# Europeiska unionens C 282/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 282 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången20 augusti 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 282

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången20 augusti 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| 2019/C 282/01 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en europeisk rättslig ram för företagen inom den sociala ekonomin (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| | YTTRANDEN |
| 2019/C 282/02 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För ett bättre genomförande av pelaren för sociala rättigheter och ett främjande av väsentliga tjänster (yttrande på eget initiativ) | 7 |
| 2019/C 282/03 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För bättre ekonomisk konvergens och konkurrenskraft inom makroregioner, såsom Europeiska strategin för Donauregionen – de transnationella klustrens roll (förberedande yttrande) | 14 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

2019/C 282/01

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en europeisk rättslig ram för företagen inom den sociala ekonomin (yttrande på eget initiativ)

1

YTTRANDEN

2019/C 282/02

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För ett bättre genomförande av pelaren för sociala rättigheter och ett främjande av väsentliga tjänster (yttrande på eget initiativ)

7

2019/C 282/03

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För bättre ekonomisk konvergens och konkurrenskraft inom makroregioner, såsom Europeiska strategin för Donauregionen – de transnationella klustrens roll (förberedande yttrande)

14

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| 2019/C 282/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Investeringsplanen för Europa: lägesbedömning och vägen framåt [COM(2018) 771 final] | 20 |
| 2019/C 282/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet (Eurotoppmötet), rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En stärkt internationell roll för euron [COM(2018) 796 final] | 27 |
| 2019/C 282/06 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019) 151 final) | 32 |
| 2019/C 282/07 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet — Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen —Läget idag och vägar framåt (COM(2019) 163 final) | 39 |
| 2019/C 282/08 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2019) 125 final – 2019/0070 (COD)) | 49 |
| 2019/C 282/09 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken En ren jord åt alla En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018) 773 final) | 51 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

2019/C 282/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Investeringsplanen för Europa: lägesbedömning och vägen framåt [COM(2018) 771 final]

[COM(2018) 771 final]

20

2019/C 282/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet (Eurotoppmötet), rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En stärkt internationell roll för euron [COM(2018) 796 final]

[COM(2018) 796 final]

27

2019/C 282/06

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2019) 151 final)

(COM(2019) 151 final)

32

2019/C 282/07

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet — Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen —Läget idag och vägar framåt (COM(2019) 163 final)

Läget idag och vägar framåt (COM(2019) 163 final)

39

2019/C 282/08

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2019) 125 final – 2019/0070 (COD))

(COM(2019) 125 final – 2019/0070 (COD))

49

2019/C 282/09

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken En ren jord åt alla En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi (COM(2018) 773 final)

(COM(2018) 773 final)

51

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2019/C 282/10 | Rättelse till Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja  ( Europeiska unionens officiella tidning C 240, 16.7.2019 ) | 60 |

Rättelser

2019/C 282/10

Rättelse till Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja  ( Europeiska unionens officiella tidning C 240, 16.7.2019 )

( Europeiska unionens officiella tidning C 240, 16.7.2019 )

60

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/1

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Mot en europeisk rättslig ram för företagen inom den sociala ekonomin

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 282/01)

Föredragande: Alain COHEUR

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 28.5.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 159/0/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

12.7.2018

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

28.5.2019

Antagande vid plenarsessionen

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

159/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Vid en tidpunkt när den europeiska integrationen är i behov av nytt syre är främjandet av en mångfald företagsformer en faktor som kan skapa nya arbetstillfällen, innovation och social sammanhållning samt konkurrenskraft i Europa. EU-lagstiftningen bygger på en mycket förenklad syn på de företagsformer som finns på den inre marknaden, vilket innebär att företagen inom den sociala ekonomin varken kan räknas till de vinstdrivande bolagen eller till de organisationer som är helt utan vinstsyfte (utan ekonomiskt intresse). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Företagen och organisationerna inom den sociala ekonomin har gemensamma drag och drivs enligt gemensamma värden och principer, såsom individens och bolagsändamålets företräde framför kapitalet, frivilligt och öppet medlemskap och demokratiskt styre. De strävar inte efter att maximera kortsiktiga vinster utan efter att säkerställa sin långsiktiga livskraft. Vinsten återinvesteras i skapandet eller bibehållandet av arbetstillfällen eller i utvecklingen av verksamhet som motsvarar bolagsändamålet, eller fördelas mellan medlemmarna i enlighet med deras personliga bidrag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU-lagstiftningen tar inte hänsyn till den sociala ekonomins särskilda egenskaper, bl.a. skillnaden i förhållandet till vinst. Artikel 54 i EUF-fördraget tolkas som om det skulle råda ett motsatsförhållande mellan enheter som är ekonomiskt sett ideella (utan vinstsyfte) och bolag som bedriver en ekonomisk verksamhet mot betalning. Denna andra kategori omfattar följaktligen, utan att det görs någon åtskillnad mellan dem och oberoende av deras rättsliga form, alla företag som kan göra vinst, oavsett om de gör en vinstutdelning eller inte. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och kommissionens beslutspraxis beaktar inte i tillräcklig grad företag som i sina nationella lagstiftningar betecknas som ”utan vinstsyfte” eller som, oberoende av en sådan beteckning, bygger på kriterier för ägande, styrning och vinstanvändning som tydligt skiljer dem från kapitalistiska företag med vinstsyfte, till exempel genom sina villkor för tillgång till finansiering. Dessutom bör behovet av att frigöra potentialen hos alla företagsformer, samt principen om neutralitet i EU-lagstiftningen när det gäller företagens olika organisationsformer, göra det möjligt att undvika att endast en företagsform utvecklas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK föreslår följande åtgärder:






  — | Man bör i EU-lagstiftningen införa en rättslig ram som innebär ett bättre erkännande av företagen inom den sociala ekonomin. Denna ram skulle bygga på ett nytt begrepp – begränsat vinstsyfte – som skulle omfatta alla företag som kan göra vinst men som inte har som syfte att dela ut den till sina ägare, eftersom dessa företag har ett solidariskt eller allmännyttigt ändamål. |
| --- | --- | --- |

1.5

—

Man bör i EU-lagstiftningen införa en rättslig ram som innebär ett bättre erkännande av företagen inom den sociala ekonomin. Denna ram skulle bygga på ett nytt begrepp – begränsat vinstsyfte – som skulle omfatta alla företag som kan göra vinst men som inte har som syfte att dela ut den till sina ägare, eftersom dessa företag har ett solidariskt eller allmännyttigt ändamål.

| — | Kommissionen bör inleda en studie om begreppet begränsat vinstsyfte och de företagsmodeller som fungerar på ett sådant sätt. Denna studie skulle göra det möjligt att bättre ringa in behoven av rättsliga, ekonomiska och skattemässiga ramar som anpassats så att de bevarar de berörda företagens konkurrensförmåga och vid behov leder till att god praxis påbjuds. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör inleda en studie om begreppet begränsat vinstsyfte och de företagsmodeller som fungerar på ett sådant sätt. Denna studie skulle göra det möjligt att bättre ringa in behoven av rättsliga, ekonomiska och skattemässiga ramar som anpassats så att de bevarar de berörda företagens konkurrensförmåga och vid behov leder till att god praxis påbjuds.

| — | Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta de insatser som anges i meddelandet om beteckningen statligt stöd när det gäller kooperativa sammanslutningar genom att utvidga de relevanta bestämmelserna till alla företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta de insatser som anges i meddelandet om beteckningen statligt stöd när det gäller kooperativa sammanslutningar genom att utvidga de relevanta bestämmelserna till alla företag inom den sociala ekonomin.

| — | EESK uppmanar även kommissionen att utarbeta ett tolkningsmeddelande om artikel 54 i EUF-fördraget samt om artiklarna i fördraget om konkurrenslagstiftning, i syfte att förtydliga begreppet ”utan vinstsyfte” inom EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

EESK uppmanar även kommissionen att utarbeta ett tolkningsmeddelande om artikel 54 i EUF-fördraget samt om artiklarna i fördraget om konkurrenslagstiftning, i syfte att förtydliga begreppet ”utan vinstsyfte” inom EU-lagstiftningen.

| — | EESK anser slutligen att ett protokoll om företagsformernas mångfald bör fogas till EUF-fördraget, i linje med protokoll nr 26 om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och uppmanar medlemsstaterna att inkludera denna ändring i den kommande reformagendan. |
| --- | --- |

—

EESK anser slutligen att ett protokoll om företagsformernas mångfald bör fogas till EUF-fördraget, i linje med protokoll nr 26 om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, och uppmanar medlemsstaterna att inkludera denna ändring i den kommande reformagendan.

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Politiskt erkännande av den sociala ekonomin

| 2.1.1 | Den sociala ekonomin är en realitet som utvecklas i Europeiska unionens (EU) ekonomi och inom dess territorium. Den består av 2,8 miljoner företag och organisationer av olika slag – bland annat kooperativ, ömsesidiga företag, sociala företag, sammanslutningar och stiftelser – som bedriver en ekonomisk verksamhet som utgör 8 % av EU:s BNP och sysselsätter 13,6 miljoner arbetstagare, dvs. 6 % av EU:s löntagare. Företagen inom den sociala ekonomin är allt från mycket små företag och små och medelstora företag till stora grupper, och de är verksamma inom alla sektorer. Den sociala ekonomin är mot bakgrund av sin betydelse och bredden i sina verksamhetsområden en viktig drivkraft för en hållbar, innovativ, socialt inkluderande och ekologisk ekonomisk tillväxt i Europa. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Det behövs fortfarande ett politiskt erkännande av den sociala ekonomin. Vissa framsteg har dock gjorts, såsom framgår av Luxemburgdeklarationen för den sociala ekonomin i Europa ”A roadmap towards a more comprehensive ecosystem for social economy enterprises”, slutsatserna från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) om ”främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa” – som för första gången enhälligt antogs av de 28 medlemsstaterna – ombildningen av kommissionens expertgrupp för socialt företagande 2018, samt Europaparlamentets uppmaning till kommissionen att försäkra sig om att den sociala ekonomins egenskaper beaktas vid utarbetandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Vid flera tillfällen har EESK yttrat sig om fördelarna med att erkänna den sociala ekonomin och om behovet av att verkligen beakta mångfalden av företagsformer i EU-lagstiftningen samt av att inrätta en särskild handlingsplan för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter kan inte träda i kraft utan deltagande av företagen inom den sociala ekonomin. Det är därför viktigt att konkret se till att de deltar i EU:s ekonomiska och sociala utveckling. I kristider är företagen inom den sociala ekonomin motståndskraftigare och fungerar som en social stötdämpare, och under normala omständigheter upprätthåller de och främjar social sammanhållning och är källor till social innovation. Dessutom uppfyller många av företagen inom den sociala ekonomin – först och främst genom principerna för hur de fungerar och därefter genom sina verksamheter – de mål som anges i pelaren: de har en naturlig tendens att uppfylla mål såsom främjande av trygg och anpassningsbar anställning, dialog mellan arbetsmarknadsparterna och arbetstagarnas delaktighet, en hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö och att erbjuda innovativa svar på vissa grundläggande sociala behov. |
| --- | --- |

2.1.4

2.2   Avsaknad av juridiskt erkännande – ett binärt begrepp som leder till en alltför förenklad syn på företagsformer.

| 2.2.1 | Företagen inom den sociala ekonomin får mycket litet erkännande inom EU-lagstiftningen. Tidigare har man inlett initiativ för att möjliggöra framväxten av europeiska kooperativ, ömsesidiga företag, sammanslutningar och stiftelser. Endast förslaget till förordning om europeiska kooperativ har gett resultat. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | För närvarande verkar den stadgeinriktade strategin, kategori för kategori, ha övergetts till förmån för två andra strategier:






  — | å ena sidan främjandet av begreppet sociala företag på europeisk nivå och genomförandet av flera olika finansieringsinstrument för att tillgodose deras finansieringsbehov, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

—

å ena sidan främjandet av begreppet sociala företag på europeisk nivå och genomförandet av flera olika finansieringsinstrument för att tillgodose deras finansieringsbehov,

| — | å andra sidan kommissionens icke-bindande rekommendationer för att uppmuntra staterna att själva, inom sina egna territorier, främja företagen inom den sociala ekonomin, särskilt sådana som ännu inte har nationella rättsliga ramar. |
| --- | --- |

—

å andra sidan kommissionens icke-bindande rekommendationer för att uppmuntra staterna att själva, inom sina egna territorier, främja företagen inom den sociala ekonomin, särskilt sådana som ännu inte har nationella rättsliga ramar.

| 2.2.3 | Även om Europaparlamentet, rådet och kommissionen vill satsa på utvecklingen av hela den sociala ekonomin är dessa olika former av åtgärder anpassade till de sociala företagen och inte tillämpliga på alla företag inom den sociala ekonomin. Dessutom riskerar dessa åtgärder att leda till en snäv syn på sociala företag, som begränsas till samhällsrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Framför allt tar de gällande texterna och förslagen från senare tid inte upp en viktig punkt: hela EU-lagstiftningen bygger på en binär och därigenom förenklad syn på ekonomins aktörer. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Detta binära synsätt har rått sedan Romfördraget och är fortfarande förankrat i nuvarande artikel 54 i EUF-fördraget avseende etableringsfriheten. Enligt Romfördraget erkänner EU-lagstiftningen två typer av enheter: å ena sidan enheter utan vinstsyfte, vilket uteslutande omfattar organisationer som bedriver ekonomiskt sett ideell verksamhet, å andra sidan företag – huvudsakligen bolag enligt civil- eller handelslagstiftningen, till vilka även kooperativ räknas. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Oavsett om det rör sig om kooperativ, ömsesidiga företag, sociala företag eller sammanslutningar jämställs alla företag som bedriver en ekonomiskt bärkraftig verksamhet som eventuellt möjliggör uttag av ett överskott, med kapitalistiska företag som drivs i vinstsyfte. Företagen inom den sociala ekonomin eftersträvar dock inte vinstmaximering eller avkastning på kapitalet, utan ett socialt mål. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Ett otillräckligt beaktande av särdragen hos företagen inom den sociala ekonomin återspeglas även i konkurrensrätten, där företagen inom den sociala ekonomin likställs med andra företag, dvs. enheter som utövar ekonomisk verksamhet på en marknad, oavsett enhetens rättsliga form och hur den finansieras. Denna likgiltighet inför den rättsliga karaktären hos företagen inom den sociala ekonomin och deras mål, och därigenom inför deras särskilda begränsningar ur en ekonomisk och finansiell synvinkel, stärks ibland av tolkningar i rättspraxis och rättslära som regelbundet förmedlar tanken att normen på marknaden är ett företag som drivs i vinstsyfte för att maximera vinsterna eller lönsamheten i det investerade kapitalet. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Den kapitalistiska modellen med ett företag som drivs i vinstsyfte genomsyrar all EU-lagstiftning. Trots de fördelar med hänsyn till allmänintresset som närvaron av sådana strukturer i EU-medlemsstaterna ger upphov till, och förutom en eventuell identifiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, skiljer alltså varken sammanslutningsrätten eller bolagsrätten, lagstiftningen avseende offentliga upphandlingar eller skatterätten mellan företagen inom den sociala ekonomin och andra företagsformer. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Följaktligen kan man inte längre, med hänvisning till ett uppriktigt politiskt erkännande, avhålla sig från ett juridiskt erkännande, som skrivs in i EUF-fördraget, vilket oundvikligen kräver att man undanröjer den ursprungliga grundläggande otydligheten. |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | Unionsrätten innehåller en neutralitetsprincip avseende medlemsstaternas egendomsordning.
  Detta innebär att företagens egendom hamnar utanför EU:s behörighetsområde, men även att EU:s regler inte ska leda till föreskrivandet av egendomsordningar. |
| --- | --- |

2.2.10

Detta innebär att företagens egendom hamnar utanför EU:s behörighetsområde, men även att EU:s regler inte ska leda till föreskrivandet av egendomsordningar.

| 2.2.11 | På samma sätt inkräktar EU-lagstiftningen inte på beslutet om att för ett företags räkning anta antingen en kapitalistisk struktur med vinstsyfte, där makten beror på antalet aktier eller andelar som innehas, eller en struktur hemmahörande i den sociala ekonomin, där makten fördelas på grundval av människor och inte kapital och där omfördelningen av överskotten är strikt begränsad eller obefintlig, eftersom de helt och hållet återinvesteras i bolagsändamålet. |
| --- | --- |

2.2.11

| 2.2.12 | Eftersom neutraliteten leder till att hela segment av ekonomin inte erkänns och låter en viss typ av företag göra sig gällande som modell eller referensnorm för lagstiftningens uppbyggnad sätts dock principen ur spel. |
| --- | --- |

2.2.12

| 2.2.13 | I ett initiativyttrande från EESK om mångfald i fråga om företagsformer konstaterades redan 2009 behovet av att tillkännage ekonomisk mångfald inom EU. |
| --- | --- |

2.2.13

| 2.2.14 | Hela unionsrätten måste ses över för att man bättre ska förstå den särskilda rollen och de särskilda funktionssätten hos de företag som har en funktion av allmänt intresse och vars användning av intäkterna från verksamheten strikt sammanfaller med strävan efter sociala mål. |
| --- | --- |

2.2.14

| 2.2.15 | En utvecklingsväg skulle följaktligen bestå i att, vid sidan av företag som drivs i vinstsyfte och ideella enheter, erkänna företagen inom den sociala ekonomin som en tredje kategori ekonomiska aktörer, som frivilligt begränsar vinstsyftet till förmån för andra ändamål. |
| --- | --- |

2.2.15

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Begränsat vinstsyfte: gemensamt karaktärsdrag för företag inom den sociala ekonomin

| 3.1.1 | Genom att införa begreppet begränsat vinstsyfte skulle man kunna betona den väsentliga skillnaden mellan företagen inom den sociala ekonomin och kapitalistiska företag. Att uppge att en enhet har ett begränsat vinstsyfte innebär att vinsten är ett medel och inte ett mål för verksamheten. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | För det första medges att verksamheten måste vara ekonomiskt bärkraftig, det vill säga inte får vara beroende av bidrag eller gåvor för att vara i balans. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | För det andra ska dessa, om verksamheten möjliggör uttag av överskott, beroende på strukturen, avsättas som reserver eller till verksamheten, i syfte att säkerställa beständighet för och utveckling av den verksamhet som företaget bedriver genom investeringen. Kooperativ kan exempelvis få dela ut en del av överskotten till sina medlemmar i form av återbäring eller räntor, men bara en begränsad del av överskotten får bli återbäring och denna del beror i teorin på de transaktioner som medlemmarna genomfört och inte på deras andel av kapitalet. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | För det tredje får vinstsyftet inte vara det enda ändamålet för verksamheten. Hos företagen i den sociala ekonomin svarar verksamhetens ändamål mot andra mål än avkastning på ett investerat kapital eller vinstmaximering. Dessa mål består antingen i att tjäna medlemmarnas intressen eller i att tjäna allmänintresset, samtidigt som andra mål avseende social, territoriell eller miljömässig sammanhållning ofta införlivas. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | De inneboende begränsningar avseende funktionssätt och förvaltning som har koppling till företagets ändamål kommer till formellt uttryck i dess stadgar. Unionsrätten bör likväl även beakta förekomsten av aktörer som väljer dessa särskilda företagsformer och göra det möjligt för dem att utvecklas på den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Genom att använda begreppet begränsat vinstsyfte kan man göra följande:






  a) | Undvika att erkännandet av den sociala ekonomin begränsas till enbart sociala företag, det vill säga företag som bedriver utvalda sociala verksamheter, medan företagen i den sociala ekonomin, oberoende av sektor, uppfyller ekonomiska, sociala och territoriella behov. De överskott som tas ut gagnar i första hand medlemmar i kooperativ, medlemmar i ömsesidiga företag och lokala användare av sammanslutningar för tillhandahållande av tjänster. De betalas aldrig ut till hedgefonder eller investerare med hemvist var som helst i världen. |
| --- | --- | --- |

3.1.6

a)

Undvika att erkännandet av den sociala ekonomin begränsas till enbart sociala företag, det vill säga företag som bedriver utvalda sociala verksamheter, medan företagen i den sociala ekonomin, oberoende av sektor, uppfyller ekonomiska, sociala och territoriella behov. De överskott som tas ut gagnar i första hand medlemmar i kooperativ, medlemmar i ömsesidiga företag och lokala användare av sammanslutningar för tillhandahållande av tjänster. De betalas aldrig ut till hedgefonder eller investerare med hemvist var som helst i världen.

| b) | Garantera att den nationella mångfalden i fråga om företagsformer respekteras, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

b)

Garantera att den nationella mångfalden i fråga om företagsformer respekteras, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

3.2   Övergripande tillämpningar

Begreppet begränsat vinstsyfte har förutsättningar att göra sig gällande inom EU:s olika politikområden:

3.2.1   Etableringsfrihet

| 3.2.1.1 | Vad gäller etableringsfriheten skulle man genom en första formuleringsmässig förändring officiellt kunna erkänna förekomsten av företag med begränsat vinstsyfte. |
| --- | --- |

3.2.1.1

| 3.2.1.2 | Artikel 54 i EUF-fördraget och etableringsfriheten skulle på så sätt kunna avse bolag enligt civil- eller handelslagstiftning, inbegripet kooperativa sammanslutningar samt andra offentligrättsliga eller privaträttsliga juridiska personer, oavsett om de har ett vinstsyfte eller ett begränsat vinstsyfte. |
| --- | --- |

3.2.1.2

| 3.2.1.3 | Etableringsfriheten utgör en verklig utmaning för vissa företagsformer inom den sociala ekonomin. Eftersom formerna av rättslig status skiljer sig kraftigt åt från en stat till en annan tvingar utövandet av denna frihet oftast företagen att i etableringsmedlemsstaten anta en status som inte överensstämmer med de regler för verksamheten som fastställts i ursprungsmedlemsstaten. För företagen inom den sociala ekonomin finns det i själva verket inte någon motsvarighet till ett Europabolag. Att åtminstone erkänna företagen inom den sociala ekonomin, bl.a. genom ett tolkningsmeddelande enligt artikel 54 i EUF-fördraget, skulle man samtidigt göra det möjligt att nå framsteg vad gäller beaktandet av deras särdrag i EU-lagstiftningen, men också att reflektera över de olika åtgärder som skulle kunna vidtas för att lösa problemet med etablering, till exempel genom fördjupat samarbete. |
| --- | --- |

3.2.1.3

| 3.2.1.4 | Det skulle vara fråga om en första etapp i en mer övergripande process för ökad medvetenhet om och åtföljande på EU-nivå av främjandet av den sociala ekonomin. Denna process bör inbegripa såväl EU som medlemsstaterna, vilka bör uppmuntras till att inrätta nationella ramar för sociala företag som möjliggör smidiga strukturer för företag med begränsat vinstsyfte. |
| --- | --- |

3.2.1.4

3.2.2   Konkurrensrätt

| 3.2.2.1 | Begreppet begränsat vinstsyfte bör också tillämpas i konkurrenslagstiftningen, utan att det påverkar de regler som är tillämpliga på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 106.2 i EUF-fördraget och de texter som kompletterar eller tolkar denna. |
| --- | --- |

3.2.2.1

| 3.2.2.2 | Även om inget annat kriterium åberopas vid fastställandet av konkurrensreglernas tillämpningsområde än bedrivandet av en ekonomisk verksamhet på en marknad skulle anpassningar kunna göras i det skede då reglerna tillämpas, i syfte att beakta vissa särdrag hos företagen i den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

3.2.2.2

| 3.2.2.3 | Således har Europeiska unionens domstol, avseende statliga stöd, erkänt den särskilda situation som kooperativa sammanslutningar befinner sig i i förhållande till bolag som drivs i vinstsyfte, i fråga om de begränsningar som de är föremål för när det gäller att få tillgång till finansiering av sin verksamhet. I ett rättsligt avgörande har det slagits fast att en skatteåtgärd som var gynnsam för kooperativ inte kunde anses ge dem en selektiv fördel eftersom situationen för kooperativ respektive bolag inte kan jämföras.
  Domstolen motiverar sitt resonemang med hänvisning till kooperativa föreningars särdrag ur kontrollsynpunkt, att de inte har ett rent kommersiellt förhållande till sina medlemmar och, framför allt, att de har begränsad tillgång till aktiemarknaderna och ofrånkomligen är tvungna att förlita sig på eget kapital eller kreditfinansiering för sin utveckling. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Domstolen motiverar sitt resonemang med hänvisning till kooperativa föreningars särdrag ur kontrollsynpunkt, att de inte har ett rent kommersiellt förhållande till sina medlemmar och, framför allt, att de har begränsad tillgång till aktiemarknaderna och ofrånkomligen är tvungna att förlita sig på eget kapital eller kreditfinansiering för sin utveckling.

| 3.2.2.4 | Kommissionen noterade i sitt meddelande om beteckningen statligt stöd domstolens ståndpunkt om kooperativ. Kommissionen anger att en skattemässigt förmånlig behandling av kooperativ inte kan betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

3.2.2.4

3.2.3   Frihet att tillhandahålla tjänster och tillgång till offentlig upphandling

| 3.2.3.1 | Kommissionen har fastställt att tillgången för företagen inom den sociala ekonomin till offentlig upphandling är en fråga som bör uppmärksammas och understrukit svårigheten för vissa av dessa företag att delta i anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

3.2.3.1

| 3.2.3.2 | Tillvägagångssättet med reserverade kontrakt är uteslutet på förhand. Det finns dock ett allmänt undantag för ekonomiska aktörer som har till huvudsakligt syfte att integrera personer med funktionsnedsättning eller med sämre förutsättningar socialt och i yrkeslivet. Dessutom har medlemsstaterna enligt direktiv 2014/24 även möjlighet att förbehålla upphandlingar av hälso- och sjukvårdstjänster, sociala tjänster och kulturella tjänster för företag med begränsat vinstsyfte som uppfyller vissa andra kriterier avseende sin funktion. |
| --- | --- |

3.2.3.2

| 3.2.3.3 | Det bör dock noteras att en anbudsinfordran, där företag får konkurrera med varandra enligt den liberala och privata modellen, inte alltid ger företag med begränsat vinstsyfte en bekväm konkurrensställning. Också på detta område kan deras ibland begränsade storlek eller de större svårigheterna med att få tillgång till finansiering av investeringar utgöra en konkurrensmässig nackdel, oavsett vilken typ av verksamhet som avses. Vid uppdelningen i delavtal och fastställandet av tilldelningskriterierna avseende det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet bör man sålunda beakta denna skillnad i fråga om situation. |
| --- | --- |

3.2.3.3

3.2.4   Beskattning

| 3.2.4.1 | I fråga om beskattning godkände kommissionen så sent som 2013 att de sociala företagens sociala inverkan belönas genom en gynnsam skatteram. Diskussioner bör inledas om en gynnsam skatteram som i större utsträckning belönar samtliga företags sociala inverkan, vad gäller social, miljömässig och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

3.2.4.1

Bryssel den 19 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

YTTRANDEN

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/7

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För ett bättre genomförande av pelaren för sociala rättigheter och ett främjande av väsentliga tjänster

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 282/02)

Föredragande: Raymond HENCKS

Medföredragande: Krzysztof BALON

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 24.1.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen
  Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 22.5.2019 |
| Antagande vid plenarsession | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 128/3/6 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

24.1.2019

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

22.5.2019

Antagande vid plenarsession

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

128/3/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 1.1 | I den 20:e principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter införs begreppet ”väsentliga tjänster” i unionen. Dessa tjänster finns inte i fördragen och föreskriver att ”[v]ar och en har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten, sanitära anläggningar, energi, transporter, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. Stöd för tillgång till sådana tjänster bör finnas för dem som behöver det.” |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Med tanke på de exempel på tjänster som beskrivs som väsentliga i den 20:e principen anser EESK att det i detta fall handlar om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som redan omfattas av gemenskapsrätten, närmare bestämt protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse, som bifogats EUF-fördraget, vars tolkningsbestämmelser omfattar mer än en ren garanti för tillgång till tjänster av god kvalitet, men där vissa – i mycket varierande grad – inte är tillräckligt reglerade och genomförda i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK instämmer därför i att den 20:e principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bekräftar rätten till väsentliga tjänster/tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som är en viktig del av social rättvisa och bygger på principen om likabehandling av användare, med ett förbud mot diskriminering eller utestängning av varje tänkbart slag, och på principen om allmän tillgång till tjänster med en hög nivå av ekonomisk överkomlighet och av god kvalitet. |
| --- | --- |

1.3

Rekommendationer

Rätt till tillgång

| 1.4 | För att den uttalade princip enligt vilken ”alla har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet” ska vara verkningsfull måste den åtföljas av konkreta åtgärder inom ramen för hållbar utveckling och social sammanhållning, och det är på en och samma gång nödvändigt






  a) | att den garanteras genom bestämmelser i lagar och andra författningar, som avgränsar den och fastställer villkoren för dess tillämpning inom varje område, |
| --- | --- | --- |

1.4

a)

att den garanteras genom bestämmelser i lagar och andra författningar, som avgränsar den och fastställer villkoren för dess tillämpning inom varje område,

| b) | att de ersättningar som personer kan göra anspråk på i händelse av bristande efterlevnad fastställs, |
| --- | --- |

b)

att de ersättningar som personer kan göra anspråk på i händelse av bristande efterlevnad fastställs,

| c) | att den kan bli föremål för klagomål, överklaganden eller rättsliga åtgärder. |
| --- | --- |

c)

att den kan bli föremål för klagomål, överklaganden eller rättsliga åtgärder.

Allmän tillgång

| 1.5 | EESK efterlyser att begreppet allmän tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska förtydligas och att det ska införas lagstiftningsåtgärder som ålägger medlemsstaterna att, för varje enskild tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, fastställa vad allmän tillgång innebär (antalet platser där tjänsten ska tillhandahållas på en given yta, största tillåtna avstånd till en sådan plats, regelbundenheten i tillhandahållandet av tjänsten etc.) för att se till att väsentliga tjänster av allmänt intresse för användarna (till exempel kollektivtrafik, postkontor och bankkontor) inte läggs ner eller eftersätts, eller, om så är fallet, se till att det finns likvärdiga alternativa lösningar. |
| --- | --- |

1.5

Samhällsomfattande tjänster

| 1.6 | Vad gäller tjänster för elektricitet och elektronisk kommunikation samt post- och banktjänster är samhällsomfattande tjänster inte detsamma som universalitet, eftersom de endast säkerställer en begränsad tillgång till grundläggande tjänster. Detta gäller särskilt för elektronisk kommunikation, där de tjänster som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna har blivit förlegade till följd av den tekniska utvecklingen och inte längre motsvarar de moderna kommunikationsverktyg som erbjuds på marknaden, vilket innebär att den digitala klyftan bara växer ytterligare i de regioner som ligger långt bort från de stora städerna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar därför till att den samhällsomfattande tjänsten anpassas, att tjänster i framkanten av utvecklingen garanteras och att en täckning som omfattar alla territorier tillhandahålls för alla nätverksindustrier i allmänhet och för elektronisk kommunikation i synnerhet. |
| --- | --- |

1.7

Ekonomisk överkomlighet

| 1.8 | Det blir allt vanligare att garantin för tillgång till ett överkomligt pris inte längre utgörs av en ”rimlig” social rabatt, utan av ett socialt stöd som uteslutande gynnar de allra fattigaste, men det är inte bara de som har det sämst ställt som ekonomiskt sett har det mycket svårt att få tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Därför upprepar EESK sin uppmaning om att man ska ange vad som menas med överkomlighet genom att fastställa en korg med tjänster som bedöms vara väsentliga, där nivån på ett hushålls ekonomiska ansträngning för var och en av dessa tjänster fastställs utifrån vad som är godtagbart med hänsyn till den sociala lönen/minimiinkomsten. Högre priser ska anses vara för höga, föranleda lagstiftningsåtgärder eller ge rätt till stöd. |
| --- | --- |

1.8

Tjänsternas kvalitet

| 1.9 | Med tanke den bristande kvaliteten på olika tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i vissa medlemsstater (försenade eller inställda avgångar i kollektivtrafiken, otillräcklig eller bristande territoriell täckning när det gäller elektroniska kommunikationer etc.) uppmanar EESK medlemsstaterna att ta fram indikatorer som anger hur nöjda användarna är med tjänsteleverantörernas snabbhet, punktlighet, tillförlitlighet, bekvämlighet, tillgänglighet, kompetens och tjänstvänlighet, samt andra aspekter som miljö, arbetsförhållanden och konsumentskydd. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | När det gäller den ersättning som fastställs i EU-lagstiftningen vid bristande kvalitet (förseningar eller inställda tåg- eller flygavgångar, förlorade eller skadade postförsändelser) kan EESK inte undgå intrycket att vissa tjänsteleverantörer föredrar att betala ut (blygsamma) ersättningar snarare än att investera i kvalitet. Kommittén uppmanar därför till att de gällande ersättningsbeloppen ska ses över och att det generellt ska införas lämplig ersättning för alla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse vid bristande efterlevnad av skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga eller samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

1.10

Utvärdering

| 1.11 | För att garantera tillgång till tjänster av god kvalitet är det mycket viktigt att utveckla en dynamisk utvärdering av dessa tjänsters effektivitet. I detta syfte uppmanar EESK de beslutsfattande institutionerna att först och främst tydligt definiera begrepp, mål och uppgifter för alla tjänster av allmänt intresse (både ekonomiska och icke-ekonomiska). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén förespråkar följaktligen en utvärdering av tjänster av allmänt intresse på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna, som bör vara oberoende och ge utrymme för en mångfald perspektiv och synpunkter, omfatta ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter, bygga på en mångfald kriterier och utföras i samråd med alla berörda aktörer, med en ny harmoniserad utvärderingsmetod på EU-nivå som utgår från gemensamma indikatorer. |
| --- | --- |

1.12

Den europeiska planeringsterminen

| 1.13 | I den sociala resultattavlan, som ingår i den europeiska planeringsterminen och som är tänkt att granska situationen i fråga om de sociala rättigheter som tillkännagivits i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, saknas det indikatorer avseende väsentliga tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. EESK efterlyser följaktligen att de väsentliga tjänster som avses i princip nr 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska ingå i den europeiska planeringsterminens sociala resultattavla. |
| --- | --- |

1.13

2.   Inledning

| 2.1 | Europaparlamentet, rådet och kommissionen åtog sig genom Göteborgsdeklarationen av den 17 november 2017 om den europeiska pelaren för sociala rättigheter att förverkliga det löfte som förankrats i fördragen om en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De 20 centrala principerna för den europeiska pelaren för sociala rättigheter syftar i första hand till att fylla igen luckor i fördragen och bidrar på så vis till struktureringen av EU:s rättsordning, samtidigt som de styr utövandet av de grundläggande rättigheterna och bidrar till att de värden som ska tillämpas inom de nationella och europeiska rättsordningarna närmar sig varandra. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I den europeiska pelaren för sociala rättigheter befästs vissa rättigheter som redan finns i unionens regelverk. Nya principer inriktade på de utmaningar som uppstått till följd av samhällsutvecklingen eller tekniska och ekonomiska förändringar har lagts till (1). Detta är ett erkännande av att de sociala rättigheterna, eller åtminstone vissa av dem, för närvarande – i mycket varierande grad – inte är tillräckligt reglerade och genomförda i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eftersom en medlemsstat kan ställas till svars för att den inte efterlever unionsrättens allmänna principer krävs det ”[f]ör att principerna och rättigheterna ska bli rättsligt bindande [...] att särskilda åtgärder eller särskild lagstiftning först antas på lämplig nivå” (2). |
| --- | --- |

2.4

3.   Väsentliga tjänster

| 3.1 | I den 20:e huvudprincipen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ”Väsentliga tjänster”, anges att ”[v]ar och en har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten, sanitära anläggningar, energi, transporter, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. Stöd för tillgång till sådana tjänster bör finnas för dem som behöver det.” |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Begreppet ”väsentliga tjänster” förekommer inte i fördragen, där enbart allmän trafikplikt (transporter) och tjänster av allmänt intresse (ekonomiska och icke-ekonomiska) omnämns. Princip nr 20 innehåller ingen definition av vad som bör avses med ”väsentliga tjänster”. Det anges endast ett antal exempel, utan någon uttömmande förteckning. Begreppet ”väsentliga tjänster” används däremot ofta inom ramen för FN:s mål för hållbar utveckling och avser där vissa tjänster som även ingår i andra principer inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Rätten till väsentliga tjänster begränsar sig följaktligen inte enbart till de som anges i princip nr 20, utan berör även andra principer, bland annat vad gäller områdena barnomsorg och andra stödtjänster till barn, hälso- och sjukvård, inkludering av personer med funktionsnedsättning, långtidsvård, bostäder och stöd till bostadslösa. Ett genomförande av rätten att få tillgång till väsentliga tjänster av god kvalitet bör följaktligen åtföljas av konkreta åtgärder avseende såväl tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som på ovannämnda områden. EESK påminner i detta sammanhang om medlemsstaternas ansvar och stora handlingsutrymme när det gäller att definiera, organisera och finansiera tjänster av allmänt intresse som svarar mot medborgarnas behov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I avsaknad av en definition, och med beaktande av de exempel på tjänster som anges i princip nr 20, är det uppenbart att det i detta fall rör sig om ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”, som omfattas av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster eller samhällsåtaganden som täcks av artikel 36 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 14 i EUF-fördraget samt protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Med andra ord innebär princip nr 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bara att rättigheter som ingår i fördraget bekräftas på nytt. Det måste dock konstateras att tolkningsbestämmelserna i protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse, som bifogas EUF-fördraget, omfattar mer än en ren garanti för ”tillgång till tjänster av god kvalitet” och föreskriver ”en hög nivå av kvalitet, säkerhet och överkomlighet, likabehandling samt främjande av allmän tillgång och användarnas rättigheter”. Då tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt EESK:s uppfattning utgör absolut nödvändiga delar av ett system för social rättvisa, ställer sig kommittén positiv till att de enligt princip nr 20 betecknas som ”väsentliga tjänster”. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | För att den uttalade princip enligt vilken ”alla har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet” ska vara verkningsfull måste den åtföljas av konkreta åtgärder inom ramen för hållbar utveckling och social sammanhållning, och det är på en och samma gång nödvändigt






  a) | att den garanteras genom bestämmelser i lagar och andra författningar, som avgränsar den och fastställer villkoren för dess tillämpning inom varje område, |
| --- | --- | --- |

3.6

a)

att den garanteras genom bestämmelser i lagar och andra författningar, som avgränsar den och fastställer villkoren för dess tillämpning inom varje område,

| b) | att de ersättningar som personer kan göra anspråk på i händelse av bristande efterlevnad fastställs, |
| --- | --- |

b)

att de ersättningar som personer kan göra anspråk på i händelse av bristande efterlevnad fastställs,

| c) | att den kan bli föremål för klagomål, överklaganden eller rättsliga åtgärder. |
| --- | --- |

c)

att den kan bli föremål för klagomål, överklaganden eller rättsliga åtgärder.

| 3.7 | Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse såsom elektricitet, persontransporter på väg och järnväg, elektronisk kommunikation och postkommunikation, så kallade nätverksindustrier, har sedan slutet av 1980-talet varit föremål för en specifik gradvis europeiserings- och liberaliseringsprocess som syftat till att befästa den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Man tvingades dock snabbt konstatera att dessa tjänster inte enbart kan fungera utifrån de vanliga konkurrens- och marknadsreglerna, utan att det är absolut nödvändigt med särskilda regler för att säkerställa att alla medborgare, till ett överkomligt pris, får tillgång till tjänster som betraktas som väsentliga och som erkänns som gemensamma värden för unionen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Deras erkännande i primärrätten har skett genom Lissabonfördraget. I protokoll nr 26 som bifogas EUF-fördraget anges unionens gemensamma värden och i synnerhet de sex värden som överallt inom EU ska tillämpas på alla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: ”en hög nivå av kvalitet, säkerhet och överkomlighet, likabehandling samt främjande av allmän tillgång och användarnas rättigheter”. |
| --- | --- |

3.9

4.   Utvärdering av tillämpningen av protokoll nr 26

| 4.1 | Det har inte gjorts någon analys där man utvärderar samtliga positiva (lägre priser och diversifierat utbud) och negativa effekter (högre priser, bildning av oligopol, företeelsen att plocka det bästa av marknaden, osäkra arbetstillfällen och social dumpning) av politiken för att liberalisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Vissa väsentliga tjänster som ingår i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bidrar på ett verkningsfullt sätt till ekonomiska och sociala framsteg och social sammanhållning. Vad gäller andra tjänster har införandet av konkurrens inneburit högre avgifter och/eller en försvagning av uppdragen att verka i allmänhetens tjänst (3). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Unionen och medlemsstaterna har inte bara en stärkt skyldighet att sörja för att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utförs på ett välfungerande sätt, vilket bland annat förutsätter att man fortlöpande utvärderar dessa tjänsters effektivitet, utan det är även nödvändigt att de beslutande institutionerna tydligt fastställer begrepp, mål och uppdrag. Så länge detta inte har skett kommer utvärderingen av tjänsternas effektivitet inte att kunna bidra till att garantera medborgarna de tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som de har rätt att förvänta sig av sina såväl nationella som europeiska institutioner. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | I början av 2000-talet började kommissionen varje år sammanställa en horisontell utvärdering av hur väl nätverksindustrierna fungerar på grundval av metoden för horisontell utvärdering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (4). Dessa rapporter lades regelbundet fram för och diskuterades i EESK under offentliga utfrågningar, där alla synpunkter kom fram. År 2007 anordnade kommissionen tillsammans med EESK en workshop om en ny utvärderingsmetod på grundval av en studie från en extern konsult, innan sammanställningen av en utvärdering av ovannämnda tjänster av allmänt intresse hamnade i byrålådan för att glömmas bort. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK upprepar den uppmaning som kommittén framförde i sitt initiativyttrande om ”En oberoende utvärdering av tjänster av allmänt intresse” (5), där den förespråkade en utvärdering av tjänster av allmänt intresse på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna, som bör vara oberoende och ge utrymme för en mångfald perspektiv och synpunkter, omfatta ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter, bygga på en mångfald kriterier och utföras i samråd med alla berörda aktörer, med en ny harmoniserad utvärderingsmetod på EU-nivå som utgår från gemensamma indikatorer. |
| --- | --- |

4.4

5.   Rätten att få tillgång till väsentliga tjänster

| 5.1 | I stadgan om de grundläggande rättigheterna (artikel 36) uppmanas EU att ”erkänna och respektera den tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen” och att inordna dem bland de grundläggande rättigheterna ”för att främja social och territoriell sammanhållning i unionen”. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Den 20:e av pelarens centrala principer innebär med andra ord bara att allas rätt att få tillgång till tjänster av allmänt intresse av god kvalitet bekräftas på nytt som ett av EU:s gemensamma värden. Liksom i protokoll nr 26 fastställs i pelaren varken villkoren för att få tillgång, garantinivån eller förfarandena för prövning. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK anser att tanken på en garanterad tillgång för alla grundar sig på principerna om likabehandling, solidaritet, universalitet, kontinuitet, närhet till användaren och ekonomisk överkomlighet. |
| --- | --- |

5.3

6.   Likabehandling

| 6.1 | Likabehandling i fråga om tjänster av allmänt intresse innebär lika tillgång (allmän tillgång) för användarna till nationella och gränsöverskridande tjänster i jämförbara situationer, med ett förbud mot diskriminering eller social utestängning av varje tänkbart slag (på grundval av nationalitet, kön, bostadsort, funktionsnedsättning, ålder etc.). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Likabehandlingen eller skyldigheten att inte diskriminera utgör dock inget hinder för åtgärder som föreskriver särskilda förmåner för vissa användargrupper (äldre personer, personer med funktionsnedsättning eller begränsad rörlighet etc.). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | För vissa tjänster anses rätten till allmän tillgång bli garanterad genom en samhällsomfattande tjänst eller en skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

6.3

7.   Samhällsomfattande tjänster

| 7.1 | Samhällsomfattande tjänster är motiverade inom ramen för liberaliseringen av vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för vilka marknaden på egen hand inte kan erbjuda täckning över hela territoriet, överkomliga priser eller tjänster av lämplig kvalitet. De omfattar ”en rad förpliktelser i allmänhetens intresse som skall garantera att vissa tjänster av en bestämd kvalitet tillhandahålls för alla konsumenter och användare inom en medlemsstats territorium oavsett geografiskt läge samt, med hänsyn till särskilda nationella förutsättningar, till ett överkomligt pris” (6). Samhällsomfattande tjänster har hittills inte definierats på gemenskapsnivå annat än inom sektorerna elektronisk kommunikation, post, elektricitet och banktjänster. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Definitionen av samhällsomfattande tjänster omfattar följaktligen bara ”vissa tjänster”, det vill säga tjänster som ingår i en begränsad förteckning. Samhällsomfattande tjänster är med andra ord inte detsamma som universalitet, eftersom de inte säkerställer tillgång till alla tjänster som erbjuds på marknaden. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Detta gäller särskilt för elektronisk kommunikation (7) där de tjänster som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna har blivit förlegade till följd av den tekniska utvecklingen och inte längre motsvarar de moderna kommunikationsverktyg som erbjuds på marknaden. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Många medlemsstater, territorier och tätortsområden släpar efter avsevärt när det gäller elektronisk kommunikation via bredband och/eller mobilnätstäckning för alla territorier (gråa eller vita områden), vilket numera utgör en väsentlig faktor för att förbättra levnadsförhållandena, exempelvis genom att främja tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning och andra offentliga tjänster. Detta innebär att de nuvarande bristerna i fråga om ”samhällsomfattande tjänster avseende elektronisk kommunikation” förvärrar den digitala klyftan ytterligare. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | I direktivet om detta anges dock att ”[b]egreppet samhällsomfattande tjänster bör utvecklas till att återspegla tekniska framsteg, marknadsutveckling och förändringar i användarnas efterfrågan” (8). För att åstadkomma detta bör kommissionen, enligt direktivet, vart tredje år se över de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd, framför allt i syfte att föreslå ändringar eller en ändring av definitionen för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESK rekommenderar följaktligen att villkoren för tillgång till elektronisk kommunikation anpassas efter den tekniska utvecklingen och framför allt att det införs en mobil- och bredbandstäckning som omfattar alla territorier. |
| --- | --- |

7.6

8.   Skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster

| 8.1 | För vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som inte faller under samhällsomfattande tjänster täcks den allmänna rätten till tillgång av skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, t.ex. allmän trafikplikt. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Exempelvis faller kollektivtrafik på väg eller järnväg inte under samhällsomfattande tjänster, utan omfattas av en allmän trafikplikt, som definieras som ett ”krav som en behörig myndighet definierar eller fastställer för att sörja för kollektivtrafik av allmänt intresse som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor” (9). Därför måste kollektivtrafik, som tillgodoser ett behov hos användarna, inte nödvändigtvis bedrivas enligt marknadens regler. I många medlemsstater har man dock av lönsamhetsskäl dragit in tåglinjer och annan kollektivtrafik, eller eftersatt dessa tjänster, i landsbygdsområden eller glesbefolkade områden. Detsamma gäller för andra tjänster såsom posttjänster (nedläggning av postkontor) och banktjänster (nedläggning av bankkontor). |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EESK uppmanar följaktligen till att begreppet allmän tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ska förtydligas och att det ska införas lagstiftningsåtgärder som ålägger medlemsstaterna att för varje enskild tjänst av allmänt ekonomiskt intresse fastställa indikatorer för att avgöra vad allmän tillgång innebär (antalet platser där tjänsten ska tillhandahållas på en given yta, största tillåtna avstånd till en sådan plats, regelbundenheten i tillhandahållandet av tjänsten, antal kontor etc.). |
| --- | --- |

8.3

9.   Ekonomisk överkomlighet

| 9.1 | Marknaden kan bara, i bästa fall, erbjuda ett pris som fastställs utifrån kostnaderna, vilket inte kan garantera att alla människor har tillgång till en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse till ett överkomligt pris. En av farorna med den fria konkurrensen är alltså att leverantörer av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse frestas att bara betjäna kunder som på förhand anses vara ”lönsamma”. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | För att motverka denna risk uppmanas medlemsstaterna i protokoll nr 26 att säkerställa att varje tjänst av allmänt ekonomiskt intresse uppfyller kraven på överkomlighet. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Överkomlighet definieras som ”priser på tjänster i förhållande till inkomsten för en låg/medelavlönad konsument (rapporterad för konsumenter med olika inkomstnivåer)” (10). |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Kravet på en ekonomiskt överkomlig tjänst utgör alltså en viktig faktor i kampen mot social utestängning, så att man kan ge alla tillgång till en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, oavsett inkomst. Men den 20:e principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter verkar mer begränsande eftersom (bara) stöd för tillgång till sådana tjänster ska finnas för dem som behöver det. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Man tvingas konstatera att garantin för tillgång till ett överkomligt pris alltmer sällan utgörs av en ”rimlig” social rabatt, utan av ett socialt stöd som uteslutande gynnar de allra fattigaste. Det är dock inte bara de som har det sämst ställt som ekonomiskt sett har det mycket svårt att få tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | När ett mål om tillgång till ett överkomligt pris för alla inte uppnås händer det att prisregleringsåtgärder vidtas av de lagstiftande myndigheterna. Därför har kommissionen och den europeiska lagstiftaren ingripit genom en förordning för att sänka, och därpå avskaffa avgifterna för mobilkommunikation inom EU (roamingavgifter) om användaren är på resa inom EU, men inte om användaren ringer en person inom EU hemifrån. Kommissionen tillkännagav i sitt förslag till förordning om gränsöverskridande paketleveranstjänster att tvingande åtgärder skulle vidtas om inte situationen med de alltför höga priser som tas ut av de företag som utför gränsöverskridande pakettransport åtgärdats före 2018 års utgång (11). |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | När det gäller bedömningen av prisernas överkomlighet har EESK i flera års tid uppmanat till ett förtydligande av begreppet överkomlighet när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att man ska vidta lagstiftningsåtgärder som ålägger medlemsstaterna att fastställa indikatorer för att avgöra vad överkomlighet innebär. |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | EESK upprepar sitt önskemål om att man ska ange vad som menas med överkomlighet genom att fastställa en korg med tjänster som bedöms vara väsentliga, bland annat när man beslutar om vilka tjänster som är grundläggande, där nivån på ett hushålls ekonomiska ansträngning för var och en av dessa tjänster fastställs utifrån vad som är godtagbart med hänsyn till den sociala lönen/minimiinkomsten. Högre priser ska anses vara för höga, föranleda lagstiftningsåtgärder eller ge rätt till stöd. |
| --- | --- |

9.8

10.   Väsentliga tjänster av god kvalitet

| 10.1 | I protokoll nr 26 uppmanas medlemsstaterna att säkerställa en hög nivå av kvalitet på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, medan man i pelaren endast nämner en väsentlig tjänst ”av god kvalitet”. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Under alla omständigheter är en tjänst av god kvalitet en sådan som användarna är nöjda med. För att uppnå detta måste man alltså identifiera användarna, deras behov och deras förväntningar. Tyvärr uttrycks förväntningarna ofta först i efterhand, när användarna klagar på att saker inte fungerar. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | Det har fastställts kvalitetsnormer på EU-nivå för ett antal tjänster av allmänt intresse, såsom posttjänster, elektronisk kommunikation, vattenförsörjning, sophämtning, persontransporter, sociala tjänster av allmänt intresse etc., men de varierar stort och är ibland mycket blygsamma. Även om majoriteten av alla EU-medborgare exempelvis har tillgång till dricksvatten av god kvalitet föredrar många medborgare i vissa medlemsstater att dricka vatten på flaska eftersom kranvattnet inte smakar gott. Det krävs en regelbunden uppdatering av de gällande normerna för att höja konsumenternas förtroende och förbättra kvaliteten på kranvattnet och därigenom gynna miljön genom minskat plastavfall. |
| --- | --- |

10.3

| 10.4 | Kvaliteten på tjänster är ett avgörande inslag i den bedömning som EESK föreslår ovan. Medlemsstaterna bör alltså ta fram indikatorer för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som visar hur pass nöjda användarna är med till exempel tjänsteleverantörernas snabbhet, punktlighet, tillförlitlighet, bekvämlighet, tillgänglighet, kompetens och tjänstvillighet etc. Kvalitet omfattar även aspekter såsom miljö, arbetsförhållanden och konsumentskydd. |
| --- | --- |

10.4

| 10.5 | Det finns en direkt koppling mellan tjänsternas kvalitet och konsumenternas rättigheter. För vissa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (järnvägstransporter och post) föreskriver EU-lagstiftningen att ersättning ska utgå om kvaliteten är för låg (förseningar eller inställda tåg- eller flygavgångar och förlorade eller skadade postförsändelser). Med tanke på de enorma bristerna inom persontransporter på järnväg i vissa medlemsstater kan EESK inte undgå intrycket att vissa tjänsteleverantörer föredrar att betala ut (blygsamma) ersättningar snarare än att investera i kvalitet. Dessutom är rätten till ersättning vid förseningar i många medlemsstater begränsad till stamlinjerna, medan tågtjänsterna i städer, förorter och regioner inte omfattas av någon ersättning i enlighet med undantagen i EU-lagstiftningen (12). |
| --- | --- |

10.5

| 10.6 | EESK efterlyser att ersättningssystemet ska tillämpas vid förseningar för alla tågresor, oavsett tillryggalagd sträcka, och att rätten till ersättning ska fastställas per halvtimmes försening vid ankomsten jämfört med den ordinarie tidtabellen eller vid förseningar på 15 minuter vid avgången. |
| --- | --- |

10.6

| 10.7 | Mot bakgrund av konsumenträtten efterlyser kommittén att ersättning ska utgå som regel för varje tjänst av allmänt intresse vid bristande efterlevnad av skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

10.7

11.   Den europeiska planeringsterminens sociala resultattavla

| 11.1 | Den sociala resultattavlan inom ramen för den europeiska planeringsterminen är tänkt att belysa de sociala utmaningar som medlemsstaterna ställs inför vid tillämpningen av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | Detta allmänna analysinstrument som är kopplat till en mer ingående analys av varje land används för att granska situationen för de sociala rättigheter som tas upp i den europeiska pelaren, mot bakgrund av den sociala resultattavlans nyckelindikatorer. Bland samtliga nyckelindikatorer och sekundära indikatorer i den sociala resultattavlan, som tas upp i statistikbilagan till de landsvisa rapporterna, nämns dock inte de väsentliga tjänster som omfattas av nyckelprincip 20. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | EESK efterlyser följaktligen att de väsentliga tjänster som avses i princip nr 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska ingå i den europeiska planeringsterminens sociala resultattavla. |
| --- | --- |

11.3

Bryssel den 19 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Skäl 14 i ingressen till den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

1

(2)  Skäl 14 i ingressen till den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

2

(3)  Se Eurobarometerundersökningarna om tjänster av allmänt intresse.

3

(4)  COM(2002) 331 final.

4

(5)  267/2008.

5

(6)  Grönbok om tjänster i allmänhetens intresse av den 21 maj 2003.

6

(7)  Direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster.

7

(8)  Skäl 1 i direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002.

8

(9)  Förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007.

9

(10)  COM(2002) 331 final.

10

(11)  Förslag till förordning, COM(2016) 285 final.

11

(12)  Förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007.

12

---

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/14

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om För bättre ekonomisk konvergens och konkurrenskraft inom makroregioner, såsom Europeiska strategin för Donauregionen – de transnationella klustrens roll

(förberedande yttrande)

(2019/C 282/03)

Föredragande: Dimitris DIMITRIADIS

| Remiss | 20.9.2018
  Skrivelse från Victor NEGRESCU, Rumäniens biträdande minister med ansvar för EU-frågor |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i EUF-fördraget |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 4.6.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 202/1/2... |

Remiss

20.9.2018

Skrivelse från Victor NEGRESCU, Rumäniens biträdande minister med ansvar för EU-frågor

Rättslig grund

Artikel 304 i EUF-fördraget

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

4.6.2019

Antagande vid plenarsessionen

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

202/1/2...

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) erkänner att mellanregionalt gränsöverskridande samarbete som bygger på redan befintliga, historiska socioekonomiska och kulturella band är ett nödvändigt svar på de utmaningar som uppstår ur en snabbt föränderlig expansion av Europeiska unionen (EU), en utveckling som delvis drivits på av en intensifierad global konkurrens och den önskan detta gett upphov till om att utöka kontrollerade marknader både i geografiskt och ekonomiskt hänseende. Det är av stor vikt att man upprättar sammankopplade gräns- och sektorsöverskridande samarbetssystem som bygger på flernivåstyre, och att man skapar en strategisk ram för tematiska poler så att finansieringsinstitutionerna kan genomföra välriktade projekt i en makroregion. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Under sina första tio år har de fyra makroregionala strategierna fungerat som användbara verktyg för sammanhållningspolitiken, framför allt genom att de stärkte integrationen och samarbetet och identifierade viktiga utvecklingsprocesser som omfattade medborgare och regioner. Dessa strategier bidrar till att skapa både ett fördjupat och ett bredare Europa genom att de involverar kandidatländer och grannskapsländer på lika villkor och genom att de gynnar utbyte av erfarenheter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Trots detta har resultaten vad gäller att minska sociala och geografiska skillnader och att öka den miljömässiga hållbarheten varit blygsamma. Detta beror troligen på komplexiteten när det gäller styre och mellanstatliga arrangemang, den byråkratiska bördan, bristen på mellanregional homogenitet när man genomför gemensamma strategier samt otillräckligt deltagande av arbetsmarknadens partner, socioekonomiska aktörer och civilsamhällesorganisationer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK håller med om att makroregionala strategier bör förstås som laboratorier för utveckling av en nedifrån-och-upp-metod för att lösa de nya utmaningar som Europas samhälle och ekonomi står inför. Dessa utmaningar rör områden såsom migration, hållbar energiförsörjning, arbetsmarknaden, utbildning och digitalisering och kan inte hanteras av enskilda länder, regioner och kommuner. Regionöverskridande internationellt samarbete är mer effektivt och möjliggör gemensamma lösningar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Makroregionala strategier kan främja europeisk integration och fungera som den huvudsakliga strategiska ramen för sammanhållnings- och hållbarhetspolitiken. Makroregionala strategier bör finansieras vid sidan av särskilda program som programmet för innovativa åtgärder i städerna. Det verkar lämpligt att i den reviderade programplaneringen för sammanhållningspolitiken efter 2020 integrera obligatorisk användning av den tematiska strategiska ram som är ett resultat av de makroregionala strategierna, i förhållande till annan politik och med hänsyn till EU:s utvidgning och grannskapsförbindelser. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Därutöver bör de makroregionala strategierna också vara inriktade på den politik som förespråkas inom ramen för FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, vilken antogs 2015. Detta kommer att öka deras internationella synlighet samt erkännandet av och stödet för det regionala samarbetet inom ramen för de fyra makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Mot bakgrund av den detaljerade diskussionen ovan, tillhandahåller EESK i avsnitt 5 i detta yttrande en förteckning över specifika politiska förslag. Dessa kan sammanfattas enligt följande: i) vid sidan av behovet av förstärkta politiska åtgärder, behöver vi minska den byråkratiska bördan, ii) införa fungerande nätverkssamarbete, sammanlänkning och hantering av befintliga databaser och hjälpa allmänheten att dra nytta av befintlig data och information, iii) prioritera nätverks- och klustersamarbete bland arbetsmarknadens parter, lokala socioekonomiska aktörer och civilsamhällesorganisationer, både geografiskt (regionöverskridande kluster och klustersamarbeten) och sektoriellt (i enlighet med quadruple helix-metoden), iv) i framtiden kommer makroregionala strategier att gynnas avsevärt av effektiva nätverk för utbildningsaktiviteter, med avseende på produktionens digitalisering, samt av initiativ inriktade på ändamålsenlig mellanregional forskning och innovationsekosystem, inom grundläggande och tillämpad forskning och utveckling. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Utvecklingen och genomförandet av makroregionala kommunikationsstrategier för intressenter har en stark stödjande roll när det gäller att öka synligheten, främja nätverksarbete och deltagande. Stärkt kommunikation och förtroendeskapande mellan de centrala styrnivåerna inom de makroregionala strategierna och arbetsmarknadens parter, näringslivet, lokala aktörer, det civila samhället och den akademiska världen bör stödjas ytterligare genom hearingar och nationella och makroregionala deltagandedagar. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | EU:s makroregionala strategier lanserades som verktyg för att underlätta ett gränsöverskridande genomförande av politiken och därmed gynna sammanhållning över större geografiska områden. Ett av målen var att stärka konkurrenskraften och den socioekonomiska utvecklingen i områden som sträckte sig över flera länder, däribland länder som inte var EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta förberedande yttrande var först menat som ett yttrande på eget initiativ för att göra en översyn över EU:s befintliga politiska dokument på området, däribland Europaparlamentets rapport om genomförandet av makroregionala strategier (1), med beaktande av befintliga bedömningar från EESK av EU:s politik för att stärka gränsöverskridande samarbete och konvergens. Efter en begäran från det rumänska ordförandeskapet utökades ämnet till att omfatta vikten av transnationella kluster (2) för att stärka konvergens och konkurrenskraft inom makroregioner. I yttrandet ligger fokus på att föreslå bättre sätt att rikta och genomföra makroregionala strategier. Detta görs för det första genom att man närmare identifierar specifika behov i hela regionen och därmed säkerställer att man kan leverera kännbara resultat och, för det andra, genom att man motiverar intressenter att aktivt engagera sig samtidigt som man fullt ut beaktar principen om ”tre nej”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Yttrandet ligger i linje med EESK:s politiska prioriteringar för 2018, särskilt den om att ”Stärka den sociala och territoriella sammanhållningen och tillämpningen av de grundläggande rättigheterna”. Det ligger också i linje med kommitténs prioriterade åtgärder under det sex månader långa ordförandeskapet för Europeiska unionens råd samt med näringslivets, den akademiska världens, arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets intressen i makroregionerna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yttrandet förväntas ha ett konstruktivt inflytande på beslutsfattare runtom i Europa och tillhandahålla en objektiv analys och praktiska förslag på hur man kan stärka genomförandet av makroregionala strategier. Det kommer det också att ta ställning till huruvida det är nödvändigt att utöka deras tillämpningsområde och vilka innovativa instrument som skulle kunna föreslås för att uppmuntra till samarbete mellan intressenter, däribland möjligheter som härrör från gränsöverskridande och intersektionellt klustersamarbete. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer: utvecklingen av makroregionala strategier hittills

| 3.1 | Resultaten från de makroregionala strategierna har blivit lidande på grund av komplexiteten i styrningsarrangemangen, den byråkratiska bördan i flera länder och bristen på homogenitet i det sätt på vilket överenskomna gemensamma strategier har genomförts i de berörda regionerna. Detta har lett till otillräckligt deltagande av arbetsmarknadens parter, socioekonomiska aktörer och civilsamhällesorganisationer. Som ett resultat av detta blev det nödvändigt att på ett bättre sätt övervaka genomförandet av de makroregionala strategierna med hjälp av lämpliga indikatorer. Detta kräver tillförlitliga och jämförbara data, vilka i sin tur måste vara tillräckligt detaljerade för att kunna spegla situationen i hela regionen i fråga (3). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nyligen genomförda analyser visar att de fyra makroregionala strategier som antagits hittills – i Östersjöområdet, området kring Adriatiska havet och Joniska havet, Donauregionen och Alpregionen – uppvisar stora skillnader när det gäller nivån av ekonomisk utveckling i de olika deltagande länderna. Ekonomiska resultat visade sig ha stor inverkan på både nivån av regionalt samarbete och effektiviteten i genomförandet av politiken. Dessutom kvarstår problem vad gäller exempelvis åtaganden, egenansvar, resurser och, framför allt, ineffektiv styrning i specifika områden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Trots bristen på homogenitet när det gäller makroekonomiska resultat, kännetecknas Donauregionen av starka förbindelser mellan flera olika områden i regionen och av en tillfredsställande integration inom områdena handel, investeringar och energi. Bilden förändras dock när det kommer till konkurrenskraft där det finns stora skillnader, särskilt mellan stads- och landsbygdsområden. Stora variationer finns också när det gäller styrning och institutionella aspekter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Alla fyra makroregionala regioner verkar ha lyckats föra samman olika aktörer, däribland en rad olika privata intressenter samt offentliga organ på olika styrnivåer. Särskilt EU-strategin för Donauregionen har möjliggjort en bred politisk dialog och ett omfattande samarbete, även med tredjeländer. I sammanhanget bör det också noteras att framstegen var som störst i de områden där det redan tidigare fanns samarbetserfarenhet, där man kunnat bygga vidare på djupare historiska socioekonomiska band. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Höga förväntningar beträffande resultaten av multiregionala samarbeten har tydligen lett till att vikten av institutionell kapacitetsuppbyggnad har missbedömts under den tidiga fasen av utvecklingen av makroregionala strategier. När man fastställer samarbetsagendan i en makroregion är det viktigt att betona de frågor som kräver sektorsövergripande och gränsöverskridande samordning, särskilt när det gäller institutionell kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Den övergripande framgången för en makroregional strategi hänger ihop med utvecklingen av politiska lösningar med hjälp av gemensamma insatser över regiongränser. För att säkerställa goda resultat är det avgörande att man upprättar ett nedifrån-och-upp-samarbete som omfattar arbetsmarknadens parter, socioekonomiska aktörer och civilsamhällesorganisationer, samt engagerade aktörer från hela det geografiska området, med hjälp av quadruple helix-metoden. Detta kan omfatta aktörer från näringslivet, den akademiska världen och FoU, myndigheter (särskilt på lokal och regional nivå), det civila samhället och den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ovanstående hänger ihop med det faktum att kommissionen gav betydande stöd till gränsöverskridande kluster via en rad programplaneringsverktyg och finansieringsinstrument – Europe Innova, Interreg, Eruf och ESF, särskilt till utveckling av humankapital och livslångt lärande. När större mobilisering av andra lokala och/eller privata resurser är möjlig, har man utökat denna befintliga ram genom att lägga till det nuvarande stödet för europeiska strategiska klusterpartnerskap inom ramen för Cosmeprogrammet och Innosup-1-klusterprojekt för nya industriella värdekedjor inom ramen för Horisont 2020 (4), samt genom att utnyttja instrument såsom InvestEU-programmet och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Det finns ett stort behov av samordnade åtgärder för att minska byråkratiska hinder och direkt främja bildande och drift av företagarnätverk med hjälp av skatterelaterade incitament, finansiellt stöd till klustersamarbeten inom FoU-verksamhet och helhetsstrategier för gränsöverskridande marknadsföring. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I efterhandsutvärderingen av sammanhållningspolitiken hänvisar man till kopplingen mellan smart specialisering och kluster. Relevanta erfarenheter har visat följande: i) Främjande av nätverkande och klusterskapande mellan företag har varit en av de mest framgångsrika metoderna för att stödja innovation och utveckling bland små och medelstora företag. Användningen av detta verktyg har dock varit marginell. Ett exempel är projektet DanuBioValNet, där man upprättar nya värdekedjor för biobaserade produkter i Donauregionen. ii) Förmedling i form av konsulttjänster och administrativa tjänster (t.ex. via regionala utvecklingsbyråer, handelskamrar, klusterförvaltare osv.) ökar effektiviteten för nätverkande och klustersamarbete (5). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Skillnader i tillämpningen av regler mellan länderna har varit ett stort hinder för genomförandet av centralt utvecklade handlingsplaner. Samarbetets effektivitet kan endast maximeras om moderna metoder som projektkluster, projektkedjor och projektplattformar antas så att man går vidare från kommunikation till samordning och slutligen gemensamt skapande. Finansieringsplaneringen bör vara flexibel och måste respektera regionala befogenheter och ramförutsättningar. Det är nödvändigt att man noga undersöker hela spektrumet av befintliga ekonomiska resurser och instrument, däribland IPA II, som är mycket viktigt. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | För att säkerställa bättre samordning och styrning av de makroregionala strategierna måste de enskilda intressenternas roll vara tydligt definierad, särskilt när det gäller finansiering. Framtida program bör underlätta transnationellt samarbete bortom stöd för enskilda projekt. I det hänseendet skulle lokala aktörer kunna samordna sina bidrag till den pågående diskussionen om prioriteringar av mål och verktyg för den kommande programperioden 2021–2027. Det skulle kunna vara ett utmärkt tillfälle för en omstart av de fyra makroregionala strategierna och inkludera de prioriteringar som följer av strategierna för smart specialisering. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer: aktuella trender som påverkar de makroregionala strategiernas framtid

| 4.1 | Nästan tio år efter det att den första makroregionala strategin (EU-strategin för Östersjöområdet) lanserades kännetecknas den aktuella politiska och socioekonomiska situationen på internationell och regional nivå av flera trender och/eller behov som har tydliga kopplingar till de makroregionala strategierna. Vi kommer att börja med att undersöka dem som har sitt ursprung i den socioekonomiska utvecklingen, innan vi går vidare till att titta på trender som är kopplade till miljövård och resursbrist. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Dagens globala ekonomiska situation visar att det är viktigare att sammanlänka vägar än att kontrollera geografiskt fastställda marknader och resursers ursprung. Detta belyser i sin tur den specifika regionens globala betydelse, med början i Östersjön ner till Östeuropa, Svarta havet och (östra) Medelhavet. Med tanke på att rörligheten för varor och kapital över Europa och Asien är avgörande för den framtida ekonomiska (och politiska) strukturen, ökar intresset och spänningarna i det specifika bredare området. Detta bekräftar därför också lämpligheten i att utveckla specifika makroregionala strategier. Det visar också på också den globala betydelsen av deras framgång och understryker regionsöverskridande prioriteringar. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nära sammanhängande med ovanstående är det faktum att de huvudsakliga migrationsströmmarna passerar genom Donau- och den adriatisk-joniska regionen. Vid sidan av den rörlighet för varor och kapital som redan nämnts har människors rörlighet vuxit fram som en avgörande socioekonomisk, kulturell och politisk fråga. Humanitära frågor, ekonomiska möjligheter och säkerhetsproblem utgör faktorer i ett kritiskt och komplext sammanhang som måste ingå i agendan för varje makroregional strategi, i enlighet med det historiska europeiska sociopolitiska regelverket. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Det faktum att två av EU:s makroregionala strategier rör regioner som omgärdar ett hav understryker betydelsen av havsförbindelser, miljömässiga aspekter och vikten av havsrelaterade ekonomiska aktiviteter. De aktörer som deltar i EU-strategin för Östersjöregionen och EU-strategin för den adriatisk-joniska regionen bör därför särskilt ta hänsyn till prioriteringarna rörande blå tillväxt och till de risker och möjligheter som hänger samman med den blå ekonomin, vilka har lyfts fram av EU, EESK, FN och WWF, med flera. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ett stort strategiskt mål för de makroregionala strategierna var att främja ekonomisk konvergens inom EU, vilket är oerhört viktigt för ekonomisk hållbarhet och gradvist ökad politisk balans på nationell nivå och EU-nivå. Tyvärr visar statistiken att regionerna, trots den politiska viljan och trots att EU:s budget har varit inriktad på detta, i stället har hamnat längre ifrån varandra i socioekonomiskt hänseende vilket lett till politisk oro (6). Man måste i de makroregionala strategierna, särskilt de som är inriktade på Central- och Östeuropa, allvarligt beakta detta och förstärka sina ansträngningar för att genomföra politiken inom detta område, med genuint deltagande från arbetsmarknadens parter, lokala socioekonomiska aktörer och civilsamhällesorganisationer. Samtidigt har de makroregionala strategierna visat sig vara ett gott stöd för att integrera nya och blivande medlemsstater i EU. Detta är tydligt när det gäller länderna på västra Balkan som är knutna till EU-strategin för Donauregionen och EU-strategin för den adriatisk-joniska regionen, men också Moldavien och Ukraina som får stöd i genomförandet av sina associeringsavtal med EU. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | I forskningen inom humaniora och samhällsvetenskap har man pekat på behovet av att gå från ett tillvägagångssätt som bygger på välfärd till ett som bygger på att maximera välbefinnandet, där fokus flyttas från kvantitativa stordriftsfördelar till en ökad kvalitativ variation. I det hänseendet blir Europas mångfald, med sitt ursprung i kontinentens historia och naturliga särdrag, särskilt i de regioner som omfattas av de befintliga makroregionala strategierna, en stor konkurrensmässig fördel i den nya framväxande globala eran. Det bör därför säkerställas att behovet av att främja socioekonomisk konvergens inte leder till politik som kan komma att lägga mindre vikt vid denna ”sociokulturella och miljömässiga variation”som en tillgång. Tvärtom bör man i de makroregionala strategierna främja bevarandet av mångfalden i kvalitativa termer och stimulera genomförandet av projekt som förstärker regionsöverskridande gemensamt skapande av produkter och tjänster. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Generellt sett innebär den intensifierade internationella konkurrensen att nätverkande blir allt viktigare. Den exponentiella ökningen av arbetsproduktiviteten, där kvalitativa aspekter blir allt viktigare, kräver dock klustersamarbeten och samarbetsstrukturer som kan dra nytta av stordriftsfördelar i horisontella aktiviteter – t.ex. stöd, logistik och transport, FoU – men som också upprätthåller och till och med ökar förmågan att tillhandahålla specialiserade produkter och tjänster. Med andra ord gör den aktuella utvecklingen på internationaliserade marknader det nödvändigt att utveckla rumsliga och sektorsövergripande kluster med (halv-)autonoma producenter. Detta bör vara en av huvudprioriteringarna för de fyra makroregionala strategierna (7). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Mervärde kan uppnås genom att man kopplar samman enskilda makroregionala strategier, såsom är fallet med EU:s strategi för Östersjöregionen och EU-strategin för Donauområdet (8). Detta verkar vara genomförbart, särskilt när det gäller frågor som rör miljövård och rationell användning av ändliga resurser och energi. Relevanta framgångsrika exempel på samarbete mellan handelskamrarna inom ramen för EU-strategin för Donauområdet och EU-strategin för den adriatisk-joniska regionen utgör goda förebilder i detta sammanhang (9). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | I sin strävan att stärka det ekonomiska välståndet, bör de makroregionala strategierna i större utsträckning fokusera på initiativ och processer för ren teknik och gynna övergången från en linjär ekonomi till en cirkulär ekonomi. Exempel på det omfattar projekt inom EU:s strategi för Östersjöregionen som ska genomföras inom ramen för initiativet Cleaner Growth och projekten CirculAlps och AplLinkBioECO inom ramen för EU-strategin för Alperna. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Klimatförändringarna är en utmaning som måste hanteras på ett väl samordnat sätt över stora geografiska områden: riktade miljörelaterade investeringar bör hjälpa till att minimera konsekvenserna av extrema väderhändelser och andra negativa effekter av klimatförändringarna samtidigt som man behåller de rådande ekonomiska förutsättningarna och de ekologiska särdragen i de berörda områdena. Ett annat exempel är ökad sjötransport, främst på Donau, som kan leda till minskade utsläpp av växthusgaser och bättre luftkvalitet i alla områden som påverkas av vägbaserade godstransporter. Makroregionalt samarbete bör leda till lämpliga hållbara och holistiska transportstrategier. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | En annan konsekvens av behovet av att drastiskt minska utsläppen av växthusgaser (i enlighet med Parisavtalet från 2015) är genombrottet för förnybara energikällor. Den här ”energiomställningen”omfattar att man gradvis fasar ut kraftanläggningar för fossila bränslen och snabbt ökar antalet vindkraftverk och solenergistationer. Denna omställning innebär betydande förändringar i elförsörjningssystemet, med nya koncept som också kommer att möjliggöra större flexibilitet i handeln med elenergi mellan regioner och länder. Makroregionalt samarbete kommer definitivt att öka sannolikheten för att rätt beslut tas i frågor som rör energiövergången. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Generellt stämmer de ovannämnda aspekterna som rör den nödvändiga inriktningen av den makroregionala strategin överens med de olika politikområden som förespråkas inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling, vilken antogs av alla FN:s medlemsländer år 2015. Särskilt bör man i de makroregionala strategierna observera de olika insatser som pågår för att uppnå flera olika mål för hållbar utveckling, och kanske koppla dem till befintliga regionala strateginätverk för hållbar utveckling (10). Genom att justera agendorna för de fyra makroregionala strategierna inom denna ram kommer man att stärka det nödvändiga holistiska förhållningssättet. Det kommer också att öka den internationella synligheten och stödet för det regionala samarbetet inom EU. |
| --- | --- |

4.12

5.   Politiska förslag

| 5.1 | Även om det finns ett behov av att stärka de politiska åtgärderna och öka det aktiva åtagandet när det gäller makroregionala strategier, finns det också ett behov av att minska den redan stora byråkratiska bördan. Ett sätt att göra detta skulle kunna vara att uppmuntra till direkt samordning av offentliga aktörer inom ramen för de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS), eller samarbete mellan privata aktörer och system med specifikt tematiskt innehåll. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Det finns en brist på tillförlitliga detaljerade data som möjliggör jämförelser mellan regioner och mellan sektorer. Det finns ett övergripande behov av att införa fungerande nätverkslänkar och hantering av befintliga databaser, som skulle kunna bygga på stordata men också på specifik information. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Samtidigt är det, förutom att säkerställa allmänhetens tillgång till dessa sammanlänkade funktionella databaser, även nödvändigt att öka allmänhetens förmåga att använda befintliga data och information. Det är avgörande att man har tekniskt stöd för de makroregionala strategierna och tillhandahåller verktyg för att använda relevanta data, för att på så sätt kunna stödja både lokala och nationella regeringar samt privata aktörer. Detta bör organiseras centralt men vara inriktat på den berörda regionen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Nätverkssamarbete mellan arbetsmarknadens parter, lokala socioekonomiska aktörer och civilsamhällesorganisationer, geografiskt men även mellan sektorer (med hjälp av quadruple helix-metoden), samt deras aktiva deltagande i beslutsfattandet, planeringen och utvärderingen av politiken, är till stor nytta för genomförandet av makroregionala strategier i framtiden i syfte att öka sammanhållningen och den sociala och miljömässiga hållbarheten. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Därutöver måste specifika politiska initiativ antas för att stärka skapandet och utvecklingen av gränsöverskridande kluster och klustersamarbeten (11):






  i) | Omformulera kriterierna för att delta i kluster med stöd från EU-fonder och nationella fonder, så att deltagande av mer framgångsrika bolag kan främjas, utan att man riskerar nätverkens självbestämmande och de deltagande partnernas relativa autonomi. |
| --- | --- | --- |

5.5

i)

Omformulera kriterierna för att delta i kluster med stöd från EU-fonder och nationella fonder, så att deltagande av mer framgångsrika bolag kan främjas, utan att man riskerar nätverkens självbestämmande och de deltagande partnernas relativa autonomi.

| ii) | Finansiering och, särskilt, andra medel för att stödja kluster och nätverk – t.ex. skatte- och processrelaterade åtgärder – bör tillhandahållas inom rimlig tid så att klustrens varaktighet inte begränsas av utformningen och de inte hindras från att nå sin fulla potentiella nivå av organisationsmognad och finansiell självförsörjning (12). |
| --- | --- |

ii)

Finansiering och, särskilt, andra medel för att stödja kluster och nätverk – t.ex. skatte- och processrelaterade åtgärder – bör tillhandahållas inom rimlig tid så att klustrens varaktighet inte begränsas av utformningen och de inte hindras från att nå sin fulla potentiella nivå av organisationsmognad och finansiell självförsörjning (12).

| iii) | Nationell och (tvär)regional strategisk planering måste ta hänsyn till föränderliga globala omständigheter och sätt att stödja lokala klusteraktiviteter inom denna ram. Därutöver bör det finnas fler incitament för att upprätta strukturer som kopplar samman befintliga kluster med varandra i regional och sektorsöverskridande mening, så att man drar nytta av komplementariteten i holistiska insatser. |
| --- | --- |

iii)

Nationell och (tvär)regional strategisk planering måste ta hänsyn till föränderliga globala omständigheter och sätt att stödja lokala klusteraktiviteter inom denna ram. Därutöver bör det finnas fler incitament för att upprätta strukturer som kopplar samman befintliga kluster med varandra i regional och sektorsöverskridande mening, så att man drar nytta av komplementariteten i holistiska insatser.

| iv) | Det rimliga kravet på att beakta lokala särdrag och specifika förutsättningar leder ofta till kluster som saknar ett internationellt fokus bortom den gränsöverskridande dimensionen i den specifika regionen. Detta måste förbättras och tillämpad stödpolitik bör mobilisera socioekonomisk verksamhet med global inriktning, med tanke på betydelsen av företagens internationalisering. Detta kommer dessutom att bidra till att överbrygga tidsintervallet mellan de politiska initiativen och företagens beslutsfattande. |
| --- | --- |

iv)

Det rimliga kravet på att beakta lokala särdrag och specifika förutsättningar leder ofta till kluster som saknar ett internationellt fokus bortom den gränsöverskridande dimensionen i den specifika regionen. Detta måste förbättras och tillämpad stödpolitik bör mobilisera socioekonomisk verksamhet med global inriktning, med tanke på betydelsen av företagens internationalisering. Detta kommer dessutom att bidra till att överbrygga tidsintervallet mellan de politiska initiativen och företagens beslutsfattande.

| 5.6 | Befintliga och framtida makroregionala strategier kommer att dra avsevärd nytta av effektiva nätverksinitiativ inom området utbildning och administrativa tjänster, samt inom effektiva mellanregionala forsknings- och innovationsekosystem och inom grund- och tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Inom det pågående samrådet om en översyn av planen för EU-strategin för Donauregionen har man nämnt att lokala och regionala myndigheters kapacitet ska stärkas med hjälp av kapacitetsbyggnadsinitiativ, samarbetsprojekt, nätverk för ömsesidigt lärande, utbyte av goda metoder och politiska rekommendationer. Dessa skulle kunna stödjas genom småskalig finansiering (såsom globalt stöd eller andra verktyg) för lokala aktörer (småföretag, civilsamhällesorganisationer, ungdomsorganisationer, den akademiska världen osv.), vilket kommer att främja en inkluderande miljö för innovation på transnationell nivå. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Särskilt när det gäller nätverk inom utbildning skulle aktiviteter kunna inbegripas i befintliga strukturer, såsom Erasmus+-programmet. De politiska rekommendationerna bör riktas in på viktiga aspekter i det specifika geografiska området med målsättningen att öppna upp nya vägar för förbättrade produkter och tjänster och främja företagande, samt stödja livslångt lärande för den lokala arbetskraften i förhållande till de krav som följer av produktionens digitalisering. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | I de regioner som omfattas av de fyra makroregionala strategierna har vi en lång tradition av historiska, socioekonomiska, kulturella och politiska band, vilket kan vara både positivt och problematiskt. Dessa band kan användas på ett konstruktivt sätt genom att man främjar alternativa verktyg för regionsöverskridande kluster och samarbete, såsom de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete (EGTS). |
| --- | --- |

5.8

Bryssel den 19 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  (2017/2040 (INI).

1

(2)  Det bör nämnas att med ”kluster”avses nätverk och tematiskt eller holistiskt samarbete mellan aktörer och institutioner från den privata sektorn, den offentliga förvaltningen, den akademiska världen och det civila samhället (som till exempel går utöver nätverksbyggande mellan små och medelstora företag).

2

(3)  Se http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2017/macro-regional-strategies-and-their-links-with-cohesion-policy

3

(4)  Det är viktigt att nämna framgången för Innosup-1 när det gäller att främja klustersamarbeten. De första sex pågående Innosup-2015-projekten som inleddes 2016–2017 nådde över 2 800 små och medelstora företag (t.ex. genom kontaktskapande evenemang och utlysningar av idé-/samarbetsprojekt osv.) och tillhandahåller direktstöd till 449 små och medelstora företag (t.ex. genom vouchers för innovationsstöd). Totalt är Innosup-1 klusterprojekt på väg att ge stöd till 2 000 små och medelstora företag.

4

(5)  Se efterhandsutvärderingen av de sammanhållningspolitiska programmen 2007–2013, finansierad av Eruf och sammanhållningsfonden, Arbetspaket 2 – Support to SMEs – Increasing research and innovation in SMEs and SME development, Contract No 2014CE16BAT002, Final report, s. 10–11 och 14–17.

5

(6)  Se Zarotiadis och Gkagka (2013), ”European Union: A diverging Union?”, Journal of Post-Keynesian Economics, Vol. 35, s. 537–567.

6

(7)  Se rådets slutsatser av den 12 mars 2018, i vilka en vidareutveckling av den europeiska klusterpolitiken efterlystes i syfte att skapa kopplingar mellan regionala kluster och utvidga dem till alleuropeiska kluster i världsklass som bygger på principerna om smart specialisering och därigenom stödja skapandet av nya värdekedjor i hela Europa.

7

(8)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av EU:s makroregionala strategier (COM(2019) 21 final).

8

(9)  Sammanslutningen för Donaus handelskammare har undertecknat ett samarbetsavtal med forumet för adriatiska och joniska handelskammare i syfte att utbyta erfarenheter och samarbeta i projekt där de två strategierna kompletterar varandra.

9

(10)  Se exempelvis de nyligen upprättade SDSN Black Sea (http://sdsn-blacksea.auth.gr/ och http://unsdsn.org/news/2018/10/31/presenting-a-new-regional-chapter-sdsn-black-sea/), the Mediterranean SDSN (http://www.sdsn-mediterranean.unisi.it/) och SDSN northern Europe (https://www.unsdsn-ne.org/).

10

(11)  De specifika förslagen ligger i linje med den första rapporten om framstegen för europeiska strategiska klustersamarbeten ”Progress Report on the European Strategic Cluster Partnerships”, som tagits fram av Europeiska observatoriet för kluster och industriell förändring och som tillhandahåller en översikt över de första resultaten, erfarenheterna och goda metoderna som uppnåtts av den andra generationen av europeiska strategiska klustersamarbeten för internationalisering (ESCP-4i).

11

(12)  Detta behov av att öka finansieringen inom rimlig tid är också i linje med förslaget om gemensamma klusterinitiativ i Cosme-delen av programmet för den inre marknaden.

12

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/20

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Investeringsplanen för Europa: lägesbedömning och vägen framåt

[COM(2018) 771 final]

(2019/C 282/04)

Föredragande: Petr ZAHRADNÍK

Medföredragande: Javier DOZ ORRIT

| Remiss | Europeiska kommissionen, 18.2.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 4.6.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 180/0/8 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 18.2.2019

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

4.6.2019

Antagande vid plenarsessionen

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

180/0/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Rent generellt välkomnar EESK investeringsplanen för Europa och dess bidrag till främjandet av investeringar i EU och ett mer effektivt utnyttjande av de begränsade finansiella resurserna för att utföra strategiska investeringar över hela Europa som en ny form av fördelning av EU-medel. EESK rekommenderar att ett investeringsmål sätts för EU som ett av kriterierna för en långsiktig och hållbar investeringspolitik. Investeringsmålet skulle kunna vara del av den europeiska planeringsterminens regelbundna cykel och skulle utvärderas årligen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Syftet med investeringsplanen för Europa och offentliga investeringsincitament i allmänhet bör vara att stödja EU:s strategiska mål, inklusive a) främjande av hållbar ekonomisk och social uppåtgående konvergens mellan medlemsstaterna, b) hållbara investeringar, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling, c) ett underlättande av rättvisa gröna och digitala omställningar, d) en förstärkning av de europeiska ekonomiernas ekonomiska motståndskraft, e) utveckling av strategisk infrastruktur, f) främjande av produktivitet, forskning, utveckling, utbildning och fortbildning g) ökade sociala investeringar och h) främjande av den europeiska ekonomins konkurrenskraft i ett globalt sammanhang. EESK anser att mer vägledning skulle behövas för att uppnå dessa mål, både i geografisk och sektoriell bemärkelse. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ett brådskande inrättande av ett enhetligt klassifikationssystem och indikatorer för att bestämma graden av hållbarhet, baserat på FN:s mål för hållbar utveckling och rådets slutsatser av den 20 juni 2017, skulle hjälpa investerare att styra investeringsflöden mot hållbara aktiviteter (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén är övertygad om den enorma potential som finns hos innovativa finansieringsinstrument när det gäller att hantera de områden som tas upp i det föreslagna InvestEU-programmet. Kommittén tror att synergieffekter kan skapas mellan InvestEU-programmet och de framtida centralt förvaltade programmen (exempelvis Fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont Europa), företrädesvis med hjälp av ett avkastningsbaserat instrument. För att uppnå detta krävs en förenkling av reglerna i samband med att man kombinerar flera program eller projekt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ett av de viktigaste mervärdena med InvestEU-programmet är stödet till storskaliga europeiska projekt (Sesar, ERTMS, smarta nät i EU) baserat på en ökning av mängden privata medel. För att uppnå detta krävs dock åtgärder från kommissionens sida för att inrätta rätt lagstiftningsmässig och finansiell ram. Kommissionen bör anstränga sig för att engagera medlemsstaterna i dessa stora projekt. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK menar att EU i dagsläget bör vara berett att riskera mer för att uppnå en större ökning av sysselsättningen och förbättring av levnadsvillkoren. Kommittén rekommenderar därför ett större anslag i den fleråriga budgetramen till detta instrument. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK stöder i hög grad kommissionens arbete med att identifiera de främsta hindren för mer intensiv investeringsverksamhet på den inre marknaden genom att integrera kraven i fråga om infrastruktur, utbildning och kompetens och anpassa reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén anser dock att det för att lösa problemet med EU:s investeringsunderskott, som är en av de allvarligaste riskerna för EU:s framtida ekonomi, krävs större ekonomiska insatser från EU:s, medlemsstaternas och den privata sektorns sida. Därför uppmanar kommittén EU:s myndigheter att stärka InvestEU:s finansiella kapacitet inom den fleråriga budgetramen för 2021–2027. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Å andra sidan tror kommittén att man måste öka ansträngningarna och förbättra kopplingarna mellan Efsis (eller, i förekommande fall, InvestEU-programmets) verksamhet och EU:s och medlemsstaternas övriga investeringsprogram genom att främja nödvändiga synergier, undvika dupliceringar och överlappningar mellan dem, samt styra investeringarna för att uppnå mer precisa mål. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK föreslår en utökning av InvestEU-programmet för att ge europeiska företag de nödvändiga garantier som låter dem investera utanför unionen och främja EU:s handel. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK rekommenderar starkt att kommissionen ökar sina ansträngningar för att öka medvetenheten bland europeiska företag och medborgare om fördelarna med investeringsplanen för Europa, särskilt vad beträffar små och medelstora företag, så att de blir medvetna om EU:s stöd. |
| --- | --- |

1.11

2.   Förslagets allmänna sammanhang och nyckelfakta

| 2.1 | Detta yttrande utgår direkt från de slutsatser som antogs i yttrandet om InvestEU (2) samt andra yttranden om EU:s fleråriga budgetram för perioden 2021–2027 och om EU:s ekonomiska resultat och investeringsresultat (3). Därför kommer de slutsatser som uttryckligen tas upp i dessa yttranden inte att upprepas i detta dokument, som underförstått instämmer i dem. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Europeiska kommissionens meddelande om investeringsplanen för Europa: lägesbedömning och vägen framåt överensstämmer helt med slutsatserna i det antagna yttrandet om InvestEU (4), i synnerhet följande punkter:






  — | Investeringsverksamheten är den enda makroekonomiska indikator som inte har nått upp till samma nivå som under 2006–2007 före krisen, och det är därför fullt motiverat och legitimt att uppmuntra användningen av alla relevanta instrument för att stödja den. |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Investeringsverksamheten är den enda makroekonomiska indikator som inte har nått upp till samma nivå som under 2006–2007 före krisen, och det är därför fullt motiverat och legitimt att uppmuntra användningen av alla relevanta instrument för att stödja den.

| — | Inrättandet av ett finansieringsinstrument för att stödja investeringar, som baseras på garantiprincipen, är ett mycket betydelsefullt innovativt inslag i finansieringen av stora investeringsprojekt i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

—

Inrättandet av ett finansieringsinstrument för att stödja investeringar, som baseras på garantiprincipen, är ett mycket betydelsefullt innovativt inslag i finansieringen av stora investeringsprojekt i allmänhetens intresse.

| — | Det vore därför mycket givande och önskvärt att involvera privat kapital. Dåligt utformade offentlig-privata partnerskap kan dock i slutändan kosta mer än ett direkt offentligt tillhandahållande av samma tjänster. Offentliga investeringar i högkvalitativa, överkomliga och tillgängliga offentliga tjänster i EU måste prioriteras. |
| --- | --- |

—

Det vore därför mycket givande och önskvärt att involvera privat kapital. Dåligt utformade offentlig-privata partnerskap kan dock i slutändan kosta mer än ett direkt offentligt tillhandahållande av samma tjänster. Offentliga investeringar i högkvalitativa, överkomliga och tillgängliga offentliga tjänster i EU måste prioriteras.

| — | Utöver inhemska investeringar bör man också stödja investeringar som har en avsevärd gränsöverskridande dimension. Modellen kan också användas för att realisera EU:s utvecklingsinvesteringar utanför EU. |
| --- | --- |

—

Utöver inhemska investeringar bör man också stödja investeringar som har en avsevärd gränsöverskridande dimension. Modellen kan också användas för att realisera EU:s utvecklingsinvesteringar utanför EU.

| — | Genomförandet av strukturreformer på medlemsstatsnivå liksom i EU som helhet kan förbättra investeringarnas resultat. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av strukturreformer på medlemsstatsnivå liksom i EU som helhet kan förbättra investeringarnas resultat.

| — | De investeringar som görs bör ta hänsyn till behoven på den inre marknaden, i förekommande fall, inom alla dess dimensioner, finansmarknadernas funktion, transport- och energiinfrastrukturen och beredskap på området mänskliga resurser när det gäller att ta itu med dessa utmaningar. |
| --- | --- |

—

De investeringar som görs bör ta hänsyn till behoven på den inre marknaden, i förekommande fall, inom alla dess dimensioner, finansmarknadernas funktion, transport- och energiinfrastrukturen och beredskap på området mänskliga resurser när det gäller att ta itu med dessa utmaningar.

| 2.3 | Kommissionens meddelade är mer heltäckande än vanligt, och tar upp behovet av att undanröja hindren för att de mer kraftfulla investeringarna ska återhämta sig och av en mer effektiv användning av finansieringsinstrumenten för att stödja investeringar. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Medan utkastet till förordning om InvestEU-programmet främst tar upp detta instruments tekniska parametrar fokuserar kommissionens meddelande framför allt på den ekonomiska, politiska och sociala bakgrunden, liksom på en analys och beskrivning av den miljö där instrumentet kommer att användas. EESK godtar detta övergripande synsätt. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Den första huvudsakliga prioriteringen för Junckerkommissionen (slutet av 2014 till början av 2015) var att försöka avlägsna eller minska investeringsgapet i EU efter krisen. Utan tillräckliga och lönsamma investeringar kan man inte säkerställa Europas framtida ekonomiska välstånd och förmåga att konkurrera ekonomiskt sett på global nivå. Det är därför som projektet med en investeringsplan för Europa, som efter 2020 främst kommer att symboliseras av InvestEU-programmet, antogs och lanserades. I centrum finner man ett finansieringsinstrument som utformats baserat på en budgetgaranti. EESK menar att detta instrument inte bara lämpar sig för att säkra investeringar inom EU, utan att det också kan fungera som en mycket effektiv EU-plattform för att utveckla och stödja investeringsprojekt utanför EU (i förhållande till de nya målen för EU:s fleråriga budgetram för perioden 2021–2027 vad gäller yttre åtgärder, globalisering och ett större antal externa projekt). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Investeringarnas lönsamhet och effektivitet är beroende av att man har en sund ekonomisk struktur. Strukturreformer ses därför som ett krav för att man ska kunna säkerställa att investeringarna får de resultat som förväntas. Betydande strukturella misslyckanden leder till en mängd olika hinder – lagstiftningsmässiga, administrativa, hinder för rättvis konkurrens etc. Dessa hinder är allvarliga på både nationell och gränsöverskridande nivå. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK uppskattar det faktum att EU stöder en så öppen miljö som möjligt för såväl investeringar som handel, under förutsättning att arbetstagarrättigheter, sociala rättigheter och miljöskydd respekteras. EESK håller emellertid noga uppsikt över den allt större globala politiska och strategiska risk som vissa utländska investeringar kan kopplas till. EESK välkomnar och stöder införandet av en skyddsfunktion för vissa utländska investeringar, som inte alltid har affärsrelaterade eller ekonomiska syften, utan har att göra med makt och politik. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK uppskattar fördelarna med investeringsplanen för Europa, i synnerhet följande aspekter:






  — | Under krisen avstannade den privata finansieringen och de ekonomiska behoven kunde därför inte uppfyllas. Investerarna blev mer försiktiga i sitt risktagande. Investeringsplanen för Europa har visat sig vara en lämplig, säker, praktisk och noga utformad plattform för att främja investeringar och uppmuntra privat finansiering. |
| --- | --- | --- |

3.1

—

Under krisen avstannade den privata finansieringen och de ekonomiska behoven kunde därför inte uppfyllas. Investerarna blev mer försiktiga i sitt risktagande. Investeringsplanen för Europa har visat sig vara en lämplig, säker, praktisk och noga utformad plattform för att främja investeringar och uppmuntra privat finansiering.

| — | Investeringsplanen för Europa har i positiv bemärkelse bidragit till riktad och systematisk övervakning av konstaterade marknadsmisslyckanden eller negativa investeringssituationer, och har hjälpt till att anpassa riskidentifieringen efter behoven av att åtgärda dem på ett marknadskompatibelt sätt. |
| --- | --- |

—

Investeringsplanen för Europa har i positiv bemärkelse bidragit till riktad och systematisk övervakning av konstaterade marknadsmisslyckanden eller negativa investeringssituationer, och har hjälpt till att anpassa riskidentifieringen efter behoven av att åtgärda dem på ett marknadskompatibelt sätt.

| — | De exempel på projekt som får stöd och som nämns i kommissionens meddelande visar tydligt att utan investeringsplanen för Europa och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle privat kapital aldrig ha investerats i denna typ av projekt utan tillräckliga garantier och lämplig risktäckning (såvida det inte motiverades av filantropiska skäl), och de offentliga resurserna för sådana satsningar skulle till sin natur vara begränsade. |
| --- | --- |

—

De exempel på projekt som får stöd och som nämns i kommissionens meddelande visar tydligt att utan investeringsplanen för Europa och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) skulle privat kapital aldrig ha investerats i denna typ av projekt utan tillräckliga garantier och lämplig risktäckning (såvida det inte motiverades av filantropiska skäl), och de offentliga resurserna för sådana satsningar skulle till sin natur vara begränsade.

| — | Investeringsplanen för Europa och Efsi kräver att projekt genomgår ett test av direkt ekonomisk lönsamhet och måste därmed uppfylla de minimikvalitetskrav som ställs på dem. |
| --- | --- |

—

Investeringsplanen för Europa och Efsi kräver att projekt genomgår ett test av direkt ekonomisk lönsamhet och måste därmed uppfylla de minimikvalitetskrav som ställs på dem.

| 3.2 | De totala offentliga och privata investeringarna i EU uppgick under 2018 till 20,5 % av EU:s BNP, vilket fortfarande var mer än två procentenheter mindre än 2007. Den långsamma återhämtningen av investeringsnivån, från 2013, har berott på både de offentliga och privata investeringarna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De offentliga investeringarna i EU-27 för perioden 2014–2018 var i genomsnitt 2,86 % av BNP (2,68 % i euroområdet), jämfört med 3,4 % av BNP mellan 2009 och 2013 (3,2 % i euroområdet) (5). I synnerhet var de fasta nettoinvesteringarna i huvudsak negativa mellan 2014 och 2017, vilket tyder på sjunkande offentligt kapital. Eftersom detta på makronivå står i strid med målen i investeringsplanen för Europa uppmuntrar EESK kommissionen att vidta åtgärder för att främja offentliga investeringar på medlemsstatsnivå. Dessa åtgärder bör inkluderas i landsspecifika rekommendationer tillsammans med vidkommande verktyg i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Den största delen av investeringsgapet beror på privata investeringar. Mot denna bakgrund har investeringsplanen totalt sett varit alltför liten redan från starten. Under en femårsperiod planerar EU att ha mobiliserat investeringar motsvarande 500 miljarder euro, dvs. 100 miljarder euro eller omkring 0,6 % av EU:s BNP per år. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén är medveten om räckvidden för finansieringsinstrument som innebär återbetalningsplikt för att stödja investeringarna i EU, och är också medveten om deras ännu outnyttjade potential. De lägger till exempel grunden för en mycket mer effektiv och lämplig användning av tillgängliga medel. Till skillnad från bidrag utgör de medel som ska betalas tillbaka som följaktligen och upprepade gånger kan användas i enlighet med inkomsterna. Dessutom kan den förväntade skärpningen av penningpolitiken och den försämrade tillgången till krediter öka deras dragningskraft ytterligare. Om de hanteras rätt mot bakgrund av den ekonomiska politiken och styrningen, underlättar de inrättandet av en robust finansiell bas för stöd under mycket lång tid (till och med flera årtionden) till investeringar i allmänhetens intresse (det är viktigt att definiera vad som avses med allmänhetens intresse – den rådande idén är att finansieringsinstrument är lämpliga när det handlar om att åtgärda olika slags marknadsmisslyckanden). Utvecklingen av finansieringsinstrument hjälper också till att främja variation i de finansiella produkter som finns tillgängliga på nationella marknader liksom på den paneuropeiska finansförmedlingsmarknaden och att stärka deras mångfald och mångfalden bland de finansiella produkter och lösningar som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Samtidigt understryker EESK att det verkligen inte är alla projekt som lämpar sig för att få stöd från finansieringsinstrument (det allmänna kriterium som beaktas är förekomsten av en marknadsmiljö och risken för marknadsmisslyckande i dess många former). Om projektet har visat sig förtjäna stöd genom finansieringsinstrument uppnås effekten på tre grundläggande sätt:






  — | Genom stöd till ett projekt som kan uppnå ytterligare och mätbara fördelar (till exempel genom ökad lönsamhet, produktivitetsvinster). I detta fall är stödmottagarna nästan uteslutande individuella företag eller grupper av sådana, såsom kluster. |
| --- | --- | --- |

3.6

—

Genom stöd till ett projekt som kan uppnå ytterligare och mätbara fördelar (till exempel genom ökad lönsamhet, produktivitetsvinster). I detta fall är stödmottagarna nästan uteslutande individuella företag eller grupper av sådana, såsom kluster.

| — | Genom besparingar med anknytning till utförandet av befintliga processer (såsom att sänka energiefterfrågan och kostnaderna, och minska de löpande kostnaderna genom optimerade processer). På detta sätt kan offentliga myndigheter stödjas genom finansieringsinstrument på samma sätt som affärsföretag. |
| --- | --- |

—

Genom besparingar med anknytning till utförandet av befintliga processer (såsom att sänka energiefterfrågan och kostnaderna, och minska de löpande kostnaderna genom optimerade processer). På detta sätt kan offentliga myndigheter stödjas genom finansieringsinstrument på samma sätt som affärsföretag.

| — | Genom inrättande av finansiella bidrag för konsumenter av en viss produkt eller tjänst. Detta bidrag kan få ytterligare stöd genom en riktad subvention eller andra nationella eller regionala stödprogram som gör det möjligt för ett finansieringsinstrument att återbetalas. |
| --- | --- |

—

Genom inrättande av finansiella bidrag för konsumenter av en viss produkt eller tjänst. Detta bidrag kan få ytterligare stöd genom en riktad subvention eller andra nationella eller regionala stödprogram som gör det möjligt för ett finansieringsinstrument att återbetalas.

| 3.7 | EESK noterar att en stor del av kommissionens meddelande handlar om att fastställa befintliga hinder. Dessa rör främst hinder för den inre marknaden och behovet av att fördjupa den ytterligare och avlägsna hindren (både genom att övervinna de befintliga administrativa och lagstiftningsmässiga hindren och genom att utföra en teknisk modernisering av den inre marknaden genom att förverkliga den digitala inre marknaden och den tillhörande genomförandestrategin). Vi tänker också på utvecklingspotentialen hos kapitalmarknaderna och införlivandet av dessa i kapitalmarknadsunionen. Det finns också hinder och potential gällande integrationen av transport- och energiinfrastrukturen, antingen genom utvecklingen av transeuropeiska nätverk eller på grundval av en energiunion. Det är också viktigt att komma ihåg den mänskliga dimensionen och de utbildnings- och kompetenskrav som ställs på arbetskraften (i linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter) liksom anpassningen av reglerna för statligt stöd. För att optimera synergierna enligt den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027 noterar EESK även att det är nödvändigt att säkerställa bästa möjliga överensstämmelse med ESI-fonderna. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas och att man bör uppnå en högre grad av samstämmighet mellan Efsi (eller InvestEU-programmet, i förekommande fall) och EU:s och medlemsstaternas övriga investeringsprogram. Detta kommer att hjälpa till att främja nödvändiga synergier och undvika överlappningar mellan program. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Offentligt stimulerade investeringar bör riktas mot precisa mål som är tydligt och strategiskt fastställda på EU-nivå för att uppfylla unionens strategiska mål. De områden som kommer att stödjas beskrivs i avsnitt 1.2 i detta dokument. Mot denna bakgrund anser EESK att det är nödvändigt att tillhandahålla ytterligare vägledning, i synnerhet vad gäller sektorsvis kreditallokering till Efsi och det framtida InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Mer specifikt i förhållande till kommissionens handlingsplan om finansiering av hållbar tillväxt måste ett brådskande inrättande av ett enhetligt klassifikationssystem och indikatorer för att bestämma graden av hållbarhet bygga på en holistisk förståelse av de ekonomiska aktiviteternas och investeringarnas inverkan på miljömässig hållbarhet och resurseffektivitet samt sociala och förvaltningsmässiga mål, i enlighet med FN:s mål för hållbar utveckling och rådets slutsatser av den 20 juni 2017. Detta tillvägagångssätt bör hjälpa investerare att styra sina investeringsflöden mot hållbara aktiviteter som möjliggör genomförandet av Agenda 2030 på ett fullständigt, omfattande, integrerat och effektivt vis (6). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Den ursprungliga Junckerplanen användes för att garantera eller säkra 21 miljarder euro för att uppbåda upp till 315 miljarder euro. I InvestEU föreslår kommissionen en säkerhetsmekanism på 38 miljarder euro (+ 9,5 miljarder euro från finansiella partner) för att mobilisera upp till 650 miljarder euro. Detta innebär att initiativet InvestEU fördubblar kraften i Junckerplanen, och gör det dessutom möjligt för medlemsstaterna att anslå 5 % av sina sammanhållningspolitiska anslag till de fyra garantidelarna. EESK välkomnar detta förbättrade instrument, men anser att åtagandet på 15,2 miljarder euro, dvs. 1,2 % av nästa fleråriga budgetram, inte räcker för målet att stimulera investeringarna till nivåerna före krisen. Ett åtagande på 2 % (25,5 miljarder euro) skulle till exempel kunna innebära ytterligare offentliga och privata investeringar på mer än en biljon euro. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Det finns ett behov av att främja och stödja europeiska företags och konsortiers deltagande i internationella anbudsförfaranden och offentliga upphandlingar. InvestEU-programmets räckvidd skulle kunna utvidgas till att täcka alla geografiska områden och till att ge europeiska företag som investerar utanför EU garantier. Detta skulle kunna utgöra den första praktiska reaktionen på initiativet ”Ett bälte, en väg”. |
| --- | --- |

3.12

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK rekommenderar att lämplig uppmärksamhet fästs vid att säkerställa att hinder avlägsnas på nationell och regional nivå, i linje med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK uppmanar kommissionen att på ett klart och otvetydigt sätt besluta om möjligheterna att integrera Efsi, det framtida InvestEU-programmet och ESI-fonderna. I förslaget till förordning hänvisas det på flera ställen till synergieffekter mellan den fleråriga budgetramens kapitel och program, men i verkligheten är det svårt att uppnå sådana synergieffekter. Nuvarande praxis har sina begränsningar när det gäller möjligheten att kombinera Efsi med ESI-fonderna. EESK anser att detta inte är rätt väg framåt och föreslår att det ska fastställas tydliga regler så att ESI-fonderna (i form av ett bidrag) och Efsi (i form av ett finansieringsinstrument) kan användas för samma projekt. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK uppmanar kommissionen att ha en mer övergripande syn på investeringar när den förespråkar en förlängning av Efsi. Medlemsstaterna måste kunna få de nödvändiga skatteintäkter som behövs för offentliga investeringar. Eftersom utgifter undantagslöst är kopplade till skatteinkomster enligt EU:s nuvarande skatteregler måste kommissionen ta täten och vidta kraftfulla åtgärder med effektiva instrument mot skattebedrägeri, skatteflykt, penningtvätt och olaglig verksamhet i skatteparadis. Detta inkluderar ett stopp för den orättvisa skattekonkurrens som i nuläget utövas av vissa medlemsstater och som gynnar multinationella företags aggressiva skatteplanering. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vissa typer av investeringar, såsom offentliga infrastrukturer, kan tillhandahållas mer effektivt och med lägre samhällskostnad med hjälp av den offentliga sektorn snarare än genom offentlig-privata partnerskap. Där så är fallet uppmuntras kommissionen att göra det möjligt för medlemsstaterna att investera tillräckligt utan att dra ner på sociala utgifter. Enligt vedertagen rationell teori och praktik på området offentliga finanser bör framtida generationer som gynnas av nutida investeringar betala en rättvis andel av finansieringen av dessa genom utfärdande av statsobligationer i dag. Om offentliga investeringar endast skulle finansieras av den nuvarande generationen med hjälp av högre skatter och lägre utgifter för myndigheterna, skulle den tvingas bära en orättvist tung börda. I praktiken innebär detta att stabilitets- och tillväxtpakten görs mer flexibel genom den så kallade gyllene regeln: utgifterna för offentliga investeringar kommer inte att beaktas vid beräkningen av de offentliga underskottsmålen. Ett flexibelt tillvägagångssätt till genomförandet av den nyligen ändrade stabilitets- och tillväxtpakten, som lanserades av kommissionen 2014, har haft en positiv inverkan på tillväxten. Det bör upprätthållas och fokuseras på investeringar som har ett högt värde för allmänheten. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Reformen av EMU kan erbjuda den styrning som krävs för en lämplig investeringspolitik. I synnerhet kan fullbordandet av bankunionen och kapitalmarknadsunionen, genom ibruktagande av deras instrument, underlätta finansieringen av företag, i synnerhet små och medelstora företag. EESK anser att detta är brådskande och beklagar rådets dröjsmål i denna fråga. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK menar att det skulle vara nödvändigt att tillhandahålla ytterligare vägledning vad gäller sektorsvis tilldelning av Efsi-stöd och det framtida InvestEU-programmet. Kommittén anser att investeringar bör prioriteras inom tre sektorer: a) uppbyggnaden av en europeisk grön och digital ekonomisk modell, b) forskning, utveckling och innovation och c) utbildning. För att säkerställa en rättvis omställning till en hållbar grön och social modell bör sociala investeringar främjas enligt rekommendationerna från högnivågruppen om investeringar i socialt stöd (7). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Revisioner som utförts av Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken (EIB) av ett urval projekt inom infrastruktur- och innovationsfönstret tyder på att omkring en tredjedel av projekten hade kunnat finansieras helt genom andra källor än Efsi. Projektansvariga väljer Efsi främst på grund av de lägre finansieringskostnaderna och delvis eftersom lånen har längre löptid. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Att betrakta ett projekt som skulle ha utförts genom andra finansieringskällor än Efsi som additionellt i förhållande till Efsi stämmer överens med den vedertagna, obyråkratiska förståelsen av vad som avses med additionalitet. Det väcker frågor om vad definitionen och den praktiska tillämpningen av additionalitet i Efsi-förordningen och tillämpningen av denna har för relevans för den reala ekonomin. Detta kan undergräva trovärdigheten hos Efsi, som det finns ett stort behov av. EESK anser därför att Europeiska investeringsfonden (EIF) främst bör inrikta sin verksamhet på projekt med verklig additionalitet, vilket innebär att de inte skulle ha utförts utan finansiering från Efsi för att säkerställa en maximal inverkan på den reala ekonomin och för att öka allmänhetens förtroende för Efsi. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Såsom har noterats av Europeiska revisionsrätten överskattar den metod som används för att uppskatta de mobiliserade investeringarna i vissa fall i vilken grad stödet från Efsi faktiskt ledde till ytterligare investeringar i den reala ekonomin. Dessutom anser EESK att kommissionen bör följa rekommendationerna från Europeiska revisionsrätten om att utveckla jämförbara resultat- och övervakningsindikatorer för samtliga finansieringsinstrument på EU-nivå och budgetmässiga garantier för att öka öppenheten och möjligheten att bedöma deras resultat. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Som revisionsrätten har noterat har Efsi också delvis ersatt finansiering från EU:s andra centralt förvaltade finansieringsinstrument, i synnerhet på området transport och energi. Vi uppmuntrar kommissionen och EIB att överväga potentiella framtida överlappningar mellan insatserna inom ramen för Efsis infrastruktur- och innovationsfönster och de europeiska struktur- och investeringsfondernas finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | För att säkerställa en korrekt utvärdering av de investeringar som mobiliserats via Efsi uppmuntrar EESK kommissionen att systematiskt konceptualisera insamlingen av de data som krävs för att utföra den statistiska efterhandsanalysen, så att man kan utvärdera förhandsuppskattningarna av enskilda projekts multiplikatoreffekter. Detta kan hjälpa till att förbättra de framtida förhandsberäkningarna. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK rekommenderar att man, utöver Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (som främst syftar till att stödja stora investeringsprojekt med ett tydligt europeiskt mervärde), bör inrätta ett nätverk av nationella och regionala rådgivningskontor, med en konsekvent metod och tolkning över hela EU, som erbjuder rådgivningstjänster till framför allt små och medelstora företag och deras mer regionalt fokuserade projekt. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK betonar på nytt behovet av att utföra ett stödberättigandetest av projekt för återbetalningsskyldig finansiering som tillhandahålls genom finansieringsinstrument, och rekommenderar att kommissionen inrättar en expertplattform. I samband med detta måste de tre grundläggande kraven för finansieringsinstrument respekteras: effektivitet (som säkerställs av förvaltaren av dessa medel under utövandet av sina uppgifter, som på så sätt tillfredsställer allmänintresset på ett sätt som rent kvalitativt skiljer sig från bidrag), användbarhet (som baseras på legitimiteten hos varje program eller del därav som är öronmärkt för instrument som innebär återbetalningsplikt) och hållbarhet i dess ekonomiska, sociala och miljörelaterade dimensioner (som baseras på definitionen av principen att revolverande instrument ska medföra återbetalningsplikt). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | I Efsi-förordningen fastställs inga geografiska distributionskriterier för de garantier som Efsi beviljar. Den fastställer att de styrs av efterfrågan. Efsis styrgrupp fastställde dock en preliminär gräns för geografisk diversifiering och geografisk koncentration i ramen för infrastruktur och innovation. I förordningen fastställs inga koncentrationsgränser för ramen för små och medelstora företag. Kommittén tror starkt på att investeringsplanen för Europa och det framtida InvestEU-programmet måste vara instrument för ekonomisk och social konvergens, och inte divergens, mellan medlemsstaterna. Trots att informationen från kommissionen antyder att tendensen till geografisk koncentration delvis korrigerades under 2018 är problemet fortfarande tillräckligt stort för att man ska anta de politiska riktlinjer och regeländringar som är nödvändiga för att sätta stopp för detta. Som en väg för att förbättra situationen välkomnar kommittén inrättandet av nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner i länder som saknar sådana för att samarbeta med Efsi och EIB och uppmuntrar samtliga medlemsstater att göra detta. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESK påpekar att det, i synnerhet under nästa programplaneringsmetod för budgetramverket, kommer att vara viktigare att finansieringsinstrumenten har en särskild funktion för ett särskilt syfte och att de föreslagna reglerna kan kombineras på en mängd olika sätt, vilket på så sätt öppnar upp för att tillhandahålla ”skräddarsydda” lösningar för enskilda projekt. Finansieringsinstrument är inte en homogen typ av instrument, och ett lån, en garanti, ett direkt kapitaltillskott eller en projektobligation kan öronmärkas för en viss typ av projekt. När man använder sådana instrument bör man helst använda sig av ”skräddarsydda” lösningar eftersom det är just genom sådana som finansieringsinstrumentens potential kan utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Om strukturreformer i allmänhet anses viktiga för att uppnå en högre investeringsnivå behöver de formuleras på ett tydligt och detaljerat sätt. Flera strukturanpassningar och strukturreformer under perioden med åtstramningspolitik i programländerna har förvärrat den låga privata och offentliga efterfrågan, ökat arbetslösheten, förvärrat osäkerheten och sänkt hushållens inkomster och företagens förväntade försäljning. De har därför bidragit till att öka investeringsgapet. EESK rekommenderar därför att man bör främja reformer som a) förbättrar affärsmiljön, b) underlättar finansieringen av företag, särskilt små och medelstora sådana, c) ökar produktiviteten, d) främjar forskning, utveckling, innovation och utbildning, e) främjar skapandet av arbetstillfällen av kvalitet, f) stärker kollektivförhandlingarna och den sociala dialogen på EU-nivå och nationell nivå, g) stärker den inhemska efterfrågan, h) ökar den ekonomiska motståndskraften och i) möjliggör en tillräcklig nivå av offentliga investeringar, till exempel genom inrättande av effektiv planeringskapacitet inom offentlig sektor. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Jämte behovet av att förbättra synergieffekterna mellan EU:s och medlemsstaternas investeringsprogram finns det dessutom ett behov av att upplysa medborgarna om dessa programs framgångar. Man uppskattar att cirka 945 000 små och medelstora företag kommer att gynnas av Efsi och ännu fler av InvestEU-programmet. Små och medelstora företag som gynnas av detta måste informeras om stöd som kan erhållas från EU, till exempel genom förtydliganden i finansieringsavtal samt genom att använda EU:s logotyp på avtalen. |
| --- | --- |

4.17

Bryssel den 19 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Enligt kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt.

1

(2)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 131.

2

(3)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 106, EUT C 62, 15.2.2019, s. 83, EUT C 62, 15.2.2019, s. 90, EUT C 62, 15.2.2019, s. 126, EUT C 62, 15.2.2019, s. 312 och EUT C 159, 10.5.2019, s. 49.

3

(4)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 131.

4

(5)  Europeiska ekonomiska prognosen. Statistikbilaga. Europeiska kommissionen, november 2018.

5

(6)  Se (2019)0325 Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 28 mars 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar (COM(2018) 353 – C8-0207/2018 – 2018/0178(COD)).

6

(7)  Investing in Social Care & Support. A European Imperative.

7

---

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/27

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet (Eurotoppmötet), rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En stärkt internationell roll för euron

[COM(2018) 796 final]

(2019/C 282/05)

Föredragande: Philip VON BROCKDORFF

Medföredragande: Dimitris DIMITRIADIS

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.1.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 4.6.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) | 200/3/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.1.2019

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

4.6.2019

Antagande vid plenarsessionen

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster)

200/3/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK konstaterar att eurons internationella roll ännu inte har återhämtat sig till nivån före finanskrisen. De åtgärder som kommissionen föreslår i meddelandet är enligt EESK välkomna och nödvändiga, men de är kanske inte tillräckligt omfattande med tanke på hur stora de sociala och ekonomiska utmaningarna är inom euroområdet. Social sammanhållning, ekonomisk uppåtriktad konvergens och främjande av konkurrenskraft och innovation, i synnerhet för små och medelstora företag, bör ligga till grund för ekonomins uppsving inom euroområdet och eurons stärkta internationella roll. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppmanar med kraft EU att öka sina ansträngningar för att skapa starkare social sammanhållning och större ekonomisk konvergens i hela EU. Stora skillnader kvarstår såväl mellan som inom medlemsstaterna, och dessa skillnader fungerar som ett hinder för tillvaratagandet av de ekonomiska möjligheter som skulle kunna gynna EU som helhet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK varnar för att de pågående tekniska genombrotten, såsom finansteknik och digitalisering, och framväxten av andra internationella valutor på längre sikt eventuellt kan leda till ett multipolärt system baserat på mer än en huvudsaklig valuta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att euron har kapacitet att stärka sin internationella status. Kommittén föreslår dock samtidigt att man först och främst låter den främsta prioriteten för euroområdet vara att städa upp i eget hus och skapa enhet och välstånd, genom en förbättrad tillväxtprognos och återställd hållbarhet i de offentliga finanserna. Denna process, som bland annat kräver att såväl den ekonomiska och monetära unionen som bankunionen fullbordas, måste prioriteras för att euron ska kunna få en stärkt internationell roll. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att EU:s gemensamma valuta ska vara trovärdig, vilket är en förutsättning för att dess internationella roll ska stärkas, krävs det åtgärder för en sundare nationell finans- och tillväxtpolitik samt större ansträngningar för att få en mer välmående finanssektor. I samband med detta upprepar EESK vikten av att stödja små och medelstora företag och ytterligare öka produktiviteten, som ett sätt att stärka euroområdets konkurrenskraft på internationella marknader. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att fördelarna med marknadsintegration inte bör få förminskas av finansiell instabilitet och efterlyser ihållande åtgärder för att minska nödlidande lån på ett socialt hållbart sätt, i synnerhet till följd av den politiska överenskommelse som slöts i slutet av 2018 om kapitalkrav för bankernas osäkra lån. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att om eurons roll som internationell valuta ska stärkas måste man ta itu med fragmenteringen av marknaderna för statsobligationer i euroområdet, eftersom den gör marknaderna för statspapper betydligt mindre djupa och likvida. EESK uppmanar med kraft kommissionen att undersöka hur mer likvida och säkrare eurotillgångar skulle kunna skapas. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vägen mot en stärkt internationell roll för euron kan till viss del underlättas av först och främst ECB, genom fullgörandet av dess mandat att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Vidare ger stöd från ECB genom makroekonomisk politik och en djupare ekonomisk och monetär union och kapitalmarknadsunion ytterligare impulser för att stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser också att ytterligare åtgärder krävs för att fördjupa den europeiska finanssektorn, däribland en starkare europeisk finansmarknadsinfrastruktur och fasta referensräntor. Dessutom anses främjandet av en bredare användning av euron inom strategiska områden också avgörande för att bidra till en stärkt internationell roll för euron. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Slutligen uppmanar EESK medlemsstaterna att inta en mer enhetlig hållning i sin internationella diplomati, vilket i sin tur skulle kunna leda till större handelsmöjligheter. Denna enhetliga hållning skulle också kunna stärkas om de är mer proaktiva och strävar efter att främja EU:s intressen först och främst, i synnerhet genom att förutse vilka strategiska och diplomatiska initiativ Kina och Förenta staterna kommer att vidta. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | I meddelandet ”En stärkt internationell roll för euron” (1), som offentliggjordes i december 2018, görs gällande att det finns utrymme för euron att vidareutveckla sin internationella roll så att den svarar bättre mot euroområdets politiska, ekonomiska och finansiella tyngd. En förutsättning för att detta mål ska kunna uppnås är att Ekonomiska och monetära unionens strukturer stärks ytterligare, vilket även inbegriper att anta alla pågående förslag om att färdigställa bankunionen och att göra beslutsamma framsteg inom kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta arbetsdokument är förenligt med de uppmaningar som gjorts i tidigare yttranden från EESK (2) (3) i vilka det framhålls att fullbordandet av bankunionen, i synnerhet ett starkare och mer enhetligt insättningsgaranti, och kapitalmarknadsunionen är av största betydelse för att säkra ett konkurrenskraftigt europeiskt företagsklimat, för både stora och mindre företag, och skapa en verklig gemensam europeisk valuta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I Romförklaringen från 2017 förklarade ledarna för de 27 medlemsstaterna och Europeiska rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen sitt åtagande att göra Europeiska unionen till en starkare global aktör genom att utvidga de befintliga partnerskapen och skapa nya sådana, främja stabilitet och välstånd på regional och global nivå, påverka globala händelser och ta internationellt ansvar (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Europeiska kommissionens ordförande framhöll också i sitt tal september 2018 om tillståndet i unionen hur viktig euron är i det internationella monetära systemet och efterlyste fler åtgärder för att säkerställa att den kan spela sin roll fullt ut på den globala scenen (5). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Mot denna bakgrund har kommissionen lagt fram en färdplan för att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen (6) i vilken man efterlyser ett integrerat och välfungerande finansiellt system, inbegripet fullbordandet av bankunionen och kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I meddelandet om kapitalmarknadsunionen (7) framhålls att EU behöver väl utvecklade och integrerade kapitalmarknader för att stärka eurons internationella roll. En framgångsrik kapitalmarknadsunion kommer att bidra till ett stabilt finansiellt system och ge företagen bättre tillgång till finansiering, och därmed fler investeringsmöjligheter. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Likaså visar gemensamma forskningscentrumets rapport från 2016 om forskning för politik (8) att sund makroekonomisk politik, fördjupningen av EU:s ekonomiska och monetära union samt kapitalmarknadsunionens framväxt kommer att bidra till att ytterligare stärka eurons roll på de globala handels- och finansmarknaderna. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Europeiska kommissionen rekommenderar (9) en ökad användning av euron i energirelaterade projekt och ekonomiska transaktioner som ett sätt att uppnå EU:s energipolitiska mål och minska risken för störningar i energiförsörjningen, och på så vis främja större oberoende för EU:s näringsliv. |
| --- | --- |

2.8

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Euron har kommit långt under sin tjugoåriga historia. Den utvecklades snabbt till att bli världens näst viktigaste internationella valuta (efter US-dollarn) (10). Närmare bestämt är det ungefär 60 länder i världen som antingen använder euron, kommer att använda den eller knyter sin valuta till den. Samtidigt utgör euron ungefär 20 % av utländska centralbankers valutareserver, vilket visar hur viktig den är i egenskap av säker värdebevarare, och en femtedel av de internationella skuldinstrument som näringslivet och utländska regeringar utfärdar. Sist men inte minst används euron i stor utsträckning vid internationella betalningar: omkring en tredjedel av de internationella transaktionernas värde fakturerades eller betalades i euro 2017 (jämfört med ca två femtedelar i US-dollar). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Den internationella användningen av euron är gynnsam eftersom den i) minskar växelkursrisker och dithörande kostnader för EU:s näringsliv, ii) ökar prisöppenheten, vilket gör det möjligt för företag att beställa billigare råvaror och för kunder att köpa billigare varor, iii) gör att inflationen måste hållas under bättre kontroll, vilket i princip leder till lägre räntesatser för hushållen och företagen, iv) ökar det ekonomiska oberoendet och ger tillgång till finansiering till mer fördelaktiga lånevillkor för företagen (inbegripet små och medelstora företag) och regeringarna i EU när EU:s finansmarknader blir mer integrerade, fördjupade och likvida, samt v) främjar en utökad handel såväl inom EU som internationellt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Likaså skulle en starkare internationell roll för euron erbjuda marknadsdeltagarna i hela världen fler valmöjligheter, vilket ger den internationella ekonomin ett bättre skydd från chocker som beror på att många sektorer (t.ex. energi-, råvaru- och flygplanstillverkningssektorerna) i hög grad förlitar sig på US-dollarn. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rangordningen mellan US-dollarn och euron har förblivit oförändrad under de två senaste årtiondena. Även om klyftan mellan de två valutorna gradvis minskade efter eurons lansering, har den börjat växa igen sedan euroområdets kris tog fart. Denna situation kommer sannolikt att bestå inom överskådlig framtid trots att euron utfärdas av världens största handelsblock. Det tycks alltså som att möjligheterna att stärka eurons internationella roll inte bara beror på ekonomins storlek och öppenhet, utan framför allt på det faktum att dess förmåga att erbjuda stabilitet vid global ekonomisk oro är begränsad. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Det finns fortfarande andra faktorer som håller tillbaka en ökad internationell användning av euron, t.ex.






  i) | dollarns historiskt dominerande roll som den globala internationella reservvalutan, |
| --- | --- | --- |

3.5

i)

dollarns historiskt dominerande roll som den globala internationella reservvalutan,

| ii) | de lägre kostnaderna i samband med användningen av dollarn och dess högre likviditet, särskilt i penningmarknadsverksamheten, och |
| --- | --- |

ii)

de lägre kostnaderna i samband med användningen av dollarn och dess högre likviditet, särskilt i penningmarknadsverksamheten, och

| iii) | den för närvarande ofullständiga integrationen av de europeiska finansmarknaderna som ligger till grund för den gemensamma valutan. |
| --- | --- |

iii)

den för närvarande ofullständiga integrationen av de europeiska finansmarknaderna som ligger till grund för den gemensamma valutan.

| iv) | Dessutom bådar det faktum att merparten av de internationella finanssystemen använder plattformar för handel, clearing och betalning/avveckling som är belägna utanför euroområdet eller drivs av företag utanför EU inte gott för en starkare internationell roll för euron. |
| --- | --- |

iv)

Dessutom bådar det faktum att merparten av de internationella finanssystemen använder plattformar för handel, clearing och betalning/avveckling som är belägna utanför euroområdet eller drivs av företag utanför EU inte gott för en starkare internationell roll för euron.

| 3.6 | En starkare internationell roll för euron kräver också en ännu stabilare och mer motståndskraftig ekonomisk miljö och ett mer välfungerande finanssystem. Därför har flera initiativ föreslagits som ska leda till bättre resultat för ekonomin i euroområdet (11) och göra det möjligt att bättre absorbera stora asymmetriska chocker i euroområdet (12). Fokus bör emellertid inte bara ligga på att absorbera asymmetriska chocker utan även på att göra något åt det faktum att euroområdet utvecklas i olika riktningar till följd av medlemsländernas mycket olikartade ekonomiska, sociala och politiska strukturer. Dessa olika riktningar, i synnerhet i fråga om finanspolitik, löneutveckling, produktivitet och styrning, hotar eurons framtidsutsikter. Utan någon slags finanspolitisk union förblir den gemensamma valutans arkitektur ofullständig och euroområdet sårbart för framtida finansiella och ekonomiska kriser. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Den fortsatta internationaliseringen av euron kan innebära ökad risk som potentiellt leder till oönskad temporär valutaappreciering, särskilt under tider när det råder global oro. Detta skulle i sin tur minska de inhemska producenternas konkurrenskraft och skada euroområdets export. Ökad internationell användning av euron kan också leda till vissa kostnader men dessa skulle uppvägas av andra fördelar som ökad penningpolitisk självständighet och en starkare internationell överföring av penningpolitiken. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Eurons internationella roll har, i viss mån, drivits på av själva euroområdet, i och med att investerare inom euroområdet är betydande uppköpare av eurodominerade obligationer som utfärdats av sådana som är bosatta utanför euroområdet. Men eurons internationella roll utmärks av ett starkt regionalt fokus eftersom den framför allt är stor i länder som är belägna i euroområdets omedelbara grannskap. I synnerhet finns det omfattande belägg för att London spelar en viktig roll i marknaden för eurodominerade obligationer som utfärdats av bosatta utanför euroområdet, vare sig det är på utbudssidan, efterfrågesidan eller som förmedlare. I detta sammanhang kan brexit få en viss effekt på denna marknad. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ur ett bredare perspektiv skulle eurons internationella roll stärkas om EU bedrev en mer enhetlig utrikespolitik och höll fast vid ett fortsatt multilateralt perspektiv på handeln. EU:s valuta kan endast få ett gott internationellt anseende om EU agerar på ett enhetligt sätt och hela dess gemensamma diplomatiska och ekonomiska styrka står bakom åtgärderna. Detta bör göras inom till exempel sådana sektorer som energi, transport, industrin och andra sektorer där EU:s och euroområdets intressen måste komma först. Likaså är det mycket viktigt att EU står enat i sina uttalanden om geopolitiska utvecklingar såsom Kinas växande inflytande över den internationella handeln genom sitt initiativ Ett bälte, en väg, ett ekonomiskt och diplomatiskt program som skulle kunna omdana och dominera handeln såväl i som utanför Asien. EU måste ingående utvärdera följderna av detta ekonomiska och diplomatiska program eftersom det kommer att öka Kinas ekonomiska närvaro i hela världen. EU och euroområdet i synnerhet har inte råd att stillasittande se på när detta program tar form. |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Med tanke på eurons alla fördelar, som anges i punkt 3.2, kan det tyckas förvånande att inte alla medlemsstater faktiskt har anslutit sig till euroområdet. Skälen till att man inte ansluter sig kan variera och kan omfatta beredskapen i de berörda medlemsstaterna och deras efterlevnad av de ekonomiska kriterier som krävs för att ansluta sig till euron, liksom i vissa fall kvarstående rättsliga hinder för att uppfylla sådana kriterier. Sammantaget speglar icke-deltagandet de skillnader som kvarstår inom EU när det gäller social sammanhållning och ekonomisk konvergens. Dessa skillnader måste åtgärdas om utvidgningen av euroområdet ska leda till ytterligare ekonomisk stabilitet i detta område och göra det mer motståndskraftigt mot externa ekonomiska chocker. Detta skulle i sin tur förstärka EU:s ställning som en global makt och stärka eurons internationella roll ytterligare. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Samspelet mellan finans- och penningpolitik runtom i euroområdet är avgörande för eurons framtid och dess internationella roll. Stabila makroekonomiska förhållanden kräver dock att man börjar rikta in såväl finanspolitiken som penningpolitiken på att åtgärda oron kring statspappernas hållbarhet och förbättra tillväxtprognoserna. Som tidigare nämnts ser situationen inte likadan ut i hela euroområdet på grund av den inte helt lyckade blandningen av finanspolitik–strukturpolitik–penningpolitik i den globala finanskrisens efterdyningar, som gjorde att anpassningsbördan fördelades ojämnt mellan euroområdets medlemsstater. Detta återspeglar den befintliga institutionella ram på vilken euron grundades, som bakbinder enskilda medlemsstater och inte erbjuder några instrument för att säkerställa en ändamålsenlig och samordnad ekonomipolitisk och finanspolitisk inriktning runtom i euroområdet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Detta förklarar delvis varför obalanser och ojämlikheter kvarstår inom euroområdet och varför det anses så nödvändigt att skynda på konvergensen uppåt. Det skulle bidra till att förbättra de ekonomiska resultaten och stödja social och politisk stabilitet, vilket krävs för att euron ska kunna få en starkare internationell roll. I nuläget är de penningpolitiska utmaningarna enorma i ett ekonomiskt område med så skilda ekonomiska och sociala villkor bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Dessutom måste åtgärder vidtas för att ta itu med problemet med nödlidande lån. Nödlidande lån är en avsevärd börda för finansieringen av EU:s ekonomi eftersom de snedvrider kredittilldelningen, minskar förtroendet för marknaden och i slutändan bromsar den ekonomiska tillväxten. Vi måste erkänna att betydande risker kvarstår inom euroområdets nationella banksektorer, som hindrar utvecklingen av ett gemensamt insättningsgarantisystem. Naturligtvis är det kostsamt för såväl regeringarna som för den privata sektorn att minska de nödlidande lånen och rekapitalisera bankerna. I enlighet med sitt tidigare yttrande (13) efterlyser EESK ansvarsfull utlåning från kreditinstitut och framhåller behovet av att nationella myndigheter och EU-institutioner samlas och gör ytterligare framsteg när det gäller att skapa en heltäckande och tillförlitlig EU-ram för att hantera nödlidande lån |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Fullbordandet av bankunionen såväl som den ytterligare integreringen av kapitalmarknadsunionen anses också krävas för makroekonomisk stabilitet. Bankunionen är central för att det ska gå att skörda vinsterna med gränsöverskridande bankverksamhet i den monetära unionen. Även om stora framsteg har gjorts är bankunionen ännu inte fullständig. Det krävs också fler framsteg för euroområdet och nya viktiga initiativ som bidrar till arbetet för en mer fullständig finansunion. Kapitalmarknadsunionen kommer att bidra till främjandet av gränsöverskridande finansiell integrering, och banker och kapitalmarknader kan komplettera varandra när det gäller finansieringen av ekonomin i euroområdet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Bankunionen och kapitalmarknadsunionen kan tillsammans ta den inre marknaden för finansiella tjänster till nästa nivå av två huvudsakliga skäl: i) mer välmående, djupare och mer integrerade finansmarknader skulle göra det möjligt för företagen att få tillgång till kredit på mer gynnsamma villkor, och därmed genomföra lönsamma investeringar, och ii) en integrering av finansmarknaderna skulle förbättra finansieringsklimatet, i synnerhet för små och medelstora företag som ofta beskrivs som ryggraden i EU:s ekonomi när det gäller nya arbetstillfällen, innovation och ekonomisk tillväxt. På en integrerad finansmarknad skulle bankerna lättare kunna utnyttja skalfördelar genom att erbjuda liknande eller till och med samma produkter och tjänster i flera medlemsstater. De skulle dessutom förmodligen utöka sitt gränsöverskridande innehav av tillgångar och kunna bygga upp större och mer diversifierade säkerhetspooler för värdepapperiserade produkter och säkerställda obligationer. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | En välfungerande och integrerad kapitalmarknad anses väldigt viktig för ett fungerande monetärt område, och att komma till rätta med dagens brister på EU:s kapitalmarknader bör därför vara en prioritet, särskilt vid ett brexit utan avtal. Vi bör dock ha i åtanke att kapitalmarknadsunionsprojektet innehåller en mängd olika strategier, varav en del kanske inte har lett till de önskade resultat som ursprungligen eftersträvades. Exempel inbegriper alleuropeiska privata pensioner och initiativet till värdepapperiseringsmarknad, men i fråga om pensioner erkänner EESK den roll som statliga pensioner spelar för personer som inte har råd med privata pensioner. Faktum är att kapitalmarknadsunionens framgång har varit ganska blandad hittills. Dessa initiativ kommer dock sakta men säkert att i slutändan bidra till en stärkt internationell roll för euron. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | I efterdyningarna av finanskrisen är det också viktigt att förstå att om euron ska få en starkare internationell roll är den finansiella stabiliteten i euroområdet avgörande. Utfärdandet av gemensamma statsskuldväxlar, sedlar och obligationer för euroområdet i stil med de som utfärdas av Förenta staternas finansdepartement skulle, om det får en god styrningsstruktur (inbegripet en stabil och pålitlig finanspolitisk ram), främja en ökad stabilitet genom att vi får säkra och likvida skuldinstrument som är lämpliga för finansieringen av oväntade höjningar av de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Utfärdandet av gemensamma obligationer för euroområdet bör i synnerhet också åtföljas av en förbättrad tillsynsram. Riskerna med dylika produkter måste beaktas, eventuellt genom att man sprider riskerna och garantierna, i synnerhet när kapitalmarknadsunionen blir alltmer integrerad. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Att stärka eurons internationella roll, i synnerhet för att konkurrera med US-dollarn som reservvaluta, bör inte ses som en enkelriktad väg för att få konkurrensfördelar. Det kan också medföra ett ökat globalt tryck på euroområdets inhemska ekonomi i förhållande till den ekonomiska utvecklingen i konkurrerande nationer. En ändamålsenlig och samstämmig reaktion skulle emellertid kunna öka den sociala sammanhållningen och ekonomiska konvergensen i hela euroområdet. EU-initiativ för att främja samarbete om försvars- och internationella frågor kommer sannolikt också att stärka EU:s geopolitiska roll och främja eurons globala uppsving. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Den utmanande vägen mot en stärkt internationell roll för euron kan till viss del underlättas av först och främst ECB, genom dess fullgörande av sitt mandat att upprätthålla prisstabilitet i euroområdet. Vidare ger stöd från ECB genom makroekonomisk politik och ett mer långtgående EMU och en djupare kapitalmarknadsunion ytterligare impulser för att stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel den 19 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  COM(2018) 796 final.

1

(2)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 28.

2

(3)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 1.

3

(4)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/03/25/rome-declaration/

4

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/soteu2018-speech_sv_0.pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-emu_sv.pdf

6

(7)  COM(2018) 767 final.

7

(8)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC96913/lbna27754enn.pdf

8

(9)  C(2018) 8111 final.

9

(10)  COM(2018) 767 final.

10

(11)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication_-_long-term_budget_for_europes_priorities.pdf

11

(12)  COM(2018) 387 final.

12

(13)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 43.

13

---

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/32

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik

(COM(2019) 151 final)

(2019/C 282/06)

Föredragande: Ana BONTEA

| Remiss | Europeiska unionens råd, 12.3.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 5.6.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 211/3/10 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 12.3.2019

Rättslig grund

Artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

5.6.2019

Antagande vid plenarsessionen

20.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

211/3/10

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK upprepar sina tidigare slutsatser och rekommendationer om riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för att hänsyn ska tas till dessa (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar de europeiska och nationella åtgärderna, som har lett till framsteg på sysselsättningsområdet, och rekommenderar att de bibehålls och utvecklas för att säkerställa främjandet av ekonomisk bärkraft och social hållbarhet, en kvalificerad och utbildad arbetskraft som därför är bättre förberedd på i synnerhet teknisk utveckling, arbetsmarknader som är mottagliga för ekonomiska förändringar, förverkligandet av målen om full sysselsättning och sociala framsteg, minskade skillnader, främjandet av lika möjligheter för alla, social inkludering och fattigdomsbekämpning, i syfte att undanröja de regionala skillnaderna i fråga om levnads- och arbetsvillkor samt förbättra arbetsmarknadens funktion och den sociala dialogens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK slår återigen fast att man vid utarbetandet av politiken för att reglera arbetsmarknaden och de sociala rättigheterna måste kombinera de sammanlänkade dimensionerna konkurrenskraft, produktivitet och social hållbarhet/arbetstagares rättigheter på ett harmoniskt sätt. I all politik som genomförs av EU-institutionerna samt av nationella och lokala myndigheter bör det förutses en lämplig jämvikt mellan ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Man bör föra en politik och genomföra strukturreformer som underlättar skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet och främjar ansvarsfullt företagande samt utvecklingen av små och medelstora företag och sociala företag. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar vikten av att garantera inkluderande, jämlik och högkvalitativ teknisk utbildning, yrkesutbildning och tertiär utbildning, inbegripet högre utbildning, av att garantera en hög kompetens- och kunskapsnivå på relevanta områden för sysselsättning, anständiga arbetstillfällen och entreprenörskap samt av att främja livslångt lärande för alla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det krävs en välfungerande social dialog för att förbättra reformernas utformning och genomförande, men även uppföljningen av dessa (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK står fast vid sina rekommendationer om fortsatta ansträngningar för att undanröja skillnaderna, eftersom uppåtgående konvergens är en genomgående princip som bör beaktas och införlivas i all EU-politik. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK upprepar sina slutsatser och rekommendationer om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (3). |
| --- | --- |

1.8

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Enligt förslaget till rådets beslut ska de fyra riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som anges i bilagan till beslut (EU) 2018/1215 (4) bibehållas under 2019. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK har i tidigare yttranden (5) avgett slutsatser och rekommendationer om riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som kommittén vill upprepa i detta yttrande så att hänsyn tas till dem. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK välkomnar de europeiska och nationella åtgärderna, som har lett till framsteg (6), och rekommenderar att de bibehålls och utvecklas samtidigt som man ser till att arbetet fortsätter för att förbättra kvaliteten på arbetstillfällena och minska ojämlikheten (eftersom skillnader kvarstår mellan medlemsstater, regioner och grupper av personer på arbetsmarknaden, tillväxten inte kommer alla länder, regioner och medborgare till del på samma sätt och vissa medlemsstater fortfarande har hög arbetslöshet, hushållsinkomster som i reala tal är lägre än före krisen och utbredd fattigdom). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Till 2020 bör medlemsstaterna och unionen, i samråd med arbetsmarknadens parter, sträva efter att utarbeta en ny samordnad strategi för sysselsättning, som i synnerhet säkerställer främjandet av ekonomisk bärkraft och social hållbarhet, en kompetent och kvalificerad arbetskraft som därför är bättre förberedd på i synnerhet teknisk utveckling, arbetsmarknader som är mottagliga för ekonomiska förändringar, förverkligandet av målen om full sysselsättning och sociala framsteg, minskade skillnader samt en förbättring av arbetsmarknadens funktion och av den sociala dialogens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

2.4

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Stimulera efterfrågan på arbetskraft och investeringar

| 3.1.1 | ”Som nämns i landsrapporterna 2019 har alla medlemsstater investeringshinder på olika politikområden”. ”Några exempel är hög regelbörda och administrativ börda, bristande förutsägbarhet i regelverket, rättsväsendets ändamålsenlighet och ineffektiv offentlig förvaltning” (7) (reformer och investeringar kräver att det finns tillräcklig administrativ och teknisk kapacitet för att medlemsstaterna ska kunna uppnå de förväntade resultaten), godkännandeförfarandenas tungroddhet och långdragenhet, för att inte nämna kompetensgapet till följd av utbildningssystemens brister. I flera landsrapporter nämns kompetensbristen som en faktor som förhindrar eller försenar investeringar. Trots de ansträngningar och framsteg (8) som gjorts på senare tid när det gäller vissa brister i det finansiella systemet måste man även nämna de återstående svårigheter som företag – särskilt små och medelstora företag – står inför när det gäller att få tillgång till finansiering för investeringar (9). Alla dessa sårbarheter, som får betydande gränsöverskridande effekter, kräver lämpliga åtgärder på europeisk och nationell nivå för att unionen och dess medlemsstater ska nå upp till de investeringsnivåer de hade före krisen och för att de mål som fastställs i Europa 2020-strategin vad gäller företagens forskning och utveckling och utbildning av deras personal ska uppnås. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Det krävs en mer målinriktad investeringspolitik i kombination med en rad välutformade strukturreformer för att underlätta skapandet av bra arbetstillfällen, främjandet av ansvarsfullt företagande och verkligt egenföretagande samt stödet till grundande av små och medelstora företag och sociala företag och deras tillväxt. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EU:s övergripande politik bör vara inkluderande, samstämmig och gynnsam för små och medelstora företag, och man bör övergå från principen om att ”tänka småskaligt först” till strategin att ”agera småskaligt först”. EESK upprepar sina tidigare rekommendationer (10), däribland framtagandet av en indikator för att mäta villkoren för företagande. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Med tanke på befolkningsutvecklingen är produktivitetstillväxt avgörande för att säkerställa framtida hållbar ekonomisk tillväxt i alla medlemsstater. Den största utmaningen för de politiska beslutsfattarna och arbetsmarknadens parter är att stimulera en produktivitetsökning i Europa (11) genom att göra mer målinriktade investeringar i fysiskt och mänskligt kapital samt utnyttja de tekniska framstegen inom industri- och tjänstesektorerna genom att öka de produktiva investeringarna i innovation, forskning och utveckling, i projekt som syftar till att säkerställa tillväxten samt i fysisk och social infrastruktur, till exempel IKT-nät samt vård- och omsorgsstrukturer. Det krävs ökade insatser för att investera i skapandet av arbetstillfällen av god kvalitet och ta itu med osäkra anställningar, eftersom denna aspekt också begränsar produktiviteten. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Förbättra tillgången till sysselsättning, färdigheter och kompetens (12)

| 3.2.1 | Ett av de största orosmomenten 2019 är den bekräftade klyftan mellan den strukturella kompetensen och arbetsmarknadens behov, eftersom företagen i EU har allt svårare att rekrytera arbetstagare. Förklaringen till detta är bristen på relevant kompetens inom EU, en faktor som bara ökar trycket på produktionskapaciteten. Kompetensbristen rör inte enbart länder med hög sysselsättningsgrad utan även de som har hög arbetslöshet, och den är särskilt påtaglig inom vissa sektorer, nämligen byggsektorn, IKT-tjänster, ingenjörssektorn och finansiella tjänster (13). Kraftfullare åtgärder krävs för att åtgärda denna situation, genom att i första hand reformera utbildningssystemen i flertalet länder och främja en metod inom den högre utbildningen som bygger på resultat. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Prioriteringarna är följande: garantera rättvisa och lika möjligheter, lika tillgång till högkvalitativ utbildning och en hög kompetens- och kunskapsnivå samt en rättvis fördelning av läranderesultat. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Utbildningsinrättningar och lärare bör få det stöd, det utrymme och de verktyg som krävs för att införliva värdena demokrati, aktivt medborgarskap, kritiskt tänkande, tolerans och fred mot bakgrund av problemen med integration av migranter och flyktingar, högerextremism och populistisk nationalism. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Välfungerande yrkesutbildning som bygger på varvad utbildning bidrar till ökad sysselsättning bland unga. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | För att alla lärare och elever samt medborgare, även de som finns i marginaliserade områden, ska få fullständig digital kompetens krävs tillräckliga offentliga medel, modern utrustning och kompetent teknisk personal. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Att bekämpa denna kompetensbrist är en mångdimensionell uppgift som kräver betydande ansträngningar. Kreativitet, företagaranda och rörlighet på utbildningsområdet såväl som livslångt lärande och bättre förbindelser mellan företag och utbildningsanordnare måste uppmuntras på samtliga nivåer. Arbetsmarknadens parter spelar också en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Utöver tillgång till utbildning och yrkesutbildning av hög kvalitet har personer med funktionsnedsättning och andra missgynnade grupper behov av särskilda åtgärder och stöd för att få bättre tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   Förstärka ändamålsenligheten hos den sociala dialogen på nationell och europeisk nivå (14)

| 3.3.1 | En välfungerande social dialog är en förutsättning för att nå de ovannämnda målen om uppåtgående social konvergens och tillgång till arbetstillfällen av god kvalitet, färdigheter och kompetens och för att bättre utforma och genomföra reformer som härrör från dessa mål i syfte att öka känslan av egenansvar. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Arbetsmarknadsparternas betydande deltagande i god tid under hela den europeiska planeringsterminen är nödvändigt för att förbättra engagemanget i politiken, vilket kommer att göra det lättare att genomföra den framgångsrikt på ett sätt som förenar arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen. Samarbete mellan arbetsmarknadens parter kan vara en drivkraft för framgång, hållbarhet och delaktighet inom den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken och politiken för social delaktighet. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Arbetsmarknadens parter är i stånd att finna innovativa lösningar för att hantera omvandlingen av samhället och arbetsmarknaden, den demografiska utvecklingen, digitaliseringen och globaliseringens effekter. I den rättsliga ramen på både nationell och europeisk nivå bör man säkerställa utrymme för innovation på företags-, sektors- och medlemsstatsnivå för att stimulera arbetsmarknadsparternas utveckling. Europeiska socialfonden (ESF) har en viktig roll att spela när det gäller att stödja en förstärkning av arbetsmarknadsparternas kapacitet, såsom framgår av fyrpartsuttalandet om en nystart för den sociala dialogen (2016), och EESK uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att se till att arbetsmarknadsparternas rekommendationer genomförs (15). |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Arbetsmarknadsparternas deltagande i den europeiska planeringsterminen förutsätter dessutom ytterligare stöd för kapacitetsförstärkning, så att de kan bidra till de olika faserna i processen, inbegripet genomförandet av reformerna. Dessutom är det viktigt att stärka kapaciteten hos arbetsmarknadens parter i vissa länder så att resultaten av den europeiska sociala dialogen kan införlivas. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Såsom betonas i landsrapporterna 2019 står den positiva utvecklingen i vissa medlemsstater i kontrast till den tillbakagång som noterats i andra. Arbetsmarknadsparternas deltagande på nationell nivå är i praktiken begränsat i vissa medlemsstater. Samråd med arbetsmarknadens parter bör vara obligatoriskt. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Den sociala dialogen bör spela en viktigare roll när reformerna utformas, genomförs och följs upp. De avtal mellan arbetsmarknadens parter där brådskande utmaningar och politiska faktorer fastställs i syfte att förbättra arbetsmarknaderna måste beaktas, på samma sätt som landsrapporterna och den sociala resultattavlan. |
| --- | --- |

3.3.6

3.4   Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom (16)

| 3.4.1 | EESK slår återigen fast att man vid utarbetandet av politiken för att reglera arbetsmarknaden och de sociala rättigheterna måste kombinera de sammanlänkade dimensionerna konkurrenskraft, produktivitet och social hållbarhet/arbetstagares rättigheter på ett harmoniskt sätt. Alla aktörer måste åta sig att främja tillväxt för alla och samtidigt skapa gynnsamma villkor för näringslivet för att skapa fler och bättre arbetstillfällen. Det enda sättet att skapa mer jämlika samhällen är att skapa en mer inkluderande och hållbar tillväxt och sysselsättning, i syfte att tillförsäkra befolkningen anständiga arbetsvillkor, tillräckliga löner och pensioner samt möjlighet att utöva sina rättigheter. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Trots att situationen förbättras i hela EU finns det fortfarande skillnader mellan medlemsstater, mellan regioner och mellan olika grupper av personer på arbetsmarknaden. Tillväxten kommer inte alla länder, regioner eller medborgare till del på samma sätt. Vissa medlemsstater har fortfarande hög arbetslöshet, hushållsinkomster som i reala tal är lägre än före krisen och utbredd fattigdom. De regionala skillnaderna är fortfarande stora och ökar i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | De landsspecifika rekommendationerna (17) kan spela en avgörande roll när det gäller att göra riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och den europeiska pelaren för sociala rättigheter mer effektiva, vilket erbjuder en betydande möjlighet att utforma den nationella politiken i enlighet med riktlinjerna och principerna i pelaren, med målet att uppnå gemensamma resultat. De bör syfta till att minska dessa skillnader och till att öka de motsvarande resurserna och inrikta dem på förverkligandet av detta mål. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | I några medlemsstater har arbetslösheten ännu inte sjunkit tillbaka helt utan överstiger fortfarande 10 %. Situationen för unga är fortfarande problematisk i flera länder: en hög andel unga som varken arbetar eller studerar föranleder oro för deras nuvarande och framtida anställbarhet (18). I andra länder hämmas fortsatt tillväxt av den förvärrade bristen på arbetskraft. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Trots en ökad sysselsättningsgrad bland kvinnor kvarstår på det stora hela skillnader mellan könen i sysselsättningsgrad, vilket leder till löneklyftor (19). Lågutbildade och personer med invandrarbakgrund har särskilt svårt att hitta arbete (20). Även personer med funktionsnedsättning är fortfarande missgynnade (21). Dessutom finns det stora regionala skillnader i arbetsmarknads-deltagande i många medlemsstater. Den förändrade befolkningssammansättningen och den tekniska utvecklingen omdanar arbetsmarknaderna i EU. Dessa problem bör lösas med lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder samt samarbete mellan berörda myndigheter och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

3.4.5

3.5   Den europeiska pelaren för sociala rättigheter

| 3.5.1 | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter är av avgörande betydelse för att förbättra arbets- och lönevillkoren samt de sociala trygghetssystemen i Europa. Dessutom är den viktig för att säkerställa balansen mellan arbete och privatliv och förbättra de sociala normerna och konvergensen bland EU:s medlemsstater – inklusive kollektiva förhandlingar och tillgången till sociala tjänster. När det gäller den europeiska pelaren för sociala rättigheter upprepar EESK de slutsatser och rekommendationer som avgetts i tidigare yttranden (22). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | I landsrapporterna 2019 ägnas särskild uppmärksamhet åt medlemsstaternas resultat när det gäller de olika dimensionerna av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Pelaren är tänkt att fungera som en färdplan för rättvis och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Framtidens arbetsmarknad bör vara ett huvudtema i diskussionerna om pelaren för sociala rättigheter, där man bör behandla dess betydande omvandling, och man bör anta en samstämmig europeisk sysselsättningsstrategi antas som omfattar följande teman:






  — | Investeringar och innovation. |
| --- | --- | --- |

3.5.3

—

Investeringar och innovation.

| — | Sysselsättning och skapande av bra arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Sysselsättning och skapande av bra arbetstillfällen.

| — | Rättvisa arbetsvillkor för alla. |
| --- | --- |

—

Rättvisa arbetsvillkor för alla.

| — | Rättvisa och smidiga övergångar med stöd av en aktiv arbetsmarknadspolitik. |
| --- | --- |

—

Rättvisa och smidiga övergångar med stöd av en aktiv arbetsmarknadspolitik.

| — | Medverkan av alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

—

Medverkan av alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter.

| 3.5.4 | Alla berörda parter bör arbeta tillsammans för att säkerställa en framtida arbetsmarknad som är rättvis och inkluderande, ger sysselsättningsmöjligheter för alla och främjar sociala framsteg samt en kvalificerad och motiverad arbetskraft med anständig lön och tillgång till bra arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Dessa framsteg måste finansieras: pelaren kan bara genomföras effektivt i medlemsstaterna om det finns tillräckliga medel för socialpolitiska investeringar för att tillämpa rättigheterna och principerna genom särskilda politiska initiativ. Därför bör man utnyttja mekanismer såsom Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

3.5.5

3.6   EU-medel (23)

| 3.6.1 | EESK välkomnar avsikten enligt förslaget till förordning om ESF+ att förbättra kopplingen mellan ESF och den europeiska planeringsterminen, framför allt genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | I vissa medlemsstater utgör EU-medlen en avgörande del av de offentliga investeringarna. Om EU-medlen anpassas bättre till analysen och rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen borde det förbättra resultaten och stärka sammanhållningsbudgetens genomslag. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Europeiska fonden för strategiska investeringar och de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör utformas för att spela en avgörande roll för skapandet av arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt samt främjandet av territoriell och social sammanhållning. Dessa fonder bör utnyttjas på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, och när det gäller genomförandet av pelaren bör prioritet ges åt långsiktiga europeiska investeringar i infrastruktur och sociala tjänster av god kvalitet, inbegripet via Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   Digitalisering

| 3.7.1 | EESK har i flera yttranden undersökt digitaliseringen som fenomen och dess inverkan på arbetets organisation och på sysselsättningen (24). |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Den fjärde industriella revolutionen kommer att innebära stora förändringar på grund av utvecklingen inom områden såsom genetik, artificiell intelligens, robotteknik, nanoteknik, 3D-printing och bioteknik när det gäller konsumtions-, produktions- och arbetsmönstren, vilket kommer att medföra stora utmaningar som företag, offentliga myndigheter och medborgare proaktivt måste anpassa sig till. Samtidigt med den tekniska revolutionen får en rad socioekonomiska, geopolitiska och demografiska faktorer med koppling till dessa förändringar större effekter, eftersom de verkar i flera olika riktningar och förstärker varandra. Allt eftersom hela industrin anpassar sig genomgår de flesta yrken en radikal förändring. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Medan vissa arbetstillfällen riskerar att bli överflödiga och andra växer snabbt, kräver även de befintliga arbetstillfällena att nödvändig kompetens förvärvas. Det behövs särskilda åtgärder för att ta itu med kompetensbrister, massarbetslöshet och ökande ojämlikhet, vilket kräver omskolning och kompetenshöjning, en proaktiv strategi för livslångt lärande, lämpliga incitament och lämplig utrustning samt sektorsövergripande partnerskap. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | En bättre förståelse av arbetets och anställningsförhållandenas föränderliga natur i den digitala tidsåldern bör leda till en effektivare sysselsättningspolitik inom EU. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | Prioritet bör ges åt livslångt lärande, omskolning och kompetensutveckling så att var och en får möjlighet att hitta arbete i en globaliserad högteknologisk arbetsmiljö och få tillgång till i vissa fall avgörande information och tjänster. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | I den digitala tidsåldern är det viktigt att garantera tillgång till internet, tillhandahålla utbildning i digital kompetens för dem som är utsatta för risker och ge dem möjlighet att utöva sina rättigheter och få tillgång till sociala tjänster, i synnerhet om det handlar om grundläggande sådana. |
| --- | --- |

3.7.6

| 3.7.7 | De nya orättvisorna och sociala riskerna i samband med den digitala revolutionen kan dessutom delvis förklaras med digital utestängning, där vissa befolkningsgrupper inte har de digitala färdigheter och den grundläggande digitala kompetens som krävs för att få tillgång till i vissa fall avgörande information och tjänster. |
| --- | --- |

3.7.7

Bryssel den 20 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 57.

1

(2)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 1, EUT C 434, 15.12.2017, s. 30.

2

(3)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 1, EUT C 81, 2.3.2018, s. 145, EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2018/1215 av den 16 juli 2018 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 224, 5.9.2018, s. 4):

4

| — | Stimulera efterfrågan på arbetskraft. |
| --- | --- |

—

Stimulera efterfrågan på arbetskraft.

| — | Öka arbetskraftsutbudet och förbättra tillgången till sysselsättning, färdigheter och kompetens. |
| --- | --- |

—

Öka arbetskraftsutbudet och förbättra tillgången till sysselsättning, färdigheter och kompetens.

| — | Förbättra arbetsmarknadens funktion och göra den sociala dialogen mer ändamålsenlig. |
| --- | --- |

—

Förbättra arbetsmarknadens funktion och göra den sociala dialogen mer ändamålsenlig.

| — | Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

—

Främja lika möjligheter för alla, främja social inkludering och bekämpa fattigdom.

(5)  EUT C 332, 8.10.2015, s. 68, EUT C 237, 6.7.2018, s. 57.

5

(6)  Meddelande COM(2019) 150 final – Europeiska unionen har tillväxt för sjunde året i rad. Den fortsatta ekonomiska återhämtningen har positiva effekter på arbetsmarknaderna och den sociala utvecklingen. Sysselsättningssituationen fortsätter att förbättras: fjärde kvartalet 2018 hade 240 miljoner personer sysselsättning och arbetslösheten (6,6 %) hade återgått till 2000 års nivå. Enbart under 2017 lyftes över fem miljoner människor ur fattigdom och socialt utanförskap.

6

(7)  Meddelande COM(2019) 150 final – (Tillägg 4); se också meddelande COM (2019) 500 final .

7

(8)  Tillgång till finansiering för små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag under perioden 2014–2020: Möjligheter och utmaningar (informationsrapport), EUT C 345, 13.10.2017, s. 15, EUT C 197, 8.6.2018, s.1.

8

(9)  Se fotnot 8.

9

(10)  COM(2019) 150 final .

10

(11)  Se fotnot 10.

11

(12)  SOC/622 (pågående), EUT C 62, 15.2.2019, s. 136, EUT C 228, 5.7.2019, s. 16, EUT C 237, 6.7.2018, s. 8, EUT C 81, 2.3.2018, s. 167, EUT C 13, 15.1.2016, s. 57, EUT C 161, 6.6.2013, s. 67.

12

(13)  Se den studie om kompetensglapp som EESK beställt, 2018.

13

(14)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 1, EUT C 434, 15.12.2017, s. 30.

14

(15)  Uttalande från ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, Europeiska kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna om ”En nystart för den sociala dialogen”, 2016 .

15

(16)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 15, EUT C 237, 6.7.2018, s. 1, EUT C 440, 6.12.2018, s. 135, SOC/620 (pågående), EUT C 228, 5.7.2019, s. 7.

16

(17)  Landsspecifika rekommendationer .

17

(18)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 142.

18

(19)  SOC/610 (EUT C 240, 16.7.2019, s. 3), EUT C 110, 22.3.2018, s. 26, EUT C 440, 6.12.2018, s. 37, EUT C 262, 25.7.2018, s. 101, EUT C 110, 22.3.2019, s. 20.

19

(20)  Kostnaderna för utebliven invandring och bristande integration (informationsrapport), EUT C 264, 20.7.2016, s. 19; EUT C 71, 24.2.2016, s. 46

20

Kostnaderna för utebliven invandring och bristande integration (informationsrapport)

(21)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 15, EUT C 367, 10.10.2018, s. 20, SOC/616 (pågående).

21

(22)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, EUT C 81, 2.3.2018, s. 145, SOC/614 (pågående).

22

(23)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 165.

23

(24)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 8, EUT C 129, 11.4.2018, s. 7, EUT C 237, 6.7.2018, s. 1, EUT C 434, 15.12.2017, s. 36, EUT C 434, 15.12.2017, s. 30, EUT C 173, 31.5.2017, s. 45, EUT C 303, 19.8.2016, s. 54, EUT C 13, 15.1.2016, s. 161, EUT C 128, 18.5.2010, s. 74, SOC/622 (pågående).

24

---

BILAGA

Följande punkt i sektionens yttrande ändrades i enlighet med det ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.4 i arbetsordningen):

| 1.4. | Man bör föra en politik och genomföra strukturreformer som underlättar skapandet av bra arbetstillfällen, främjandet av ansvarsfullt företagande, utvecklingen av små och medelstora företag och sociala företag samt en övergång från principen om att ” tänka småskaligt först” till strategin att ”agera småskaligt först”. |
| --- | --- |

1.4.

Man bör föra en politik och genomföra strukturreformer som underlättar skapandet av bra arbetstillfällen, främjandet av ansvarsfullt företagande, utvecklingen av små och medelstora företag och sociala företag samt en övergång från principen om att ” tänka småskaligt först” till strategin att ”agera småskaligt först”.

Resultat av omröstningen:

| För | : | 117 |
| --- | --- | --- |
| Emot | : | 86 |
| Nedlagda röster | : | 15 |

För

:

117

Emot

:

86

Nedlagda röster

:

15

---

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/39

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet — Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen —Läget idag och vägar framåt

(COM(2019) 163 final)

(2019/C 282/07)

Föredragande:

Jukka AHTELA

Karolina DRESZER-SMALEC

José Antonio MORENO DÍAZ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 10.5.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 5.6.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 190/11/12 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 10.5.2019

Rättslig grund

Artikel 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

5.6.2019

Antagande vid plenarsessionen

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

190/11/12

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande och de insatser som kommissionen gjort för att använda andra instrument för att stärka rättsstatsprincipen. Det är viktigt att så mycket som möjligt stärka den rättsstatliga aspekten i dessa instrument eftersom många av dem tjänar olika syften, och att i så stor utsträckning som möjligt involvera det civila samhället i genomförandet av dessa instrument. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén anser att det civila samhället, medierna och politiska frågor borde ha behandlats mer ingående i meddelandet för att man ska förstå sammanhanget, och att på ett mer framträdande sätt involvera de som berörs direkt. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att reflektionstiden borde ha varit längre för att möjliggöra ett djupare samråd med och deltagande av det civila samhället i medlemsstaterna och att kommissionen på längre sikt bör föreslå en mer systematisk mekanism för samråd med organisationer i det civila samhället avseende situationen för de grundläggande rättigheterna och respekten för rättsstatsprincipen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det är nödvändigt med sätt att skydda organisationer i det civila samhället som bedriver övervakningsverksamhet, undersökande journalister och oberoende medier, och förslag rörande deras skydd och aktiva roll inom tidig varning måste ha en framskjuten plats i de förslag som kommissionen kommer att lägga fram i slutet av reflektionstiden. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar visserligen den förstärkta tillgången till medel för civilsamhällesorganisationer i den nya fleråriga budgetramen, men anser att det belopp som avsatts i kommissionens förslag beträffande rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter samt det belopp som öronmärkts för organisationer i det civila samhället är otillräckliga (1). Vidare bör EU överväga sätt att möjliggöra ytterligare kärnfinansiering till organisationer i det civila samhället som bedriver övervaknings-, upplysnings-, opinionsbildnings- och rättstvistsverksamhet som avser grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK bibehåller sina stöd till skapandet av en mekanism på EU-nivå för att övervaka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism bör omfatta en förebyggande komponent som gör att experter och företrädare för det civila samhället tidigt kan varna för specifika utvecklingstendenser och diskutera förslag till lösningar som omfattar alla berörda intressenter. En sådan mekanism skulle även vara till hjälp med bördefördelningen mellan institutionerna och öka det gemensamma ansvaret för EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vidare föreslår EESK att befintliga civilsamhällesplattformar erkänns och förstärks och att ett årligt forum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen inrättas på EU-nivå med EESK:s deltagande, för det första för att ge EU:s beslutsfattare möjlighet att direkt från intressenter, inklusive gräsrotsorganisationer, få tidig varning om framväxande utmaningar mot värdena i artikel 2 i EU-fördraget, och för det andra för att underlätta ömsesidigt lärande samt nationellt och gränsöverskridande samarbete mellan alla berörda intressenter (företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser det vara nödvändigt att under de nuvarande omständigheterna öka antalet röster från befintliga plattformar och gräsrotsorganisationer. EESK är ett unikt organ som skänker en möjlighet till verklig dialog mellan alla aktörer från organisationer i det civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter, i alla medlemsstater. Detta skänker ett mervärde när det gäller att främja det civila samhällets mångfald och livlighet. Ett sådant forum skulle kunna göra det möjligt för organisationer i det civila samhället att sända en tidig varning. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Hoten mot rättsstatsprincipen riskerar att undergräva det ömsesidiga förtroende som EU bygger på, vilket nylig rättspraxis har visat. De oberoende nationella domstolarna är det skydd som säkerställer att EU, inbegripet dess inre marknad, fungerar smidigt. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Man bör även beakta de ekonomiska aspekterna av rättsstatsprincipen. Ömsesidigt förtroende är ett värde som är svårt att beräkna i rent ekonomiska termer, men det är uppenbart att bristande förtroende, kopplat till politiskt inflytande över rättsväsendet eller korruption, har negativa ekonomiska konsekvenser. Detta är ett ämne som förtjänar att lyftas fram mer och där fler uppgifter och mer forskning krävs på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Utbildning, både formell och icke-formell, har en viktig roll att spela när det gäller att bygga upp en demokratisk och rättsstatlig kultur. Demokratin och rättsstaten bör ligga alla EU-medborgare varmt om hjärtat. EESK uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati. |
| --- | --- |

1.11

2.   Inledning och översikt över meddelandet

| 2.1 | Situationen vad gäller respekten för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen är väldigt dyster över hela EU, i synnerhet eftersom unionen i vissa fall har varit tvungen att aktivera artikel 7 i EU-fördraget. Därför inleds genom det aktuella kommissionsmeddelandet en reflektion över hur tillståndet för rättsstatsprincipen i EU skulle kunna förbättras. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Meddelandet erinrar om vikten av rättsstatsprincipen som ett grundläggande värde för EU, som ligger till grund för det demokratiska systemet och är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Rättsstatsprincipen inkluderar bl.a. sådana principer som lagenlighet, som förutsätter att lagarna stiftas i en öppen, ansvarsskyldig, demokratisk och pluralistisk process, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av verkställande makt, effektivt rättsligt skydd genom oberoende och opartiska domstolar, effektiv domstolsprövning, däribland respekt för grundläggande rättigheter, maktdelning samt likhet inför lagen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionen fastslår tre pelare för ett effektivt verkställande av rättsstatsprincipen i EU: främjande: bygga upp kunskap och en gemensam rättsstatskultur; förebyggande: samarbete och stöd för att stärka rättsstatsprincipen på nationell nivå; och reaktion: insatser på unionsnivå i de fall där nationella mekanismer fallerar. Mer specifikt insisterar kommissionen på behovet av att främja standarder för rättsstatsprincipen, att känna igen varningssignaler, att fördjupa en medlemsstats specifika kunskaper, att förbättra den gemensamma kapaciteten att reagera i händelse av upptrappning och att åtgärda långsiktiga brister genom strukturreformer. |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar samrådet eftersom det erkänner vikten av den senaste tidens rättsstatliga utmaningar i EU. Antalet sådana utmaningar har ökat under de senaste åren, vilket tyder på en risk för en möjlig fullt utvecklad kris inom rättsstatsprincipen och demokratin, i synnerhet i vissa medlemsstater. Denna kris bör erkännas fullt ut och lämpliga åtgärder vidtas. Detta omfattar en djärv bekräftelse av EU:s värden och solida instrument för att förebygga och korrigera ytterligare urholkningar av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK hade redan gett uttryck för sin djupa oro med avseende på situationen för de grundläggande rättigheterna och respekten för rättsstatsprincipen, och har sedan 2016 efterlyst kraftfullare åtgärder (2). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det är viktigt att komma ihåg att EU inte enbart är en gemensam marknad, det är en union grundad på gemensamma värden i enlighet med artikel 2 i fördraget. Vidare erkänner den de rättigheter, friheter och principer som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessa värden, som EU bygger på, är grunden för integration och är en del av den europeiska identiteten. Utöver att vara kriterier för anslutning måste medlemsstaterna därefter respektera dem i praktiken. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rättsstaten existerar i ett ömsesidigt beroende, oskiljbart och triangulärt förhållande med de grundläggande rättigheterna och demokratin. Enbart genom att garantera dessa tre värden i samverkan med varandra är det möjligt att förhindra missbruk av statliga befogenheter. Skyddet av de grundläggande rättigheterna är en pelare som bör vidareutvecklas genom ratificering av alla relevanta instrument (bl.a. FN:s konventioner och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna), starkare samarbete mellan EU-institutionerna och förstärkt stöd till gräsrots- och övervakningsorganisationer i hela Europa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK beklagar att EU:s fördrag inte uttryckligen föreskriver att alla medlemsstater måste uppfylla Köpenhamnskriterierna (3). Kriterierna bör respekteras i lika hög grad och fortlöpande av nya och gamla EU-medlemsstater. EESK noterar att EU:s institutioner inte har tillgång till tillräckligt robusta och välutformade verktyg för att skydda mot dagens hot mot rättsstatsprincipen, de grundläggande rättigheterna och den pluralistiska demokratin i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | De aktuella utmaningarna hanteras inte i rätt tid och med effektiva åtgärder på nationell nivå och EU-nivå: de befintliga instrumenten hade begränsad inverkan på de faktorer som driver på dessa utmaningar. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | De svåraste utmaningarna finns i vissa medlemsstater där mäktiga politiska aktörer har vänt sig emot domstolsväsendets oberoende samt mot institutioner och organisationer som utgör och upprätthåller det pluralistiska demokratiska systemet. I meddelandet beaktar man inte tillräckligt denna väsentliga aspekt, utan man föredrar ett perspektiv där institutioner – parlament, regeringar och ministerier, författningsdomstolar och yrkesorganisationer – är åtskilda från politisk konkurrens och tävlan vid valurnorna. Detta undvikande av att beröra partipolitik och val förhindrar alla förklaringar till varför mäktiga aktörer motverkar rättsstatsprincipen och demokratin och varför de samtidigt verkar vara populära och ostoppbara. De politiska, kulturella och sociologiska aspekterna av de utmaningar mot rättsstatsprincipen som påverkar demokratierna är ett viktigt område som hittills har förbisetts i EU:s analys och svar. Detta förklarar delvis begränsningarna i den nuvarande metoden och de nuvarande verktygen, inklusive förfarandet i artikel 7.1. Genom sin koppling till det civila samhället i sin helhet, inklusive arbetsmarknadens parter, är kommittén särskilt väl lämpad att erbjuda ett utrymme för bättre analys, debatt och svar på dessa politiska, sociologiska och kulturella aspekter av utmaningarna mot demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kommissionen har under de senaste åren gått mot att bygga upp kompletterande och kumulativa mekanismer för att överbrygga klyftan mellan inga åtgärder och sista utvägen-åtgärder. De verkar dock vara otillräckliga för de aktuella utmaningarna – samordnade åtgärder för maktrofferi inom institutionerna, även inom rättsväsendet, som kanske inte har valdistrikt men åtminstone starkt stöd inom partiorganisationerna och i partikretsarna. Inte ens de konsoliderade demokratierna är säkra från smygande auktoritarianism och undergrävande av rättsstatsprincipen. Farhågor beträffande säkerheten används i allt större utsträckning för att motivera ett ifrågasättande eller upphävande av demokratiska garantier. Vissa regeringar försvårar arbetet för flera civilsamhällesorganisationer i frontlinjen i stället för att föreslå ett möjliggörande utrymme för deras verksamhet. Det är därför av avgörande vikt att EU intar en mer proaktiv och förebyggande hållning. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK håller med kommissionen om att den senaste tidens populistiska och autokratiska tendenser kräver att alla EU-organ och hela EU:s civila samhälle agerar för att se till att de värden som EU bygger på bevaras. EESK står fast i sitt motstånd mot alla former av illiberal demokrati. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser därför även att reflektionstiden borde ha varit längre för att möjliggöra ett djupare samråd med och deltagande av det civila samhället i medlemsstaterna |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK har upplysts av många organisationer i det civila samhället att korta samrådsperioder ofta är ett problem som är kopplat till avsaknad av insyn och meningsfulla samråd, vilket undergräver lagstiftningens kvalitet och rättsstatsprincipen i medlemsstaterna. Med detta i åtanke anser EESK att kommissionen borde ha medgett grundligare samråd med det civila samhället, som påverkas direkt. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare, visselblåsare och journalister befinner sig i frontlinjen när rättsstatsprincipen urholkas, och hamnar i en mycket svår situation när lagen överträds i en viss medlemsstat. Det är de som övervakar situationen och anmäler överträdelser, och det är på gräsrotsnivån som de kan sända tidiga varningssignaler. EESK anser därför att deras roll är av grundläggande betydelse, liksom mediernas och den undersökande journalistikens roll. Därför krävs sätt att skydda organisationer i det civila samhället och medierna om det ska finnas någon hållbar väg framåt. Förslag angående deras roll måste ges en framskjuten plats i de förslag som kommissionen kommer att lägga fram efter reflektionstiden. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | I synnerhet bör man i den framtida fleråriga budgetramen öka stödet till civilsamhälles-organisationer, särskilt dem som arbetar med att försvara artikel 2-värdena. Kärnfinansiering bör tillhandahållas civilsamhällesorganisationer på alla nivåer – lokal, nationell och europeisk – för att stödja kapacitetsuppbyggnad och verksamhet när det gäller upplysning, övervakning och dokumentation, opinionsbildning och rättstvister. För att stärka EU:s stöd till civilsamhälles-organisationernas roll i Europa bör man i den framtida fleråriga budgetramen se till att alla relevanta EU-fonder, särskilt inom socialpolitik, ekonomisk politik och sammanhållningspolitik, integrerar en stark roll för det civila samhället i utformningen, genomförandet och övervakningen av denna politik. EU bör också öka det finansiella stödet till mediernas oberoende och mångfald i Europa och integrera dessa frågor i all relevant EU-politik, inklusive konkurrenspolitiken. För att säkerställa politisk prioritering av dessa frågor bör kommissionens framtida vice ordförande med ansvar för grundläggande rättigheter också ansvara för övervakningen av en möjliggörande miljö för det civila samhället, människorättsförsvarare och journalister. EESK påminner också om sin efterlysning av en EU-ombudsman med ansvar för de medborgerliga friheterna till vilken dessa aktörer skulle kunna rapportera incidenter med koppling till trakasserier eller begränsningar av deras arbete (4). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | I enlighet med EESK:s uppdrag enligt EUF-fördraget, som företrädare för det organiserade civila samhället, måste kommittén vara nära delaktig i den framtida utvecklingen av institutionella initiativ på detta område. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Kommittén har en särskild roll att spela och en skyldighet att agera när dess egna ledamöters verksamhet, liksom verksamheten i det civila samhället i stort, är i riskzonen i EU. EESK kan och bör spela en avgörande roll i underlättandet av utbyten mellan alla berörda intressenter rörande det aktuella läget för rättsstatsprincipen i medlemsstaterna ur ett civilsamhällesperspektiv samt fungera som en sändare (ett nätverk för tidig varning) innan de första symtomen på problem beträffande grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen dyker upp. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | År 2016 antog EESK ett yttrande på eget initiativ som förordar förstärkta EU-insatser med avseende på de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, och följde upp med skapandet i april 2018 av en särskild grupp som skulle undersöka hur det organiserade civila samhället bäst kan bidra. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Hoten mot rättsstatsprincipen riskerar att undergräva det ömsesidiga förtroende som EU bygger på. I ett nyligt exempel har detta visats tydligt när Europeiska unionens domstol fann att en nationell domare inte nödvändigtvis behöver respektera en europeisk arresteringsorder som utfärdats av en EU-medlemsstat om det finns systemiska eller allmänna brister inom rättsstatsprincipen i denna medlemsstat, och dessa kan påverka rättsväsendets oberoende i den utfärdande medlemsstaten och målsägandens grundläggande rätt till en rättvis rättegång (5). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | De oberoende nationella domstolarna är det skydd som säkerställer att medborgarna kan lita på att deras EU-rättigheter görs gällande, att europeiska företag kan bedriva gränsöverskridande handel utan oro för att juridiska avtal inte verkställs på ett opartiskt och oberoende sätt, att arbetstagare som arbetar i ett grannland kan göra sina rättigheter gällande och att organisationer i det civila samhället kan verka fritt över gränserna, utan att utländsk solidaritetsfinansiering beskattas på ett diskriminerande sätt. Organisationer i det civila samhället, arbetsmarknadens parter och utländska investerarråd har alla uttryckt sina farhågor till EESK avseende urholkningen av rättsstatsprincipen och dess allvarliga ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Utbildning, både formell och icke-formell, har en viktig roll att spela när det gäller att bygga upp en demokratisk och rättsstatlig kultur. Mångfalden av politiska kulturer i Europa gör uppgiften svårare. Det finns dock framgångsrika historiska exempel där demokratiska värden lärs ut, sprids och konsolideras. På lång sikt är den bästa garantin mot tillbakagångar i fråga om demokrati och rättsstatsprincipen aktiva, utbildade och delaktiga medborgare. Den liberala demokratin, såsom den definieras i ett tidigare EESK-yttrande (6), och rättsstaten bör ligga alla EU-medborgare varmt om hjärtat, och EU bör staka ut vägen framåt mot detta mål, till exempel genom att uppmuntra integrering av dessa ämnen i läroplanerna för skolor och högre utbildning och genom att främja akademiska och yrkesmässiga utbyten mellan medborgare och civilsamhällesorganisationer som är verksamma på dessa områden. EESK uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati. |
| --- | --- |

3.19

4.   Kommentarer om befintliga verktyg

| 4.1 | EESK noterar bristerna i de verktyg som EU-institutionerna för närvarande har tillgång till för att skydda värdena i artikel 2. Överträdelseförfaranden tenderar att ha ett alltför smalt fokus för att förhindra eller avhjälpa samordnade attacker på rättsstatsprincipen. Dessutom har det visat sig vara extremt svårt att skapa tillräcklig politisk vilja för att aktivera förfarandet i artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | När det gäller 2014 års kommissionsmeddelande ”En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen” (7), är ramen visserligen enklare att aktivera än artikel 7, men dess effektivitet kan ifrågasättas gentemot regeringar som är ovilliga att samarbeta. Vidare är de trösklar som krävs för att den ska kunna aktiveras för höga och för sena. EESK rekommenderar att man förbättrar ramen för rättsstatsprincipen, bland annat genom att fastställa tydligare riktmärken, indikatorer och tidsfrister, för att bättre kunna bedöma de berörda myndigheternas svar och EU:s åtföljande åtgärder. |
| --- | --- |

4.2

4.3   Överträdelseförfaranden och förhandsavgöranden

| 4.3.1 | Under de senaste åren har kommissionen inlett flera värderelaterade överträdelseförfaranden rörande rättsstatsprincipen (8). Sådana förfaranden bör användas där så är möjligt, men kan inte vara de enda eftersom inte alla överträdelser rör unionsrätten. Vissa akademiker förespråkar dock att överträdelseförfaranden kan inledas i enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget direkt för överträdelser av artikel 2 i EU-fördraget (9), vilket skulle kunna vara en möjlighet att utforska. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Förhandsavgöranden kan också vara ett användbart verktyg. Det finns dock olika hinder för att få de nationella domstolarna att hänskjuta frågor för förhandsavgöranden till Europeiska unionens domstol, och det är ofta en långdragen process. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Den europeiska planeringsterminen

| 4.4.1 | Det huvudsakliga syftet med den europeiska planeringsterminen är att tillhandahålla en ram för samordning av den ekonomiska politiken i hela EU, men den omfattar även kampen mot korruption, effektiva rättssystem och reform av den offentliga förvaltningen, vilket kan leda till landsspecifika rekommendationer (10). En effektiv uppföljning garanteras dock inte med nödvändighet. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Den europeiska planeringsterminen har kritiserats för att inte inkludera arbetsmarknadens parter på både EU-nivå och nationell nivå i tillräcklig utsträckning (11), och enbart 20 % av de landsspecifika rekommendationerna genomförs för närvarande på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna (12). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Den europeiska planeringsterminen är i huvudsak ett verktyg för ekonomisk och social politik som vägleder och stöder reformer i medlemsstaterna. Dess roll i övervakning och främjande av rättsstatliga frågor skulle dock kunna stärkas genom att indikatorer för rättsstatsprincipen införlivas på ett mer synligt sätt, även beträffande frågor såsom rättssäkerhet och tillgång till rättsmedel för företag och anställda. Det civila samhällets deltagande bör också förbättras, och man bör sörja för en bättre uppföljning i syfte att förbättra efterlevnaden. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Resultattavlan för rättskipningen i EU

| 4.5.1 | Resultattavlan för rättskipningen i EU ger information om rättssystemet i alla medlemsstater och kan resultera i landsspecifika rekommendationer i den europeiska planeringsterminen. EU:s resultattavla bygger på undersökningar bland medborgare och företag i syfte att utvärdera rättssystemets oberoende (13). EESK rekommenderar dock att organisationer i det civila samhället inkluderas i denna undersökning. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Samarbets- och kontrollmekanismen

| 4.6.1 | Samarbets- och kontrollmekanismen (14) skapades som en övergångsåtgärd för att efter anslutningen bistå Rumänien och Bulgarien i hanteringen av flera brister beträffande reform av rättsväsendet, korruption och (för Bulgarien) organiserad brottslighet. I den fastställdes en uppsättning kriterier som kommissionen bedömer och årliga lägesrapporter. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Denna mekanism har visat sig vara ett effektivt verktyg. Den senaste rapporten om Rumänien pekade dock på ett bakslag i utvecklingen, trots att den väntades slutföras inom kort. Detta väcker frågan om huruvida kravet på framsteg är tillräckligt skarpt, och huruvida förändringar måste stå på fastare grund innan samarbets- och kontrollmekanismen avslutas. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Samarbets- och kontrollmekanismens relevans när det gäller att ta itu med rättsstatliga utmaningar i andra medlemsstater behöver utvärderas grundligare. Trots det varierande åtagandet från de olika regeringspartierna i de två länderna möjliggör instrumentets existens en strukturerad och fortlöpande dialog mellan kommissionen och medlemslandet. |
| --- | --- |

4.6.3

4.7   Kommissionens stödtjänst för strukturreformer

| 4.7.1 | Stödtjänsten för strukturreformer tillhandahåller direktstöd till nationella myndigheter (granskningsmetoder, utbildning, analys, expertrådgivning) och täcker styrning och offentlig förvaltning, inbegripet öppenhet och korruptionsbekämpning, men är i allt väsentligt ett makroekonomiskt verktyg. Få projekt har någon betydande koppling till rättsstatsprincipen (15). |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | EESK rekommenderar en ökad användning av särskilda uppdrag när landsspecifika rekommendationer avseende rättsstatsprincipen har utfärdats till en medlemsstat, och deltagande av organisationer i det civila samhället i reformprogram bör säkerställas. |
| --- | --- |

4.7.2

4.8   De europeiska struktur- och investeringsfonderna, och fonder som stöder politiken för rättsliga frågor och säkerhet

| 4.8.1 | En av EU:s största hävstänger för att se till att rättsstatsprincipen respekteras är finansiering. Den 17 januari 2019 röstade Europaparlamentet för en mekanism (instrumentet för europeiska värden) för att öka finansieringen av EU:s program för rättigheter och värden. Kommissionens förslag till en fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden uppfyller inte detta krav till fullo. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | EESK välkomnar visserligen de medel som anslagits till att stärka civilsamhällesorganisationernas tillgång till medel från den nya fleråriga budgetramen, men anser att det belopp som avsatts för rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter samt det belopp som öronmärkts för organisationer i det civila samhället är otillräckliga (16). |
| --- | --- |

4.8.2

4.9   En ny mekanism för att skydda unionens budget när generella brister rörande rättsstatsprincipen i medlemsstaterna påverkar eller riskerar att påverka budgeten

| 4.9.1 | EESK välkomnade förslaget och rekommenderade att kommittén görs mer delaktig (17). Vidare rekommenderade kommittén att förslaget ändras så att det omfattar en bredare tolkning av rättsstatsprincipen som omfattar skyddet av grundläggande rättigheter och garanterar skyddet av den pluralistiska demokratin. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | EESK rekommenderar dock extrem försiktighet i detta fall för att se till att slutmottagarna inte påverkas. Det är viktigt att komma ihåg och tillhandahålla särskilt stöd till oberoende organisationer som befinner sig i en extremt känslig situation i sin medlemsstat. |
| --- | --- |

4.9.2

4.10   Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) tillsammans med Europeiska åklagarmyndigheten

| 4.10.1 | Korruption är en av utmaningarna för rättsstatsprincipen. EU måste därför säkerställa att dess medel inte missbrukas eller möjliggör korruption. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | För närvarande kan Olafutredningar enbart lagföras av åklagare i medlemsstaterna (18), och enbart 45 % av utredningarna leder till åtal (19). Därför stöder EESK den nya europeiska åklagarmyndigheten (20) och uppmanar alla EU-länder att delta (21). |
| --- | --- |

4.10.2

| 4.10.3 | Civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare, visselblåsare och journalister spelar en viktig roll för att avslöja bedrägerier, och EESK upprepar därför vikten av en strukturerad dialog med det civila samhället och ökat ekonomiskt och politiskt stöd till dessa aktörer. |
| --- | --- |

4.10.3

4.11   Processen för anslutning till EU och grannskapspolitiken

| 4.11.1 | År 2011 införde EU en ny strategi för medel inom ramen för det europeiska grannskapsinstrumentet i syfte att utöva påtryckningar på partnerländerna att förbinda sig att anamma EU:s värden och politiska reformer (22). |
| --- | --- |

4.11.1

| 4.11.2 | Politisk villkorlighet är en positiv sida av det europeiska grannskapsinstrumentet, som fungerar väl med de länder som är intresserade av reformer. |
| --- | --- |

4.11.2

| 4.11.3 | EU måste med beslutsamhet vidmakthålla sitt åtagande för politisk villkorlighet inom grannskapspolitiken och i processen för anslutning till EU. För att behålla trovärdigheten måste EU tillämpa samma kriterier internt. För de länder som önskar ansluta sig till EU är det avgörande med ett fast åtagande för ”europeiska värden”. Kandidatländer måste uppfylla Köpenhamnskriterierna (23). Det är viktigt att EU håller mycket hårt på dessa krav. Att stärka rättsstatsprincipen är inte enbart en institutionell fråga, det kräver en omvandling av samhället. |
| --- | --- |

4.11.3

5.   Förslag inför framtiden

| 5.1 | EESK har sedan 2016 stött skapandet av en mekanism på EU-nivå för att övervaka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna (24). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism kommer att komplettera befintliga verktyg (25) och bör omfatta en förebyggande komponent som gör att intressenter (företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter) och experter kan upptäcka brister så snart de uppstår på nationell nivå och diskutera hur de kan avhjälpas på ett tidigt stadium. En sådan mekanism skulle även vara till hjälp med bördefördelningen mellan institutionerna och öka det gemensamma ansvaret för EU:s åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK:s roll på detta område bör ses mot bakgrund av dess unika sammansättning och räckvidd mellan EU och den nationella nivån. I egenskap av viktig representant för det civila samhället täcker kommittén in organisationer som har ett djupt åtagande i frågor rörande rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, men även arbetsmarknadens parter och andra viktiga ekonomiska och sociala aktörer med sina band på nationell nivå och EU-nivå. EESK skulle därför kunna ge ett tydligt mervärde som källa till unika uppgifter och insikter från gräsrotsnivån utan att andra relevanta källor upprepas med avseende på främjande, förebyggande och reaktion. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Som ett första steg har EESK självt redan börjat genomföra studiebesök för att skaffa sig en överblick över hur det civila samhället i de enskilda medlemsstaterna uppfattar problemen. EESK avser att besöka samtliga 28 medlemsstater (26), men kommer till hösten att utfärda en rapport med sina resultat från de fem första landsbesöken. Även om dessa besök inte består av en övervakningsmekanism är de ett viktigt bidrag till att låta synpunkterna från de nationella organisationerna i det civila samhället höras. Därför föreslår EESK, som en ytterligare åtgärd, att befintliga civilsamhällesplattformar och gräsrotsorganisationer erkänns och förstärks. Under de nuvarande omständigheterna är det nödvändigt att öka antalet röster som kommer från dem. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Dessutom bör ett årligt intressentforum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen inrättas på EU-nivå med EESK:s deltagande, för det första för att ge EU:s beslutsfattare möjlighet att direkt från gräsrotsorganisationer få tidig varning om framväxande utmaningar mot värdena i artikel 2 i EU-fördraget, och för det andra för att underlätta ömsesidigt lärande, förtroendeskapande och samarbete mellan nationella intressenter såsom företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter. Formatet på och metoderna för detta intressentforum bör bygga på de befintliga förebilderna med det europeiska migrationsforumet och Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin. EESK skulle tillhandahålla forumets sekretariat och stå värd för sammanträdena, som skulle anordnas tillsammans med kommissionen. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK anser att det är nödvändigt att under de nuvarande omständigheterna öka antalet röster, och det skulle kunna göra det möjligt för organisationer i det civila samhället att sända en tidig varning. I motsats till det årliga symposiet om grundläggande rättigheter, som inbegriper ett begränsat antal viktiga intressenter, är EESK:s forum avsett att vara ett öppet forum och uppmuntra till en offentlig diskussion. FRA:s mandat begränsas dessvärre av artikel 51 i stadgan till att ingripa i händelse av vissa överträdelser i artikel 2 i EU-fördraget. Vid dess forum närvarar främst människorättsorganisationer, medan EESK omfattar organisationer bortom människorättsområdet, inbegripet arbetsmarknadens parter, och har erfarenhet av att samverka med organisationer på europeisk och nationell nivå samt gräsrotsnivå i ett stort antal frågor. Detta skänker ett mervärde när det gäller att främja det civila samhällets mångfald och livlighet, och inbegripet viktiga ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Man bör beakta de ekonomiska aspekterna av rättsstatsprincipen. Ömsesidigt förtroende är ett värde som är svårt att beräkna i rent ekonomiska termer, men det är uppenbart att bristande förtroende, kopplat till politiskt inflytande över rättsväsendet eller korruption, har negativa ekonomiska konsekvenser. EESK uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid och samla in mer uppgifter och analyser om konsekvenserna av att rättsstatsprincipen urholkas för alla intressenter, inbegripet näringslivet. Rättslig osäkerhet, icke-transparent lagstiftning, illojal konkurrens, diskriminerande tillträde till offentliga upphandlingar och avsaknad av verklig tillgång till rättsmedel är exempel på sådana konsekvenser för näringslivet av att rättsstatsprincipen urholkas som bör beaktas bättre i EU:s analys och svar, inklusive i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | En specifik fråga är behovet av starkare stöd till organisationer i det civila samhället (kärnfinansiering för övervakningsorganisationer): Det är viktigt att EU överväger sätt att stödja organisationer i det civila samhället, undersökande journalistik och medier som övervakar och rapporterar om framväxande utmaningar mot artikel 2. EESK anser att ett finansieringsinstrument till stöd för organisationer i det civila samhället som främjar värdena i artikel 2 i medlemsstaterna är nödvändigt för att bygga upp gräsrotsstödet för dessa värden hos allmänheten. I detta avseende hänvisar EESK till sitt relaterade yttrande om förslagen till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden (27), och uppmanar rådet och Europaparlamentet att väsentligt öka resurserna till denna fond inom ramen för beslutet om den fleråriga budgetramen efter 2020. |
| --- | --- |

5.8

Bryssel den 19 juni 2019

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 88.

1

(2)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 8.

2

(3)  Fastställdes av Europeiska rådet i Köpenhamn 1993.

3

(4)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 9.

4

(5)  Europeiska unionens domstol, domstolens dom (stora avdelningen) i mål C-216/18 PPU, 25 juli 2018.

5

(6)  SOC/605 – Motståndskraftig demokrati genom ett starkt och diversifierat civilsamhälle (EUT C 228, 5.7.2019, s. 24).

6

(7)  Europeiska kommissionen, meddelande – En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, 11 mars 2014.

7

(8)  Europeiska kommissionen, http://europa.eu/rapid/press-release_IP-19-1957_sv.htm, 3 april 2019.

8

(9)  Michel Waelbroeck och Peter Oliver, Enforcing the Rule of Law in the EU: What can be done about Hungary and Poland?, 9 februari 2018.

9

(10)  Europeiska kommissionen, meddelande – Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget idag och vägar framåt, 3 april 2019.

10

(11)  Europeiska fackliga samorganisationen, pressmeddelande – ETUC on European Semester Winter Package, 27 februari 2019.

11

(12)  BusinessEurope, nyhetsbrev nr 2019-13: A renewed role for the European Semester, 11 april 2019.

12

(13)  Europeiska kommissionen, The 2019 EU Justice Scoreboard, 2019, s. 63: 3.3.3 Summary on judicial independence.

13

(14)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/effective-justice/rule-law/assistance-bulgaria-and-romania-under-cvm_en

14

(15)  Endast sex av de exempel som stödtjänsten ger är fokuserade på rättsstatsprincipen: genomförande av en oberoende analys av den bulgariska åklagarmyndigheten, reform av bedömningen av funktionsnedsättning i Tjeckien, Grekland och Polen, stärkande av rättssystemets effektivitet i Kroatien, förbättrad samordning av internrevision i Rumänien, förbättrad hantering av ärenden rörande visselblåsning i Italien och hjälp med att integrera unga migranter och flyktingar i Österrike.

15

(16)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 178.

16

(17)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 173.

17

(18)  Europeiska revisionsrätten, Särskild rapport 1/2019: Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras.

18

(19)  Organized Crime and Corruption Reporting Project, EC Adopts New Anti-Fraud Strategy, 1 maj 2019.

19

(20)  Europeiska kommissionen, meddelande – Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget, 29 april 2019.

20

(21)  Europeiska åklagarmyndigheten, webbsida om politik.

21

(22)  Momin Badarna, The ENP and its Political Conditionality Instrument: is it ineffective?, Young European Federalists, 15 september 2018.

22

(23)  Europeiska kommissionen, 2018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik, 17 april 2018.

23

(24)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 8.

24

(25)  Enligt Europaparlamentets förslag i dess resolution av den 27 januari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012), P7_TA(2014)1773, föredragande: Louis Michel, den 22 november, punkt 9.

25

(26)  27 medlemsstater, när Förenade kungariket lämnar EU.

26

(27)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 178, om COM(2018) 383 final och COM(2018) 384.

27

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

Punkt 3.7

De svåraste utmaningarna finns i vissa medlemsstater där mäktiga politiska aktörer har vänt sig emot domstolsväsendets oberoende samt mot institutioner och organisationer som utgör och upprätthåller det pluralistiska demokratiska systemet. I meddelandet beaktar man inte tillräckligt denna väsentliga aspekt, utan man föredrar ett perspektiv där institutioner – parlament, regeringar och ministerier, författningsdomstolar och yrkesorganisationer – är åtskilda från politisk konkurrens och tävlan vid valurnorna. Detta undvikande av att beröra partipolitik och val förhindrar alla förklaringar till varför mäktiga aktörer motverkar rättsstatsprincipen och demokratin och varför de samtidigt verkar vara populära och ostoppbara. De politiska, kulturella och sociologiska aspekterna av de utmaningar mot rättsstatsprincipen som påverkar demokratierna är ett viktigt område som hittills har förbisetts i EU:s analys och svar. Detta förklarar delvis begränsningarna i den nuvarande metoden och de nuvarande verktygen, inklusive förfarandet i artikel 7.1. Genom sin koppling till det civila samhället i sin helhet, inklusive arbetsmarknadens parter, är kommittén särskilt väl lämpad att erbjuda ett utrymme för bättre analys, debatt och svar på dessa politiska, sociologiska och kulturella aspekter av utmaningarna mot demokratin och rättsstatsprincipen.

Motivering

Yttrandets författare går för långt i bedömningen av medlemsstaternas institutioner. Den föreslagna formuleringen kan uppfattas som kränkande för institutioner som förväntas upprätthålla ett pluralistiskt system. Den återstående delen återspeglar förväntningarna på EU:s analyser i fråga om rättsstatsprincipen.

Omröstning

| Röster för | : | 47 |
| --- | --- | --- |
| Röster emot | : | 141 |
| Nedlagda röster | : | 19 |

Röster för

:

47

Röster emot

:

141

Nedlagda röster

:

19

Punkt 5.2

EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism kommer att komplettera befintliga verktyg (1)
  och bör omfatta en förebyggande komponent som gör att intressenter (företag, fackföreningar, civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och offentliga myndigheter) och experter kan upptäcka brister så snart de uppstår på nationell nivå och diskutera hur de kan avhjälpas på ett tidigt stadium. En sådan mekanism skulle även vara till hjälp med bördefördelningen mellan institutionerna och öka det gemensamma ansvaret för EU:s åtgärder på detta område. Mekanismen måste tillämpas med försiktighet för att undvika att den utnyttjas för aktuella politiska mål och orsakar kulturella konflikter.

Motivering

Det föreslagna tillägget begränsar inte EESK:s stöd till den mekanism som inrättas. Det ska förstås som en kompletterande anmärkning om politisk neutralitet och erkännande av kulturell mångfald.

Omröstning

| Röster för | : | 42 |
| --- | --- | --- |
| Röster emot | : | 153 |
| Nedlagda röster | : | 23 |

Röster för

:

42

Röster emot

:

153

Nedlagda röster

:

23

Punkt 1.6

EESK bibehåller sina stöd till skapandet av en mekanism på EU-nivå för att övervaka respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. EESK anser det vara helt avgörande att skapa en juridiskt bindande europeisk mekanism, en ram som aktivt involverar kommissionen, parlamentet och rådet och där EESK spelar en viktig roll som företrädare för det civila samhället. Denna mekanism bör omfatta en förebyggande komponent som gör att experter och företrädare för det civila samhället tidigt kan varna för specifika utvecklingstendenser och diskutera förslag till lösningar som omfattar alla berörda intressenter. En sådan mekanism skulle även vara till hjälp med bördefördelningen mellan institutionerna och öka det gemensamma ansvaret för EU:s åtgärder. Mekanismen måste tillämpas med försiktighet för att undvika att den utnyttjas för aktuella politiska mål och orsakar kulturella konflikter.

Motivering

Det föreslagna tillägget begränsar inte EESK:s stöd till den mekanism som inrättas. Det ska förstås som en kompletterande anmärkning om politisk neutralitet och erkännande av kulturell mångfald.

Omröstning

| Röster för | : | 42 |
| --- | --- | --- |
| Röster emot | : | 153 |
| Nedlagda röster | : | 23 |

Röster för

:

42

Röster emot

:

153

Nedlagda röster

:

23

Följande punkter i sektionens yttrande ändrades i enlighet med det ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 59.4 i arbetsordningen):

Punkt 3.12

Civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare, visselblåsare och journalister befinner sig i frontlinjen när rättsstatsprincipen urholkas, och hamnar i en mycket svår situation när lagen överträds i en viss medlemsstat. Det är de som upprätthåller efterlevnaden av rättigheterna, övervakar situationen och anmäler överträdelser, och det är på gräsrotsnivån som de kan sända tidiga varningssignaler. EESK anser därför att deras roll är av grundläggande betydelse, liksom mediernas och den undersökande journalistikens roll. Därför krävs sätt att skydda organisationer i det civila samhället och medierna om det ska finnas någon hållbar väg framåt. Förslag angående deras roll måste ges en framskjuten plats i de förslag som kommissionen kommer att lägga fram efter reflektionstiden.

Omröstning

| Röster för | : | 122 |
| --- | --- | --- |
| Röster emot | : | 73 |
| Nedlagda röster | : | 20 |

Röster för

:

122

Röster emot

:

73

Nedlagda röster

:

20

Punkt 1.11

Utbildning, både formell och icke-formell, har en viktig roll att spela när det gäller att bygga upp en demokratisk och rättsstatlig kultur. Den liberala d
  Demokratin och rättsstaten bör ligga alla EU-medborgare varmt om hjärtat. EESK uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös kommunikations-, utbildnings- och medborgarupplysningsstrategi om grundläggande rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati.

Omröstning

| Röster för | : | 119 |
| --- | --- | --- |
| Röster emot | : | 73 |
| Nedlagda röster | : | 21 |

Röster för

:

119

Röster emot

:

73

Nedlagda röster

:

21

---

(1)  Enligt Europaparlamentets förslag i dess resolution av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012), P7_TA(2014)0173, föredragande: Louis Michel, den 22 november, punkt 9.

---

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/49

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen

(COM(2019) 125 final – 2019/0070 (COD))

(2019/C 282/08)

Föredragande: Panagiotis GKOFAS

| Remiss | Parlamentet, 14.3.2019
  Rådet, 27.3.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 23.5.2019 |
| Antagande vid plenarsessionen | 19.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 171/01/04 |

Remiss

Parlamentet, 14.3.2019

Rådet, 27.3.2019

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

23.5.2019

Antagande vid plenarsessionen

19.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

171/01/04

1.   Bakgrund

| 1.1 | En ny civilskyddsmekanism för unionen godkändes den 13 mars 2019 genom Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU. Unionens civilskyddsmekanism tillhandahåller en ram för samarbete och bistånd i händelse av större nödsituationer i och utanför EU. Sedan 2001 har civilskyddsmekanismen aktiverats över 300 gånger. Alla EU:s medlemsstater, två EES-länder (Island och Norge) samt Montenegro, Serbien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet är parter i civilskyddsmekanismen, liksom Förenta nationerna (Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030) och relevanta internationella organisationer. Genom denna rättsakt inrättas en ytterligare resurspool, rescEU, som ska tillhandahålla bistånd i situationer där den samlade befintliga kapaciteten inte räcker till. RescEU kommer i synnerhet att omfatta utrustning för bekämpning av skogsbränder från luften och resurser för akutsjukvård och för hantering av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära incidenter. Utbildning och kunskapsutbyte inom ramen för kunskapsnätverket för civilskydd kommer också att vara en strategisk faktor för beredskap och förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Med denna ändring bör riskförebyggandet förbättras genom att man kräver att medlemsstaterna ytterligare utvecklar sin bedömning av sin riskhanteringsförmåga och sin riskhanteringsplanering, i synnerhet när medlemsstaterna samtidigt drabbas av samma typ av katastrofer, oavsett om det gäller naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan, eller katastrofer som är kopplade till oväntade klimatförändringar eller oförutsedda, kraftiga och ofta återkommande jordbävningar som orsakar förluster av människoliv och enorma skador på ekosystemen, civila och offentliga infrastrukturer, ekonomisk verksamhet och småföretag (1). |
| --- | --- |

1.2

2.   Slutsatser

| 2.1 | EESK välkomnar detta förslag till översyn och förstärkning av den nuvarande ramen för unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av EU:s civilskyddsmekanism och med hänsyn till inrättandet och organiserandet av kunskapsnätverket för civilskydd kan EESK i särskilda rådgivande grupper bidra till den regelbundna översynen av riktlinjerna för kartläggning av risker och genom lämpliga interinstitutionella initiativ (t.ex. det civila samhällets årliga forum om bedömning, begränsning och förebyggande av samt beredskap inför risker), i partnerskap med erkända, representativa sociala och ekonomiska partner och regionala gränsöverskridande nätverk för motståndskraftiga städer. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK uppmanar rådet, Europaparlamentet och kommissionen att undersöka genomförbarheten och planera inrättandet av ett europeiskt utbildningscentrum och kunskapsnav kopplat till befintliga nationella, regionala och lokala strukturer, däribland spetskompetenscentrum, specialiserade, oberoende forskningsnätverk och andra experter som kan tillhandahålla omedelbara analyser av insatser vid ovanliga katastrofer. Detta centrum och kunskapsnav skulle kunna bli ett fortlöpande uppdaterat, konkret och tillgängligt verktyg för grundläggande kompetens inom effektiv riskreducering för unga yrkesverksamma och även erfarna frivilligarbetare när det gäller utbildning i krishantering för lokala motståndskraftiga samhällen och, där så är möjligt, utvidgas till att omfatta tredjeländer, särskilt grannländer, sårbara grupper i isolerade områden, aktörer på områdena rörlighet och turism, medier osv. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK anser att det är nödvändigt att på lämpligt sätt integrera de nya målen och strategin för EU:s civilskyddsmekanism inom ramen för den befintliga struktur- och investeringspolitiken. Det är viktigt att säkerställa en lämplig territoriell och lokalt ledd dimension (särskilt i avlägsna områden, öregioner, bergsregioner och landsbygdsområden). Lokala åtgärder är det snabbaste och effektivaste sättet att begränsa de skador som orsakas av katastrofer. |
| --- | --- |

2.4

Bryssel den 19 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Vi hänvisar till den workshop som hölls i Neapel den 10 februari 2018 genom ett partnerskap mellan EESK och Europeiska kommissionen (GD Echo) i samarbete med företrädare för EFS och UEAPME, företrädare för ReK, organisationer i det civila samhället (WWF, CIME), nationella sammanslutningar av små och medelstora företag (GSEBEE, CMA Corse, CNA) och fackföreningar, specialiserade akademiker på EU-nivå och nationell nivå, forsknings- och utbildningsnätverk (Sapienza-universitetet, Federico II-universitetet, det vulkanologiska institutet INGV i Neapel, SMEs Academy Avignon, Anodos Centre), nätverket för EU:s motståndskraftiga städer och regioner (Aten, Neapel och Thessaloniki), medier och fackpress.

1

---

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/51

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och

Europeiska investeringsbanken En ren jord åt alla En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi

(COM(2018) 773 final)

(2019/C 282/09)

Föredragande: Pierre Jean COULON

Medföredragande: Stefan BACK

| Remiss | Europeiska kommissionen, 17.6.2019 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvariga sektioner | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö
  Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informations-samhället |
| Antagande vid plenarsessionen | 20.6.2019 |
| Plenarsession nr | 544 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 152/1/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 17.6.2019

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvariga sektioner

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informations-samhället

Antagande vid plenarsessionen

20.6.2019

Plenarsession nr

544

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

152/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK instämmer i att risken för en global uppvärmning på 2o C en kort tid efter 2060 – dvs. över den högsta nivå som fastställs i Parisavtalet – kommer att få allvarliga negativa konsekvenser för levnadsvillkoren och ekonomin i Europa. EESK stöder därför med kraft målet att göra EU till en klimatneutral ekonomi senast 2050 på ett socialt rättvist och effektivt sätt. En sådan omställning är möjlig och fördelaktig för Europa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Klimatåtgärder måste därför omedelbart vidtas. EESK ställer sig bakom de överordnade prioriteringarna i kommissionens meddelande. EESK uppmanar medlemsstaterna att ställa sig bakom målet att göra EU till en klimatneutral ekonomi senast 2050. EESK uppmanar företag, fackföreningar, icke-statliga organisationer och nationella ekonomiska och sociala kommittéer att ställa sig bakom detta mål. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar de förväntade goda resultaten från genomförandet av olika åtgärder som redan beslutats, med en uppskattad minskning på 45 % av växthusgasutsläppen fram till 2030, vilket är större än EU:s åtagande på 40 % enligt Parisavtalet, och en minskning med 60 % senast 2050. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Även om det inte är tillräckligt för att uppnå målet om ett klimatneutralt samhälle fram till 2050 anser EESK att de beräknade resultaten av redan beslutade åtgärder fram till 2030 visar att nya åtgärder måste ta hänsyn till behovet av förutsägbarhet för att möjliggöra god planering och undvika att tillgångar går förlorade. EESK påpekar därför vikten av att ge företagen tydliga signaler i tid, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Av samma skäl anser EESK att det är angeläget att snabbt ta fram en strategi för tiden efter 2030 för att förverkliga omställningen till ett klimatneutralt samhälle senast 2050. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betonar att omställningen till ett klimatneutralt samhälle måste genomföras genom ett konkurrenskraftigt, socialt rättvist och multilateralt tillvägagångssätt och att lämpliga verktyg måste införas för att uppnå fullt engagemang och acceptans från det civila samhället, inklusive alla medborgare, företag och organisationer. Detta inbegriper utformning och genomförande av koldioxidprissättning, med beaktande av effekterna på företagen och medborgarna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK understryker vikten av åtgärder som vidtas på lokal och regional nivå och vikten av att fullt ut involvera lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK understryker vikten av den cirkulära ekonomin, bioekonomin, digitaliseringen och delningsekonomin, som i hög grad bidrar till att förbättra resurseffektiviteten och minska utsläppen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK påminner om rörlighetens centrala betydelse för att EU:s inre marknad fungerar, vilket uppmärksammas i meddelandet, och understryker vikten av att hitta lösningar som minskar rörlighetens, däribland luftfartens, koldioxidavtryck utan att det påverkar rörlighetens viktiga roll för hela EU-ekonomin och samhället, de enskilda människorna och företagen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK instämmer i att det är viktigt att generera el från alla tillgängliga och kommande källor utan utsläpp. Nätsammanlänkning, energilagring och efterfrågeflexibilitet är avgörande för att säkerställa försörjningen av elektricitet som i allt högre grad kommer från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Tidig planering och tidigt fastställande av mål är viktigt för att säkerställa planeringssäkerhet för företagen, främja forskning och utveckling och skapa gynnsamma förutsättningar för att Europa, inklusive Europas industri och näringsliv i allmänhet, ska kunna dra nytta av att vara pionjär och förbli konkurrenskraftigt. I detta sammanhang understryker EESK vikten av förbindelser med tredjeländer som ett sätt att få fler länder att anamma en proaktiv klimatstrategi samt skapa lika villkor för den europeiska industrin och påverka fastställandet av normer. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Finansieringen är viktig för genomförandet av den planerade strategin. EESK upprepar därför sina rekommendationer om att tillräckliga budgetmedel anslås till forskning, utveckling och industriell utbyggnad. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK påpekar att finansiering är avgörande. Det är inte bara en fråga om offentlig finansiering, och därför är det viktigt att främja mekanismer som främjar gröna investeringar. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK påpekar att omställningen till en klimatneutral ekonomi inte kommer att ske utan långtgående forskning och innovation. Den kräver alla sorters innovation, bl.a. när det gäller nya förhållningssätt, affärsmodeller, sociala normer, processer, tekniker, marknadsföring och teknik. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK framhåller den viktiga roll som spelas av bioenergi med avskiljning och lagring av koldioxid och naturliga kolsänkor, såsom skogar och många jordbruksmetoder som binder koldioxid, t.ex. gräsmark, betesmark, torvmark och så vidare. Hållbart skogsbruk och utnyttjande av jordbruksmarkens potential för koldioxidbindning är en del av lösningen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK noterar att EU står för ca 7 % av världens befolkning, 20 % av världens BNP och 30 % av världens högkvalitativa vetenskapliga publikationer. Eftersom omställningen till en klimatneutral ekonomi måste vara en global insats för bekämpning av klimatförändringarna anser EESK att den största inverkan EU kan få är att bevisa för resten av världen att denna omställning till en klimatneutral ekonomi är möjlig och positiv för samhället. Att göra 100 europeiska städer klimatneutrala fram till 2030 skulle visa att omställningen till en klimatneutral ekonomi kan bli verklighet och förbättra livskvaliteten. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK anser att Europa behöver en social pakt för omställningen till en klimatneutral ekonomi som stöds av EU, medlemsstaterna, regionerna, kommunerna, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället, för att se till att ingen hamnar på efterkälken vid omställningen. I detta syfte bör Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utformas på ett lämpligt sätt och få tillräcklig finansiering. Omställningen till en klimatneutral ekonomi är också ett tillfälle att utrota energifattigdom och förbättra livskvaliteten, skapandet av arbetstillfällen och den sociala integrationen samt säkerställa lika tillgång till grundläggande energitjänster för alla européer. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK uppmanar Europaparlamentet att inrätta en oberoende EU-kommitté för klimatförändringar som har till uppgift att göra vetenskapliga bedömningar och lägga fram politiska rekommendationer. När liknande kommittéer inte redan finns uppmanar EESK berörda medlemsstater att inrätta sådana kommittéer på nationell nivå och se till att de rapporterar till nationella parlament och nationella ekonomiska och sociala kommittéer, med beaktande av nationella särdrag. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Slutligen understryker EESK återigen hur brådskande det är att inleda en effektiv dialog, så att den kan ge användbara bidrag till och så småningom full acceptans för och stöd till den strategi som ska utformas och läggas fram senast 2020. EESK föreslår därför att en permanent medborgardialog inrättas som ett obligatoriskt förberedande inslag i alla viktiga politiska beslut och alla relevanta lagstiftningsinitiativ på europeisk, nationell och regional nivå. Bidragen till dialogen och hur de beaktas bör offentliggöras. Dialogens synlighet bör säkerställas genom att en kommissionsledamot får ansvar för den. |
| --- | --- |

1.19

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK anser att klimatförändringarna utgör ett allvarligt samhällshot. De globala genomsnittstemperaturerna kan öka med 2o C en kort tid efter 2060 – tydligt över den högsta nivå som anges i Parisavtalet – vilket kommer att få allvarliga negativa konsekvenser för världsekonomin och levnadsvillkoren världen över. Som framgår av IPCC-rapporten från 2018 (1) och kommissionens meddelande om en ren jord för alla (COM(2018) 773) (nedan kallat meddelandet) måste det kännas angeläget att skydda planeten och skydda européerna mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK påpekar att även om det finns en kostnad för omställningen till en klimatneutral ekonomi, kostar det även att inte vidta några åtgärder alls. Enligt meddelandet orsakade väderrelaterade katastrofer hela 283 miljarder euro i ekonomiska skador 2017, och flodöversvämningar i Europa skulle kunna orsaka skador på upp till 112 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK stöder med kraft målet att göra EU till en klimatneutral ekonomi (dvs. uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser) senast 2050 genom en socialt rättvis omställning som sker på ett kostnadseffektivt sätt. Som meddelandet visar är en sådan omställning möjlig och fördelaktig. Den överensstämmer dessutom med EU:s globala åtaganden enligt Parisavtalet och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK välkomnar det faktum att paketet ”Ren energi för alla i Europa” höjer EU:s energimål för 2030 för både förnybara energikällor (från 27 % till 32 %) och energieffektivitet (från 27 % till 32,5 %). Enligt meddelandet skulle detta leda till en minskning av växthusgasutsläppen med 45 % senast 2030, dvs. bättre än EU:s åtagande på 40 % enligt Parisavtalet och med en förväntad minskning på 60 % senast 2050. Detta räcker inte för att uppnå klimatneutralitet senast 2050. EESK instämmer därför i att det finns ett absolut nödvändigt behov av en vision om ekonomisk och samhällelig omvandling enligt meddelandet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Samtidigt understryker EESK vikten av förutsägbarhet för att underlätta planering och undvika att tillgångar går förlorade. EESK uppskattar uttalandet i meddelandet om att ingen ny politik och ingen översyn av målen för 2030 planeras för närvarande, och påpekar vikten av tydliga signaler i rätt tid till företagen, i synnerhet till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK instämmer i att det krävs strukturella förändringar på alla samhällsområden om målsättningen om klimatneutralitet ska nås. Alla medborgare, företag och enheter kommer att påverkas. Därför är det avgörande att det civila samhället deltar fullt ut, mobiliseras och förses med lämpliga verktyg för att påverka de åtgärder som krävs för att uppnå klimatneutralitet. EESK påminner också om att integrationen av klimatanpassning i långtidsplaneringen är av yttersta vikt för att trygga den sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK betonar hur brådskande det är att trappa upp EU:s åtgärder och visa ledarskap i syfte att skörda frukterna av att vara pionjär. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK noterar definitionen av sju ”strategiska byggstenar” som anger områden där åtgärder bör vidtas och en ram som ger de nödvändiga förutsättningarna. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK ställer sig bakom strategin för att tillhandahålla tolv överordnade prioriteringar som bör ligga till grund för genomförandet av nollutsläppsmålet, och noterar särskilt uttalandet att medlemsstater, företag och medborgare kommer att kunna välja och anpassa sina vägar till nationella omständigheter för att åstadkomma långtgående samhälleliga och ekonomiska omställningar som berör alla sektorer i ekonomin. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK understryker i synnerhet vikten av diskussioner på nationell och regional nivå samt på nivån för intressenter/medborgare som ett sätt att på demokratisk väg gemensamt skapa de olika åtgärder som främjar övergången till en klimatneutral ekonomi, inbegripet beteendeförändringar. Sådana diskussioner kommer också att bidra till att fastställa vilka åtgärder som kan få allmänhetens stöd och engagera det civila samhället och medborgarna i enlighet med nationella särdrag. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESK beklagar att det inte är tydligt om, och i vilken utsträckning, medlemsstaterna kommer att kunna vidta genomförandeåtgärder som är anpassade till dem. Det vore väldigt användbart med ett förtydligande på denna punkt under de planerade samråden. Genomförandet av förordningen om styrningen av energiunionen utgör ett test i det avseendet. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK uppmärksammar att kommissionen redan har tagit itu med eller håller på att ta itu med de flesta frågor som har angetts i de övergripande prioriteringarna, och att EESK har stött dessa initiativ och lämnat förslag, inbegripet om inrättande av kontaktforum, och har understrukit betydelsen av sociala aspekter och styrning. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESK stöder dessa prioriteringar och understryker att de måste betraktas som ett paket. EESK understryker i synnerhet vikten av finansiering, den roll som medborgare, prosumenter och konsumenter spelar samt den sociala aspekten, som säkerställer att ingen lämnas på efterkälken. Ett positivt engagemang från medborgarnas sida kan skapas i synnerhet genom att medborgarna kan dela de ekonomiska fördelarna med omställningen. Detta skulle t.ex. kunna inbegripa att aktivt främja gemensamt ansvar för decentraliserad produktion av förnybar energi, t.ex. sol- och vindkraft. Det är absolut nödvändigt att säkerställa acceptans för ökade bördor, t.ex. på grund av koldioxidprissättning. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESK upprepar hur viktigt det är att etablera och förbättra kontakterna mellan förvaltningen och icke-statliga aktörer och hänvisar till sina förslag om att skapa en koalition mellan politiken, förvaltningen och det civila samhället (2). |
| --- | --- |

2.14

3.   Behovet av en verklig, övergripande industripolitik i EU för omställningen till en klimatneutral ekonomi som stöds av ambitiös FoI, en social pakt och demokrati

3.1   Kommentarer om de tolv prioriteringarna

| 3.1.1 | EESK erkänner den stora betydelsen av energieffektivitet och förnybara energikällor för ett helt fossilfritt Europa. Dessa är redan beprövade lösningar. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Elens potential som pådrivande faktor för minskning av koldioxidutsläppen är betydande på flera områden, däribland uppvärmning och kylning (inbegripet värmepumpar, fjärrvärme och fjärrkyla), e-bränslen samt e-mobilitet. EESK noterar att 55 % av EU:s el redan kommer från energikällor utan koldioxidutsläpp (dvs. 25 % från kärnkraft, 30 % från vindkraft, vattenkraft, solenergi och andra förnybara energikällor), och anser i likhet med meddelandet att den el som produceras så långt som möjligt måste komma från rena, klimatneutrala och utsläppsfria källor. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESK stöder starkt utvecklingen av decentraliserad produktion av förnybar energi, exempelvis genom energikooperativ och prosumenter (3). Utvecklingen av smarta och flexibla digitaliserade system för hantering av tillgång och efterfrågan i ett decentraliserat energisystem som baseras på förnybara energikällor, med en betydande roll för prosumenter, kommer att vara viktig i framtiden. På grund av varierande produktionsnivåer, såväl under en enda dag som över året, är även energilagring viktigt för den storskaliga utbyggnaden av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESK stöder utvecklingen av ren rörlighet genom alternativa transportsätt, inbegripet kollektivtrafik, och alternativa framdrivningssystem för alla transportsätt, inbegripet elektrifiering och hållbar vätgas, gas och biobränslen, även för tunga fordon, fartyg och flygplan, och genom ökad effektivitet tack vare digitalisering, elektrifiering och samverkande system. Detta möjliggör ett bättre och effektivare transportsystem med ett mindre miljöavtryck. EESK efterlyser därför en ny vitbok för transportpolitik som skulle ersätta den nuvarande. EESK uppmärksammar de begränsade målen för minskning av utsläpp av växthusgaser för sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, däribland transport, vilka avtalades i Europeiska rådet i oktober 2014 (4). Skatter och avgifter, däribland internalisering av externa kostnader, bör användas som incitament för bättre effektivitet, vara acceptabla för dem som berörs och inte öka det sammantagna skattetrycket. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EESK håller med om att det är viktigt med en konkurrenskraftig industri i EU och en cirkulär ekonomi som viktiga delar för minskade utsläpp av växthusgaser, inbegripet en övergång till alternativa bränslen samt avskiljning och användning av koldioxid. EESK skulle vilja se en tydlig hänvisning till Industri 4.0, digitalisering och utveckling av delningsekonomin som avgörande åtgärder för att öka energieffektiviteten och minska utsläppen (5). EESK understryker att den cirkulära ekonomin är en nyckelfaktor för begränsning av klimatförändringarna och för omställningen till en klimatneutral ekonomi. Strategier för en cirkulär ekonomi, t.ex. åtgärder för att minska användningen av nya material, förbättra användningen av befintliga tillgångar och minska genereringen av avfall, kommer att visa sig vara ett betydande bidrag för att begränsa klimatförändringarna och bygga upp en klimatneutral ekonomi (6). |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Att främja hållbara livsmedelssystem kommer att minska utsläppen av växthusgaser, bl.a. genom att man skyddar och skapar fler kolsänkor. EESK upprepar sin åsikt att livsmedelssystemens miljöpåverkan kan minskas genom att man främjar enkla näringskällor (7) samt säsongsbetonad livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion. Livsmedelsdistributionskedjorna bör förkortas och förpackningsmängden minskas. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Den europeiska industrin har visat sin kapacitet att utveckla rena energialternativ. EU:s industri är fortfarande ledande på viktiga områden, t.ex. vindturbiner, men har förlorat sin fördel på andra, t.ex. solpanelproduktion, som har försvunnit från Europa, delvis till följd av tidigare nationella regeringars felaktiga politiska val. Endast ca 1 % av världsproduktionen av litiumbatterier sker för närvarande i Europa. För att undvika att sådana misstag upprepas för nya sektorer välkomnar EESK initiativ som handlingsplanen för att främja batteriindustrin i EU och en konkretisering av planerna för att genomföra den europeiska batterialliansen, inbegripet utvecklingen av ny teknik (8). |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | EESK uppmärksammar vikten av att fastställa normer i internationella forum där EU kan ta täten, med de konkurrensfördelar detta innebär. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | EESK håller med om att det är viktigt att engagera andra stora och framväxande ekonomier och att skapa en positiv drivande kraft. I detta sammanhang understryker EESK vikten av att säkerställa rättvis konkurrens och lika villkor för tredjeländer. Bevarad konkurrenskraft måste vara ett viktigt inslag i alla relevanta politiska val. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | EESK understryker det enorma behovet av investeringar samt det gräns- och sektorsöverskridande planeringssamarbete som krävs för att genomföra de smarta näten, inbegripet smarta mätare och energilagringsanläggningar, vilka är en grundläggande förutsättning för effektivt genomförande av befintliga och framtida nätplaner och för att hantera variationer i produktionen av alternativ energi. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | EESK noterar att avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) finns med som den sjunde strategiska byggstenen och att detta åtminstone för närvarande är avgörande för möjligheten att uppnå ett klimatneutralt samhälle år 2050, särskilt genom bioenergi med CCS. EESK påpekar att revisionsrättens analys har visat att EU:s befintliga finansiering för att främja CCS, t.ex. NER300, ”inte lett till något framgångsrikt projekt för avskiljning och lagring av koldioxid”. Det är således högst osäkert om CCS är tekniskt genomförbart, och allmänhetens stöd för CCS är också ovisst. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | EESK framhåller vikten av naturliga kolsänkor, såsom skogar och många jordbruksmetoder som binder koldioxid, t.ex. gräsmark, betesmark, torvmark och så vidare. Hållbart skogsbruk i kombination med användning av träbaserade produkter som lagrar koldioxid och ersätter fossilbaserade material och fossil energi ger långsiktig begränsning och ökar skogarnas förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna. Det är viktigt att jordbruksmarkens koldioxidbindande kapacitet utnyttjas. Hållbart skogsbruk och utnyttjande av jordbruksmarkens potential för koldioxidbindning är en del av lösningen. |
| --- | --- |

3.1.12

3.2   Ramvillkoren – en översikt

| 3.2.1 | EESK instämmer i att tillgång till tillräcklig finansiering är absolut nödvändig för att den planerade omställningen ska lyckas. Det är viktigt att locka till sig tillräckliga offentliga och privata investeringar. EESK efterlyser därför på nytt att 40 % av Europeiska fonden för strategiska investeringar och 40 % av EU:s budget investeras i kampen mot klimatförändringar och att alla EU-budgetar och nationella budgetar klimatsäkras (9) (10). EESK framhäver den nära kopplingen mellan finansiering av forskning och innovation och marknadslansering av innovativa lösningar, som beskrivs i punkterna 3.3.5 och 3.3.6. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESK välkomnar därför kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt och de efterföljande lagstiftningsförslagen. EESK upprepar att det är viktigt att ge en positiv bild av grön finansiering, men även att alla former av märkning eller riktmärkning beaktar sektorsspecifika och lokala särdrag samt storleken på de företag som berörs (11). |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK påminner om sina konkreta förslag om att omfördela medel till hållbara investeringar genom ”grön märkning” (12), med Europeiska centralbankens kvantitativa lättnader som finansieringskälla. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESK uppmärksammar behovet av att tillhandahålla en verktygslåda för att underlätta tillgången till finansiering för mindre aktörer, så att aktörer på alla nivåer kan få tillgång till klimatfinansiering (13). |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Avslutningsvis betonar EESK att den teknik som är relevant för klimat- och energiomställningen hela tiden befinner sig i en dynamisk utveckling. En regelbundet förnyad utvärdering av medel och metoder är därför nödvändig. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Forskning och innovation

| 3.3.1 | EESK påpekar att omställningen till en klimatneutral ekonomi inte kommer att ske utan långtgående forskning och innovation, däribland social innovation. Detta kräver verkligen alla sorters innovation, bl.a. när det gäller nya förhållningssätt, affärsmodeller, sociala normer, processer, tekniker, marknadsföring och teknik. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESK noterar att EU har ungefär 7 % av världens befolkning och står för 10 % av de globala växthusgasutsläppen, 20 % av världens BNP och 30 % av världens högkvalitativa vetenskapliga publikationer. Eftersom omställningen till en klimatneutral ekonomi måste vara en global insats för bekämpning av klimatförändringarna anser EESK att EU kan få störst genomslag genom att bevisa för resten av världen att denna omställning är möjlig och positiv för samhället. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EESK finner att forskningen i Europa är förstklassig, men att EU har svårt att omsätta den i värdefulla innovationer. EU och medlemsstaterna bör bättre stödja forskning och innovation i alla värdekedjor, från grundforskning till kommersiell användning, och inkludera samhälls-vetenskap och humaniora för att förbättra förståelsen av vad som driver de energibeslut som slutanvändare, däribland små och medelstora företag och medborgare, fattar. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESK anser att EU har en historisk möjlighet att se till att europeiska företag, innovatörer, arbetstagare och investerare blir världsledande på de snabbt växande marknaderna för ren energi. EU bör höja sina ambitioner på alla områden för ren energi, från energieffektivitet till e-rörlighet, i syfte att skapa en sund hemmamarknad för de europeiska företagen där innovativa produkter kan introduceras på ett säkert sätt, samt en integrerad industristrategi med inriktning på att exportera rena energilösningar till resten av världen. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EESK uppmanar därför kommissionen, Europaparlamentet och rådet att säkerställa att den kommande fleråriga budgetramen ger ordentligt stöd till energi- och klimatforskning, innovation och, om möjligt, marknadslansering. Kommittén stöder därför Europaparlamentets krav på en ökning av budgeten för Horisont Europa till 120 miljarder euro för programplanerings-perioden 2021–2027. Den efterlyser även synergier mellan EU-finansieringsinstrument, inbegripet Horisont Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa, Innovationsfonden, strukturfonderna, Iter, Euratoms forsknings- och utbildningsprogram och Erasmusprogrammet och de verktyg som förvaltas av Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | EESK välkomnar förslaget om att skapa ”forsknings- och innovationsuppdrag” som ett sätt att bättre styra forskning och innovation mot projekt för samhällsutmaningar, inbegripet omställningen till en klimatneutral ekonomi. I detta avseende uppmanar EESK kommissionen och rådet att inrätta ett särskilt uppdrag för att göra 100 städer i EU klimatneutrala senast 2030. Detta kommer att visa EU-medborgarna att omställningen till en klimatneutral ekonomi är möjlig och kan höja deras livskvalitet. Detta kommer också att utgöra ett tillfälle att samarbeta konkret med städer över hela världen, med början i länder i det östliga partnerskapet och i unionen för Medelhavsområdet, så att de kan inspireras av europeiska erfarenheter. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | EESK välkomnar förslaget om att inrätta ett s.k. europeiskt innovationsråd. Med grund i erfarenheterna av verktyg som redan finns, inbegripet Europeiska institutet för innovation och teknik, efterlyser EESK att Europeiska innovationsrådet blir det viktigaste EU-verktyget för tillhandahållande av tålmodigt och risktolerant kapital till de innovationer som är viktiga för övergången till en klimatneutral ekonomi. Det kan hjälpa nationella nystartade företag att bli förkämpar för Europa, snarare än att de köps upp av amerikanska och asiatiska konkurrenter. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | EESK noterar i detta sammanhang hur viktiga regionala och lokala samhällen är för att ta itu med klimatutmaningen och öka anpassningsbarheten och motståndskraften, på sätt som direkt påverkar de lokala utsikterna till en allmän omställning. Många samhällen tar redan initiativet själva och bidrar på ett verkningsfullt sätt till de lösningar som krävs. EESK understryker den roll som öar i Europa, inbegripet yttersta randområden, spelar som potentiella innovatörer för klimatneutral politik för EU och resten av världen. |
| --- | --- |

3.3.8

3.4   Gemensamt utarbetande av en social pakt för omställning till en klimatneutral ekonomi

| 3.4.1 | EESK anser att alla europeiska, nationella och regionala institutioner bör bygga upp stöd för omställningen till en klimatneutral ekonomi. Legitim oro som uttryckts av kolarbetare i många EU-länder och den senaste tidens sociala rörelser i Frankrike har ytterligare belyst behovet av att visa att omställningen till ett samhälle med ett mer hållbart förhållningssätt till miljön också bör vara en omställning till ett mer demokratiskt och socialt rättvist samhälle. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESK anser att Europa behöver en social pakt för omställningen till en klimatneutral ekonomi som stöds av EU, medlemsstaterna, regionerna, kommunerna, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället, för att se till att ingen hamnar på efterkälken vid omställningen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESK anser att EU måste tillhandahålla ordentlig finansiering för att hjälpa arbetstagare som riskerar att förlora sina arbeten till följd av omställningen till en klimatneutral ekonomi. För detta ändamål uppmanar EESK kommissionen, parlamentet och rådet att säkerställa att Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är utformade på lämpligt sätt och får tillräcklig finansiering, så att de kan ta itu med de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi medför. Detta skulle ge en signal om att Europa vill säkerställa att ingen lämnas på efterkälken. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | EESK anser att kompetensen hos arbetstagare i en klimatneutral ekonomi kan skilja sig markant från den kompetens som många arbetstagare har i dag. Det är viktigt att anpassa utbildningsprogrammen, så att framtida och nuvarande arbetstagare och utbildningstjänster kan ta hänsyn till omställningen till en klimatneutral ekonomi i sina utbildningsval. Detta kommer att möjliggöra en snabbare anpassning av Europas arbetskraft och hjälpa EU-medborgarna att utveckla nya talanger. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | EESK anser att omställningen till en klimatneutral ekonomi är en möjlighet att tillhandahålla fler arbetstillfällen för unga EU-medborgare, inbegripet arbetslösa ungdomar. EESK uppmanar därför kommissionen att utveckla ett ”grönt Erasmus Pro-program”, som bygger på dess pilotprojekt Erasmus Pro, samt andra program som kan locka fler unga till de växande sektorerna inom den klimatneutrala ekonomin (t.ex. hållbart jordbruk, den cirkulära ekonomin, avfallshantering, energieffektivitet, förnybar energiproduktion) genom att förbättra bilden av och villkoren för dessa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | EESK ser omställningen till en klimatneutral ekonomi som en möjlighet att utrota energifattigdomen i Europa och att förbättra livskvaliteten och den sociala integrationen samt att skapa arbetstillfällen. EU bör säkerställa alla EU-medborgares lika tillgång till grundläggande energitjänster. Med utgångspunkt i de resultat som uppnåtts av den europeiska observationsgruppen bör en handlingsplan för att utrota energifattigdom utarbetas i samarbete med berörda parter, bland annat konsumentorganisationer, för att se till att offentliga åtgärder alltmer riktas in på energifattigdomens bakomliggande orsaker. EESK betonar behovet av att gå från korrigerande åtgärder till förebyggande åtgärder, som t.ex. renovering av gamla byggnader för att omvandla dem till nollenergibyggnader. Sociala avgifter och energikontroller kan bara utgöra tillfälliga lättnader och bör gradvis ersättas med mekanismer som t.ex. subventioner för att göra befintliga byggnader till nollenergibyggnader, och inköp av elbilar. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | EESK uppmanar medlemsstaterna att tydligare erkänna och bättre främja en känsla av egenansvar bland medborgarna och i samhället för alla lokala initiativ som krävs för att få till stånd en klimatneutral ekonomi, inbegripet initiativ som syftar till att förändra beteenden och producera förnybar energi lokalt. Stödmekanismer och energimarknadsreformer bör ge lokalsamhällena en möjlighet till aktivt deltagande i energiproduktionen och rättvis tillgång till energimarknaden. Medlemsstater som saknar tillräcklig institutionell kapacitet bör stödjas mer aktivt. |
| --- | --- |

3.4.7

| 3.4.8 | EESK välkomnar kommissionens avsikt att halvera antalet förtida dödsfall till följd av luftföroreningar senast 2030 (400 000 förtida dödsfall i EU 2015). EESK anser att EU och samtliga medlemsstater bör göra kampen mot luftföroreningarna till en politisk prioritet på hög nivå. Lagstiftningsåtgärder som minskar luftföroreningar från fordon och kraftverk bör stärkas. Kommissionen bör vidare engagera organisationer i det civila samhället, i synnerhet sammanslutningar som skyddar barn och äldre, eftersom dessa grupper i den europeiska befolkningen löper störst risk att drabbas negativt och avlida av luftföroreningar. |
| --- | --- |

3.4.8

| 3.4.9 | EESK anser fast och fullt att utarbetandet av en social pakt för en omställning till en klimatneutral ekonomi är avgörande för att säkerställa medborgarnas verkliga deltagande i konkreta omställningsåtgärder. |
| --- | --- |

3.4.9

3.5   Demokrati och samhällsstyrning

| 3.5.1 | EESK håller med om att medborgarna samt de regionala och lokala myndigheterna är viktiga, och om betydelsen av det medborgardeltagande som planeras under medborgardialogerna. Mot bakgrund av den enorma mobiliseringen av ungdomar uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att även inleda en dialog med unga medborgare. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EESK välkomnar kommissionens uppfattning om ren rörlighet, nämligen att ”beteendeförändringar hos enskilda och företag behövs också för att förverkliga denna utveckling”. EESK anser att detta gäller för alla sektorer som berörs av omställningen till en klimatneutral ekonomi, inbegripet energi, bostäder, jordbruk och livsmedel. EESK betonar att de långtgående förändringar som planeras, inbegripet beteendemässiga och livsstilsrelaterade förändringar, kommer att kräva att de som berörs accepterar dem. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESK anser att befintliga förfaranden ännu inte är tillräckligt ändamålsenliga för att säkerställa den acceptans från medborgarna som krävs. EESK understryker att kommissionen inte enbart bör sträva efter att göra energiomställningen ”socialt acceptabel”, utan att även säkerställa att den har demokratiskt och socialt stöd. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Med utgångspunkt i förordningen om styrning av energiunionen föreslår EESK att en permanent medborgardialog upprättas, och att den bör vara ett obligatoriskt förberedande inslag i alla viktiga politiska beslut och all EU-lagstiftning som rör klimatförändringarna. Öppenhet och ansvarsskyldighet bör vara viktiga komponenter i en sådan dialog, som bör föras i nära kontakt med medborgarna. Samtidigt som en internetdialog kan vara nödvändig måste den kompletteras med möten och direktkontakt med allmänheten. Den bör ha tillräcklig finansiering och personal, och bör företrädas av en särskild vice ordförande i kommissionen. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | EESK anser att EU och medlemsstaterna ytterligare måste demokratisera beslutsfattandet inom energipolitiken, genom användning av verktyg som t.ex. reflekterande opinionsundersökningar, och systematiskt se till att involvera det organiserade civila samhället och tillhandahålla de resurser som krävs för dess deltagande i utarbetandet och genomförandet av de nationella energi- och klimatplanerna. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | EESK noterar hur viktiga regioner och lokala myndigheter är för att föra ut klimat- och energipolitiken och anamma de beteenden som krävs för att den ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén uppmärksammar initiativ som genomförs inom borgmästaravtalet och uppmanar kommissionen att stödja liknande initiativ och att inrätta en permanent samrådsmekanism grundad på Talanoadialogen (14). Detta inbegriper den europeiska dialog om icke-statliga aktörers klimatåtgärder som efterlysts av EESK. |
| --- | --- |

3.5.6

| 3.5.7 | EESK efterlyser på nytt en europeisk informationstjänst för energi inom ramen för Europeiska miljöbyrån, vilken skulle kunna säkerställa öppna kvalitetsuppgifter, utveckla en gemensam kontaktpunkt för alla uppgifter som krävs för att bedöma energiunionens framsteg, tillsammans med berörda parter utveckla antaganden för olika scenarier, tillhandahålla modeller för öppna källor som gör det möjligt att testa olika antaganden och kontrollera konsekvensen mellan olika prognoser. Dess arbete bör vara fritt tillgängligt för alla beslutsfattare och företag och för allmänheten. |
| --- | --- |

3.5.7

| 3.5.8 | EESK uppmanar Europaparlamentet att inrätta en oberoende EU-kommitté för klimatförändringar som har till uppgift att göra vetenskapliga bedömningar och lägga fram politiska rekommendationer. När liknande kommittéer inte redan finns uppmanar EESK berörda medlemsstater att inrätta sådana kommittéer på nationell nivå och se till att de rapporterar till nationella parlament och nationella ekonomiska och sociala kommittéer, med beaktande av nationella särdrag. |
| --- | --- |

3.5.8

Bryssel den 20 juni 2019.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

---

(1)  Den särskilda IPCC-rapport som antogs i oktober 2018.

1

(2)  EESK:s yttranden om ”Att skapa en koalition mellan det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna för att genomföra åtagandena i Parisavtalet” (EUT C 389, 21.10.2016, s. 20 )och om ”Att främja icke-statliga aktörers klimatåtgärder” (EUT C 227, 28.6.2018, s. 35).

2

(3)  EESK:s yttrande om översyn av direktivet om förnybar energi, (EUT C 246, 28.7.2017, s. 55).

3

(4)  Europeiska rådets slutsatser, den 23–24 oktober 2014, EUCO 169/14, punkterna I 2.1, 2.2, 2.10–2.13.

4

(5)  EESK:s yttranden Investera i en smart, innovativ och hållbar industri (EUT C 227, 28.6.2018, s. 70), Strategisk utveckling inom industripolitiken fram till 2030, EUT C 62, 15.2.2019, s. 16 och Europeisk agenda för delningsekonomin (EUT C 75, 10.3.2017, s. 33).

5

Investera i en smart, innovativ och hållbar industri

(6)  Rapporten från Circle Economy och Ecofys: Circular Economy: A key lever in bridging the emissions gap to a 1.5 °C pathway.

6

(7)  EESK:s yttrande Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

7

Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU

(8)  Pressmeddelande från vice ordförande Maroš Šefčovič, april 2019; gemensam presskonferens med Peter Altmaier och Bruno Le Maire, den 2 maj 2019.

8

(9)  EESK:s yttrande om ”Europeiska klimatfinansieringspakten” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 8).

9

(10)  EESK:s yttrande om ”Att underlätta tillgången till klimatfinansiering för icke-statliga aktörer” (EUT C 110, 22.3.2019, s. 14).

10

(11)  EESK:s yttranden om en ”Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 73), och ”Hållbara finanser: taxonomi och referensvärden” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 103).

11

(12)  EESK:s yttrande om ”Europeiska klimatfinansieringspakten” (EUT C 62, 15.2.2019, s. 8).

12

(13)  Se fotnot 10 ovan.

13

(14)  https://unfccc.int/topics/2018-talanoa-dialogue-platform.

14

---

Rättelser

| 20.8.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/60 |
| --- | --- | --- | --- |

20.8.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/60

---

Rättelse till Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 240 av den 16 juli 2019
  )

(2019/C 282/10)

Sidan 43, punkt 3.1

I stället för:

”Detta verkar stå i strid med den nya ändrade bestämmelsen i artikel 9.1 f (ny) i förslaget, enligt vilken övervakning (per resa) av transporterad last ska vara frivillig, eftersom den föreslagna ändringen beträffande transporterad last bara är en frivillig övervakningspost och därmed inte är anpassad till IMO:s datainsamlingssystem.”

ska det stå:

ska det stå:

”Detta verkar stå i strid med den nya ändrade bestämmelsen i artikel 9.1 f i förslaget, enligt vilken övervakning (per resa) av transporterad last ska vara frivillig, eftersom den föreslagna ändringen beträffande transporterad last bara är en frivillig övervakningspost och därmed inte är anpassad till IMO:s datainsamlingssystem.”

Sidan 43, punkt 3.2

I stället för:

I stället för:

”Den föreslagna artikel 11.2 (ny) skulle kunna ändras på följande sätt:”

ska det stå:

ska det stå:

”Den föreslagna artikel 11.2 skulle kunna ändras på följande sätt:”

---