārīga informācija

Kā paredzēts regulā, vārtejas darbību nodrošinās ar tehniskiem līdzekļiem, ko Komisija izstrādājusi ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Tie ietver: meklētājprogrammu un kopīgo palīdzības pakalpojumu meklētāju, kas galalietotājus novirza uz informāciju, procedūrām un palīdzības pakalpojumiem; rīku lietotāju atsauksmēm par pakalpojumu kvalitāti; rīku lietotāju atsauksmēm par šķēršļiem vienotajā tirgū; rīku izmantošanas statistikas datu vākšanai; instrumentu paneli kā saskarni publiskajām iestādēm.

Īstenošanas aktos tiks norādītas metodes datu vākšanai un apmaiņai attiecībā uz statistiku un atsauksmēm par kvalitāti.

Komisija ir noslēgusi līgumus par pētījumiem, kuros ir ierosināts šo instrumentu tehniskais pamats, nosakot prasības, IT arhitektūru un analizējot sadarbspējas jautājumus, un ir sniegusi valstu koordinatoriem ziņas par situācijas attīstību.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3. cet. | Informēt koordinācijas grupu par rezultātiem, kas gūti Komisijas veiktajos pētījumos par vārtejas IT rīkiem (2018.–2019. gadā). | Komisija |
| Meklētājprogramma un kopīgais palīdzības pakalpojumu meklētājs |
| 2019. g. 4. cet. | Izpētīt, kā automatizēt saišu vākšanu saišu repozitorijam. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2020. g. 1. cet. | Informēt valstu koordinatorus par to, kā piekļūt repozitorijam un nodrošināt tam saites. | Komisija |
| 2020. g. 1. cet. | Meklētājprogrammas un saišu repozitorija kopīgas testēšanas periods un kopīgā palīdzības pakalpojumu meklētāja testēšana. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2020. g. 3. cet. | Komisija iepazīstina valstu koordinatorus ar meklētājprogrammas beta versiju un kopīgo palīdzības pakalpojumu meklētāju. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| Lietotāju atsauksmes par kvalitāti un lietotāju statistika |
| 2019. g. 3. cet.–2019. g. 4. cet. | Komisija apkopo valstu koordinatoru viedokļus par īstenošanas aktiem. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2019. g. 4. cet.–2020. g. 1. cet. | Komisija apspriežas ar valstu koordinatoriem par kopēja rīka izstrādi lietotāju atsauksmēm. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par palīdzības pakalpojumiem savos attiecīgajos tīklos |
| 2020. g. 2. cet. | Īstenošanas akta(-u) pieņemšana. | Komisija
  Vienotās digitālās vārtejas regulas komiteja |
| 2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet. | Izveidot pārskatu par to, kurās valstu tīmekļa vietnēs, kas būs daļa no vārtejas, jau ir atsauksmju rīks un rīks statistikas vākšanai un kurām tīmekļa vietnēm būs jāizveido savienojums ar kopējo lietotāju atsauksmju rīku un/vai jāievieš jauns rīks statistikas vākšanai. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet. | Atsauksmēm par kvalitāti paredzēta rīka un lietotāju statistikas vākšanas rīka izstrāde. | Komisija |
| 2020. g. 3. cet. | Nodrošināt valstu koordinatoriem saiti uz kopējo rīku lietotāju atsauksmēm. | Komisija |
| 2020. g. 4. cet. | Pārliecināties, ka katrs pakalpojums, kas ir vārtejas daļa un kam vēl nav tāda atsauksmju rīka, kurš atbilstu īstenošanas akta prasībām, ir savienots ar kopējo lietotāju atsauksmju rīku.
  Vai arī nodrošināt, ka atsauksmes, kas savāktas, izmantojot esošos atsauksmju rīkus, atbilst īstenošanas aktam un ka norunātie dati ir darīti pieejami, izmantojot kopējo instrumentu paneli. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 4. cet. | Nodrošināt, ka statistikas vākšana atbilst īstenošanas aktam un ka norunātie dati ir pieejami Komisijai un pārējiem valstu koordinatoriem. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| Lietotāju atsauksmes par šķēršļiem vienotajā tirgū |
| 2019. g. 3. cet. | Komisija apspriežas ar valstu koordinatoriem par tāda rīka izstrādi, kas paredzēts lietotāju atsauksmju vākšanai par šķēršļiem vienotajā tirgū, un tādas sistēmas izstrādi, kas paredzēta apkopoto datu vākšanai no palīdzības pakalpojumiem. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2019. g. 4. cet.–2020. g. 3. cet. | IT rīku izstrāde | Komisija |
| Kopējais instrumentu panelis |
| 2020. g. 1. cet. | Komisija iepazīstina valstu koordinatorus ar rīka beta versiju, kas būs funkcionāli ierobežota: nodrošinās saišu iesniegšanu repozitorijam un tulkojumu pieprasījumu iesniegšanu. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2020. g. 1. cet. | Informēt valstu koordinatorus par to, kā iesniegt saites repozitorijam un tulkošanas pieprasījumus. | Komisija |
| 2020. g. 1.–3. cet. | Izstrādāt pilnībā izmantojamu kopējo instrumentu paneli. | Komisija |
| 2020. g. 3. cet. | Informēt valstu koordinatorus par to, kā piekļūt kopējam instrumentu panelim un kā to izmantot. | Komisija |
| 2020. g. 4. cet. | Vārteju nodot lietošanai. | |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3. cet.

Informēt koordinācijas grupu par rezultātiem, kas gūti Komisijas veiktajos pētījumos par vārtejas IT rīkiem (2018.–2019. gadā).

Komisija

Meklētājprogramma un kopīgais palīdzības pakalpojumu meklētājs

2019. g. 4. cet.

Izpētīt, kā automatizēt saišu vākšanu saišu repozitorijam.

Komisija

Valstu koordinatori

2020. g. 1. cet.

Informēt valstu koordinatorus par to, kā piekļūt repozitorijam un nodrošināt tam saites.

Komisija

2020. g. 1. cet.

Meklētājprogrammas un saišu repozitorija kopīgas testēšanas periods un kopīgā palīdzības pakalpojumu meklētāja testēšana.

Komisija

Valstu koordinatori

2020. g. 3. cet.

Komisija iepazīstina valstu koordinatorus ar meklētājprogrammas beta versiju un kopīgo palīdzības pakalpojumu meklētāju.

Komisija

Valstu koordinatori

Lietotāju atsauksmes par kvalitāti un lietotāju statistika

2019. g. 3. cet.–2019. g. 4. cet.

Komisija apkopo valstu koordinatoru viedokļus par īstenošanas aktiem.

Komisija

Valstu koordinatori

2019. g. 4. cet.–2020. g. 1. cet.

Komisija apspriežas ar valstu koordinatoriem par kopēja rīka izstrādi lietotāju atsauksmēm.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par palīdzības pakalpojumiem savos attiecīgajos tīklos

2020. g. 2. cet.

Īstenošanas akta(-u) pieņemšana.

Komisija

Vienotās digitālās vārtejas regulas komiteja

2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet.

Izveidot pārskatu par to, kurās valstu tīmekļa vietnēs, kas būs daļa no vārtejas, jau ir atsauksmju rīks un rīks statistikas vākšanai un kurām tīmekļa vietnēm būs jāizveido savienojums ar kopējo lietotāju atsauksmju rīku un/vai jāievieš jauns rīks statistikas vākšanai.

Komisija

Valstu koordinatori

2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet.

Atsauksmēm par kvalitāti paredzēta rīka un lietotāju statistikas vākšanas rīka izstrāde.

Komisija

2020. g. 3. cet.

Nodrošināt valstu koordinatoriem saiti uz kopējo rīku lietotāju atsauksmēm.

Komisija

2020. g. 4. cet.

Pārliecināties, ka katrs pakalpojums, kas ir vārtejas daļa un kam vēl nav tāda atsauksmju rīka, kurš atbilstu īstenošanas akta prasībām, ir savienots ar kopējo lietotāju atsauksmju rīku.

Vai arī nodrošināt, ka atsauksmes, kas savāktas, izmantojot esošos atsauksmju rīkus, atbilst īstenošanas aktam un ka norunātie dati ir darīti pieejami, izmantojot kopējo instrumentu paneli.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 4. cet.

Nodrošināt, ka statistikas vākšana atbilst īstenošanas aktam un ka norunātie dati ir pieejami Komisijai un pārējiem valstu koordinatoriem.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

Lietotāju atsauksmes par šķēršļiem vienotajā tirgū

2019. g. 3. cet.

Komisija apspriežas ar valstu koordinatoriem par tāda rīka izstrādi, kas paredzēts lietotāju atsauksmju vākšanai par šķēršļiem vienotajā tirgū, un tādas sistēmas izstrādi, kas paredzēta apkopoto datu vākšanai no palīdzības pakalpojumiem.

Komisija

Valstu koordinatori

2019. g. 4. cet.–2020. g. 3. cet.

IT rīku izstrāde

Komisija

Kopējais instrumentu panelis

2020. g. 1. cet.

Komisija iepazīstina valstu koordinatorus ar rīka beta versiju, kas būs funkcionāli ierobežota: nodrošinās saišu iesniegšanu repozitorijam un tulkojumu pieprasījumu iesniegšanu.

Komisija

Valstu koordinatori

2020. g. 1. cet.

Informēt valstu koordinatorus par to, kā iesniegt saites repozitorijam un tulkošanas pieprasījumus.

Komisija

2020. g. 1.–3. cet.

Izstrādāt pilnībā izmantojamu kopējo instrumentu paneli.

Komisija

2020. g. 3. cet.

Informēt valstu koordinatorus par to, kā piekļūt kopējam instrumentu panelim un kā to izmantot.

Komisija

2020. g. 4. cet.

Vārteju nodot lietošanai.

2.4. mērķis: piemērot vienreizējas iesniegšanas principu

Atsauce: regulas 14. pants par tehnisko sistēmu apliecinājumu automatizētai pārrobežu apmaiņai un vienreizējas iesniegšanas principa piemērošanu.

Vispārīga informācija

Kā paredzēts regulā, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveidos tehnisku sistēmu, lai apmainītos ar apliecinājumiem par tiešsaistes procedūrām, kas uzskaitītas regulas II pielikumā, un procedūrām, kas paredzētas Pakalpojumu direktīvā (9), Direktīvā par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (10) un divās publiskā iepirkuma direktīvās (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2014/24/ES (11) un 2014/25/ES (12)).

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 1. cet.–2020. g. 3. cet. | Sagatavošanās darbība, kura saistīta ar vienreizējo iesniegšanu saskaņā ar EISI un kuras mērķis ir analizēt pastāvošos tehniskos risinājumus (kas ņemti no TOOP projekta un ir pieejami valstu līmenī), dalīties pieredzē, veicināt pārrobežu sadarbspēju un novērtēt dalībvalstu gatavību. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2019. g. 3. cet. | Informēt valstu koordinatorus par vienreizējās iesniegšanas izmēģinājumu pasākumu un pētījumu situāciju un rezultātiem. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2021. g. 2. cet. | Novērtēt valsts līmeņa digitālo procedūru piemērotību vienreizējās iesniegšanas soļa iekļaušanai.
  Izstrādāt darba plānu trūkumu novēršanai. | Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet. | Ja iespējams, veikt izmēģinājumu, kas aptver plašāku vārtejas procedūru klāstu. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 1. cet.–2020. g. 3. cet. | Apspriest īstenošanas akta saturu. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Komisija apkopo valstu koordinatoru viedokļus par īstenošanas akta projektu un par galvenajiem un vispārējiem pakalpojumiem, kas tiek izstrādāti. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| p. m. 2021. g. 2. cet. | Pieņemt īstenošanas aktu. | Komisija |
| p. m. 2023. g. 4. cet. | Tehniskā sistēma vienreizējai iesniegšanai ir ieviesta un gatava lietošanai. | |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 1. cet.–2020. g. 3. cet.

Sagatavošanās darbība, kura saistīta ar vienreizējo iesniegšanu saskaņā ar EISI un kuras mērķis ir analizēt pastāvošos tehniskos risinājumus (kas ņemti no TOOP projekta un ir pieejami valstu līmenī), dalīties pieredzē, veicināt pārrobežu sadarbspēju un novērtēt dalībvalstu gatavību.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2019. g. 3. cet.

Informēt valstu koordinatorus par vienreizējās iesniegšanas izmēģinājumu pasākumu un pētījumu situāciju un rezultātiem.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2021. g. 2. cet.

Novērtēt valsts līmeņa digitālo procedūru piemērotību vienreizējās iesniegšanas soļa iekļaušanai.

Izstrādāt darba plānu trūkumu novēršanai.

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet.

Ja iespējams, veikt izmēģinājumu, kas aptver plašāku vārtejas procedūru klāstu.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 1. cet.–2020. g. 3. cet.

Apspriest īstenošanas akta saturu.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Komisija apkopo valstu koordinatoru viedokļus par īstenošanas akta projektu un par galvenajiem un vispārējiem pakalpojumiem, kas tiek izstrādāti.

Komisija

Valstu koordinatori

p. m. 2021. g. 2. cet.

Pieņemt īstenošanas aktu.

Komisija

p. m. 2023. g. 4. cet.

Tehniskā sistēma vienreizējai iesniegšanai ir ieviesta un gatava lietošanai.

3.   Palīdzības pakalpojumi

3.1. mērķis: nodrošināt par palīdzības pakalpojumiem un to kvalitāti sniegtās informācijas pieejamību

Atsauce: regulas 7., 11. un 16. pants par piekļuvi palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, par tās informācijas kvalitāti, kas sniegta par šiem pakalpojumiem, un par kvalitātes prasībām, kas uz tiem attiecas.

Vispārīga informācija

Vārteja piedāvās lietotājiem ērtu piekļuvi plašam palīdzības pakalpojumu klāstam. Lai gūtu optimālu pieredzi, galalietotājiem pirms palīdzības pieprasījuma iesniegšanas būtu jāiepazīstas arī ar to, ko sagaidīt no šādiem pakalpojumiem un ar kādiem nosacījumiem viņi var tos izmantot. Palīdzības dienestiem būs tiešsaistē jāpublicē skaidrs un lietotājam draudzīgs sniegto pakalpojumu skaidrojums, kā izklāstīts 11. pantā. Lai šis skaidrojums būtu pieejams lielākajai daļai lietotāju, tas principā būs jāsniedz angļu valodā (Savienības oficiālā valoda, “ko lielā mērā saprot pēc iespējas lielāks pārrobežu lietotāju skaits”, sk. 1.3. mērķi). Tāpat kā pārējiem vārtejas pakalpojumiem, arī palīdzības pakalpojumiem vajadzētu būt visaugstākajā kvalitātē, un tajos būs jāievēro regulā uzskaitītie kvalitātes kritēriji. Kvalitāte tiks uzraudzīta, izmantojot lietotāju atsauksmes un statistiku.

Šīs prasības ir obligātas attiecībā uz regulas III pielikumā uzskaitītajiem palīdzības pakalpojumiem. Komisija ir apzinājusi pašreizējo stāvokli un konstatējusi šo pakalpojumu trūkumus.

Turklāt Komisija un valstu koordinatori var izvēlēties iekļaut vēl citus palīdzības pakalpojumus, ja tie atbilst regulā paredzētajiem nosacījumiem. 2019. un 2020. gadā prioritāte tiks piešķirta tam, lai sagatavotos Komisijas finansēto vai līdzfinansēto un/vai pārvaldīto palīdzības dienestu pakalpojumu iekļaušanai, piemēram, Eiropas patērētāju centru, Palīdzības dienesta intelektuālā īpašuma tiesību jautājumos, Eiropas Biznesa atbalsta tīkla daļas, kas risina vārtejas aptvertus jautājumus, SOLVIT vai “Tava Eiropas padomdevēja” pakalpojumu iekļaušanai.

Ja nepieciešams apmierināt lietotāju vajadzības, valstu koordinatori var arī ierosināt Komisijai iekļaut arī privātu vai daļēji privātu palīdzības dienestu sniegtus pakalpojumus, ja tie atbilst vārtejas kvalitātes prasībām.

Kā un kad?

Attiecībā uz III pielikumā minētajiem pakalpojumiem:

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3. cet. | Nodrošināt valstu koordinatoriem kontrolsarakstu, kurā uzskaitītas pārbaudāmās kvalitātes prasības, tostarp informācijas sniegšana par palīdzības pakalpojumiem. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet. | Novērst konstatētos trūkumus. | Kompetentās iestādes, ko koordinē valstu koordinatori |
| 2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet. | Nodrošināt Komisijai saites uz palīdzības pakalpojumu meklētājā iekļaujamajiem palīdzības pakalpojumiem, to aprakstus un dienestu kontaktinformāciju. | Kompetentās iestādes ar valstu koordinatoru starpniecību |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet. | Regulāri apmainīties ar informāciju par kvalitātes standartiem, par to, kā sniegt informāciju par pakalpojumu, un ar labu praksi. | Vārtejas koordinācijas grupa |
| 2020. g. 3.–4. cet. | Izmēģināt pakalpojumu meklētāju, labot kļūdas un to uzlabot. | Komisija |
| 2020. g. 4. cet. | Palīdzības pakalpojumu meklētāju. | |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3. cet.

Nodrošināt valstu koordinatoriem kontrolsarakstu, kurā uzskaitītas pārbaudāmās kvalitātes prasības, tostarp informācijas sniegšana par palīdzības pakalpojumiem.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet.

Novērst konstatētos trūkumus.

Kompetentās iestādes, ko koordinē valstu koordinatori

2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet.

Nodrošināt Komisijai saites uz palīdzības pakalpojumu meklētājā iekļaujamajiem palīdzības pakalpojumiem, to aprakstus un dienestu kontaktinformāciju.

Kompetentās iestādes ar valstu koordinatoru starpniecību

2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet.

Regulāri apmainīties ar informāciju par kvalitātes standartiem, par to, kā sniegt informāciju par pakalpojumu, un ar labu praksi.

Vārtejas koordinācijas grupa

2020. g. 3.–4. cet.

Izmēģināt pakalpojumu meklētāju, labot kļūdas un to uzlabot.

Komisija

2020. g. 4. cet.

Palīdzības pakalpojumu meklētāju.

Attiecībā uz Komisijas finansētiem un/vai pārvaldītiem dienestiem, kas lūdz iespēju piedalīties:

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| Līdz 2019. g. 3. cet. | Paust interesi piedalīties. | Komisija pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm to attiecīgajos tīklos |
| 2019. g. 3. cet. | Nodrošināt valstu koordinatoriem un kompetentajām iestādēm skaidrojumu par procedūru un kvalitātes prasību kontrolsarakstu, kas jāpārbauda, pirms tiek ierosināts jauns iekļaujams pakalpojums, un kas cita starpā iekļauj informācijas sniegšanu par palīdzības pakalpojumu. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet. | Pabeigt pašreizējās situācijas analīzi un apzināt trūkumus. | Komisija pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm |
| 2019. g. 3. cet. | Informēt vārtejas koordinācijas grupu par interesi piedalīties un šīs analīzes rezultātiem. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet. | Novērst konstatētos trūkumus. | Kompetentās iestādes, ko koordinē Komisija (tīkli) |
| 2020. g. 1. cet. | Ziņot vārtejas koordinācijas grupai par notiekošo darbu. | Komisija |
| 2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet. | Nodrošināt Komisijai saites uz palīdzības pakalpojumu meklētājā iekļaujamajiem palīdzības pakalpojumiem, to aprakstus un dienestu kontaktinformāciju. | Kompetentās iestādes ar Komisijas starpniecību |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet. | Regulāri apmainīties ar informāciju par kvalitātes standartiem, par to, kā sniegt informāciju par pakalpojumu, un ar labu praksi. | Kompetentās iestādes, ko koordinē Komisija (tīkli) |
| 2020. g. 3. cet. | Informēt koordinācijas grupu par atbilstību visām prasībām.
  Iesniegt Komisijai visus atlikušos elementus, kas vajadzīgi, lai tos iekļautu palīdzības pakalpojumu meklētājā. | Kompetentās iestādes ar Komisijas starpniecību |
| 2020. g. 3.–4. cet. | Izmēģināt pakalpojumu meklētāju, labot kļūdas un to uzlabot. | Komisija |
| 2020. g. 4. cet. | Palīdzības pakalpojumu meklētāju nodot lietošanai. | |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

Līdz 2019. g. 3. cet.

Paust interesi piedalīties.

Komisija pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm to attiecīgajos tīklos

2019. g. 3. cet.

Nodrošināt valstu koordinatoriem un kompetentajām iestādēm skaidrojumu par procedūru un kvalitātes prasību kontrolsarakstu, kas jāpārbauda, pirms tiek ierosināts jauns iekļaujams pakalpojums, un kas cita starpā iekļauj informācijas sniegšanu par palīdzības pakalpojumu.

Komisija

2019. g. 3. cet.

Pabeigt pašreizējās situācijas analīzi un apzināt trūkumus.

Komisija pēc apspriešanās ar kompetentajām iestādēm

2019. g. 3. cet.

Informēt vārtejas koordinācijas grupu par interesi piedalīties un šīs analīzes rezultātiem.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet.

Novērst konstatētos trūkumus.

Kompetentās iestādes, ko koordinē Komisija (tīkli)

2020. g. 1. cet.

Ziņot vārtejas koordinācijas grupai par notiekošo darbu.

Komisija

2020. g. 1. cet.–2020. g. 2. cet.

Nodrošināt Komisijai saites uz palīdzības pakalpojumu meklētājā iekļaujamajiem palīdzības pakalpojumiem, to aprakstus un dienestu kontaktinformāciju.

Kompetentās iestādes ar Komisijas starpniecību

2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet.

Regulāri apmainīties ar informāciju par kvalitātes standartiem, par to, kā sniegt informāciju par pakalpojumu, un ar labu praksi.

Kompetentās iestādes, ko koordinē Komisija (tīkli)

2020. g. 3. cet.

Informēt koordinācijas grupu par atbilstību visām prasībām.

Iesniegt Komisijai visus atlikušos elementus, kas vajadzīgi, lai tos iekļautu palīdzības pakalpojumu meklētājā.

Kompetentās iestādes ar Komisijas starpniecību

2020. g. 3.–4. cet.

Izmēģināt pakalpojumu meklētāju, labot kļūdas un to uzlabot.

Komisija

2020. g. 4. cet.

Palīdzības pakalpojumu meklētāju nodot lietošanai.

4.   Popularizēšana

4.1. mērķis: popularizēt vārteju

Atsauce: regulas 22. un 23. pants par popularizēšanu, nosaukumu, logotipu un kvalitātes zīmi

Vispārīga informācija

Vārteja, kuras nosaukums ir “Your Europe”, piedāvās lietotājiem ērtu piekļuvi plašam augstas kvalitātes pakalpojumu klāstam. Par vārteju “Your Europe” un tās piedāvāto pakalpojumu uzticamību ir jāpaziņo galalietotājiem.

Šim nolūkam Komisija, cieši sadarbojoties ar vārtejas koordinācijas grupu, ir izveidojusi logotipu, kas pildīs vārtejas “Your Europe” kvalitātes zīmes funkcijas (13). Valstu koordinatoriem ir sniegts logotips un pamatnostādnes, kurās izskaidrots, kā to izmantot. Šis logotips un saite uz vārteju būs jādara redzami un pieejami visās tīmekļa vietnēs, kas ietilpst šajā vārtejā.

Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būs jāuzlabo vārtejas “Your Europe” atrodamība un jāpalielina informētība par to galalietotāju starpā. Būs jākoordinē darbības, kas popularizē vārteju “Your Europe” un tajā ietilpstošās tīmekļa vietnes.

Kā un kad?

| Laiks | Darāmais | Izpildītājs |
| --- | --- | --- |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Sagatavoties logotipa pievienošanai visās tīmekļa vietnēs, kas būs daļa no saišu repozitorija. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Sagatavoties saites uz vārteju pievienošanai visās tīmekļa vietnēs, kas būs daļa no saišu repozitorija. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2020. g. 4. cet. | Pārliecināties, vai logotips un saite ir pievienoti visās tīmekļa vietnēs, kas ir daļa no saišu repozitorija. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Vārtejas “Your Europe” meklētājoptimizācija tajās meklētājprogrammās, kas ir pieejamas plašākai sabiedrībai. | Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Popularizēt vārteju valsts un vietējo kompetento iestāžu starpā. | Valstu koordinatori
  Komisija |
| 2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet. | Izstrādāt koordinētu komunikācijas plānu. | Komisija
  Valstu koordinatori |
| 2020. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet. | Īstenot komunikācijas plānu. | Komisija
  Valstu koordinatori
  Kompetentās iestādes |

Laiks

Darāmais

Izpildītājs

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Sagatavoties logotipa pievienošanai visās tīmekļa vietnēs, kas būs daļa no saišu repozitorija.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Sagatavoties saites uz vārteju pievienošanai visās tīmekļa vietnēs, kas būs daļa no saišu repozitorija.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2020. g. 4. cet.

Pārliecināties, vai logotips un saite ir pievienoti visās tīmekļa vietnēs, kas ir daļa no saišu repozitorija.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Vārtejas “Your Europe” meklētājoptimizācija tajās meklētājprogrammās, kas ir pieejamas plašākai sabiedrībai.

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Popularizēt vārteju valsts un vietējo kompetento iestāžu starpā.

Valstu koordinatori

Komisija

2019. g. 3. cet.–2020. g. 2. cet.

Izstrādāt koordinētu komunikācijas plānu.

Komisija

Valstu koordinatori

2020. g. 3. cet.–2020. g. 4. cet.

Īstenot komunikācijas plānu.

Komisija

Valstu koordinatori

Kompetentās iestādes

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 1. lpp.

(2)  Un Komisijas tīmekļa vietnēs, kas izveidotas ar juridisku pamatu.

(3)  OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.

(4)  Izņemot to, kas attiecas uz Komisijas tīmekļa vietnēm, kuras izveidotas ar juridisku pamatu.

(5)  https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/h2020

(6)  https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility

(7)  https://ec.europa.eu/isa2/isa2_en

(8)  Eiropas Reģionālās attīstības fonds.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.).

(11)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(12)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

(13)  Notiekošs process, kas tiks pabeigts līdz šīs gada darba programmas pieņemšanai.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 257/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 257/14

---

Euro maiņas kurss (1)

2019. gada 30. jūlijs

(2019/C 257/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1154 |
| JPY | Japānas jena | 121,00 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4666 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91653 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,6453 |
| CHF | Šveices franks | 1,1038 |
| ISK | Islandes krona | 135,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7368 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,650 |
| HUF | Ungārijas forints | 327,49 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2912 |
| RON | Rumānijas leja | 4,7321 |
| TRY | Turcijas lira | 6,2005 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6189 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4691 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,7259 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6855 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5283 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 317,25 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,7801 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6761 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3807 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 637,91 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6010 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,701 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,5654 |
| THB | Taizemes bāts | 34,360 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,2237 |
| MXN | Meksikas peso | 21,2437 |
| INR | Indijas rūpija | 76,7575 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1154

JPY

Japānas jena

121,00

DKK

Dānijas krona

7,4666

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91653

SEK

Zviedrijas krona

10,6453

CHF

Šveices franks

1,1038

ISK

Islandes krona

135,10

NOK

Norvēģijas krona

9,7368

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,650

HUF

Ungārijas forints

327,49

PLN

Polijas zlots

4,2912

RON

Rumānijas leja

4,7321

TRY

Turcijas lira

6,2005

AUD

Austrālijas dolārs

1,6189

CAD

Kanādas dolārs

1,4691

HKD

Hongkongas dolārs

8,7259

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6855

SGD

Singapūras dolārs

1,5283

KRW

Dienvidkorejas vona

1 317,25

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,7801

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6761

HRK

Horvātijas kuna

7,3807

IDR

Indonēzijas rūpija

15 637,91

MYR

Malaizijas ringits

4,6010

PHP

Filipīnu peso

56,701

RUB

Krievijas rublis

70,5654

THB

Taizemes bāts

34,360

BRL

Brazīlijas reāls

4,2237

MXN

Meksikas peso

21,2437

INR

Indijas rūpija

76,7575

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 31.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 257/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 257/15

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9397 – Mirova / GE / Desarrollo Eólico Las Majas)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 257/03)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Mirova ir Mirova-Eurofideme 3 (Francija) pārvaldības sabiedrība un faktiski pieder bankai Banque Populaire Caisse d’épargne (“BPCE”, Francija), |
| --- | --- |

—

Mirova ir Mirova-Eurofideme 3 (Francija) pārvaldības sabiedrība un faktiski pieder bankai Banque Populaire Caisse d’épargne (“BPCE”, Francija),

| — | General Electric Company (“GE”, Amerikas Savienotās Valstis), |
| --- | --- |

—

General Electric Company (“GE”, Amerikas Savienotās Valstis),

| — | Desarrollo Eólico Las Majas XIX, S.L.U. (Spānija), ko kontrolē Forestalia group. |
| --- | --- |

—

Desarrollo Eólico Las Majas XIX, S.L.U. (Spānija), ko kontrolē Forestalia group.

Mirova un GE Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Desarrollo Eólico Las Majas XIX. Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Mirova ir Francijas riska kapitāla fonds, kura galvenā darbības joma ir atbildīgu ieguldījumu fondu pārvaldīšana institucionālajiem ieguldītājiem dažādās aktīvu klasēs, to vidū atjaunojamā enerģija, pamatinfrastruktūras, ilgtspējīgas akcijas un “zaļās” obligācijas, |
| --- | --- |

—

Mirova ir Francijas riska kapitāla fonds, kura galvenā darbības joma ir atbildīgu ieguldījumu fondu pārvaldīšana institucionālajiem ieguldītājiem dažādās aktīvu klasēs, to vidū atjaunojamā enerģija, pamatinfrastruktūras, ilgtspējīgas akcijas un “zaļās” obligācijas,

| — | GE ir pasaules mēroga ražošanas, tehnoloģiju un pakalpojumu uzņēmējsabiedrība. Tā uzņēmējdarbības vienības GE Energy Financial Services pamatdarbība ir ieguldījumi enerģētikas nozarē. Uzņēmējdarbības vienība GE Renewable Energy piegādā vēja, ūdens un saules elektroenerģijas nozares klientiem produktus un sniedz pakalpojumus, ieskaitot vēja turbīnu ražošanu un apkalpošanu, |
| --- | --- |

—

GE ir pasaules mēroga ražošanas, tehnoloģiju un pakalpojumu uzņēmējsabiedrība. Tā uzņēmējdarbības vienības GE Energy Financial Services pamatdarbība ir ieguldījumi enerģētikas nozarē. Uzņēmējdarbības vienība GE Renewable Energy piegādā vēja, ūdens un saules elektroenerģijas nozares klientiem produktus un sniedz pakalpojumus, ieskaitot vēja turbīnu ražošanu un apkalpošanu,

| — | Desarrollo Eólico Las Majas XIX ir pārvaldītājuzņēmums, kura īpašumā būs trīs vējparku projekti Aragonā, Spānijā. |
| --- | --- |

—

Desarrollo Eólico Las Majas XIX ir pārvaldītājuzņēmums, kura īpašumā būs trīs vējparku projekti Aragonā, Spānijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9397 – Mirova / GE / Desarrollo Eólico Las Majas

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 31.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 257/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 257/17

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9418 – Temasek / RRJ Masterfund III / Gategroup)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2019/C 257/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Esta Investments Pte.Ltd, ko kontrolē uzņēmums Temasek International Pte. (“Temasek”, Singapūra), |
| --- | --- |

—

Esta Investments Pte.Ltd, ko kontrolē uzņēmums Temasek International Pte. (“Temasek”, Singapūra),

| — | RRJ Masterfund III, kas pieder RRJ Capital grupai (Honkonga), |
| --- | --- |

—

RRJ Masterfund III, kas pieder RRJ Capital grupai (Honkonga),

| — | Gategroup Holding AG (“Gategroup”, Šveice), ko pašlaik kontrolē uzņēmums RRJ Capital viens pats. |
| --- | --- |

—

Gategroup Holding AG (“Gategroup”, Šveice), ko pašlaik kontrolē uzņēmums RRJ Capital viens pats.

Uzņēmumi Temasek un RRJ Masterfund III Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Gategroup.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Temasek ir ieguldījumu sabiedrība, kuras galvenā mītne atrodas Singapūrā. Tai pieder akciju vairākums uzņēmumā Singapore Airlines, kas veic pasažieru lidojumus uz/no konkrētām EEZ lidostām, kurās darbojas Gategroup; tādēļ darījuma rezultātā šajās lidostās izveidojas neliels skaits vertikālo attiecību, |
| --- | --- |

—

Temasek ir ieguldījumu sabiedrība, kuras galvenā mītne atrodas Singapūrā. Tai pieder akciju vairākums uzņēmumā Singapore Airlines, kas veic pasažieru lidojumus uz/no konkrētām EEZ lidostām, kurās darbojas Gategroup; tādēļ darījuma rezultātā šajās lidostās izveidojas neliels skaits vertikālo attiecību,

| — | RRJ Masterfund III ir ieguldījumu sabiedrība, kuras galvenās mītnes atrodas Honkongā un Singapūrā. Tā veic privātkapitāla ieguldījumus Āzijā, galvenokārt koncentrējoties uz ieguldījumiem izaugsmes kapitālā un valsts uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

RRJ Masterfund III ir ieguldījumu sabiedrība, kuras galvenās mītnes atrodas Honkongā un Singapūrā. Tā veic privātkapitāla ieguldījumus Āzijā, galvenokārt koncentrējoties uz ieguldījumiem izaugsmes kapitālā un valsts uzņēmumos,

| — | Gategroup sniedz gaisa kuģos ēdināšanas un mazumtirdzniecības pakalpojumus lidojumu laikā, kā arī citus saistītos pakalpojumus aptuveni 60 valstīs, tostarp Eiropas Ekonomikas zonā. |
| --- | --- |

—

Gategroup sniedz gaisa kuģos ēdināšanas un mazumtirdzniecības pakalpojumus lidojumu laikā, kā arī citus saistītos pakalpojumus aptuveni 60 valstīs, tostarp Eiropas Ekonomikas zonā.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9418 – Temasek / RRJ Masterfund III / Gategroup

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 31.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 257/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 257/18

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2019/C 257/05)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“PROVOLA DEI NEBRODI”

ES Nr.: PDO-IT-02394 – 2.3.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Provola dei Nebrodi”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

ACVN “Provola dei Nebrodi” ir pasta filata (staipīta biezpiena) siers, kas izgatavots no govs piena. Tiek ražotas vairākas kategorijas: fresca (svaigie sieri), semi-stagionata (daļēji nogatavinātie sieri), stagionata (nogatavinātie sieri), sfoglia (kārtainie sieri) un con limone verde (sieri, kuriem pievienots zaļais citrons). Kad siers tiek nosūtīts patēriņam, tam ir šādas īpašības:

| a) | forma: fresca sieriem ir klasiska bumbierveida forma ar “kātiņu” (testina) augšpusē vai bez tā. Pārējo kategoriju sieri ir ovāli, ar īsu kakliņu, kas virzienā uz augšu kļūst platāks. Atkarībā no ierastās prakses konkrētajā ražošanas apgabalā tie var būt ar testina vai bez tā. Ap siera kakliņu apsien auklu, lai to var pakarināt pāros žāvēšanai un/vai nogatavināšanai; |
| --- | --- |

a)

forma: fresca sieriem ir klasiska bumbierveida forma ar “kātiņu” (testina) augšpusē vai bez tā. Pārējo kategoriju sieri ir ovāli, ar īsu kakliņu, kas virzienā uz augšu kļūst platāks. Atkarībā no ierastās prakses konkrētajā ražošanas apgabalā tie var būt ar testina vai bez tā. Ap siera kakliņu apsien auklu, lai to var pakarināt pāros žāvēšanai un/vai nogatavināšanai;

| b) | lielums: lielums ir atkarīgs no siera svara; iegarenās malas garums var būt no 15 līdz 35 cm, bet diametrs – no 12 līdz 25 cm; |
| --- | --- |

b)

lielums: lielums ir atkarīgs no siera svara; iegarenās malas garums var būt no 15 līdz 35 cm, bet diametrs – no 12 līdz 25 cm;

| c) | svars: “Provola dei Nebrodi”fresca sieri sver no 1 līdz 2 kg, bet semi-stagionata, stagionata, sfoglia un con limone verde sieri – no 2 līdz 10 kg; |
| --- | --- |

c)

svars: “Provola dei Nebrodi”fresca sieri sver no 1 līdz 2 kg, bet semi-stagionata, stagionata, sfoglia un con limone verde sieri – no 2 līdz 10 kg;

| d) | ārējais izskats: miza ir plāna, gluda un blīva. Tā ir bez iedobumiem un rievām, tai ir krēmbalta krāsa ar salmu nokrāsu; siera nogatavināšanas laikā krāsa kļūst vairāk vai mazāk izteikti zeltaini dzeltena; |
| --- | --- |

d)

ārējais izskats: miza ir plāna, gluda un blīva. Tā ir bez iedobumiem un rievām, tai ir krēmbalta krāsa ar salmu nokrāsu; siera nogatavināšanas laikā krāsa kļūst vairāk vai mazāk izteikti zeltaini dzeltena;

| e) | konsistence: fresca sieri ir mīksti, ziloņkaula baltā krāsā, bet pārējo kategoriju sieru konsistence ir puscieta līdz cieta un krāsa nogatavināšanas laikā kļūst dzintardzeltena. Ilgas nogatavināšanas rezultātā veidojas tipiska kārtaina konsistence, tādējādi rodas vēsturiski zināmais “Provola dei Nebrodi”sfoglia siers (sfoglia nozīmē “plāna kārta”). Con limone verde kategorijas siers ir mīkstāks, lai gan nogatavināšanas laikā tam ir tendence kļūt puscietam. Tas ir saistīts ar lēnu mitruma izdalīšanos no sierā esošā citrona; |
| --- | --- |

e)

konsistence: fresca sieri ir mīksti, ziloņkaula baltā krāsā, bet pārējo kategoriju sieru konsistence ir puscieta līdz cieta un krāsa nogatavināšanas laikā kļūst dzintardzeltena. Ilgas nogatavināšanas rezultātā veidojas tipiska kārtaina konsistence, tādējādi rodas vēsturiski zināmais “Provola dei Nebrodi”sfoglia siers (sfoglia nozīmē “plāna kārta”). Con limone verde kategorijas siers ir mīkstāks, lai gan nogatavināšanas laikā tam ir tendence kļūt puscietam. Tas ir saistīts ar lēnu mitruma izdalīšanos no sierā esošā citrona;

| f) | acojums: siers var būt viegli caurausts ar nelielu acojumu; |
| --- | --- |

f)

acojums: siers var būt viegli caurausts ar nelielu acojumu;

| g) | garša: svaigo sieru garša ir izteikti patīkama, salda un maiga, bet nogatavināšanas laikā parādās spēcīga, aromātiska siera garša; |
| --- | --- |

g)

garša: svaigo sieru garša ir izteikti patīkama, salda un maiga, bet nogatavināšanas laikā parādās spēcīga, aromātiska siera garša;

| h) | aromāts: nogatavināšanas process izceļ izteiktas aromātiskas notis, kuru vidū dominē zaļas zāles, siena, sviestskābes un sēņu smarža, apliecinot siera ciešo saikni ar vietējo apgabalu un tās zāles veidiem, kas aug govju ganībās. Con limone verde kategorijas sieriem raksturīga citrusaugļu smarža; |
| --- | --- |

h)

aromāts: nogatavināšanas process izceļ izteiktas aromātiskas notis, kuru vidū dominē zaļas zāles, siena, sviestskābes un sēņu smarža, apliecinot siera ciešo saikni ar vietējo apgabalu un tās zāles veidiem, kas aug govju ganībās. Con limone verde kategorijas sieriem raksturīga citrusaugļu smarža;

| i) | ķīmiskais sastāvs: svaigajos sieros kopējais cietvielu apjoms ir vismaz 52 %, bet daļēji nogatavinātajos un nogatavinātajos sieros – vismaz 60 %; tauki veido vismaz 38 % no kopējā cietvielu apjoma; nātrija hlorīda daudzums nedrīkst pārsniegt 4 % no kopējā cietvielu apjoma; |
| --- | --- |

i)

ķīmiskais sastāvs: svaigajos sieros kopējais cietvielu apjoms ir vismaz 52 %, bet daļēji nogatavinātajos un nogatavinātajos sieros – vismaz 60 %; tauki veido vismaz 38 % no kopējā cietvielu apjoma; nātrija hlorīda daudzums nedrīkst pārsniegt 4 % no kopējā cietvielu apjoma;

| j) | nogatavināšana:
  ACVN “Provola dei Nebrodi”fresca sieriem ir īss nogatavināšanas periods, kas ir mazāks par 30 dienām;
  ACVN “Provola dei Nebrodi”semi-stagionata sieru nogatavināšanas periods ir no 30 līdz 120 dienām;
  ACVN “Provola dei Nebrodi”stagionata sieru nogatavināšanas periods ir ilgāks nekā 120 dienas;
  ACVN “Provola dei Nebrodi”sfoglia sieru minimālais nogatavināšanas periods ir 5 mēneši;
  ACVN “Provola dei Nebrodi”con limone verde sieru (kad biezpiens ir izstaipīts, sierā tiek ievietots vesels zaļais citrons) minimālais nogatavināšanas periods ir 90 dienas; |
| --- | --- |

j)

nogatavināšana:

ACVN “Provola dei Nebrodi”fresca sieriem ir īss nogatavināšanas periods, kas ir mazāks par 30 dienām;

ACVN “Provola dei Nebrodi”semi-stagionata sieru nogatavināšanas periods ir no 30 līdz 120 dienām;

ACVN “Provola dei Nebrodi”stagionata sieru nogatavināšanas periods ir ilgāks nekā 120 dienas;

ACVN “Provola dei Nebrodi”sfoglia sieru minimālais nogatavināšanas periods ir 5 mēneši;

ACVN “Provola dei Nebrodi”con limone verde sieru (kad biezpiens ir izstaipīts, sierā tiek ievietots vesels zaļais citrons) minimālais nogatavināšanas periods ir 90 dienas;

| k) | semi-stagionata, stagionata, sfoglia un con limone verde kategoriju sieru miza var būt pārklāta ar olīveļļu; |
| --- | --- |

k)

semi-stagionata, stagionata, sfoglia un con limone verde kategoriju sieru miza var būt pārklāta ar olīveļļu;

| l) | “Provola dei Nebrodi” sierus var pārdot vienā gabalā vai pa daļām. Stagionata kategorijas sierus var pārdot arī rīvētā veidā; |
| --- | --- |

l)

“Provola dei Nebrodi” sierus var pārdot vienā gabalā vai pa daļām. Stagionata kategorijas sierus var pārdot arī rīvētā veidā;

| m) | lai rīvēto un iepakoto “Provola dei Nebrodi”stagionata sieru varētu laist tirgū, iepakotajam sieram jāatbilst šādiem tehniskajiem un tehnoloģiskajiem parametriem: tajos nedrīkst būt piedevu, mitruma saturs nedrīkst būt zemāks par 25 % un augstāks par 35 %, sieram jābūt viendabīgam, tas nedrīkst būt pulverveida – tādu daļiņu apjoms, kuru diametrs ir mazāks par 0,5 mm, nedrīkst pārsniegt 25 % no kopējā satura, miza nedrīkst pārsniegt 18 % no satura, sieriem jāpiemīt īpašajām “Provola dei Nebrodi” organoleptiskajām un aromātiskajām īpašībām. |
| --- | --- |

m)

lai rīvēto un iepakoto “Provola dei Nebrodi”stagionata sieru varētu laist tirgū, iepakotajam sieram jāatbilst šādiem tehniskajiem un tehnoloģiskajiem parametriem: tajos nedrīkst būt piedevu, mitruma saturs nedrīkst būt zemāks par 25 % un augstāks par 35 %, sieram jābūt viendabīgam, tas nedrīkst būt pulverveida – tādu daļiņu apjoms, kuru diametrs ir mazāks par 0,5 mm, nedrīkst pārsniegt 25 % no kopējā satura, miza nedrīkst pārsniegt 18 % no satura, sieriem jāpiemīt īpašajām “Provola dei Nebrodi” organoleptiskajām un aromātiskajām īpašībām.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība

Dzīvnieku barībai, kas ražota noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, jāveido vismaz 60 % no sausnas govju kopējā uzturā.

Dažādu veidu lopbarībai, t. i., ganībās iegūtajai augu barībai, sienam, krūmājiem vai sausajam atlikumam no pļavām un ganībām atkarībā no pieejamības, gadā vidēji jāveido vismaz 60 % no sausnas apjoma, ko govis saņem dienā.

Govis ganās dažādās ganībās vismaz 240 dienas gadā. Šajās ganībās var iegūt rupjo lopbarību zaļmasā (vietējie savvaļas augi un sētā zāle – galvenokārt esparsetes, sējas vīķi un lopbarības graudaugu kultūras), sauso atlikumu no pļavām un savvaļas lopbarības, mazāk izplatītus lauksaimniecības graudaugus un krūmājus.

Govju pamatuzturu, ko veido lopbarība, papildina dzīvnieku barība, kura nodrošina barības vielu līdzsvarotu uzņemšanu. Šī dzīvnieku barība var veidot līdz 40 % no sausnas, ko govis saņem gada laikā.

Kukurūza un soja veido lielāko daļu dzīvnieku barības, kas iegūta ārpus izcelsmes apgabala, mazākā mērā to papildina saulespuķu un ceratonijas milti, mazāk izplatīti graudaugi un to blakusprodukti, bietes, vitamīnu un minerālvielu piedevas un neliels citu produktu daudzums.

Tas, ka lauksaimniekiem jāizmanto dzīvnieku barība, kas iegūta ārpus izcelsmes apgabala, atspoguļo Nebrodi reģiona augsnes un klimata apstākļus; šis reģions ir ļoti piemērots ilggadīgajiem zālājiem un ganībām (reģionā ir 100 000 hektāru izmantotās lauksaimniecības zemes platības (ILZP), tajā atrodas aptuveni 30 % no Sicīlijas kopējā zālāju un ganību apjoma), bet daudz mazāk atbilstošs laukkopībai, kurā ražo graudaugus un pākšaugus (laukkopībai izmantotā platība veido mazāk nekā 3 % no Sicīlijas ILZP) (saskaņā ar jaunākajiem skaitīšanas datiem, ko 2010. gadā apkopojis Itālijas Statistikas valsts institūts).

Govis nedrīkst barot ar skābbarību, svaigiem rūpnieciskās ražošanas blakusproduktiem, grieķu sieramoliņu un pārtikas produktiem, kuri ir piesārņoti vai slikti uzglabāti.

Izejvielas

Svaigs govs pilnpiens, no kazlēna vai jēra glumenieka iegūta himozīna masa, zaļais citrons “Provola dei Nebrodi”con limone verde sieriem.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošana, siera ražošana, nogatavināšana.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Provola dei Nebrodi” sierus var pārdot vienā gabalā vai pa daļām. Nogatavinātu sieru var pārdot arī rīvētā veidā.

Lai nodrošinātu autentiskumu un izsekojamību, tādu iepakojumu ražošana, kas jāizmanto ACVN “Provola dei Nebrodi” sieriem, kuri ir rīvēti vai kuru miza ir nogriezta (nokasījumi, kubiciņi, šķēles utt.) un no kuriem tādējādi tiek noņemta identifikācijas informācija un zīmola marķējums, var notikt tikai 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

ACVN “Provola dei Nebrodi” sierus laiž tirgū ar identifikācijas marķējumu un uzlīmi vai cita veida etiķeti, kas jāpiestiprina siera kakliņam un/vai siera daļas malai, kā arī rīvēta siera iepakojumam. Uz izmantotās uzlīmes vai citas etiķetes papildus spēkā esošajos tiesību aktos prasītajai informācijai jāizvieto logotips “Provola dei Nebrodi D.O.P.”

Etiķetē var iekļaut arī tādas norādes uz uzņēmumiem, nosaukumiem, uzņēmumu nosaukumiem un privātām preču zīmēm, kas nav cildinošas un, visticamāk, nemaldinās pircēju, ja tās atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem par pārtikas produktu marķēšanu un noformēšanu. Šādās papildu norādēs jāizmanto mazāki burti nekā ACVN logotipā.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

ACVN “Provola dei Nebrodi” ražošanas apgabals aptver: Katānijas provinces pašvaldību Bronte, Castiglione di Sicilia, Maletto, Maniace un Randazzo visu administratīvo teritoriju; Ennas provinces pašvaldību Cerami un Troina visu administratīvo teritoriju; Mesīnas provinces pašvaldību Alcara li Fusi, Basicò, Capizzi, Capri Leone, Caronia, Castel di Lucio, Castell’Umberto, Cesarò, Ficarra, Floresta, Frazzanò, Galati Mamertino, Gioiosa Marea, Librizzi, Longi, Malvagna, Mirto, Mistretta, Mojo Alcantara, Montalbano Elicona, Montagnareale, Motta d’Affermo, Naso, Patti, Pettineo, Piraino, Raccuja, Reitano, Roccella Valdemone, San Fratello, San Piero Patti, S. Teodoro, S. Angelo di Brolo, Santa Domenica Vittoria, Santo Stefano di Camastra, Sinagra, Tortorici, Tripi, Tusa un Ucria visu administratīvo teritoriju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Galvenie faktori, kas veido spēcīgo saikni starp “Provola dei Nebrodi” un tā izcelsmes apgabalu, ir šādi:

| (1) | savvaļas vai audzētās lopbarības, galvenokārt Nebrodi kalnu reģionam raksturīgo ganību, izmantošana govju barošanā.
  Par plaši izplatītām var klasificēt vairāk nekā 25 botāniskās dzimtas, kas aptver vairāk nekā 120 identificētu sugu (liela dabiskā bioloģiskā daudzveidība). Visās dažādajās vidēs skaidri dominē ilggadīgie un viengadīgie (vietējie) savvaļas lopbarības augi, sētā lopbarības zāle, pākšaugi un kurvjzieži, kam arī ir augstākie sastopamības biežuma rādītāji. Vietējā lopkopības nozare attīstījās apstākļos, kas dažreiz bija ļoti grūti, taču šī attīstība bija iespējama, pateicoties lopbarības resursu pieejamībai dažādos laikos un vietās (kalnaini un pauguraini apgabali, kas cits citu papildina).
  Ganīšanās nozīmi “Provola dei Nebrodi” organoleptisko un aromātisko īpašību veidošanā vairāk nekā 10 gadus pētījuši dažādi pētnieki. Viņi ir identificējuši alifātiskos aldehīdus, terpēnus un vismaz 60 citus gaistošos komponentus, kas palīdz veidot siera aromātisko profilu (Verzera, A., et al, 2004; Ziino, M., et al, 2005; Licitra, G., et al, 2008). Terpēnu lielais daudzums drīzāk ir saistīts ar govju uzņemtajiem lopbarības augiem, nevis ir mikrobiālas izcelsmes, un tas apliecina ganīšanās būtisko lomu govju uzturā. Šos rezultātus ar faktiem ir apstiprinājuši citi pētnieki, kas pētījuši citus produktus (Dumont, J. P., et al, 1978; Bugaud, C., et al, 2001a un 2001c; Carpino, S., et al, 2004a un 2004b); |
| --- | --- |

(1)

savvaļas vai audzētās lopbarības, galvenokārt Nebrodi kalnu reģionam raksturīgo ganību, izmantošana govju barošanā.

Par plaši izplatītām var klasificēt vairāk nekā 25 botāniskās dzimtas, kas aptver vairāk nekā 120 identificētu sugu (liela dabiskā bioloģiskā daudzveidība). Visās dažādajās vidēs skaidri dominē ilggadīgie un viengadīgie (vietējie) savvaļas lopbarības augi, sētā lopbarības zāle, pākšaugi un kurvjzieži, kam arī ir augstākie sastopamības biežuma rādītāji. Vietējā lopkopības nozare attīstījās apstākļos, kas dažreiz bija ļoti grūti, taču šī attīstība bija iespējama, pateicoties lopbarības resursu pieejamībai dažādos laikos un vietās (kalnaini un pauguraini apgabali, kas cits citu papildina).

Ganīšanās nozīmi “Provola dei Nebrodi” organoleptisko un aromātisko īpašību veidošanā vairāk nekā 10 gadus pētījuši dažādi pētnieki. Viņi ir identificējuši alifātiskos aldehīdus, terpēnus un vismaz 60 citus gaistošos komponentus, kas palīdz veidot siera aromātisko profilu (Verzera, A., et al, 2004; Ziino, M., et al, 2005; Licitra, G., et al, 2008). Terpēnu lielais daudzums drīzāk ir saistīts ar govju uzņemtajiem lopbarības augiem, nevis ir mikrobiālas izcelsmes, un tas apliecina ganīšanās būtisko lomu govju uzturā. Šos rezultātus ar faktiem ir apstiprinājuši citi pētnieki, kas pētījuši citus produktus (Dumont, J. P., et al, 1978; Bugaud, C., et al, 2001a un 2001c; Carpino, S., et al, 2004a un 2004b);

| (2) | tas, ka tiek pastāvīgi un neatslābstoši izmantotas no paaudzes paaudzei nodotas tradicionālās siera ražošanas un nogatavināšanas metodes, jo īpaši:






  a) | svaiga pilnpiena izmantošana; |
| --- | --- | --- |

(2)

tas, ka tiek pastāvīgi un neatslābstoši izmantotas no paaudzes paaudzei nodotas tradicionālās siera ražošanas un nogatavināšanas metodes, jo īpaši:

a)

svaiga pilnpiena izmantošana;

| b) | koka aprīkojuma izmantošana; šāds aprīkojums, izraisot īpašu bioplēvju veidošanos, ļauj spontāni rasties vietējai piena mikroflorai; |
| --- | --- |

b)

koka aprīkojuma izmantošana; šāds aprīkojums, izraisot īpašu bioplēvju veidošanos, ļauj spontāni rasties vietējai piena mikroflorai;

| c) | vietējās piena mikrofloras rašanās: komerciālo ierauga kultūru izmantošana “Provola dei Nebrodi” produkta specifikācijā nav atļauta. Tādējādi visus paskābināšanas procesus izraisa vietējās piena mikrofloras spontāna rašanās, kuru nodrošina svaiga pilnpiena izmantošana un bioplēves, kas pārklāj siera ražošanas koka aprīkojumu, piemēram, tina (koka tvertni), ruotula (koka lāpstiņu, kuru izmanto biezpiena sadalīšanai), piddiaturi (koka konteinerus), manuvedda (plakanu koka nūju, ko izmanto griešanai) un tavuliere (lielu koka dēli). Tas apstiprina saikni ar izcelsmes reģionu un vidi. Īpaši svarīgas ir bioplēves, kas pārņem koka tvertnes, kurās dažu minūšu laikā izveidojas izcila un sarežģīta spontānā piena mikroflora; |
| --- | --- |

c)

vietējās piena mikrofloras rašanās: komerciālo ierauga kultūru izmantošana “Provola dei Nebrodi” produkta specifikācijā nav atļauta. Tādējādi visus paskābināšanas procesus izraisa vietējās piena mikrofloras spontāna rašanās, kuru nodrošina svaiga pilnpiena izmantošana un bioplēves, kas pārklāj siera ražošanas koka aprīkojumu, piemēram, tina (koka tvertni), ruotula (koka lāpstiņu, kuru izmanto biezpiena sadalīšanai), piddiaturi (koka konteinerus), manuvedda (plakanu koka nūju, ko izmanto griešanai) un tavuliere (lielu koka dēli). Tas apstiprina saikni ar izcelsmes reģionu un vidi. Īpaši svarīgas ir bioplēves, kas pārņem koka tvertnes, kurās dažu minūšu laikā izveidojas izcila un sarežģīta spontānā piena mikroflora;

| d) | no kazlēna vai jēra glumenieka iegūtas himozīna masas izmantošana, kas sniedz dabisku fermentu papildinājumu, kā arī koagulācijas procesa izraisīšana būtiski un aizvien vairāk līdz ar siera nogatavināšanos sekmē proteolītisko un lipolītisko procesu (Condurso, C., et al, 2006, Ziino, M., et al, 2005, Cronin, T., et al, 2007), radot īpašu un raksturīgu aromātisko profilu; |
| --- | --- |

d)

no kazlēna vai jēra glumenieka iegūtas himozīna masas izmantošana, kas sniedz dabisku fermentu papildinājumu, kā arī koagulācijas procesa izraisīšana būtiski un aizvien vairāk līdz ar siera nogatavināšanos sekmē proteolītisko un lipolītisko procesu (Condurso, C., et al, 2006, Ziino, M., et al, 2005, Cronin, T., et al, 2007), radot īpašu un raksturīgu aromātisko profilu;

| e) | siera ražotāja pieredze un zinātība noteikti ir viens no faktoriem, kas nodrošina galaprodukta kvalitāti. Tradicionālo siera ražošanas metožu ietvaros rūpīgi jāpārrauga daudzi nestandarta dabiskie bioloģiskie procesi (piemēram, koagulācijas laiks, biezpiena paskābināšana vai biezpiena griešana un staipīšana), proti, katru dienu siera ražotājam jānovērtē katrs process un jāizlemj, vai iejaukties, ņemot vērā makroklimatiskos un mikroklimatiskos vides apstākļus un svaigā piena kvalitāti – visus faktorus, kurus var sasaistīt ar izcelsmes apgabalu. Laika gaitā, pateicoties siera ražotāju prasmēm un gudrībai, ir izstrādātas divas unikālas “Provola dei Nebrodi” kategorijas: con limone verde (ar zaļo citronu) un sfoglia. Sfoglia veido, izmantojot precīzākas un specifiskākas siera ražošanas metodes, kad biezpiens tiek sadalīts tvertnē un notiek griešanas un staipīšanas process, kā arī mainot temperatūru un mitruma saturu nogatavināšanas procesā saistībā ar nogatavināšanas telpu dabisko vidi. Pēc turpmākas proteolīzes un siera pH līmeņa un mitruma satura samazināšanas sāk atdalīties paralēli garu siera šķiedru saišķi, atklājot kārtainu konsistenci, kuru siera ražotāji un nogatavināšanas speciālisti pazīst kā sfoglia; |
| --- | --- |

e)

siera ražotāja pieredze un zinātība noteikti ir viens no faktoriem, kas nodrošina galaprodukta kvalitāti. Tradicionālo siera ražošanas metožu ietvaros rūpīgi jāpārrauga daudzi nestandarta dabiskie bioloģiskie procesi (piemēram, koagulācijas laiks, biezpiena paskābināšana vai biezpiena griešana un staipīšana), proti, katru dienu siera ražotājam jānovērtē katrs process un jāizlemj, vai iejaukties, ņemot vērā makroklimatiskos un mikroklimatiskos vides apstākļus un svaigā piena kvalitāti – visus faktorus, kurus var sasaistīt ar izcelsmes apgabalu. Laika gaitā, pateicoties siera ražotāju prasmēm un gudrībai, ir izstrādātas divas unikālas “Provola dei Nebrodi” kategorijas: con limone verde (ar zaļo citronu) un sfoglia. Sfoglia veido, izmantojot precīzākas un specifiskākas siera ražošanas metodes, kad biezpiens tiek sadalīts tvertnē un notiek griešanas un staipīšanas process, kā arī mainot temperatūru un mitruma saturu nogatavināšanas procesā saistībā ar nogatavināšanas telpu dabisko vidi. Pēc turpmākas proteolīzes un siera pH līmeņa un mitruma satura samazināšanas sāk atdalīties paralēli garu siera šķiedru saišķi, atklājot kārtainu konsistenci, kuru siera ražotāji un nogatavināšanas speciālisti pazīst kā sfoglia;

| f) | siera ražotāju lēmums izgatavot lielākus sierus, kas sver līdz 10 kg un ir piemēroti ilgiem nogatavināšanas periodiem (raksturīgi tikai Sicīlijai), kuru ilgums dažreiz pārsniedz gadu. Vēsturiski tas bija nepieciešams arī tāpēc, ka piekļuve tirgiem varēja būt ierobežota ilgu laiku (ar sniegu bagātas ziemas ar īpaši skarbiem laikapstākļiem Nebrodi kalnos); |
| --- | --- |

f)

siera ražotāju lēmums izgatavot lielākus sierus, kas sver līdz 10 kg un ir piemēroti ilgiem nogatavināšanas periodiem (raksturīgi tikai Sicīlijai), kuru ilgums dažreiz pārsniedz gadu. Vēsturiski tas bija nepieciešams arī tāpēc, ka piekļuve tirgiem varēja būt ierobežota ilgu laiku (ar sniegu bagātas ziemas ar īpaši skarbiem laikapstākļiem Nebrodi kalnos);

| g) | vēsās un labi vēdināmās telpas, kurās nogatavina sieru un kas atspoguļo Nebrodi reģiona kalnaino apgabalu klimatu: ilgas un diezgan skarbas ziemas un mēreni siltas vasaras, kas nav spiedīgas. Nokrišņu daudzums ir no 500 līdz 1 400 mm, un gada vidējā temperatūra ir 12–14 °C ar ievērojamām atšķirībām starp ziemu un vasaru, kad temperatūra reti pārsniedz 25–28 °C, bet mitruma līmenis ir 60–90 %. Nogatavināšanas process ir pielāgots gadalaikam un attiecīgajiem laikapstākļiem, kā arī izgatavojamajai “Provola dei Nebrodi” kategorijai (semi-stagionata, stagionata vai sfoglia); |
| --- | --- |

g)

vēsās un labi vēdināmās telpas, kurās nogatavina sieru un kas atspoguļo Nebrodi reģiona kalnaino apgabalu klimatu: ilgas un diezgan skarbas ziemas un mēreni siltas vasaras, kas nav spiedīgas. Nokrišņu daudzums ir no 500 līdz 1 400 mm, un gada vidējā temperatūra ir 12–14 °C ar ievērojamām atšķirībām starp ziemu un vasaru, kad temperatūra reti pārsniedz 25–28 °C, bet mitruma līmenis ir 60–90 %. Nogatavināšanas process ir pielāgots gadalaikam un attiecīgajiem laikapstākļiem, kā arī izgatavojamajai “Provola dei Nebrodi” kategorijai (semi-stagionata, stagionata vai sfoglia);

| h) | “Provola dei Nebrodi” ir viens no vecākajiem sieriem Sicīlijā. Tā kā tā unikālās īpašības radušās, pateicoties gadsimtiem ilgai mutiskai zināšanu nodošanai no paaudzes paaudzei, īpaša nozīme ir tā pieminēšanai priestera Gaetano Salomone rakstos 1870. un 1872. gadā (Il Manuale Teorico-Pratico D’Agricoltura e Pastorizia, adattato all’Intelligenza popolare delle persone del circondario di Mistretta [“Lauksaimniecības un lopkopības teorijas un prakses rokasgrāmata, kas pielāgota Mistretas rajona iedzīvotāju inteliģences līmenim”]). Šajos rakstos 19. gadsimta beigās aprakstīja “Provola dei Nebrodi” izgatavošanas tradicionālās metodes, kas ir atspoguļotas mūsdienu siera ražošanas sistēmās. Arī citi vēsturnieki ir pieminējuši “Provola dei Nebrodi”, to skaitā Antonino Uccello 1980. gada darbā Bovari, Pecorai, Curatuli: Cultura casearia in Sicilia [“Gani un saimniecības pārvaldnieki: siera ražošanas kultūra Sicīlijā”], kā arī Giuseppe Martorana 1988. gada darbā I Vistiamara [“Gani”]. Viņu stāstījumi arī apliecina “Provola dei Nebrodi” unikalitāti, kas saistīta ar savvaļas un sēto ganību zāli izcelsmes apgabalā, kā arī tradicionālo siera ražošanas un nogatavināšanas praksi, kuru siera ražotāji konsekventi lietojuši paaudzēm ilgi; |
| --- | --- |

h)

“Provola dei Nebrodi” ir viens no vecākajiem sieriem Sicīlijā. Tā kā tā unikālās īpašības radušās, pateicoties gadsimtiem ilgai mutiskai zināšanu nodošanai no paaudzes paaudzei, īpaša nozīme ir tā pieminēšanai priestera Gaetano Salomone rakstos 1870. un 1872. gadā (Il Manuale Teorico-Pratico D’Agricoltura e Pastorizia, adattato all’Intelligenza popolare delle persone del circondario di Mistretta [“Lauksaimniecības un lopkopības teorijas un prakses rokasgrāmata, kas pielāgota Mistretas rajona iedzīvotāju inteliģences līmenim”]). Šajos rakstos 19. gadsimta beigās aprakstīja “Provola dei Nebrodi” izgatavošanas tradicionālās metodes, kas ir atspoguļotas mūsdienu siera ražošanas sistēmās. Arī citi vēsturnieki ir pieminējuši “Provola dei Nebrodi”, to skaitā Antonino Uccello 1980. gada darbā Bovari, Pecorai, Curatuli: Cultura casearia in Sicilia [“Gani un saimniecības pārvaldnieki: siera ražošanas kultūra Sicīlijā”], kā arī Giuseppe Martorana 1988. gada darbā I Vistiamara [“Gani”]. Viņu stāstījumi arī apliecina “Provola dei Nebrodi” unikalitāti, kas saistīta ar savvaļas un sēto ganību zāli izcelsmes apgabalā, kā arī tradicionālo siera ražošanas un nogatavināšanas praksi, kuru siera ražotāji konsekventi lietojuši paaudzēm ilgi;

| (3) | sarežģīts aromātiskais profils, kas kļūst izteiktāks nogatavināšanas laikā un ko veido vairāk nekā 60 gaistošie komponenti un daudzas smaržas, kuras ir saistītas ar tādu skābju, spirtu, esteru, ketonu, sēra produktu, alifātisko aldehīdu un terpēnu klātbūtni, kas veidojas nogatavināšanas laikā (Verzera, A., et al, 2004; Ziino, M., et al, 2005; Licitra, G., et al, 2008). Profils ir saistīts ar vietējās lopbarības lietošanu govju uzturā un svaigajā pienā notiekošajiem fermentācijas procesiem, kā arī ar izmantoto himozīnu un vietējo piena mikrofloru, kas garantē ekoloģiski ilgtspējīgā un videi nekaitīgā veidā iegūtu produktu un augstu bioloģiskās daudzveidības līmeni. Nogatavināšanas process izceļ izteiktas organoleptiskās iezīmes, t. i., krāsu (ziloņkaula balta līdz dzintardzeltena) un dominējošās “sviestskābes, zaļas zāles, sēņu un siena” smaržu notis, kas apliecina siera ciešo saikni ar vietējo apgabalu un tās zāles veidiem, kas aug govju ganībās. Con limone verde kategorijas sieriem raksturīga citrusaugļu smarža. |
| --- | --- |

(3)

sarežģīts aromātiskais profils, kas kļūst izteiktāks nogatavināšanas laikā un ko veido vairāk nekā 60 gaistošie komponenti un daudzas smaržas, kuras ir saistītas ar tādu skābju, spirtu, esteru, ketonu, sēra produktu, alifātisko aldehīdu un terpēnu klātbūtni, kas veidojas nogatavināšanas laikā (Verzera, A., et al, 2004; Ziino, M., et al, 2005; Licitra, G., et al, 2008). Profils ir saistīts ar vietējās lopbarības lietošanu govju uzturā un svaigajā pienā notiekošajiem fermentācijas procesiem, kā arī ar izmantoto himozīnu un vietējo piena mikrofloru, kas garantē ekoloģiski ilgtspējīgā un videi nekaitīgā veidā iegūtu produktu un augstu bioloģiskās daudzveidības līmeni. Nogatavināšanas process izceļ izteiktas organoleptiskās iezīmes, t. i., krāsu (ziloņkaula balta līdz dzintardzeltena) un dominējošās “sviestskābes, zaļas zāles, sēņu un siena” smaržu notis, kas apliecina siera ciešo saikni ar vietējo apgabalu un tās zāles veidiem, kas aug govju ganībās. Con limone verde kategorijas sieriem raksturīga citrusaugļu smarža.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama tīmekļvietnē http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

atverot tieši Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas mājaslapu (www.politicheagricole.it), noklikšķinot uz “Qualità” (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz “Prodotti DOP IGP STG” (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 31.7.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 257/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 257/23

---

INFORMATĪVS PAZIŅOJUMS – SABIEDRISKĀ APSPRIEŠANA

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko Jaunzēlande ierosinājusi aizsardzībai Eiropas Savienībā

(2019/C 257/06)

Sarunās ar Jaunzēlandi par brīvās tirdzniecības nolīgumu (turpmāk “nolīgums”), kurā ietverta arī nodaļa par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Jaunzēlandes iestādes ir iesniegušas pielikumā pievienoto sarakstu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas aizsargājamas nolīguma satvarā. Eiropas Komisija patlaban apsver, vai šīs ģeogrāfiskās izcelsmes norādes topošā nolīguma satvarā būtu jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tādā nozīmē, kāda paredzēta Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem 22. panta 1. punktā.

Komisija aicina jebkuru dalībvalsti vai trešo valsti, vai jebkuru fizisko vai juridisko personu, kurai ir likumīgas intereses vai kura ir pastāvīgais iedzīvotājs vai veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai trešā valstī, attiecīgā gadījumā iesniedzot pienācīgi pamatotu paziņojumu, celt iebildumus pret šādu aizsardzību.

Paziņojumi par iebildumiem Komisijai jāsaņem divu mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Paziņojumi par iebildumiem jānosūta elektroniski uz šādu adresi: AGRI-A4@ec.europa.eu.

Paziņojumi par iebildumiem tiks izskatīti vienīgi tad, ja tie būs saņemti minētajā termiņā un ja šajos paziņojumos būs norādīts, ka ierosinātā nosaukuma aizsardzība var būt par iemeslu tam, ka:

| a) | nosaukums konfliktē ar augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu un tāpēc var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi; |
| --- | --- |

a)

nosaukums konfliktē ar augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu un tāpēc var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi;

| b) | nosaukums ir pilnībā vai daļēji homonīms tādam nosaukumam, kas Savienībā jau ir aizsargāts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulai (ES) Nr. 1308/2008, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (1), vai ir iekļauts nolīgumos, kurus Savienība noslēgusi ar šādām valstīm:






  — | Koreja (2), |
| --- | --- | --- |

b)

nosaukums ir pilnībā vai daļēji homonīms tādam nosaukumam, kas Savienībā jau ir aizsargāts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulai (ES) Nr. 1308/2008, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (1), vai ir iekļauts nolīgumos, kurus Savienība noslēgusi ar šādām valstīm:

—

Koreja (2),

| — | Centrālamerika (3), |
| --- | --- |

—

Centrālamerika (3),

| — | Kolumbija, Peru un Ekvadora (4), |
| --- | --- |

—

Kolumbija, Peru un Ekvadora (4),

| — | Melnkalne (5), |
| --- | --- |

—

Melnkalne (5),

| — | Bosnija un Hercegovina (6), |
| --- | --- |

—

Bosnija un Hercegovina (6),

| — | Serbija (7), |
| --- | --- |

—

Serbija (7),

| — | Moldova (8), |
| --- | --- |

—

Moldova (8),

| — | Dienvidāfrika (9), |
| --- | --- |

—

Dienvidāfrika (9),

| — | Karību valstu forums (10), |
| --- | --- |

—

Karību valstu forums (10),

| — | Ukraina (11), |
| --- | --- |

—

Ukraina (11),

| — | Šveice (12), |
| --- | --- |

—

Šveice (12),

| — | Armēnija (13), |
| --- | --- |

—

Armēnija (13),

| — | Austrālija (14), |
| --- | --- |

—

Austrālija (14),

| — | Čīle (15), |
| --- | --- |

—

Čīle (15),

| — | Ziemeļmaķedonijas Republika (16), |
| --- | --- |

—

Ziemeļmaķedonijas Republika (16),

| — | Kanāda (17), |
| --- | --- |

—

Kanāda (17),

| — | Amerikas Savienotās Valstis (18), |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis (18),

| — | Albānija (19), |
| --- | --- |

—

Albānija (19),

| — | Kosova (*1) (20), |
| --- | --- |

—

Kosova (*1) (20),

| — | Japāna (21); |
| --- | --- |

—

Japāna (21);

| c) | nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso identitāti; |
| --- | --- |

c)

nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso identitāti;

| d) | nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms šā paziņojuma publicēšanas dienas; |
| --- | --- |

d)

nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms šā paziņojuma publicēšanas dienas;

| e) | vai ja minētajos paziņojumos par iebildumiem būs sniegta sīkāka informācija, no kuras iespējams secināt, ka nosaukums, kura aizsardzība ir pieprasīta, uzskatāms par parastu nosaukumu. |
| --- | --- |

e)

vai ja minētajos paziņojumos par iebildumiem būs sniegta sīkāka informācija, no kuras iespējams secināt, ka nosaukums, kura aizsardzība ir pieprasīta, uzskatāms par parastu nosaukumu.

Iepriekš minētos kritērijus izvērtē attiecībā uz Savienības teritoriju, kas intelektuālā īpašuma tiesību gadījumā nozīmē vienīgi teritoriju vai teritorijas, kur minētās tiesības ir aizsargātas. Šo nosaukumu aizsardzība Eiropas Savienībā ir iespējama ar nosacījumu, ka sekmīgi tiek pabeigtas minētās sarunas un tiek pieņemts attiecīgs tiesību akts.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts (22)

| Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko Jaunzēlande ierosinājusi aizsardzībai Eiropas Savienībā | Produkta kategorija |
| --- | --- |
| Northland | Vīns |
| Auckland | Vīns |
| Matakana | Vīns |
| Kumeu | Vīns |
| Waiheke Island | Vīns |
| Gisborne | Vīns |
| Hawke’s Bay / Hawkes Bay | Vīns |
| Central Hawke’s Bay / Central Hawkes Bay | Vīns |
| Wairarapa | Vīns |
| Gladstone | Vīns |
| Martinborough | Vīns |
| Nelson | Vīns |
| Marlborough | Vīns |
| Canterbury | Vīns |
| Waipara Valley / Waipara | Vīns |
| Waitaki Valley North Otago / Waitaki Valley | Vīns |
| Central Otago | Vīns |

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko Jaunzēlande ierosinājusi aizsardzībai Eiropas Savienībā

Produkta kategorija

Northland

Vīns

Auckland

Vīns

Matakana

Vīns

Kumeu

Vīns

Waiheke Island

Vīns

Gisborne

Vīns

Hawke’s Bay / Hawkes Bay

Vīns

Central Hawke’s Bay / Central Hawkes Bay

Vīns

Wairarapa

Vīns

Gladstone

Vīns

Martinborough

Vīns

Nelson

Vīns

Marlborough

Vīns

Canterbury

Vīns

Waipara Valley / Waipara

Vīns

Waitaki Valley North Otago / Waitaki Valley

Vīns

Central Otago

Vīns

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(2)  Padomes 2010. gada 16. septembra Lēmums 2011/265/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (OV L 127, 14.5.2011., 1. lpp.).

(3)  Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.).

(4)  Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.), un Pievienošanās protokols Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, ar ko ņem vērā Ekvadoras pievienošanos (OV L 356, 24.12.2016., 3. lpp.).

(5)  Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmums 2007/855/EK, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (OV L 345, 28.12.2007., 1. lpp.).

(6)  Padomes 2008. gada 16. jūnija Lēmums 2008/474/EK par to, lai noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (OV L 169, 30.6.2008., 10. lpp.), 6. protokols.

(7)  Padomes un Komisijas 2013. gada 22. jūlija Lēmums 2013/490/ES, Euratom par to, lai noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (OV L 278, 18.10.2013., 14. lpp.).

(8)  Padomes 2012. gada 3. decembra Lēmums 2013/7/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (OV L 10, 15.1.2013., 1. lpp.).

(9)  Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (OV L 250, 16.9.2016.).

(10)  Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 289, 30.10.2008.).

(11)  Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (OV L 161, 29.5.2014.).

(12)  Padomes un attiecībā uz nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmums 2002/309/EK par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju un jo īpaši Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgums par tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem (OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.).

(13)  Visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.).

(14)  Padomes 2008. gada 28. novembra Lēmums 2009/49/EK par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Austrāliju par vīna tirdzniecību (OV L 28, 30.1.2009., 1. lpp.).

(15)  Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmums 2002/979/EK par tā Nolīguma dažu noteikumu parakstīšanu un pagaidu piemērošanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (OV L 352, 30.12.2002., 1. lpp.).

(16)  Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums 2001/916/EK par papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu iznākumu par savstarpējām preferenču koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī stipro alkoholisko un aromatizēto dzērienu apzīmējumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli (OV L 342, 27.12.2001., 6. lpp.).

(17)  Padomes 2003. gada 30. jūlija Lēmums 2004/91/EK par Eiropas Kopienas un Kanādas nolīguma noslēgšanu par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību (OV L 35, 6.2.2004., 1. lpp.).

(18)  Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmums 2006/232/EK, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību (OV L 87, 24.3.2006., 1. lpp.).

(19)  Padomes 2006. gada 12. jūnija Lēmums 2006/580/EK par Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem parakstīšanu un noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (OV L 239, 1.9.2006., 1. lpp.); 3. protokols par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem un par vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli.

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

(20)  Padomes 2016. gada 12. februāra Lēmums (ES) 2016/342 par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (OV L 71, 16.3.2016., 1. lpp.).

(21)  Padomes 2018. gada 20. decembra Lēmums (ES) 2018/1907 par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (OV L 330, 27.12.2018., 1. lpp.).

(22)  Saraksts, kuru patlaban notiekošo sarunu satvarā iesniegušas Jaunzēlandes iestādes un kurā minētās norādes ir reģistrētas Jaunzēlandē.

---