# Službeni list C 125/5. t

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 125 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.5. travnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 125

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.5. travnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 12. do 15. rujna 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 12. do 15. rujna 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 13. rujna 2022. |
| 2023/C 125/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. s preporukama Komisiji o odgovornom privatnom financiranju sporova (2020/2130(INL)) | 2 |
| 2023/C 125/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o novoj strategiji EU-a za šume do 2030. – Održivo gospodarenje šumama u Europi (2022/2016(INI)) | 23 |
| 2023/C 125/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o utjecaju obustave obrazovnih, kulturnih i sportskih aktivnosti te aktivnosti za mlade zbog pandemije bolesti COVID-19 na djecu i mlade u EU-u (2022/2004(INI)) | 44 |
| | srijeda, 14. rujna 2022. |
| 2023/C 125/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. o Novom europskom Bauhausu (2021/2255(INI)) | 56 |
| | četvrtak, 15. rujna 2022. |
| 2023/C 125/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o kršenju ljudskih prava u kontekstu prisilne deportacije ukrajinskih civila u Rusiju i prisilnog posvajanja ukrajinske djece u Rusiji (2022/2825(RSP)) | 67 |
| 2023/C 125/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o kršenjima ljudskih prava u Ugandi i Tanzaniji povezanim s ulaganjima u projekte u području fosilnih goriva (2022/2826(RSP)) | 72 |
| 2023/C 125/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o Nikaragvi, posebno o uhićenju biskupa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP)) | 76 |
| 2023/C 125/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2020. i 2021. (2021/2186(INI)) | 80 |
| 2023/C 125/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u EU-u: Osmo izvješće o koheziji (2022/2032(INI)) | 100 |
| 2023/C 125/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o pograničnim regijama EU-a: živući laboratoriji europske integracije (2021/2202(INI)) | 114 |
| 2023/C 125/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o provedbi ažurirane nove industrijske strategije za Europu: usklađivanje potrošnje s politikom (2022/2008(INI)) | 124 |
| 2023/C 125/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o posljedicama suše, požara i drugih ekstremnih vremenskih uvjeta: povećanje napora EU-a u borbi protiv klimatskih promjena (2022/2829(RSP)) | 135 |
| 2023/C 125/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o stanju u Tajvanskom tjesnacu (2022/2822(RSP)) | 149 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 14. rujna 2022. |
| 2023/C 125/14 | Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje (2022/2007(INI)) | 154 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 13. rujna 2022.

2023/C 125/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. s preporukama Komisiji o odgovornom privatnom financiranju sporova (2020/2130(INL))

2

2023/C 125/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o novoj strategiji EU-a za šume do 2030. – Održivo gospodarenje šumama u Europi (2022/2016(INI))

23

2023/C 125/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o utjecaju obustave obrazovnih, kulturnih i sportskih aktivnosti te aktivnosti za mlade zbog pandemije bolesti COVID-19 na djecu i mlade u EU-u (2022/2004(INI))

44

srijeda, 14. rujna 2022.

2023/C 125/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. o Novom europskom Bauhausu (2021/2255(INI))

56

četvrtak, 15. rujna 2022.

2023/C 125/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o kršenju ljudskih prava u kontekstu prisilne deportacije ukrajinskih civila u Rusiju i prisilnog posvajanja ukrajinske djece u Rusiji (2022/2825(RSP))

67

2023/C 125/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o kršenjima ljudskih prava u Ugandi i Tanzaniji povezanim s ulaganjima u projekte u području fosilnih goriva (2022/2826(RSP))

72

2023/C 125/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o Nikaragvi, posebno o uhićenju biskupa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP))

76

2023/C 125/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2020. i 2021. (2021/2186(INI))

80

2023/C 125/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u EU-u: Osmo izvješće o koheziji (2022/2032(INI))

100

2023/C 125/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o pograničnim regijama EU-a: živući laboratoriji europske integracije (2021/2202(INI))

114

2023/C 125/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o provedbi ažurirane nove industrijske strategije za Europu: usklađivanje potrošnje s politikom (2022/2008(INI))

124

2023/C 125/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o posljedicama suše, požara i drugih ekstremnih vremenskih uvjeta: povećanje napora EU-a u borbi protiv klimatskih promjena (2022/2829(RSP))

135

2023/C 125/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o stanju u Tajvanskom tjesnacu (2022/2822(RSP))

149

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 14. rujna 2022.

2023/C 125/14

Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje (2022/2007(INI))

154

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 13. rujna 2022. |
| 2023/C 125/15 | P9_TA(2022)0303Jedinstveni postupci nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) | 166 |
| 2023/C 125/16 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju izmjena Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. godine (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE)) | 167 |
| 2023/C 125/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Mauricijusa o produljenju Protokola kojim se utvrđuju ribolovne mogućnosti i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE)) | 168 |
| 2023/C 125/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. kojim se unosi višak iz financijske godine 2021. (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD)) | 169 |
| 2023/C 125/19 | P9_TA(2022)0307Izmjene Uredbe o kapitalnim zahtjevima u području sanacije (prijedlog lančane strukture) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana grupa globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metodologije za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metoda za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze | 171 |
| 2023/C 125/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o prijedlogu revizije višegodišnjeg financijskog okvira 2021. (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP)) | 172 |
| 2023/C 125/21 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) | 180 |
| 2023/C 125/22 | P9_TA(2022)0312Mjere očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika | 293 |
| 2023/C 125/23 | P9_TA(2022)0313Područje Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku: mjere očuvanja i upravljanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007 | 294 |
| | srijeda, 14. rujna 2022. |
| 2023/C 125/24 | Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (preinaka) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Izmjena 1., osim ako nije drukčije navedeno] | 295 |
| 2023/C 125/25 | P9_TA(2022)0316Primjerene minimalne plaće u Europskoj uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji | 397 |
| 2023/C 125/26 | Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Izmjena 1, osim ako nije drukčije navedeno] | 398 |
| | četvrtak, 15. rujna 2022. |
| 2023/C 125/27 | P9_TA(2022)0323Izvanredna makrofinancijska pomoć Ukrajini i jačanje zajedničkog fonda za rezervacije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201 | 462 |
| 2023/C 125/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2018/0902R(NLE)) | 463 |
| 2023/C 125/29 | Amandmani koje je donio Europski parlament 15. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD) | 485 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 13. rujna 2022.

2023/C 125/15

P9_TA(2022)0303Jedinstveni postupci nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))P9_TC1-COD(2021)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst)

166

2023/C 125/16

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju izmjena Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. godine (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

167

2023/C 125/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Mauricijusa o produljenju Protokola kojim se utvrđuju ribolovne mogućnosti i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

168

2023/C 125/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. kojim se unosi višak iz financijske godine 2021. (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

169

2023/C 125/19

P9_TA(2022)0307Izmjene Uredbe o kapitalnim zahtjevima u području sanacije (prijedlog lančane strukture) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana grupa globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metodologije za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))P9_TC1-COD(2021)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metoda za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze

171

2023/C 125/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o prijedlogu revizije višegodišnjeg financijskog okvira 2021. (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

172

2023/C 125/21

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD))

180

2023/C 125/22

P9_TA(2022)0312Mjere očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))P9_TC1-COD(2022)0035Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika

293

2023/C 125/23

P9_TA(2022)0313Područje Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku: mjere očuvanja i upravljanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))P9_TC1-COD(2021)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007

294

srijeda, 14. rujna 2022.

2023/C 125/24

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (preinaka) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD))[Izmjena 1., osim ako nije drukčije navedeno]

295

2023/C 125/25

P9_TA(2022)0316Primjerene minimalne plaće u Europskoj uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))P9_TC1-COD(2020)0310Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji

397

2023/C 125/26

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD))[Izmjena 1, osim ako nije drukčije navedeno]

398

četvrtak, 15. rujna 2022.

2023/C 125/27

P9_TA(2022)0323Izvanredna makrofinancijska pomoć Ukrajini i jačanje zajedničkog fonda za rezervacije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))P9_TC1-COD(2022)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201

462

2023/C 125/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2018/0902R(NLE))

463

2023/C 125/29

Amandmani koje je donio Europski parlament 15. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD)

485

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

5.4.2023

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 125/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022.–2023.

Dnevne sjednice od 12. do 15. rujna 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 13. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/2

---

P9_TA(2022)0308

Odgovorno privatno financiranje sporova

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. s preporukama Komisiji o odgovornom privatnom financiranju sporova (2020/2130(INL))

(2023/C 125/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Odluke Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta zastupnika Europskog parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Odluke Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta zastupnika Europskog parlamenta (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/1828 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošačâ i stavljanju izvan snage Direktive 2009/22/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/1828 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošačâ i stavljanju izvan snage Direktive 2009/22/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 11. lipnja 2013. o zajedničkim načelima za kolektivne preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete u državama članicama kod povrede prava zajamčenih zakonodavstvom Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 11. lipnja 2013. o zajedničkim načelima za kolektivne preventivne tužbe i tužbe radi naknade štete u državama članicama kod povrede prava zajamčenih zakonodavstvom Unije,

| — | uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljenu „Odgovorno privatno financiranje sudskih sporova” iz ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljenu „Odgovorno privatno financiranje sudskih sporova” iz ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0218/2022),

| A. | budući da je prvenstvena odgovornost država članica omogućiti pristup odgovarajućoj pravnoj pomoći onima koji ne raspolažu dovoljnim sredstvima kako bi se osigurao pristup pravosuđu za sve, u skladu s člankom 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; budući da su javna pravna pomoć i javno tužiteljstvo središnji mehanizmi kojima se jamči temeljno pravo na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje te da to moraju i ostati; |
| --- | --- |

A.

budući da je prvenstvena odgovornost država članica omogućiti pristup odgovarajućoj pravnoj pomoći onima koji ne raspolažu dovoljnim sredstvima kako bi se osigurao pristup pravosuđu za sve, u skladu s člankom 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; budući da su javna pravna pomoć i javno tužiteljstvo središnji mehanizmi kojima se jamči temeljno pravo na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje te da to moraju i ostati;

| B. | budući da je komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane sve učestalija praksa pri kojoj privatni ulagatelji („pružatelji financiranja u sporovima”) koji nisu stranka u sporu ulažu u pravne postupke radi dobiti i plaćaju pravne i druge troškove u zamjenu za udio u možebitnoj dodijeljenoj naknadi; budući da je kolektivna pravna zaštita samo jedna vrsta sporova u kojima se trenutačno primjenjuje financiranje sporova sredstvima treće strane, a drugi su primjeri arbitražni postupci i postupci u slučaju nesolventnosti, povrat ulaganja, protumonopolski zahtjevi i drugo; |
| --- | --- |

B.

budući da je komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane sve učestalija praksa pri kojoj privatni ulagatelji („pružatelji financiranja u sporovima”) koji nisu stranka u sporu ulažu u pravne postupke radi dobiti i plaćaju pravne i druge troškove u zamjenu za udio u možebitnoj dodijeljenoj naknadi; budući da je kolektivna pravna zaštita samo jedna vrsta sporova u kojima se trenutačno primjenjuje financiranje sporova sredstvima treće strane, a drugi su primjeri arbitražni postupci i postupci u slučaju nesolventnosti, povrat ulaganja, protumonopolski zahtjevi i drugo;

| C. | budući da bi se financiranje sporova sredstvima treće strane, ako se na odgovarajući način uredi, moglo češće upotrebljavati kao sredstvo za potporu pristupu pravosuđu, posebno u zemljama u kojima su pravni troškovi vrlo visoki, ili za žene i marginalizirane skupine koje se suočavaju s dodatnim preprekama u pogledu financiranja; budući da bi financiranje sporova sredstvima treće strane također moglo u većoj mjeri pridonijeti pokretanju sudskih postupaka u predmetima od javnog interesa i smanjenju značajnih ekonomskih neuravnoteženosti između korporacija i onih građana koji traže pravnu zaštitu te time osigurati odgovarajuću korporativnu odgovornost; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se financiranje sporova sredstvima treće strane, ako se na odgovarajući način uredi, moglo češće upotrebljavati kao sredstvo za potporu pristupu pravosuđu, posebno u zemljama u kojima su pravni troškovi vrlo visoki, ili za žene i marginalizirane skupine koje se suočavaju s dodatnim preprekama u pogledu financiranja; budući da bi financiranje sporova sredstvima treće strane također moglo u većoj mjeri pridonijeti pokretanju sudskih postupaka u predmetima od javnog interesa i smanjenju značajnih ekonomskih neuravnoteženosti između korporacija i onih građana koji traže pravnu zaštitu te time osigurati odgovarajuću korporativnu odgovornost;

| D. | budući da je u izvješću Britanskog instituta za međunarodno i komparativno pravo (BIICL) naslovljenom „Stanje kolektivne pravne zaštite u Europskoj uniji u kontekstu Preporuke Komisije” istaknuto da je u nekim državama članicama financiranje sredstvima treće strane postalo ključan čimbenik u ostvarenju kolektivne pravne zaštite (3); budući da je u izvješću Komisije COM(2018)0040 o provedbi neobvezujuće preporuke o kolektivnoj pravnoj zaštiti iz 2013. istaknuta činjenica da je financiranje sporova sredstvima treće strane ključan aspekt kolektivne pravne zaštite koji ima važnu prekograničnu dimenziju (4); |
| --- | --- |

D.

budući da je u izvješću Britanskog instituta za međunarodno i komparativno pravo (BIICL) naslovljenom „Stanje kolektivne pravne zaštite u Europskoj uniji u kontekstu Preporuke Komisije” istaknuto da je u nekim državama članicama financiranje sredstvima treće strane postalo ključan čimbenik u ostvarenju kolektivne pravne zaštite (3); budući da je u izvješću Komisije COM(2018)0040 o provedbi neobvezujuće preporuke o kolektivnoj pravnoj zaštiti iz 2013. istaknuta činjenica da je financiranje sporova sredstvima treće strane ključan aspekt kolektivne pravne zaštite koji ima važnu prekograničnu dimenziju (4);

| E. | budući da pružatelji financiranja u sporovima koji sudjeluju u pravnim postupcima mogu djelovati u vlastitom ekonomskom interesu, a ne u interesu podnositelja zahtjeva; budući da mogu težiti kontrolirati sudski spor i zahtijevati ishod koji im se najviše isplati u najkraćem roku (5); budući da je ključno osigurati da se žrtvama isplati primjerena odšteta; |
| --- | --- |

E.

budući da pružatelji financiranja u sporovima koji sudjeluju u pravnim postupcima mogu djelovati u vlastitom ekonomskom interesu, a ne u interesu podnositelja zahtjeva; budući da mogu težiti kontrolirati sudski spor i zahtijevati ishod koji im se najviše isplati u najkraćem roku (5); budući da je ključno osigurati da se žrtvama isplati primjerena odšteta;

| F. | budući da financiranje sporova sredstvima treće strane, iako je u Europi gotovo nepostojeće, predstavlja sve rašireniju pojavu u području arbitraže povodom ulaganja kojom se umnožava broj i obujam zahtjeva privatnih ulagatelja protiv država; |
| --- | --- |

F.

budući da financiranje sporova sredstvima treće strane, iako je u Europi gotovo nepostojeće, predstavlja sve rašireniju pojavu u području arbitraže povodom ulaganja kojom se umnožava broj i obujam zahtjeva privatnih ulagatelja protiv država;

| G. | budući da prema dostupnim podacima pružatelji financiranja u sporovima u određenim državama članicama mogu zahtijevati nerazmjeran udio prihoda koji premašuje tipičan povrat drugih vrsta ulaganja; budući da iznosi koje potražuju pružatelji financiranja u sporovima na području Unije obično variraju od 20 % do 50 % dodijeljene naknade (6), dok izvan Unije ta potraživanja mogu u nekim slučajevima predstavljati povrat ulaganja u visini do 300 %; budući da bi trebalo uvesti pravila kojima će se osigurati proporcionalnost naknada koje se isplaćuju pružateljima financiranja u sporovima te kojima će se osigurati da se dodijeljena naknada prvo isplati podnositeljima zahtjeva, a da se tek onda isplati naknada pružatelju financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

G.

budući da prema dostupnim podacima pružatelji financiranja u sporovima u određenim državama članicama mogu zahtijevati nerazmjeran udio prihoda koji premašuje tipičan povrat drugih vrsta ulaganja; budući da iznosi koje potražuju pružatelji financiranja u sporovima na području Unije obično variraju od 20 % do 50 % dodijeljene naknade (6), dok izvan Unije ta potraživanja mogu u nekim slučajevima predstavljati povrat ulaganja u visini do 300 %; budući da bi trebalo uvesti pravila kojima će se osigurati proporcionalnost naknada koje se isplaćuju pružateljima financiranja u sporovima te kojima će se osigurati da se dodijeljena naknada prvo isplati podnositeljima zahtjeva, a da se tek onda isplati naknada pružatelju financiranja u sporovima;

| H. | budući da financiranje sporova sredstvima treće strane nije jedini način za olakšavanje pristupa pravosuđu i da su za to dostupni i drugi instrumenti kao što je pravna pomoć i osiguranje troškova pravne zaštite te da postoje i izvansudska pravna sredstva za traženje pravne zaštite kao što je posredovanje, alternativno rješavanje sporova/internetsko rješavanje sporova, ombudsman ili putem sustava za pritužbe kojima upravljaju trgovačka društva; budući da bi ta rješenja mogla rezultirati bržom i primjerenijom naknadom za podnositelje zahtjeva, iako takva pravna sredstva nisu uvijek nužno dovoljno djelotvorna u pružanju odgovarajuće pravne zaštite; budući da bi podnositeljima zahtjeva trebalo u svakom trenutku omogućiti da izravno zatraže sudsku pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

H.

budući da financiranje sporova sredstvima treće strane nije jedini način za olakšavanje pristupa pravosuđu i da su za to dostupni i drugi instrumenti kao što je pravna pomoć i osiguranje troškova pravne zaštite te da postoje i izvansudska pravna sredstva za traženje pravne zaštite kao što je posredovanje, alternativno rješavanje sporova/internetsko rješavanje sporova, ombudsman ili putem sustava za pritužbe kojima upravljaju trgovačka društva; budući da bi ta rješenja mogla rezultirati bržom i primjerenijom naknadom za podnositelje zahtjeva, iako takva pravna sredstva nisu uvijek nužno dovoljno djelotvorna u pružanju odgovarajuće pravne zaštite; budući da bi podnositeljima zahtjeva trebalo u svakom trenutku omogućiti da izravno zatraže sudsku pravnu zaštitu;

| I. | budući da je financiranje sporova sredstvima treće strane rašireno u Australiji, SAD-u, Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Nizozemskoj te ga neki smatraju ključnim čimbenikom kojim se osigurava dostupnost pristupa pravosuđu (7), ali ipak postoje zabrinutosti u vezi sa zlouporabama u nekim nadležnostima; budući da empirijski podaci (8) pokazuju da pružatelji financiranja u sporovima najčešće biraju predmete koji predstavljaju najbolje potencijalne povrate i ne ulažu u predmete koje smatraju prerizičnima ili nedovoljno isplativima; |
| --- | --- |

I.

budući da je financiranje sporova sredstvima treće strane rašireno u Australiji, SAD-u, Kanadi, Ujedinjenoj Kraljevini i Nizozemskoj te ga neki smatraju ključnim čimbenikom kojim se osigurava dostupnost pristupa pravosuđu (7), ali ipak postoje zabrinutosti u vezi sa zlouporabama u nekim nadležnostima; budući da empirijski podaci (8) pokazuju da pružatelji financiranja u sporovima najčešće biraju predmete koji predstavljaju najbolje potencijalne povrate i ne ulažu u predmete koje smatraju prerizičnima ili nedovoljno isplativima;

| J. | budući da je broj pružatelja financiranja u sporovima teško utvrditi, ali je poznato da ih u Uniji djeluje najmanje 45; budući da se očekuje da će praksa financiranja sporova koje osiguravaju treće strane u predstojećim godinama imati sve veću ulogu, iako je njezin opseg dosad u većini država članica bio ograničen, ali ona i dalje u velikoj mjeri nije uređena u Uniji, unatoč činjenici da bi uz koristi mogla dovesti i do značajnih rizika za sudovanje koje je potrebno razmotriti; |
| --- | --- |

J.

budući da je broj pružatelja financiranja u sporovima teško utvrditi, ali je poznato da ih u Uniji djeluje najmanje 45; budući da se očekuje da će praksa financiranja sporova koje osiguravaju treće strane u predstojećim godinama imati sve veću ulogu, iako je njezin opseg dosad u većini država članica bio ograničen, ali ona i dalje u velikoj mjeri nije uređena u Uniji, unatoč činjenici da bi uz koristi mogla dovesti i do značajnih rizika za sudovanje koje je potrebno razmotriti;

| K. | budući da u trenutačnom regulatornom vakuumu postoji rizik od netransparentnog djelovanja pružatelja financiranja u sporovima, a posljedica toga je da bi sudovi mogli povremeno dodijeliti naknade podnositeljima zahtjeva ne znajući da će dio dodijeljene naknade, koji ponekad može biti nerazmjeran, potom biti preusmjeren pružateljima financiranja u sporovima na štetu podnositelja zahtjeva; budući da bi takav nedostatak transparentnosti mogao značiti i da čak i potencijalni korisnici znaju malo ili nimalo o raspodjeli dodijeljenih naknada ili sporazumima o financiranju, posebno ako se u okviru sustava kolektivne pravne zaštite primjenjuje mehanizam izuzeća (engl. opt-out); budući da u nedostatku zajedničkih minimalnih standarda na razini Unije postoji rizik od fragmentacije i regulatornih neravnoteža u području financiranja sporova; |
| --- | --- |

K.

budući da u trenutačnom regulatornom vakuumu postoji rizik od netransparentnog djelovanja pružatelja financiranja u sporovima, a posljedica toga je da bi sudovi mogli povremeno dodijeliti naknade podnositeljima zahtjeva ne znajući da će dio dodijeljene naknade, koji ponekad može biti nerazmjeran, potom biti preusmjeren pružateljima financiranja u sporovima na štetu podnositelja zahtjeva; budući da bi takav nedostatak transparentnosti mogao značiti i da čak i potencijalni korisnici znaju malo ili nimalo o raspodjeli dodijeljenih naknada ili sporazumima o financiranju, posebno ako se u okviru sustava kolektivne pravne zaštite primjenjuje mehanizam izuzeća (engl. opt-out); budući da u nedostatku zajedničkih minimalnih standarda na razini Unije postoji rizik od fragmentacije i regulatornih neravnoteža u području financiranja sporova;

| L. | budući da su u Direktivi (EU) 2020/1828 utvrđene mogućnosti i zaštitne mjere u vezi s financiranjem sporova, koje su, međutim, ograničene na predstavničke tužbe u ime potrošačâ u okviru djelokruga navedene direktive i njome se stoga ne reguliraju druge vrste tužbi, primjerice tužbe povezane s poslovanjem ili ljudskim pravima, ili kategorije podnositelja zahtjeva, primjerice organizacije za ljudska prava ili radnici; budući da bi se djelotvorne mjere i zaštitne mjere trebale primjenjivati na sve vrste zahtjeva; |
| --- | --- |

L.

budući da su u Direktivi (EU) 2020/1828 utvrđene mogućnosti i zaštitne mjere u vezi s financiranjem sporova, koje su, međutim, ograničene na predstavničke tužbe u ime potrošačâ u okviru djelokruga navedene direktive i njome se stoga ne reguliraju druge vrste tužbi, primjerice tužbe povezane s poslovanjem ili ljudskim pravima, ili kategorije podnositelja zahtjeva, primjerice organizacije za ljudska prava ili radnici; budući da bi se djelotvorne mjere i zaštitne mjere trebale primjenjivati na sve vrste zahtjeva;

Uvod

| 1. | primjećuje da je financiranje sporova sredstvima treće strane praksa koja se širi u Uniji, iako je njezina primjena i dalje ograničena, i koja ima sve veću ulogu u pravosudnim sustavima nekih država članica te u načinu na koji europski građani mogu pristupati pravosuđu, posebno u vezi s prekograničnim predmetima; napominje da financiranje sporova zasad uglavnom nije uređeno na razini Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da bi uređivanje financiranja sporova sredstvima treće strane trebalo biti popraćeno politikama kojima se povećava pristup pravosuđu za podnositelje zahtjeva među ostalim smanjenjem pravnih troškova, osiguravanjem odgovarajućeg javnog financiranja za organizacije civilnog društva, uključujući organizacije za zaštitu potrošača, ili promicanjem drugih praksi kao što su pravna pomoć ili skupno financiranje; poziva države članice na razmjenu najbolje prakse u ovom području i da se oslone na mjere iz članka 20. Direktive (EU) 2020/1828 u pogledu osiguravanja djelotvornog pristupa pravosuđu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uvjeren je da je potrebno uspostaviti zajedničke minimalne standarde na razini Unije kojima se uređuju ključni aspekti financiranja sporova sredstvima treće strane, među ostalim transparentnost, pravednost i proporcionalnost, kako bi se zajamčio pristup pravosuđu za sve i kako bi se zajamčilo da se u okviru pravosudnih sustava prednost daje pravnoj zaštiti oštećenih strana, a ne interesima privatnih ulagatelja koji možda u pravnim sporovima samo traže poslovne prilike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi cilj takvog regulatornog režima bila regulacija aktivnosti financiranja sporova od strane pružatelja financiranja u sporovima; ističe da bi se takvim režimom trebale regulirati aktivnosti financiranja u vezi sa svim vrstama zahtjeva, bez obzira na prirodu zahtjeva, te da se njime ne bi trebalo dovoditi u pitanje postojeće međunarodno pravo, pravo Unije i nacionalno pravo kojim se omogućuje podnošenje zahtjeva, posebno pravo o zaštiti kolektivnih interesa potrošača i zaštiti okoliša te pravo kojim se uređuju postupci u slučaju nesolventnosti ili postupci utvrđivanja odgovornosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vjeruje da će se uspostavljanjem zajedničkih minimalnih standarda na razini Unije za financiranje sporova sredstvima treće strane omogućiti zakonodavcima da vrše djelotvoran nadzor i na odgovarajući način osiguraju zaštitu interesa podnositelja zahtjeva; ističe da dobrovoljni regulatorni mehanizmi i kodeksi ponašanja mogu imati pozitivnu ulogu, no dosad ih velika većina pružatelja financiranja nije podržala, što je dovelo do znatne izloženosti podnositelja zahtjeva; |
| --- | --- |

5.

Regulacija i nadzor pružatelja financiranja u sudskim sporovima

| 6. | preporučuje uspostavu sustava odobrenja za pružatelje financiranja u sporovima, čime bi se podnositeljima zahtjeva pružile djelotvorne mogućnosti za iskorištavanje financiranja sredstvima treće strane te bi se osigurala uspostava primjerenih zaštitnih mjera, među ostalim uvođenjem zahtjeva korporativnog upravljanja i nadzornih ovlasti kako bi se zaštitili podnositelji zahtjeva i osiguralo da financiranje pružaju samo subjekti koji su se obvezali poštovati minimalne standarde u pogledu transparentnosti, neovisnosti, upravljanja i adekvatnosti kapitala te održavati fiducijarni odnos prema podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima; naglašava da je potrebno zajamčiti da taj sustav ne stvara prekomjerno administrativno opterećenje za države članice ili pružatelje financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

6.

Etička pitanja

| 7. | preporučuje da se pružatelje financiranja u sporovima obveže na poštivanje fiducijarne dužne pažnje kojom se od njih zahtijeva da djeluju u najboljem interesu podnositelja zahtjeva; smatra da pružatelji financiranja u sporovima ne smiju imati neopravdanu kontrolu nad pravnim postupcima koje financiraju; takva kontrola nad pravnim postupkom mora biti odgovornost podnositelja zahtjeva i njihovih pravnih zastupnika; takva kontrola nad financiranim postupcima može se sastojati i od formalne kontrole, na primjer na temelju ugovornih odredaba, i od neformalne kontrole, na primjer putem prijetnji o povlačenju financiranja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se sukobi interesa mogu pojaviti ako postoje neprimjereni odnosi između pružatelja financiranja u sporovima, predstavničkih subjekata, odvjetničkih društava, agregatora, među ostalim platformi za prikupljanje potraživanja i raspodjelu dodijeljenih naknada, i drugih subjekata koji mogu biti uključeni u zahtjeve i imaju interes u pogledu ishoda sudskog predmeta; napominje da je u porastu trend da pružatelji financiranja u sudskim sporovima pristaju financirati odvjetnička društva u nizu budućih predmeta (financiranje portfelja) (9); preporučuje da se donesu zaštitne mjere kako bi se spriječili potencijalni sukobi interesa, utvrdila prava podnositelja zahtjeva i zahtijevalo otkrivanje pojedinosti o odnosu između pružatelja financiranja u sporovima i ostalih uključenih strana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da pružateljima financiranja u sporovima, osim u iznimnim i strogo reguliranim okolnostima, ne bi trebalo dopustiti da napuste financirane stranke u sporu u bilo kojoj njegovoj fazi i ostave podnositelje zahtjeva da snose isključivu odgovornost za sve troškove spora, koji je možda i pokrenut samo zbog sudjelovanja pružatelja financiranja; stoga naglašava da bi ugovorne odredbe temeljene na uvjetnom financiranju trebalo smatrati ništavnima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi, kao i podnositelji zahtjeva, pružatelji financiranja u sporovima trebali biti odgovorni za troškove tuženika koji proizlaze iz neuspjeha u sporu, kao što je iz dodijeljenih sudskih troškova; naglašava da bi se regulacijom trebalo spriječiti pružatelje financiranja u sporovima da ograniče svoju odgovornost za troškove u slučaju neuspješnog ishoda; |
| --- | --- |

10.

Poticaji i ograničenja povrata

| 11. | smatra da bi zakonodavstvom trebalo nametnuti ograničenja udjela u dodijeljenoj naknadi koju pružatelji financiranja u sporovima imaju pravo primiti u slučaju uspjeha u sporu ili nagodbe te temeljem ugovornih odredaba; smatra da bi dogovori između pružatelja financiranja u sporovima i podnositelja zahtjeva samo u iznimnim okolnostima trebali odstupati od općeg pravila da se podnositeljima zahtjeva isplati najmanje 60 % bruto namire ili odštete; |
| --- | --- |

11.

Otkrivanje i transparentnost

| 12. | smatra da bi trebala postojati transparentnost u pogledu sudjelovanja financiranja sporova u pravnom postupku, uključujući obveze za podnositelje zahtjeva i njihove odvjetnike da obavijeste sudove o sporazumima o financiranju na inicijativu suda ili na temelju zahtjeva tuženika sudu te da obavijeste sud o postojanju komercijalnog financiranja i identitetu pružatelja financiranja u dotičnom predmetu; smatra da bi sud trebao obavijestiti tuženika o postojanju financiranja sporova sredstvima treće strane i identitetu pružatelja financiranja; napominje da trenutačno sudovi ili upravna tijela i tuženici često nisu svjesni da zahtjev financira komercijalni akter; |
| --- | --- |

12.

Ovlasti nadzornih tijela i preispitivanje koje provode sudovi i upravna tijela

| 13. | smatra da bi nadzorna tijela, sudovi i upravna tijela prema potrebi u skladu s nacionalnim postupovnim pravom trebali biti ovlašteni za olakšavanje izvršavanja zakona donesenih radi postizanja prethodno navedenih ciljeva; preporučuje uspostavu pritužbenog sustava koji ne dovodi do prekomjernih troškova ili prekomjernog administrativnog opterećenja za države članice; smatra da bi nadzorna tijela, sudovi i upravna tijela prema potrebi u skladu s nacionalnim postupovnim pravom trebali biti ovlašteni za rješavanje zlouporaba od strane ovlaštenih pružatelja financiranja u sudskim sporovima, a da pritom podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima ne otežaju pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

13.

Završni aspekti

| 14. | traži od Komisije da pažljivo prati i analizira razvoj financiranja sporova sredstvima treće strane u državama članicama kako u pogledu pravnog okvira tako i u pogledu prakse, uz pridavanje posebne pozornosti provedbi Direktive (EU) 2020/1828; nadalje traži od Komisije da nakon isteka roka za primjenu Direktive (EU) 2020/1828, a to je 25. lipnja 2023., i uzimajući u obzir učinke te direktive, na osnovi članka 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese prijedlog direktive o uspostavi zajedničkih minimalnih standarda na razini Unije o komercijalnom financiranju sporova sredstvima treće strane, u skladu s preporukama u Prilogu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da traženi prijedlog nema financijske posljedice; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL L 262, 7.10.2005., str. 1.

(2)  SL L 409, 4.12.2020., str. 1.

(3)  https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, str. 19.

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0040&from=EN, str. 10.

(5)  Australski parlament zaključio je da „razina moći i utjecaja koju pružatelji financiranja u sudskim sporovima imaju u grupnim tužbama dovodi do situacija u kojima njihovi financijski interesi prevladavaju nad interesima predstavnika tužitelja i članova grupe”, vidjeti Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders (Australska komisija za reformu zakona (2019.): Istraga postupka grupne tužbe i trećih strana koje financiraju sudske sporove), str. 19.

(6)  Studija EPRS-a (2021.): Odgovorno privatno financiranje sudskih sporova. Prilog – Trenutačno stanje okruženja za privatno financiranje sudskih sporova u EU-u te postojećih pravila EU-a koja se primjenjuju na privatno financiranje sudskih sporova.

(7)  Vidjeti https://www.biicl.org/documents/1881_StudyontheStateofCollectiveRedress.pdf, str. 269: „Opće stajalište u vezi s pristupom Ujedinjene Kraljevine financiranju koje osiguravaju treće strane bilo je povoljno, a ispitanici su ocijenili da je dostupnost takvog financiranja predstavljala ključan čimbenik u njihovoj odluci da sudjeluju u kolektivnim postupcima. Praktično iskustvo financiranja kolektivnih zahtjeva koje osiguravaju treće strane općenito se pokazalo pozitivnim. Nijedan od ispitanika nije imao iskustvo u kojem bi organizacija pokušala financirati određeni zahtjev protiv svog konkurenta. Nijedan od ispitanika nije imao iskustvo u kojem bi pružatelj financiranja otvoreno pokušao upravljati sudskim sporom, iako je jedan odvjetnik opisao situaciju u kojoj je pružatelj financiranja povukao financijska sredstva usred postupka rješavanja zahtjeva, zbog čega je predmet prijevremeno zaključen.”

(8)  Vidjeti Australian Law Reform Commission (2019): An Inquiry into Class Action Proceedings and Third-Party Litigation funders (Australska komisija za reformu zakona (2019.): Istraga postupka grupne tužbe i trećih strana koje financiraju sudske sporove), str. 34.

(9)  Studija EPRS-a (2021): Responsible litigation funding. State of play on the EU private litigation funding landscape and on the current EU rules applicable to private litigation funding (Odgovorno financiranje sudskih sporova. Trenutačno stanje okruženja za privatno financiranje sudskih sporova u EU-u te postojećih pravila EU-a koja se primjenjuju na privatno financiranje sudskih sporova), str. 28. i 29.

---

PRILOG REZOLUCIJI

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Prijedlog

DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o regulaciji financiranja sporova sredstvima treće strane

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir zahtjev Europskog parlamenta upućen Europskoj komisiji (1),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane praksa je koja se razvija u tržište usluga u sporovima bez postojanja posebnog zakonodavnog okvira na razini Unije. Iako se pružatelji financiranja u sporovima redovito uspostavljaju i djeluju u raznim državama članicama, u domaćim ili prekograničnim okvirima, do sada su podlijegali različitim nacionalnim pravilima i praksama na unutarnjem tržištu, gdje općenito postoje fragmentirana pravila u tom području, pa čak i zakonodavni vakuum, ovisno o državi članici. Različita pravila i prakse u državama članicama vjerojatno će biti prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Nejasnoće u pogledu uvjeta pod kojima mogu poslovati treće strane koje pružaju komercijalno financiranje sporova („pružatelji financiranja u sporovima”) nespojive su s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, posebno uzimajući u obzir mogućnost financiranja prekograničnih predmeta samo posredstvom trećih strana i uzimajući u obzir da su ti predmeti posebno atraktivni pružateljima financiranja u sporovima. Razlike u pravnom okviru primjenjivom u svakoj državi članici podrazumijevaju rizik od diskriminacije u pogledu pristupa pravosuđu među podnositeljima zahtjeva iz različitih država članica, posebno u predmetima s prekograničnim elementom, te rizik da će pružatelji financiranja u sporovima tražiti najpovoljniji pravni sustav (engl. forum shopping), na što bi mogla utjecati povoljnost određenih nacionalnih pravila koja se odnose na njihovo uspostavljanje, zakona koji se primjenjuju na sporazume o financiranju te nacionalnih postupovnih pravila. |
| --- | --- |

(1)

Komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane praksa je koja se razvija u tržište usluga u sporovima bez postojanja posebnog zakonodavnog okvira na razini Unije. Iako se pružatelji financiranja u sporovima redovito uspostavljaju i djeluju u raznim državama članicama, u domaćim ili prekograničnim okvirima, do sada su podlijegali različitim nacionalnim pravilima i praksama na unutarnjem tržištu, gdje općenito postoje fragmentirana pravila u tom području, pa čak i zakonodavni vakuum, ovisno o državi članici. Različita pravila i prakse u državama članicama vjerojatno će biti prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Nejasnoće u pogledu uvjeta pod kojima mogu poslovati treće strane koje pružaju komercijalno financiranje sporova („pružatelji financiranja u sporovima”) nespojive su s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, posebno uzimajući u obzir mogućnost financiranja prekograničnih predmeta samo posredstvom trećih strana i uzimajući u obzir da su ti predmeti posebno atraktivni pružateljima financiranja u sporovima. Razlike u pravnom okviru primjenjivom u svakoj državi članici podrazumijevaju rizik od diskriminacije u pogledu pristupa pravosuđu među podnositeljima zahtjeva iz različitih država članica, posebno u predmetima s prekograničnim elementom, te rizik da će pružatelji financiranja u sporovima tražiti najpovoljniji pravni sustav (engl. forum shopping), na što bi mogla utjecati povoljnost određenih nacionalnih pravila koja se odnose na njihovo uspostavljanje, zakona koji se primjenjuju na sporazume o financiranju te nacionalnih postupovnih pravila.

| (2) | Pravom Unije želi se zajamčiti ravnoteža između omogućavanja pristupa pravosuđu i pružanja odgovarajućih zaštitnih mjera sudionicima postupaka kako bi se spriječilo nepravedno iskorištavanje njihovog prava na pristup pravosuđu. Kada pružatelji financiranja u sporovima pružaju financiranje pravnih postupaka u zamjenu za udio u bilo kojoj dodijeljenoj naknadi, može doći do rizika od nepravde. Taj rizik uključuje mogućnost da pružatelji financiranja u sporovima iskoriste podnositelje zahtjeva ili one koje oni zastupaju, uključujući, ako je primjenjivo, potrošače čije interese zastupaju kvalificirani subjekti, za vlastite interese i kako bi maksimizirali vlastiti povrat, čime bi podnositeljima zahtjeva ili ciljnim korisnicima pripao smanjeni udio potencijalne dodijeljene naknade. Rizici mogu biti posebno akutni ako su subjekti koji očekuju korist od spora potrošači ili žrtve kršenja temeljnih prava, koji bi mogli pozdraviti sudjelovanje pružatelja financiranja u sporovima koji je spreman platiti postupak, a pritom ne biti svjesni da bi njihovi interesi mogli biti podređeni interesima pružatelja financiranja u sporovima. |
| --- | --- |

(2)

Pravom Unije želi se zajamčiti ravnoteža između omogućavanja pristupa pravosuđu i pružanja odgovarajućih zaštitnih mjera sudionicima postupaka kako bi se spriječilo nepravedno iskorištavanje njihovog prava na pristup pravosuđu. Kada pružatelji financiranja u sporovima pružaju financiranje pravnih postupaka u zamjenu za udio u bilo kojoj dodijeljenoj naknadi, može doći do rizika od nepravde. Taj rizik uključuje mogućnost da pružatelji financiranja u sporovima iskoriste podnositelje zahtjeva ili one koje oni zastupaju, uključujući, ako je primjenjivo, potrošače čije interese zastupaju kvalificirani subjekti, za vlastite interese i kako bi maksimizirali vlastiti povrat, čime bi podnositeljima zahtjeva ili ciljnim korisnicima pripao smanjeni udio potencijalne dodijeljene naknade. Rizici mogu biti posebno akutni ako su subjekti koji očekuju korist od spora potrošači ili žrtve kršenja temeljnih prava, koji bi mogli pozdraviti sudjelovanje pružatelja financiranja u sporovima koji je spreman platiti postupak, a pritom ne biti svjesni da bi njihovi interesi mogli biti podređeni interesima pružatelja financiranja u sporovima.

| (3) | Uspostavom zajedničkog okvira minimalnih standarda Unije za odgovorno komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane pridonijelo bi se promicanju pristupa pravosuđu i zajamčila bi se odgovarajuća korporativna odgovornost. Naime, često postoji značajna ekonomska neuravnoteženost između trgovačkih društava i građana koji traže pravnu zaštitu, a financiranje sporova sredstvima treće strane može pridonijeti smanjenju te neuravnoteženosti ako se ublaže s njime povezani rizici i ako se ono provodi tako da nadopunjuje ostale mjere kojima se uklanjaju prepreke pristupu pravosuđu. U tu svrhu ključno je postići nužnu ravnotežu između poboljšanja pristupa pravosuđu za podnositelje zahtjeva i odgovarajućih zaštitnih mjera kojima će se izbjeći zlouporaba postupovnih ovlaštenja. Odgovornim financiranjem sporova sredstvima treće strane moguće je smanjiti troškove i učiniti ih predvidljivijima, pojednostavniti nepotrebne postupke i pružati djelotvorne usluge uz troškove koji su razmjerni osporavanim iznosima. |
| --- | --- |

(3)

Uspostavom zajedničkog okvira minimalnih standarda Unije za odgovorno komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane pridonijelo bi se promicanju pristupa pravosuđu i zajamčila bi se odgovarajuća korporativna odgovornost. Naime, često postoji značajna ekonomska neuravnoteženost između trgovačkih društava i građana koji traže pravnu zaštitu, a financiranje sporova sredstvima treće strane može pridonijeti smanjenju te neuravnoteženosti ako se ublaže s njime povezani rizici i ako se ono provodi tako da nadopunjuje ostale mjere kojima se uklanjaju prepreke pristupu pravosuđu. U tu svrhu ključno je postići nužnu ravnotežu između poboljšanja pristupa pravosuđu za podnositelje zahtjeva i odgovarajućih zaštitnih mjera kojima će se izbjeći zlouporaba postupovnih ovlaštenja. Odgovornim financiranjem sporova sredstvima treće strane moguće je smanjiti troškove i učiniti ih predvidljivijima, pojednostavniti nepotrebne postupke i pružati djelotvorne usluge uz troškove koji su razmjerni osporavanim iznosima.

| (4) | S obzirom na to da unutarnje tržište olakšava rastuću prekograničnu trgovinu, da su sporovi sve više prekogranični i da su aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima globalne naravi, postoji potencijalni rizik od znatnih razlika u pristupima država članica zaštitnim mjerama i zaštitama koje su potrebne u pogledu komercijalnog financiranja sredstvima treće strane. Dobrovoljni pristupi bili su u određenoj mjeri uspješni, ali nije ih uvijek podržala većina dionika iz djelatnosti, a u svakom slučaju nezakonodavne mjere ne bi bile primjerene s obzirom na navedene značajne rizike, primjerice za ranjive skupine građana, uključujući one iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na to da unutarnje tržište olakšava rastuću prekograničnu trgovinu, da su sporovi sve više prekogranični i da su aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima globalne naravi, postoji potencijalni rizik od znatnih razlika u pristupima država članica zaštitnim mjerama i zaštitama koje su potrebne u pogledu komercijalnog financiranja sredstvima treće strane. Dobrovoljni pristupi bili su u određenoj mjeri uspješni, ali nije ih uvijek podržala većina dionika iz djelatnosti, a u svakom slučaju nezakonodavne mjere ne bi bile primjerene s obzirom na navedene značajne rizike, primjerice za ranjive skupine građana, uključujući one iz trećih zemalja.

| (5) | Ovom se Direktivom želi regulirati komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane, praksa pri kojoj subjekti treće strane koji nisu izravno uključeni u spor ulažu u pravni postupak radi dobiti, obično u zamjenu za postotak eventualne namire ili dodijeljene naknade (dalje u tekstu „financiranje sporova sredstvima treće strane”). Financiranje sporova sredstvima treće strane obuhvaća situacije u kojima komercijalni akter ulaže radi dobiti i djeluje u korist vlastitih poslovnih interesa i stoga ne uključuje osiguravanje sredstava za sponzoriranje sporova na dobrotvornoj osnovi ili osnovi donacija, pri čemu pružatelj financiranja želi samo povratiti nastale troškove, ili slične aktivnosti koje se provode na osnovi pro bono publico. Ovom se Direktivom također nastoje utvrditi zaštitne mjere, s jedne strane, kako bi se osigurao učinkovit pristup pravosuđu i zaštita interesa stranaka u sporu te, s druge strane, kako bi se spriječili sukobi interesa, zlouporaba postupovnih ovlaštenja te nerazmjerna dodjela dodijeljenih novčanih iznosa pružateljima financiranja u sporovima. |
| --- | --- |

(5)

Ovom se Direktivom želi regulirati komercijalno financiranje sporova sredstvima treće strane, praksa pri kojoj subjekti treće strane koji nisu izravno uključeni u spor ulažu u pravni postupak radi dobiti, obično u zamjenu za postotak eventualne namire ili dodijeljene naknade (dalje u tekstu „financiranje sporova sredstvima treće strane”). Financiranje sporova sredstvima treće strane obuhvaća situacije u kojima komercijalni akter ulaže radi dobiti i djeluje u korist vlastitih poslovnih interesa i stoga ne uključuje osiguravanje sredstava za sponzoriranje sporova na dobrotvornoj osnovi ili osnovi donacija, pri čemu pružatelj financiranja želi samo povratiti nastale troškove, ili slične aktivnosti koje se provode na osnovi pro bono publico. Ovom se Direktivom također nastoje utvrditi zaštitne mjere, s jedne strane, kako bi se osigurao učinkovit pristup pravosuđu i zaštita interesa stranaka u sporu te, s druge strane, kako bi se spriječili sukobi interesa, zlouporaba postupovnih ovlaštenja te nerazmjerna dodjela dodijeljenih novčanih iznosa pružateljima financiranja u sporovima.

| (6) | Pod pojmom „pružatelj financiranja u sporovima” trebalo bi podrazumijevati svako poduzeće koje nije stranka u postupku, ali sklapa sporazum o financiranju spora sredstvima treće strane (dalje u tekstu „sporazum o financiranju sredstvima treće strane”) u vezi s tim postupkom. U skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, pojam „poduzeće” uključuje svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni status i način na koji se financira, te stoga uključuje svaku pravnu osobu, uključujući njezina matična društva, društva kćeri ili podružnice, a može uključivati profesionalne pružatelje financiranja u sporovima, pružatelje financijskih usluga, poduzeća za upravljanje odštetnim zahtjevima ili druge pružatelje usluga. U pojam pružatelja financiranja u sporovima nisu uključeni odvjetnici koji zastupaju stranku u postupku ili regulirani pružatelji usluga osiguranja toj stranci. |
| --- | --- |

(6)

Pod pojmom „pružatelj financiranja u sporovima” trebalo bi podrazumijevati svako poduzeće koje nije stranka u postupku, ali sklapa sporazum o financiranju spora sredstvima treće strane (dalje u tekstu „sporazum o financiranju sredstvima treće strane”) u vezi s tim postupkom. U skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, pojam „poduzeće” uključuje svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na njegov pravni status i način na koji se financira, te stoga uključuje svaku pravnu osobu, uključujući njezina matična društva, društva kćeri ili podružnice, a može uključivati profesionalne pružatelje financiranja u sporovima, pružatelje financijskih usluga, poduzeća za upravljanje odštetnim zahtjevima ili druge pružatelje usluga. U pojam pružatelja financiranja u sporovima nisu uključeni odvjetnici koji zastupaju stranku u postupku ili regulirani pružatelji usluga osiguranja toj stranci.

| (7) | U skladu s pravnom tradicijom i autonomijom država članica, svaka država članica mora odrediti treba li i u kojoj mjeri dopustiti pružanje financiranja sporova u vlastitom pravnom sustavu. Ako države članice odluče dopustiti takvo financiranje sporova sredstvima treće strane, u ovoj Direktivi predviđeni su minimalni standardi za zaštitu financiranih podnositelja zahtjeva tako da oni koji bi mogli pribjeći financiranju spora u Uniji budu pokriveni minimalnom razinom zaštite koja je dosljedna diljem Unije. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s pravnom tradicijom i autonomijom država članica, svaka država članica mora odrediti treba li i u kojoj mjeri dopustiti pružanje financiranja sporova u vlastitom pravnom sustavu. Ako države članice odluče dopustiti takvo financiranje sporova sredstvima treće strane, u ovoj Direktivi predviđeni su minimalni standardi za zaštitu financiranih podnositelja zahtjeva tako da oni koji bi mogli pribjeći financiranju spora u Uniji budu pokriveni minimalnom razinom zaštite koja je dosljedna diljem Unije.

| (8) | Međutim, u državama članicama u kojima pravni troškovi mogu biti znatna prepreka pristupu pravosuđu, države članice možda će željeti razmotriti uvođenje zakona kojima se omogućuje financiranje sporova sredstvima treće strane i u tom bi slučaju trebale utvrditi jasne uvjete i zaštitne mjere u skladu s ovom Direktivom. Iako se ova Direktiva ne primjenjuje isključivo na predstavničke tužbe, države članice trebale bi poduzeti mjere kako troškovi postupaka povezanih s predstavničkim tužbama ne bi spriječili kvalificirane subjekte da učinkovito ostvare svoje pravo na pravnu zaštitu u skladu s Direktivom (EU) 2020/1828, a osobito s člankom 20. te direktive. |
| --- | --- |

(8)

Međutim, u državama članicama u kojima pravni troškovi mogu biti znatna prepreka pristupu pravosuđu, države članice možda će željeti razmotriti uvođenje zakona kojima se omogućuje financiranje sporova sredstvima treće strane i u tom bi slučaju trebale utvrditi jasne uvjete i zaštitne mjere u skladu s ovom Direktivom. Iako se ova Direktiva ne primjenjuje isključivo na predstavničke tužbe, države članice trebale bi poduzeti mjere kako troškovi postupaka povezanih s predstavničkim tužbama ne bi spriječili kvalificirane subjekte da učinkovito ostvare svoje pravo na pravnu zaštitu u skladu s Direktivom (EU) 2020/1828, a osobito s člankom 20. te direktive.

| (9) | Ako je dopuštena aktivnost financiranja sporova sredstvima treće strane, potreban je sustav za odobrenje i nadzor pružatelja financiranja u sporovima koji provode neovisna upravna tijela u državama članicama kako bi ti pružatelji financiranja u sporovima ispunjavali minimalne kriterije i standarde utvrđene ovom Direktivom. Pružatelji financiranja u sporovima trebali bi biti podvrgnuti nadzoru na način sličan postojećem sustavu bonitetnog nadzora koji se primjenjuje na pružatelje financijskih usluga. |
| --- | --- |

(9)

Ako je dopuštena aktivnost financiranja sporova sredstvima treće strane, potreban je sustav za odobrenje i nadzor pružatelja financiranja u sporovima koji provode neovisna upravna tijela u državama članicama kako bi ti pružatelji financiranja u sporovima ispunjavali minimalne kriterije i standarde utvrđene ovom Direktivom. Pružatelji financiranja u sporovima trebali bi biti podvrgnuti nadzoru na način sličan postojećem sustavu bonitetnog nadzora koji se primjenjuje na pružatelje financijskih usluga.

| (10) | Od pružatelja financiranja u sporovima koji su aktivni u Uniji trebalo bi zahtijevati da posluju iz Unije, da su odobreni unutar Unije i da sklapaju svoje sporazume o financiranju sredstvima treće strane u skladu sa zakonima države članice postupka ili, ako je riječ o različitim državama članicama, od države članice podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika, kako bi se osigurao primjeren nadzor u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(10)

Od pružatelja financiranja u sporovima koji su aktivni u Uniji trebalo bi zahtijevati da posluju iz Unije, da su odobreni unutar Unije i da sklapaju svoje sporazume o financiranju sredstvima treće strane u skladu sa zakonima države članice postupka ili, ako je riječ o različitim državama članicama, od države članice podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika, kako bi se osigurao primjeren nadzor u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom.

| (11) | Nadzorna tijela u Uniji koja daju odobrenja za provođenje aktivnosti financiranja sporova sredstvima treće strane trebala bi biti ovlaštena zahtijevati da pružatelji financiranja u sporovima udovoljavaju minimalnim kriterijima utvrđenim ovom Direktivom. Ti bi kriteriji trebali uključivati odredbe koje se odnose na povjerljivost, neovisnost, upravljanje, transparentnost, adekvatnost kapitala i poštivanje fiducijarne dužnosti prema podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima. Nadzorna tijela trebala bi biti ovlaštena donositi sve potrebne naloge, uključujući ovlaštenje da primaju zahtjeve za odobrenje od pružatelja financiranja u sporovima te odlučuju o njima, prikupljaju sve potrebne informacije, daju, uskraćuju, obustavljaju ili povlače bilo koje odobrenje ili nameću bilo kakve uvjete, ograničenja ili sankcije bilo kojem pružatelju financiranja u sporovima, kao i da bez nepotrebne odgode istraže pritužbe na bilo kojeg pružatelja financiranja u sporovima koji posluje u njihovoj jurisdikciji, a koje je podnijela bilo koja fizička ili pravna osoba osim tuženika. Sumnje koje izrazi tuženik u vezi s pružateljem financiranja u sporovima za vrijeme postupka koji je u tijeku trebao bi razmotriti nadležni sud ili nadležno upravno tijelo. |
| --- | --- |

(11)

Nadzorna tijela u Uniji koja daju odobrenja za provođenje aktivnosti financiranja sporova sredstvima treće strane trebala bi biti ovlaštena zahtijevati da pružatelji financiranja u sporovima udovoljavaju minimalnim kriterijima utvrđenim ovom Direktivom. Ti bi kriteriji trebali uključivati odredbe koje se odnose na povjerljivost, neovisnost, upravljanje, transparentnost, adekvatnost kapitala i poštivanje fiducijarne dužnosti prema podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima. Nadzorna tijela trebala bi biti ovlaštena donositi sve potrebne naloge, uključujući ovlaštenje da primaju zahtjeve za odobrenje od pružatelja financiranja u sporovima te odlučuju o njima, prikupljaju sve potrebne informacije, daju, uskraćuju, obustavljaju ili povlače bilo koje odobrenje ili nameću bilo kakve uvjete, ograničenja ili sankcije bilo kojem pružatelju financiranja u sporovima, kao i da bez nepotrebne odgode istraže pritužbe na bilo kojeg pružatelja financiranja u sporovima koji posluje u njihovoj jurisdikciji, a koje je podnijela bilo koja fizička ili pravna osoba osim tuženika. Sumnje koje izrazi tuženik u vezi s pružateljem financiranja u sporovima za vrijeme postupka koji je u tijeku trebao bi razmotriti nadležni sud ili nadležno upravno tijelo.

| (12) | Među ostalim kriterijima za odobrenje, države članice trebale bi od pružatelja financiranja u sporovima zahtijevati da dokažu da imaju dovoljno kapitala za podmirivanje svojih financijskih obveza. Nepostojanje zahtjeva u pogledu adekvatnosti kapitala dovodi do rizika da pružatelj financiranja u sporovima koji nije dovoljno kapitaliziran sklopi sporazum o financiranju sredstvima treće strane, a potom ne bude voljan ili sposoban pokriti troškove spora kojeg je pristao poduprijeti, uključujući troškove ili naknade koji su neophodni da bi se omogućilo dovršenje postupka, ili bilo kakvu dodjelu troškova. Time se podnositelje zahtjeva koji se oslanjaju na pružatelje financiranja u sporovima može izložiti riziku od nepredviđenog znatnog ekonomskog gubitka i riziku od prekidanja inače održivog postupka zbog poslovnih okolnosti ili odluka pružatelja financiranja u sporovima. |
| --- | --- |

(12)

Među ostalim kriterijima za odobrenje, države članice trebale bi od pružatelja financiranja u sporovima zahtijevati da dokažu da imaju dovoljno kapitala za podmirivanje svojih financijskih obveza. Nepostojanje zahtjeva u pogledu adekvatnosti kapitala dovodi do rizika da pružatelj financiranja u sporovima koji nije dovoljno kapitaliziran sklopi sporazum o financiranju sredstvima treće strane, a potom ne bude voljan ili sposoban pokriti troškove spora kojeg je pristao poduprijeti, uključujući troškove ili naknade koji su neophodni da bi se omogućilo dovršenje postupka, ili bilo kakvu dodjelu troškova. Time se podnositelje zahtjeva koji se oslanjaju na pružatelje financiranja u sporovima može izložiti riziku od nepredviđenog znatnog ekonomskog gubitka i riziku od prekidanja inače održivog postupka zbog poslovnih okolnosti ili odluka pružatelja financiranja u sporovima.

| (13) | Pružatelji financiranja u sporovima trebali bi biti dužni postupati pošteno, transparentno, učinkovito i u najboljem interesu podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika zahtjeva. Nepostojanje zahtjeva da se interesi podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika stave ispred vlastitih interesa pružatelja financiranja u sporovima može dovesti do rizika od usmjeravanja postupka na način koji u konačnici služi interesima pružatelja financiranja u sporovima, a ne interesima podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(13)

Pružatelji financiranja u sporovima trebali bi biti dužni postupati pošteno, transparentno, učinkovito i u najboljem interesu podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika zahtjeva. Nepostojanje zahtjeva da se interesi podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika stave ispred vlastitih interesa pružatelja financiranja u sporovima može dovesti do rizika od usmjeravanja postupka na način koji u konačnici služi interesima pružatelja financiranja u sporovima, a ne interesima podnositelja zahtjeva.

| (14) | Kako bi se spriječilo izbjegavanje zahtjeva iz ove Direktive, sporazumi sklopljeni s pružateljima financiranja u sporovima koji nemaju potrebno odobrenje ne bi trebali imati pravni učinak. Obveza ishođenja potrebnih odobrenja trebala bi biti na teret samih pružatelja financiranja u sporovima pa bi stoga podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima trebalo nadoknaditi svu štetu koju je prouzročio pružatelj financiranja u sporovima koji nema potrebno odobrenje. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se spriječilo izbjegavanje zahtjeva iz ove Direktive, sporazumi sklopljeni s pružateljima financiranja u sporovima koji nemaju potrebno odobrenje ne bi trebali imati pravni učinak. Obveza ishođenja potrebnih odobrenja trebala bi biti na teret samih pružatelja financiranja u sporovima pa bi stoga podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima trebalo nadoknaditi svu štetu koju je prouzročio pružatelj financiranja u sporovima koji nema potrebno odobrenje.

| (15) | Ovom bi se Direktivom trebale regulirati aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima, ali se njome ne bi trebale dovoditi u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze ili režimi, kao što su postojeća pravila kojima se uređuje pružanje financijskih usluga koja mogu biti primjenjiva, uz istovremeno poštovanje pravnih tradicija država članica, njihove autonomije i njihovih odluka o primjerenosti dopuštanja financiranja sporova u njihovim nacionalnim pravnim sustavima. |
| --- | --- |

(15)

Ovom bi se Direktivom trebale regulirati aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima, ali se njome ne bi trebale dovoditi u pitanje bilo kakve druge regulatorne obveze ili režimi, kao što su postojeća pravila kojima se uređuje pružanje financijskih usluga koja mogu biti primjenjiva, uz istovremeno poštovanje pravnih tradicija država članica, njihove autonomije i njihovih odluka o primjerenosti dopuštanja financiranja sporova u njihovim nacionalnim pravnim sustavima.

| (16) | Kako bi se olakšala dosljedna primjena ove Direktive, države članice trebale bi osigurati da njihova nadzorna tijela primjenjuju ovu Direktivu u bliskoj suradnji s nadzornim tijelima drugih država članica. Koordinacija među nadzornim tijelima trebala bi biti organizirana na razini Unije kako bi se izbjegle razlike u nadzornim standardima uslijed kojih bi moglo biti ugroženo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se olakšala dosljedna primjena ove Direktive, države članice trebale bi osigurati da njihova nadzorna tijela primjenjuju ovu Direktivu u bliskoj suradnji s nadzornim tijelima drugih država članica. Koordinacija među nadzornim tijelima trebala bi biti organizirana na razini Unije kako bi se izbjegle razlike u nadzornim standardima uslijed kojih bi moglo biti ugroženo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

| (17) | Komisija bi trebala koordinirati aktivnosti nadzornih tijela i olakšati stvaranje odgovarajuće mreže suradnje u tu svrhu. Trebalo bi omogućiti nadzornim tijelima da se po potrebi savjetuju s Komisijom, a Komisiji bi trebalo dopustiti da nadzornim tijelima izdaje smjernice, preporuke, obavijesti o najboljoj praksi ili savjetodavna mišljenja o primjeni ove Direktive i u vezi s bilo kojom očitom nedosljednošću u pogledu provedbe ove Direktive. Nadzorna tijela trebala bi s Komisijom razmjenjivati pojedinosti o svojim aktivnostima kako bi se olakšala koordinacija, uključujući razmjenu pojedinosti o svim donesenim odlukama i odobrenim pružateljima financiranja u sporovima. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi trebala koordinirati aktivnosti nadzornih tijela i olakšati stvaranje odgovarajuće mreže suradnje u tu svrhu. Trebalo bi omogućiti nadzornim tijelima da se po potrebi savjetuju s Komisijom, a Komisiji bi trebalo dopustiti da nadzornim tijelima izdaje smjernice, preporuke, obavijesti o najboljoj praksi ili savjetodavna mišljenja o primjeni ove Direktive i u vezi s bilo kojom očitom nedosljednošću u pogledu provedbe ove Direktive. Nadzorna tijela trebala bi s Komisijom razmjenjivati pojedinosti o svojim aktivnostima kako bi se olakšala koordinacija, uključujući razmjenu pojedinosti o svim donesenim odlukama i odobrenim pružateljima financiranja u sporovima.

| (18) | Kako bi se olakšalo pružanje usluga prekograničnog financiranja sporova u onim državama članicama u kojima je to dopušteno nacionalnim pravom, države članice trebale bi biti u mogućnosti surađivati i razmjenjivati informacije i najbolju praksu te bi trebale biti dužne u potpunosti uzeti u obzir odluke o odobrenju drugih država članica. Države članice trebale bi svim građanima koji traže pravnu zaštitu, uključujući najranjivije skupine, osigurati potpun i slobodan pristup sveobuhvatnim i jasnim informacijama i smjernicama o postojanju mogućnosti financiranja za zahtjeve, kao i o uvjetima i zahtjevima koji se primjenjuju na financiranje zahtjeva. U skladu s člankom 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, države članice trebale bi uzajamno priznavati prethodna odobrenja te stoga automatski izdavati odobrenja pružateljima financiranja u sporovima koji djeluju na njihovom državnom području, a kojima je odobreno djelovanje u drugoj državi članici, pod uvjetom da je prvotno odobrenje i dalje valjano. Ako nadzorno tijelo u državi članici primateljici sazna za određene nepravilnosti u postupanju pružatelja financiranja u sporovima, trebalo bi o tome izravno obavijestiti nadležno nadzorno tijelo. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se olakšalo pružanje usluga prekograničnog financiranja sporova u onim državama članicama u kojima je to dopušteno nacionalnim pravom, države članice trebale bi biti u mogućnosti surađivati i razmjenjivati informacije i najbolju praksu te bi trebale biti dužne u potpunosti uzeti u obzir odluke o odobrenju drugih država članica. Države članice trebale bi svim građanima koji traže pravnu zaštitu, uključujući najranjivije skupine, osigurati potpun i slobodan pristup sveobuhvatnim i jasnim informacijama i smjernicama o postojanju mogućnosti financiranja za zahtjeve, kao i o uvjetima i zahtjevima koji se primjenjuju na financiranje zahtjeva. U skladu s člankom 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, države članice trebale bi uzajamno priznavati prethodna odobrenja te stoga automatski izdavati odobrenja pružateljima financiranja u sporovima koji djeluju na njihovom državnom području, a kojima je odobreno djelovanje u drugoj državi članici, pod uvjetom da je prvotno odobrenje i dalje valjano. Ako nadzorno tijelo u državi članici primateljici sazna za određene nepravilnosti u postupanju pružatelja financiranja u sporovima, trebalo bi o tome izravno obavijestiti nadležno nadzorno tijelo.

| (19) | Države članice trebale bi osigurati da pružatelj financiranja u sporovima ne utječe neopravdano na odluke u vezi s relevantnim pravnim postupcima, među ostalim na odluke o nagodbi, niti da ih neopravdano kontrolira, na način koji bi naštetio interesima podnositelja zahtjeva na koje se to odnosi. |
| --- | --- |

(19)

Države članice trebale bi osigurati da pružatelj financiranja u sporovima ne utječe neopravdano na odluke u vezi s relevantnim pravnim postupcima, među ostalim na odluke o nagodbi, niti da ih neopravdano kontrolira, na način koji bi naštetio interesima podnositelja zahtjeva na koje se to odnosi.

| (20) | Kako bi ispravili svaku neravnotežu u znanju ili resursima između pružatelja financiranja u sporovima i podnositelja zahtjeva, prilikom procjene primjerenosti sporazuma o financiranju sredstvima treće strane sudovi ili upravna tijela trebali bi uzeti u obzir razinu jasnoće i transparentnosti tih sporazuma te mjeru u kojoj su svi rizici i koristi bili transparentno predstavljeni podnositeljima zahtjeva ili onima koje podnositelji zahtjeva zastupaju, a oni su ih svjesno preuzeli. |
| --- | --- |

(20)

Kako bi ispravili svaku neravnotežu u znanju ili resursima između pružatelja financiranja u sporovima i podnositelja zahtjeva, prilikom procjene primjerenosti sporazuma o financiranju sredstvima treće strane sudovi ili upravna tijela trebali bi uzeti u obzir razinu jasnoće i transparentnosti tih sporazuma te mjeru u kojoj su svi rizici i koristi bili transparentno predstavljeni podnositeljima zahtjeva ili onima koje podnositelji zahtjeva zastupaju, a oni su ih svjesno preuzeli.

| (21) | Sporazumi o financiranju sredstvima treće strane trebali bi biti predstavljeni podnositeljima zahtjeva na jeziku koji oni razumiju, a u njima bi se jasno i na primjeren način trebao navesti raspon mogućih ishoda, kao i svi rizici i relevantna ograničenja. |
| --- | --- |

(21)

Sporazumi o financiranju sredstvima treće strane trebali bi biti predstavljeni podnositeljima zahtjeva na jeziku koji oni razumiju, a u njima bi se jasno i na primjeren način trebao navesti raspon mogućih ishoda, kao i svi rizici i relevantna ograničenja.

| (22) | Odgovarajući nadzor pružatelja financiranja u sporovima i sporazuma o financiranju sredstvima treće strane ne može se osigurati ako pružatelji financiranja u sporovima nisu dužni biti transparentni u pogledu svojih aktivnosti. To uključuje transparentnost u odnosu na sudove, upravna tijela, tuženike i podnositelje zahtjeva. Stoga bi trebalo utvrditi obveze da se nadležni sud ili upravno tijelo obavijeste o postojanju komercijalnog financiranja i identitetu pružatelja financiranja, kao i da se sporazumi o financiranju sredstvima treće strane u cijelosti otkriju sudovima ili upravnim tijelima na njihov zahtjev ili na zahtjev koji tuženik podnese sudu, podložno odgovarajućim ograničenjima radi zaštite neophodne povjerljivosti. Sudovi ili upravna tijela trebali bi biti ovlašteni pristupiti relevantnim informacijama o svim aktivnostima financiranja sporova sredstvima treće strane koje se odnose na postupke u njihovoj nadležnosti. Osim toga, sud ili administrativno tijelo trebali bi obavijestiti tuženike o postojanju financiranja sporova sredstvima treće strane i identitetu pružatelja financiranja. |
| --- | --- |

(22)

Odgovarajući nadzor pružatelja financiranja u sporovima i sporazuma o financiranju sredstvima treće strane ne može se osigurati ako pružatelji financiranja u sporovima nisu dužni biti transparentni u pogledu svojih aktivnosti. To uključuje transparentnost u odnosu na sudove, upravna tijela, tuženike i podnositelje zahtjeva. Stoga bi trebalo utvrditi obveze da se nadležni sud ili upravno tijelo obavijeste o postojanju komercijalnog financiranja i identitetu pružatelja financiranja, kao i da se sporazumi o financiranju sredstvima treće strane u cijelosti otkriju sudovima ili upravnim tijelima na njihov zahtjev ili na zahtjev koji tuženik podnese sudu, podložno odgovarajućim ograničenjima radi zaštite neophodne povjerljivosti. Sudovi ili upravna tijela trebali bi biti ovlašteni pristupiti relevantnim informacijama o svim aktivnostima financiranja sporova sredstvima treće strane koje se odnose na postupke u njihovoj nadležnosti. Osim toga, sud ili administrativno tijelo trebali bi obavijestiti tuženike o postojanju financiranja sporova sredstvima treće strane i identitetu pružatelja financiranja.

| (23) | Ako je sporazum o financiranju sredstvima treće strane relevantan za predmet koji se vodi pred njima, sudovi ili upravna tijela trebali bi biti ovlašteni za procjenjivanje usklađenosti sporazuma o financiranju sredstvima treće strane s ovom Direktivom te u skladu s člankom 16. ovlašteni prema potrebi ga preispitati na zahtjev stranke u postupku ili na inicijativu suda ili upravnog tijela ili nakon što se pred dotičnim sudom ili upravnih tijelom pokrene postupak protiv konačne upravne odluke nadzornog tijela. |
| --- | --- |

(23)

Ako je sporazum o financiranju sredstvima treće strane relevantan za predmet koji se vodi pred njima, sudovi ili upravna tijela trebali bi biti ovlašteni za procjenjivanje usklađenosti sporazuma o financiranju sredstvima treće strane s ovom Direktivom te u skladu s člankom 16. ovlašteni prema potrebi ga preispitati na zahtjev stranke u postupku ili na inicijativu suda ili upravnog tijela ili nakon što se pred dotičnim sudom ili upravnih tijelom pokrene postupak protiv konačne upravne odluke nadzornog tijela.

| (24) | Pružatelji financiranja u sporovima trebali bi uspostaviti interne postupke dobrog upravljanja za izbjegavanje sukoba interesa između pružatelja financiranja u sporovima i podnositelja zahtjeva. Usklađenošću sa zahtjevima transparentnosti trebalo bi osigurati da podnositelji zahtjeva budu u potpunosti svjesni bilo kakvog odnosa koji pružatelj financiranja u sporovima može imati s tuženicima, odvjetnicima, drugim pružateljima financiranja u sporovima ili bilo kojom drugom trećom stranom uključenom u predmet, a koji može izazvati stvarni ili percipirani sukob. |
| --- | --- |

(24)

Pružatelji financiranja u sporovima trebali bi uspostaviti interne postupke dobrog upravljanja za izbjegavanje sukoba interesa između pružatelja financiranja u sporovima i podnositelja zahtjeva. Usklađenošću sa zahtjevima transparentnosti trebalo bi osigurati da podnositelji zahtjeva budu u potpunosti svjesni bilo kakvog odnosa koji pružatelj financiranja u sporovima može imati s tuženicima, odvjetnicima, drugim pružateljima financiranja u sporovima ili bilo kojom drugom trećom stranom uključenom u predmet, a koji može izazvati stvarni ili percipirani sukob.

| (25) | Pružatelji financiranja u sporovima ne bi ni u kojem slučaju smjeli zahtijevati nepravedne, nerazmjerne ili nerazumne naknade na štetu podnositelja zahtjeva. Sudovi ili upravna tijela trebali bi biti ovlašteni procjenjivati sporazume o financiranju sredstvima treće strane koji su relevantni za predmet koji se vodi pred njima, uzimajući u obzir okolnosti i pozadinu sklapanja sporazuma, kako bi djelotvorno utvrdili je li sporazum pošten i usklađen s ovom Direktivom i svim relevantnim zakonima Unije i nacionalnim zakonima. |
| --- | --- |

(25)

Pružatelji financiranja u sporovima ne bi ni u kojem slučaju smjeli zahtijevati nepravedne, nerazmjerne ili nerazumne naknade na štetu podnositelja zahtjeva. Sudovi ili upravna tijela trebali bi biti ovlašteni procjenjivati sporazume o financiranju sredstvima treće strane koji su relevantni za predmet koji se vodi pred njima, uzimajući u obzir okolnosti i pozadinu sklapanja sporazuma, kako bi djelotvorno utvrdili je li sporazum pošten i usklađen s ovom Direktivom i svim relevantnim zakonima Unije i nacionalnim zakonima.

| (26) | Kada se sporazumima o financiranju sredstvima treće strane omogućuje prvenstvo pružateljima financiranja u sporovima pri dobivanju udjela u bilo kojoj nagradi ili u određenim naknadama u odnosu na kakve naknade koji se dodjeljuju podnositeljima zahtjeva, dostupna dodijeljena naknada mogla bi biti smanjena u tolikoj mjeri da podnositeljima zahtjeva ostane malo ili ništa. Stoga bi sporazumima o financiranju sredstvima treće strane uvijek trebalo osigurati da se bilo kakva dodijeljena naknada prvo isplaćuje podnositelju zahtjeva, to jest da pravo podnositelja zahtjeva ima prednost u odnosu na pravo pružatelja financiranja. Pružateljima financiranja u sporovima ne bi se trebalo dopustiti da traže određivanje vlastite naknade kao prioriteta. |
| --- | --- |

(26)

Kada se sporazumima o financiranju sredstvima treće strane omogućuje prvenstvo pružateljima financiranja u sporovima pri dobivanju udjela u bilo kojoj nagradi ili u određenim naknadama u odnosu na kakve naknade koji se dodjeljuju podnositeljima zahtjeva, dostupna dodijeljena naknada mogla bi biti smanjena u tolikoj mjeri da podnositeljima zahtjeva ostane malo ili ništa. Stoga bi sporazumima o financiranju sredstvima treće strane uvijek trebalo osigurati da se bilo kakva dodijeljena naknada prvo isplaćuje podnositelju zahtjeva, to jest da pravo podnositelja zahtjeva ima prednost u odnosu na pravo pružatelja financiranja. Pružateljima financiranja u sporovima ne bi se trebalo dopustiti da traže određivanje vlastite naknade kao prioriteta.

| (27) | Budući da u nekim državama članicama udio svake naknade koju prime pružatelji financiranja u sporovima može smanjiti naknadu koju dobiju podnositelji zahtjeva, sudovi ili upravna tijela trebali bi vršiti nadzor nad vrijednošću i veličinom tog udjela kako bi spriječili bilo kakvu nerazmjernu raspodjelu novčanih iznosa pružateljima financiranja u sporovima. Osim u iznimnim okolnostima, kada bi udio bilo koje naknade koju potražuje pružatelj financiranja u sporovima smanjio dodijeljenu naknadu, uključujući sve iznose odštete, troškove, naknade i druge troškove, koja je dostupna podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima, na 60 % ili manje, trebalo bi ga smatrati nepravednim i ništetnim. |
| --- | --- |

(27)

Budući da u nekim državama članicama udio svake naknade koju prime pružatelji financiranja u sporovima može smanjiti naknadu koju dobiju podnositelji zahtjeva, sudovi ili upravna tijela trebali bi vršiti nadzor nad vrijednošću i veličinom tog udjela kako bi spriječili bilo kakvu nerazmjernu raspodjelu novčanih iznosa pružateljima financiranja u sporovima. Osim u iznimnim okolnostima, kada bi udio bilo koje naknade koju potražuje pružatelj financiranja u sporovima smanjio dodijeljenu naknadu, uključujući sve iznose odštete, troškove, naknade i druge troškove, koja je dostupna podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima, na 60 % ili manje, trebalo bi ga smatrati nepravednim i ništetnim.

| (28) | Trebalo bi utvrditi dodatne uvjete kako bi se zajamčilo da pružatelji financiranja u sporovima ne utječu neopravdano na odluke podnositelja zahtjeva tijekom postupka, to jest da ne utječu na način koji bi bio od koristi samom pružatelju financiranja u sporovima na štetu podnositelja zahtjeva. Pružatelji financiranja u sporovima posebno ne bi trebali neopravdano utjecati na odluke o tome kako se vode predmeti, kojim se interesima daje prednost ili bi li podnositelji zahtjeva trebali prihvatiti neki određeni ishod, dodijeljenu naknadu ili nagodbu. |
| --- | --- |

(28)

Trebalo bi utvrditi dodatne uvjete kako bi se zajamčilo da pružatelji financiranja u sporovima ne utječu neopravdano na odluke podnositelja zahtjeva tijekom postupka, to jest da ne utječu na način koji bi bio od koristi samom pružatelju financiranja u sporovima na štetu podnositelja zahtjeva. Pružatelji financiranja u sporovima posebno ne bi trebali neopravdano utjecati na odluke o tome kako se vode predmeti, kojim se interesima daje prednost ili bi li podnositelji zahtjeva trebali prihvatiti neki određeni ishod, dodijeljenu naknadu ili nagodbu.

| (29) | Pružateljima financiranja u sporovima ne bi trebalo dopustiti da povuku sredstva koja su pristali osigurati, osim u ograničenim okolnostima utvrđenim ovom Direktivom ili nacionalnim pravom donesenim u skladu s ovom Direktivom, kako financiranje u nijednoj fazi spora ne bi bilo povučeno na štetu podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika zbog promjene poslovnih interesa ili poticaja pružatelja financiranja u sporovima. |
| --- | --- |

(29)

Pružateljima financiranja u sporovima ne bi trebalo dopustiti da povuku sredstva koja su pristali osigurati, osim u ograničenim okolnostima utvrđenim ovom Direktivom ili nacionalnim pravom donesenim u skladu s ovom Direktivom, kako financiranje u nijednoj fazi spora ne bi bilo povučeno na štetu podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika zbog promjene poslovnih interesa ili poticaja pružatelja financiranja u sporovima.

| (30) | Ako su pružatelji financiranja u sporovima pružili potporu postupku koji nije bio uspješan ili ga financirali, trebali bi s podnositeljima zahtjeva dijeliti odgovornost za sve troškove tuženika i troškove koje mogu dodijeliti sudovi ili upravna tijela. Sudovi ili upravna tijela trebali bi dobiti odgovarajuće ovlasti za osiguravanje djelotvornosti takve obveze, a sporazumi o financiranju sredstvima treće strane ne bi trebali isključivati odgovornost za takve troškove. |
| --- | --- |

(30)

Ako su pružatelji financiranja u sporovima pružili potporu postupku koji nije bio uspješan ili ga financirali, trebali bi s podnositeljima zahtjeva dijeliti odgovornost za sve troškove tuženika i troškove koje mogu dodijeliti sudovi ili upravna tijela. Sudovi ili upravna tijela trebali bi dobiti odgovarajuće ovlasti za osiguravanje djelotvornosti takve obveze, a sporazumi o financiranju sredstvima treće strane ne bi trebali isključivati odgovornost za takve troškove.

| (31) | Sudovi ili upravna tijela država članica trebali bi imati pravo određivati sve dodjele troškova u skladu s nacionalnim pravom, među ostalim oslanjajući se na bilo koji znanstveni, statistički ili tehnički dokaz koji može biti relevantan ili oslanjanjem na bilo koje stručnjake, procjenitelje ili porezne računovođe, ovisno o tome što je primjereno u okolnostima postupka. |
| --- | --- |

(31)

Sudovi ili upravna tijela država članica trebali bi imati pravo određivati sve dodjele troškova u skladu s nacionalnim pravom, među ostalim oslanjajući se na bilo koji znanstveni, statistički ili tehnički dokaz koji može biti relevantan ili oslanjanjem na bilo koje stručnjake, procjenitelje ili porezne računovođe, ovisno o tome što je primjereno u okolnostima postupka.

| (32) | Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela prepoznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. U skladu s time, ovu bi Direktivu trebalo tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima, uključujući ona koja se odnose na pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje, kao i na pravo na obranu. |
| --- | --- |

(32)

Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela prepoznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. U skladu s time, ovu bi Direktivu trebalo tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima, uključujući ona koja se odnose na pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje, kao i na pravo na obranu.

| (33) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, posebno usklađivanje pravila država članica primjenjivih na pružatelje financiranja u sporovima i njihove aktivnosti, a time i omogućavanje pristupa pravosuđu uz uvođenje zajedničkih minimalnih standarda za zaštitu prava financiranih podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika u postupcima koji se u cijelosti ili djelomično financiraju sporazumima o financiranju sredstvima treće strane, koji se primjenjuju u svim državama članicama u kojima je dopušteno financiranje sporova, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer pružatelji financiranja u sporovima mogu djelovati u više država članica i podliježu različitim nacionalnim pravilima i praksama, nego se zbog razmjera tržišta financiranja sporova sredstvima treće strane u nastajanju, potrebe da se izbjegnu različita pravila i različite prakse koje bi vjerojatno mogle biti prepreka pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te potrebe da se izbjegne traženje najpovoljnijeg pravnog sustava od strane pružatelja financiranja u sporovima koji žele optimizirati nacionalna pravila, oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije. Unija stoga može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(33)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, posebno usklađivanje pravila država članica primjenjivih na pružatelje financiranja u sporovima i njihove aktivnosti, a time i omogućavanje pristupa pravosuđu uz uvođenje zajedničkih minimalnih standarda za zaštitu prava financiranih podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika u postupcima koji se u cijelosti ili djelomično financiraju sporazumima o financiranju sredstvima treće strane, koji se primjenjuju u svim državama članicama u kojima je dopušteno financiranje sporova, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer pružatelji financiranja u sporovima mogu djelovati u više država članica i podliježu različitim nacionalnim pravilima i praksama, nego se zbog razmjera tržišta financiranja sporova sredstvima treće strane u nastajanju, potrebe da se izbjegnu različita pravila i različite prakse koje bi vjerojatno mogle biti prepreka pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te potrebe da se izbjegne traženje najpovoljnijeg pravnog sustava od strane pružatelja financiranja u sporovima koji žele optimizirati nacionalna pravila, oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije. Unija stoga može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (34) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima obavijest o svojim mjerama za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo popratiti dokumentom ili više takvih dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova određene direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. Zakonodavac smatra da je dostava takvih dokumenata opravdana u vezi s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(34)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima obavijest o svojim mjerama za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo popratiti dokumentom ili više takvih dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova određene direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. Zakonodavac smatra da je dostava takvih dokumenata opravdana u vezi s ovom Direktivom.

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Poglavlje I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet i svrha

Ovom se Direktivom utvrđuju minimalna pravila koja se primjenjuju na pružatelje komercijalnog financiranja sporova sredstvima treće strane i njihove odobrene aktivnosti te se pruža okvir za potporu i zaštitu financiranih podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika, uključujući prema potrebi one čije interese zastupaju kvalificirani subjekti, u postupcima koji se u cijelosti ili djelomično financiraju putem financiranja sporova sredstvima treće strane. Njome se utvrđuju zaštitne mjere za sprečavanje sukoba interesa, zlouporabe postupovnih ovlaštenja te nerazmjerne raspodjele dodijeljenih novčanih iznosa pružateljima financiranja u sporovima te se osigurava da se financiranjem sporova sredstvima treće strane na odgovarajući način omogućuje pristup pravosuđu podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima i osigurava se korporativna odgovornost.

Članak 2.

Područje primjene

Ova se Direktiva primjenjuje na treće strane koje osiguravaju komercijalno financiranje sporova (dalje u tekstu „pružatelji financiranja u sporovima”) i na sporazume o komercijalnom financiranju sredstvima treće strane (u daljnjem tekstu „sporazumi o financiranju sredstvima treće strane”), bez obzira na prirodu zahtjeva na koje se odnose. Njome se ne dovodi u pitanje postojeće međunarodno i nacionalno pravo te pravo Unije kojim se omogućuje pokretanje postupaka, posebno pravo o zaštiti kolektivnih interesa potrošača i zaštiti okoliša te pravo kojim se uređuju postupci u slučaju nesolventnosti ili postupci utvrđivanja odgovornosti.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „pružatelj financiranja u sporovima” znači svako komercijalno poduzeće koje sklapa sporazum o financiranju sredstvima treće strane u vezi s postupkom, iako nije stranka u tom postupku, odvjetnik ili drugi pravni stručnjak koji zastupa stranku u tom postupku ni pružatelj reguliranih usluga osiguranja stranci u tom postupku, a čiji je prvenstveni cilj ostvariti povrat ulaganja izvršenog pružanjem financiranja u vezi s postupkom ili ostvariti konkurentsku prednost na određenom tržištu; |
| --- | --- |

(a)

„pružatelj financiranja u sporovima” znači svako komercijalno poduzeće koje sklapa sporazum o financiranju sredstvima treće strane u vezi s postupkom, iako nije stranka u tom postupku, odvjetnik ili drugi pravni stručnjak koji zastupa stranku u tom postupku ni pružatelj reguliranih usluga osiguranja stranci u tom postupku, a čiji je prvenstveni cilj ostvariti povrat ulaganja izvršenog pružanjem financiranja u vezi s postupkom ili ostvariti konkurentsku prednost na određenom tržištu;

| (b) | „podnositelj zahtjeva” znači bilo koja fizička ili pravna osoba koja pokreće ili namjerava pokrenuti postupak protiv druge stranke pred sudom ili upravnim tijelom; |
| --- | --- |

(b)

„podnositelj zahtjeva” znači bilo koja fizička ili pravna osoba koja pokreće ili namjerava pokrenuti postupak protiv druge stranke pred sudom ili upravnim tijelom;

| (c) | „sud ili upravno tijelo” znači nadležni sud, upravno tijelo, arbitražno tijelo ili drugo tijelo zaduženo za odlučivanje u postupcima u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

„sud ili upravno tijelo” znači nadležni sud, upravno tijelo, arbitražno tijelo ili drugo tijelo zaduženo za odlučivanje u postupcima u skladu s nacionalnim pravom;

| (d) | „ciljni korisnik” znači osoba koja ima pravo primiti udio u dodijeljenoj naknadi u postupku i čije interese u postupku zastupa financirani podnositelj zahtjeva ili kvalificirani subjekt koji pokreće postupak kao stranka podnositelj zahtjeva u ime te osobe tijekom predstavničkih tužbi; |
| --- | --- |

(d)

„ciljni korisnik” znači osoba koja ima pravo primiti udio u dodijeljenoj naknadi u postupku i čije interese u postupku zastupa financirani podnositelj zahtjeva ili kvalificirani subjekt koji pokreće postupak kao stranka podnositelj zahtjeva u ime te osobe tijekom predstavničkih tužbi;

| (e) | „postupak” znači svaki domaći ili prekogranični građanski ili trgovački spor ili svaki dobrovoljni arbitražni postupak ili mehanizam alternativnog rješavanja sporova putem kojeg se u vezi sa sporom traži pravna zaštita pred sudom ili upravnim tijelom u Uniji; |
| --- | --- |

(e)

„postupak” znači svaki domaći ili prekogranični građanski ili trgovački spor ili svaki dobrovoljni arbitražni postupak ili mehanizam alternativnog rješavanja sporova putem kojeg se u vezi sa sporom traži pravna zaštita pred sudom ili upravnim tijelom u Uniji;

| (f) | „kvalificirani subjekt” znači organizacija koja zastupa interese potrošača i koja je imenovana kvalificiranim subjektom u skladu s Direktivom (EU) 2020/1828; |
| --- | --- |

(f)

„kvalificirani subjekt” znači organizacija koja zastupa interese potrošača i koja je imenovana kvalificiranim subjektom u skladu s Direktivom (EU) 2020/1828;

| (g) | „nadzorno tijelo” znači javno tijelo koje je država članica imenovala odgovornim za izdavanje, suspenziju i povlačenje odobrenja pružateljima financiranja u sporovima te za nadziranje njihovih aktivnosti; |
| --- | --- |

(g)

„nadzorno tijelo” znači javno tijelo koje je država članica imenovala odgovornim za izdavanje, suspenziju i povlačenje odobrenja pružateljima financiranja u sporovima te za nadziranje njihovih aktivnosti;

| (h) | „sporazum o financiranju sredstvima treće strane” znači sporazum u kojem pružatelj financiranja u sporovima pristaje u cijelosti ili djelomično financirati troškove postupka u zamjenu za dobivanje dijela novčanog iznosa dodijeljenog podnositelju zahtjeva ili naknade za uspjeh kako bi se pružatelju financiranja u sporovima nadoknadila pružena financijska sredstva i, ako je primjenjivo, pokrila naknada za pruženu uslugu, u cijelosti ili djelomično na temelju ishoda postupka. Ova definicija obuhvaća sve sporazume u kojima se takva naknada dogovara, bilo da se nude kao nepristrana usluga ili ostvaruju kupnjom ili ustupanjem potraživanja. |
| --- | --- |

(h)

„sporazum o financiranju sredstvima treće strane” znači sporazum u kojem pružatelj financiranja u sporovima pristaje u cijelosti ili djelomično financirati troškove postupka u zamjenu za dobivanje dijela novčanog iznosa dodijeljenog podnositelju zahtjeva ili naknade za uspjeh kako bi se pružatelju financiranja u sporovima nadoknadila pružena financijska sredstva i, ako je primjenjivo, pokrila naknada za pruženu uslugu, u cijelosti ili djelomično na temelju ishoda postupka. Ova definicija obuhvaća sve sporazume u kojima se takva naknada dogovara, bilo da se nude kao nepristrana usluga ili ostvaruju kupnjom ili ustupanjem potraživanja.

Poglavlje II.

Poglavlje II.

Odobravanje aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima u Uniji

Odobravanje aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima u Uniji

Članak 4.

Sustav odobrenja

1.   Države članice mogu u skladu s nacionalnim pravom utvrditi smiju li se ponuditi sporazumi o financiranju sredstvima treć stran u vezi s postupcima u njihovoj nadležnosti u korist podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika s prebivalištem na njihovom državnom području.

2.   Ako su aktivnosti financiranja sredstvima treće strane dopuštene, države članice uspostavljaju sustav za odobrenje i praćenje aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima na svojem državnom području. Taj sustav uključuje imenovanje neovisne nadzorne službe ili neovisnog nadzornog tijela zaduženog za izdavanje, suspenziju ili povlačenje odobrenja za pružatelje financiranja u sporovima i nadzor nad njihovim aktivnostima.

3.   Sustav odobrenja predviđen ovim člankom primjenjuje se samo na aktivnosti povezane s nuđenjem sporazuma o financiranju sredstvima treće strane od strane pružatelja financiranja u sporovima. Ako su pružatelji financiranja u sporovima ujedno i pružatelji drugih pravnih usluga ili financijskih usluga ili usluga upravljanja odštetnim zahtjevima koje nadzire neko drugo tijelo u Uniji, ovom Direktivom ne dovodi se u pitanje bilo koji sustav nadzora i odobrenja koji postoji u pogledu tih drugih usluga.

Članak 5.

Uvjeti za odobrenje

1.   Države članice osiguravaju da nadzorna tijela izdaju ili zadržavaju odobrenja, za domaće ili prekogranične sporove ili druge postupke, samo pružateljima financiranja u sporovima koji su usklađeni s ovom Direktivom i koji, uz bilo koje kriterije u pogledu prikladnosti ili druge kriterije koji mogu biti utvrđeni u nacionalnom pravu, ispunjavaju najmanje sljedeće kriterije:

| (a) | svoje poslovanje obavljaju putem registriranog sjedišta u državi članici te u toj istoj državi članici podnose zahtjev za odobrenje i potom ga održavaju; |
| --- | --- |

(a)

svoje poslovanje obavljaju putem registriranog sjedišta u državi članici te u toj istoj državi članici podnose zahtjev za odobrenje i potom ga održavaju;

| (b) | obvezuju se sklapati sporazume o financiranju sredstvima treće strane u skladu sa zakonima države članice bilo kojeg planiranog postupka ili, ako se te dvije države članice razlikuju, u skladu sa zakonima države članice podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika; |
| --- | --- |

(b)

obvezuju se sklapati sporazume o financiranju sredstvima treće strane u skladu sa zakonima države članice bilo kojeg planiranog postupka ili, ako se te dvije države članice razlikuju, u skladu sa zakonima države članice podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika;

| (c) | dokažu nadzornom tijelu na način koji to tijelo smatra zadovoljavajućim da imaju uspostavljene postupke i upravljačke strukture kako bi osigurali svoje trajno poštovanje ove Direktive, zahtjeva za transparentnošću i fiducijarnih odnosa predviđenih ovom Direktivom, te da su uspostavili interne postupke za sprečavanje sukoba interesa između sebe i tuženika u postupcima u koje je uključen pružatelj financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

(c)

dokažu nadzornom tijelu na način koji to tijelo smatra zadovoljavajućim da imaju uspostavljene postupke i upravljačke strukture kako bi osigurali svoje trajno poštovanje ove Direktive, zahtjeva za transparentnošću i fiducijarnih odnosa predviđenih ovom Direktivom, te da su uspostavili interne postupke za sprečavanje sukoba interesa između sebe i tuženika u postupcima u koje je uključen pružatelj financiranja u sporovima;

| (d) | zadovoljavaju zahtjeve u pogledu adekvatnosti kapitala iz članka 6.; odnosno |
| --- | --- |

(d)

zadovoljavaju zahtjeve u pogledu adekvatnosti kapitala iz članka 6.; odnosno

| (e) | dokazuju nadzornom tijelu da imaju uspostavljeno upravljanje i postupke kako bi osigurali da se fiducijarna dužnost predviđena člankom 7. izvršava i poštuje. |
| --- | --- |

(e)

dokazuju nadzornom tijelu da imaju uspostavljeno upravljanje i postupke kako bi osigurali da se fiducijarna dužnost predviđena člankom 7. izvršava i poštuje.

2.   Države članice uzajamno priznaju odobrenja koje su pružateljima financiranja u sporovima dale druge države članice te im time automatski odobravaju djelovanje na svojem području pod uvjetom da je prvotno odobrenje i dalje valjano.

3.   Sustavom odobrenja uspostavljenim u članku 4. ne dovodi se u pitanje primjena prava Unije kojim se uređuje pružanje financijskih usluga, aktivnost ulaganja ili zaštita potrošača.

Članak 6.

Adekvatnost kapitala

1.   Države članice osiguravaju da su nadzorna tijela ovlaštena provjeravati hoće li pružatelji financiranja u sporovima u svakom trenutku imati na raspolaganju odgovarajuća financijska sredstva za ispunjavanje njihovih obveza iz sklopljenih sporazuma o financiranju sredstvima treće strane. Nadzorna tijela posebno osiguravaju da su pružatelji financiranja u sporovima sposobni:

| (a) | platiti sve dugove koji proizlaze iz njihovih sporazuma o financiranju sredstvima treće strane kad dospiju na naplatu; odnosno |
| --- | --- |

(a)

platiti sve dugove koji proizlaze iz njihovih sporazuma o financiranju sredstvima treće strane kad dospiju na naplatu; odnosno

| (b) | financirati sve faze svih postupaka na koje su se obvezali, uključujući suđenje i sve naknadne žalbe. |
| --- | --- |

(b)

financirati sve faze svih postupaka na koje su se obvezali, uključujući suđenje i sve naknadne žalbe.

2.   Države članice osiguravaju da je pružateljima financiranja u sporovima dopušteno da dokažu da ispunjavaju kriterije iz stavka 1. dostavljanjem certifikata ili potvrde da bi se svi troškovi iz stavka 1. prema potrebi pokrili aranžmanom osiguranja.

3.   Države članice osiguravaju da su nadzorna tijela ovlaštena provjeravati hoće li pružatelji financiranja u sporovima moći u svakom trenutku održati pristup minimalnoj likvidnosti koja je potrebna da u cijelosti plate sve predvidljive sudske troškove u svim postupcima koje financiraju. Države članice osiguravaju da njihovi sudovi ili upravna tijela mogu od pružatelja financiranja u sporovima zatražiti da pruže jamstva za troškove u oblicima dopuštenim nacionalnim pravom ako to podnositelj zahtjeva zatraži na temelju obrazloženih posebnih okolnosti.

4.   Države članice mogu uspostaviti poseban fond za osiguranje u svrhu pokrivanja svih nepodmirenih troškova podnositelja zahtjeva koji su vodili sudski spor u dobroj vjeri u slučaju da pružatelj financiranja u sporovima tijekom postupka postane nesolventan. Ako država članica uspostavi takav fond, dotična država članica osigurava da se njime javno upravlja i da se on financira iz godišnjih naknada koje plaćaju odobreni pružatelji financiranja u sporovima.

Članak 7.

Fiducijarna obveza

1.   Države članice osiguravaju da su nadzorna tijela ovlaštena provjeravati imaju li pružatelji financiranja u sporovima uspostavljene upravljačke i interne postupke kako bi osigurali da se sporazumi o financiranju sredstvima treće strane koje sklapaju temelje na fiducijarnom odnosu i da se tim sporazumima obvežu da će djelovati pošteno i transparentno i pridržavati se fiducijarne dužne pažnje koja od njih zahtijeva da djeluju u najboljem interesu podnositelja zahtjeva.

2.   Ako podnositelj zahtjeva namjerava u postupku podnijeti zahtjev u ime drugih, na primjer ako je podnositelj zahtjeva kvalificirani subjekt koji zastupa potrošače, pružatelj financiranja u sporovima ima obvezu fiducijarne dužnosti prema tim ciljnim korisnicima. Pružatelji financiranja u sporovima dužni su postupati na način koji je u skladu s njihovom fiducijarnom dužnošću tijekom cijelog postupka. U slučaju sukoba između interesa pružatelja financiranja u sporovima i interesa podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika, pružatelj financiranja u sporovima obvezuje se da će interese podnositelja zahtjeva ili ciljnih korisnika staviti iznad vlastitih interesa.

Poglavlje III.

Poglavlje III.

Ovlasti nadzornih tijela i koordinacija među njima

Ovlasti nadzornih tijela i koordinacija među njima

Članak 8.

Ovlasti nadzornih tijela

1.   Ako su sporazumi o financiranju sredstvima treće strane dopušteni u skladu s člankom 4., države članice osiguravaju da je neovisno javno nadzorno tijelo odgovorno za nadzor odobrenja pružatelja financiranja u sporovima koji su uspostavljeni u njegovoj nadležnosti i koji nude sporazume o financiranju sredstvima treće strane podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima u njegovoj nadležnosti ili u vezi s postupcima u njegovoj nadležnosti.

2.   Države članice osiguravaju uvođenje pritužbenog postupka za bilo koju fizičku ili pravnu osobu koja želi iznijeti sumnje pred nadzornim tijelom u pogledu usklađenosti pružatelja financiranja u sporovima s njegovim obvezama iz ove Direktive i primjenjivim nacionalnim pravom.

3.   Neovisno o pritužbenom postupku iz stavka 2., u slučaju pravnog postupka u tijeku u kojem sudjeluje pružatelj financiranja u sporovima, sumnje koje izrazi tuženik u takvom postupku u vezi s usklađenošću pružatelja financiranja u sporovima s njegovim obvezama iz ove Direktive i primjenjivog nacionalnog prava rješava nadležni sud ili nadležno upravno tijelo u skladu s člankom 16. stavkom 2.

4.   Svako nadzorno tijelo posebno je ovlašteno i dužno:

| (a) | od pružatelja financiranja u sporovima primati zahtjeve za odobrenje i sve informacije potrebne za razmatranje tih zahtjeva te pravodobno odlučivati o tim zahtjevima; |
| --- | --- |

(a)

od pružatelja financiranja u sporovima primati zahtjeve za odobrenje i sve informacije potrebne za razmatranje tih zahtjeva te pravodobno odlučivati o tim zahtjevima;

| (b) | donositi sve odluke potrebne za izdavanje ili uskraćivanje odobrenja svakom pružatelju financiranja u sporovima koji podnese zahtjev, za povlačenje odobrenja ili za nametanje uvjeta, ograničenja ili sankcija bilo kojem odobrenom pružatelju financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

(b)

donositi sve odluke potrebne za izdavanje ili uskraćivanje odobrenja svakom pružatelju financiranja u sporovima koji podnese zahtjev, za povlačenje odobrenja ili za nametanje uvjeta, ograničenja ili sankcija bilo kojem odobrenom pružatelju financiranja u sporovima;

| (c) | odlučivati o primjerenosti i prikladnosti pružatelja financiranja u sporovima, među ostalim upućivanjem na njegovo iskustvo, ugled, interne postupke za izbjegavanje i rješavanje sukoba interesa ili znanje; |
| --- | --- |

(c)

odlučivati o primjerenosti i prikladnosti pružatelja financiranja u sporovima, među ostalim upućivanjem na njegovo iskustvo, ugled, interne postupke za izbjegavanje i rješavanje sukoba interesa ili znanje;

| (d) | objaviti na svojem mrežnom mjestu svaku odluku donesenu u skladu s točkom (b), uzimajući u obzir poslovnu povjerljivost; |
| --- | --- |

(d)

objaviti na svojem mrežnom mjestu svaku odluku donesenu u skladu s točkom (b), uzimajući u obzir poslovnu povjerljivost;

| (e) | procijeniti najmanje jednom godišnje ispunjava li odobreni pružatelj financiranja u sporovima i dalje kriterije za odobrenje iz članka 5. stavka 1. te osigurati da se to odobrenje suspendira ili povuče ako pružatelj financiranja u sporovima više ne ispunjava jedan kriterij ili više njih. Takva suspenzija ili povlačenje ne utječu na prava podnositelja zahtjeva i korisnika u postupcima u kojima bi pružatelj financiranja u postupcima mogao sudjelovati; odnosno |
| --- | --- |

(e)

procijeniti najmanje jednom godišnje ispunjava li odobreni pružatelj financiranja u sporovima i dalje kriterije za odobrenje iz članka 5. stavka 1. te osigurati da se to odobrenje suspendira ili povuče ako pružatelj financiranja u sporovima više ne ispunjava jedan kriterij ili više njih. Takva suspenzija ili povlačenje ne utječu na prava podnositelja zahtjeva i korisnika u postupcima u kojima bi pružatelj financiranja u postupcima mogao sudjelovati; odnosno

| (f) | u okviru sustava iz članka 9., primati i istraživati pritužbe u vezi s postupanjem pružatelja financiranja u sporovima i usklađenošću tog pružatelja financiranja u sporovima s odredbama utvrđenim u poglavlju IV. ove Direktive i svim ostalim primjenjivim zahtjevima iz nacionalnog prava. |
| --- | --- |

(f)

u okviru sustava iz članka 9., primati i istraživati pritužbe u vezi s postupanjem pružatelja financiranja u sporovima i usklađenošću tog pružatelja financiranja u sporovima s odredbama utvrđenim u poglavlju IV. ove Direktive i svim ostalim primjenjivim zahtjevima iz nacionalnog prava.

5.   Države članice osiguravaju da se od pružatelja financiranja u sporovima zahtijeva da bez nepotrebne odgode obavijeste nadzorno tijelo o svim promjenama koje utječu na njihovu usklađenost sa zahtjevima u pogledu adekvatnosti kapitala iz članka 6. stavaka 1. i 2. Osim toga, države članice osiguravaju da pružatelji financiranja u sporovima na godišnjoj razini potvrđuju da su i dalje usklađeni s navedenim stavcima.

6.   Države članice osiguravaju da nadzorna tijela nadziru fiducijarne odnose između pružatelja financiranja u sporovima i podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika općenito te da mogu donositi upute i naloge za osiguravanje zaštite interesa podnositelja zahtjeva i interesa ciljnih korisnika.

Članak 9.

Istrage i pritužbe

1.   Države članice osiguravaju postojanje pritužbenog sustava koji omogućuje prijam i istragu pritužbi iz članka 8. stavka 2.

2.   U okviru pritužbenog sustava iz stavka 1., države članice osiguravaju da su nadzorna tijela ovlaštena bez nepotrebne odgode procjenjivati usklađenost pružatelja financiranja u sporovima sa svim obvezama ili uvjetima u pogledu njegovog odobrenja, odredbama ove Direktive i svim drugim zahtjevima primjenjivim u skladu s nacionalnim pravom.

3.   Države članice osiguravaju da su u izvršavanju svog nadzora usklađenosti pružatelja financiranja u sporovima s obvezama ili uvjetima u pogledu njihovog odobrenja nadzorna tijela ovlaštena:

| i. | istraživati pritužbe primljene od bilo koje fizičke i pravne osobe u skladu s člankom 8. stavkom 2. te podložno članku 8. stavku 3.; |
| --- | --- |

i.

istraživati pritužbe primljene od bilo koje fizičke i pravne osobe u skladu s člankom 8. stavkom 2. te podložno članku 8. stavku 3.;

| ii. | istraživati pritužbe bilo kojeg drugog nadzornog tijela ili Komisije; |
| --- | --- |

ii.

istraživati pritužbe bilo kojeg drugog nadzornog tijela ili Komisije;

| iii. | pokretati istrage po službenoj dužnosti; |
| --- | --- |

iii.

pokretati istrage po službenoj dužnosti;

| iv. | pokretati istrage na preporuku suda ili upravnog tijela koji izraze zabrinutost koja proizlazi iz bilo kojeg postupka pred tim sudom ili upravnim tijelom u vezi s usklađenošću pružatelja financiranja u sporovima s obvezama ili uvjetima u vezi s njegovim odobrenjem. |
| --- | --- |

iv.

pokretati istrage na preporuku suda ili upravnog tijela koji izraze zabrinutost koja proizlazi iz bilo kojeg postupka pred tim sudom ili upravnim tijelom u vezi s usklađenošću pružatelja financiranja u sporovima s obvezama ili uvjetima u vezi s njegovim odobrenjem.

Članak 10.

Koordinacija nadzornih tijela

1.   Države članice osiguravaju da njihova nadzorna tijela primjenjuju ovu Direktivu u bliskoj suradnji s nadzornim tijelima drugih država članica.

2.   Komisija nadgleda i koordinira aktivnosti nadzornih tijela u obavljanju funkcija utvrđenih ovom Direktivom te saziva i predsjeda mrežom nadzornih tijela. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 11. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem modaliteta suradnje u okviru mreže nadzornih tijela te ih periodički preispituje u bliskoj suradnji s nadzornim tijelima.

3.   Nadzorna tijela mogu se savjetovati s Komisijom o bilo kojem pitanju koje uključuje provedbu ove Direktive. Komisija može nadzornim tijelima izdavati smjernice, preporuke, obavijesti o najboljoj praksi i savjetodavna mišljenja o provedbi ove Direktive i u vezi s bilo kakvom očitom nedosljednošću u tom pogledu ili u vezi s nadzorom bilo kojeg pružatelja financiranja u sporovima. Komisija također može uspostaviti centar znanja za pružanje kvalificiranog stručnog znanja sudovima ili upravnim tijelima koji su zatražili savjet o tome kako procijeniti aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima u Uniji.

4.   Svako nadzorno tijelo izrađuje popis odobrenih pružatelja financiranja u sudsim sporovima, dostavlja ga Komisiji i objavljuje ga. Nadzorna tijela ažuriraju taj popis kad god dođe do promjena u njemu i obavještavaju o tome Komisiju.

5.   Svako nadzorno tijelo na zahtjev dostavlja Komisiji i drugim nadzornim tijelima pojedinosti odluka donesenih u pogledu nadzora pružatelja financiranja u sporovima, uključujući pojedinosti odluka donesenih u skladu s člankom 8. stavkom 4. točkom (b).

6.   Ako je pružatelj financiranja u sporovima zatražio odobrenje od nadzornog tijela, a nakon toga zatražio odobrenje od drugog nadzornog tijela, ta se nadzorna tijela koordiniraju i razmjenjuju informacije u mjeri u kojoj je to primjereno, s ciljem donošenja dosljednih odluka, uz uvažavanje različitih nacionalnih pravila.

7.   Ako nadzorno tijelo neke države članice odobri pružatelja financiranja u sporovima, ali on želi ponuditi sporazum o financiranju sredstvima treće strane u korist podnositelja zahtjeva ili drugog ciljnog korisnika u drugoj državi članici ili za postupak u drugoj državi članici, on predočava dokaz o odobrenju nadzornog tijela svoje matične države članice. Ako je nadzorno tijelo u toj drugoj državi članici upoznato s nepravilnostima u postupanju pružatelja financiranja u sporovima, izravno o tome obavještava nadležno nadzorno tijelo.

Članak 11.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu temeljnog zakonodavnog akta ili bilo koji drugi datum koji odrede suzakonodavci].

Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije završetka razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije završetka svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 10. stavkom 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od [dva mjeseca] od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za [dva mjeseca] na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Poglavlje IV.

Poglavlje IV.

Sporazumi o financiranju sredstvima treće strane i aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima

Sporazumi o financiranju sredstvima treće strane i aktivnosti pružatelja financiranja u sporovima

Članak 12.

Sadržaj sporazuma o financiranju sredstvima treće strane

Države članice osiguravaju da se sporazumi o financiranju sredstvima treće strane moraju pružati u pisanom obliku na jednom ili više službenih jezika države članice u kojoj podnositelj zahtjeva i ciljni korisnici imaju prebivalište te moraju biti napisani jasnim i lako razumljivim jezikom i uključivati najmanje sljedeće elemente:

| (a.) | različite troškove i izdatke koje će pokriti pružatelj financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

(a.)

različite troškove i izdatke koje će pokriti pružatelj financiranja u sporovima;

| (b.) | udio svih dodijeljenih ili drugih naknada koji će se isplatiti pružatelju financiranja u sporovima, ili bilo kojoj drugoj trećoj strani, ili bilo kojih drugih financijskih troškova koje izravno ili neizravno snose podnositelji zahtjeva i/ili ciljni korisnici; |
| --- | --- |

(b.)

udio svih dodijeljenih ili drugih naknada koji će se isplatiti pružatelju financiranja u sporovima, ili bilo kojoj drugoj trećoj strani, ili bilo kojih drugih financijskih troškova koje izravno ili neizravno snose podnositelji zahtjeva i/ili ciljni korisnici;

| (c.) | upućivanje na odgovornost pružatelja financiranja u sporovima u pogledu troškova u skladu s člankom 18. ove Direktive; |
| --- | --- |

(c.)

upućivanje na odgovornost pružatelja financiranja u sporovima u pogledu troškova u skladu s člankom 18. ove Direktive;

| (d.) | odredbu kojom se utvrđuje da će se sve dodijeljene naknade od kojih se odbijaju naknade pružatelja financiranja prvo u cijelosti isplatiti podnositeljima zahtjeva, koji zatim pružateljima financiranja u sporovima mogu isplatiti sve dogovorene iznose u obliku naknada ili provizije, pri čemu zadržavaju najmanje minimalne iznose utvrđene ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(d.)

odredbu kojom se utvrđuje da će se sve dodijeljene naknade od kojih se odbijaju naknade pružatelja financiranja prvo u cijelosti isplatiti podnositeljima zahtjeva, koji zatim pružateljima financiranja u sporovima mogu isplatiti sve dogovorene iznose u obliku naknada ili provizije, pri čemu zadržavaju najmanje minimalne iznose utvrđene ovom Direktivom;

| (e.) | rizike koje preuzimaju podnositelji zahtjeva i/ili ciljni korisnici, uključujući:






  i. | opseg povećanja troškova u sporu i način na koji to utječe na financijske interese podnositelja zahtjeva i/ili korisnika; |
| --- | --- | --- |

(e.)

rizike koje preuzimaju podnositelji zahtjeva i/ili ciljni korisnici, uključujući:

i.

opseg povećanja troškova u sporu i način na koji to utječe na financijske interese podnositelja zahtjeva i/ili korisnika;

| ii. | strogo definirane okolnosti u kojima se sporazum o financiranju sredstvima treće strane može raskinuti i rizike za podnositelje zahtjeva i/ili korisnike u tom scenariju, i |
| --- | --- |

ii.

strogo definirane okolnosti u kojima se sporazum o financiranju sredstvima treće strane može raskinuti i rizike za podnositelje zahtjeva i/ili korisnike u tom scenariju, i

| iii. | svaki potencijalni rizik od plaćanja sudskih troškova, uključujući okolnosti u kojima osiguranje ili jamstvo za sudske troškove ne pokrivaju tu izloženost. |
| --- | --- |

iii.

svaki potencijalni rizik od plaćanja sudskih troškova, uključujući okolnosti u kojima osiguranje ili jamstvo za sudske troškove ne pokrivaju tu izloženost.

| f. | izjavu o odricanju odgovornosti u vezi s neuvjetovanošću financiranja u odnosu na postupovne korake; |
| --- | --- |

f.

izjavu o odricanju odgovornosti u vezi s neuvjetovanošću financiranja u odnosu na postupovne korake;

| g. | izjavu pružatelja financiranja u sporovima o nepostojanju sukoba interesa. |
| --- | --- |

g.

izjavu pružatelja financiranja u sporovima o nepostojanju sukoba interesa.

Članak 13.

Zahtjevi transparentnosti i izbjegavanje sukoba interesa

1.   Države članice zahtijevaju od pružatelja financiranja u sporovima da donesu politiku i provedu interne postupke za izbjegavanje i rješavanje sukoba interesa. Ta politika i ti interni postupci primjereni su prirodi, opsegu i složenosti poslovanja pružatelja financiranja u sporovima, a utvrđuju se u pisanom obliku i javno su dostupni na mrežnoj stranici pružatelja financiranja u sporovima. Moraju biti jasno navedeni i u prilogu svakom sporazumu o financiranju sredstvima treće strane.

2.   Države članice zahtijevaju od pružatelja financiranja u sporovima da podnositelju zahtjeva i ciljnim korisnicima u sporazumu o financiranju sredstvima treće strane otkriju sve informacije za koje se opravdano može smatrati da mogu dovesti do sukoba interesa. Informacije koje otkrivaju pružatelji financiranja u sporovima obuhvaćaju najmanje sljedeće:

| (a) | pojedinosti o svim aranžmanima, financijskim ili drugim, koji postoje između pružatelja financiranja u sporovima i svakog drugog poduzeća, a koji su povezani s postupkom, uključujući sve aranžmane s bilo kojim relevantnim kvalificiranim subjektom, agregatorom zahtjeva, odvjetnicima ili drugom zainteresiranom strankom; |
| --- | --- |

(a)

pojedinosti o svim aranžmanima, financijskim ili drugim, koji postoje između pružatelja financiranja u sporovima i svakog drugog poduzeća, a koji su povezani s postupkom, uključujući sve aranžmane s bilo kojim relevantnim kvalificiranim subjektom, agregatorom zahtjeva, odvjetnicima ili drugom zainteresiranom strankom;

| (b) | pojedinosti o svim relevantnim vezama između pružatelja financiranja u sporovima i tuženika u postupku, osobito u vezi s bilo kakvom situacijom tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(b)

pojedinosti o svim relevantnim vezama između pružatelja financiranja u sporovima i tuženika u postupku, osobito u vezi s bilo kakvom situacijom tržišnog natjecanja.

Članak 14.

Ništetni sporazumi i odredbe

1.   Države članice osiguravaju da sporazumi o financiranju sredstvima treće strane sklopljeni s fizičkim i pravnim osobama kojima nije odobreno djelovati kao pružatelj financiranja u sporovima nemaju pravni učinak.

2.   Države članice osiguravaju da pružateljima financiranja u sporovima nije dopušteno utjecati na odluke podnositelja zahtjeva tijekom postupka na način koji bi bio od koristi samom pružatelju financiranja u sporovima na štetu podnositelja zahtjeva. U tu svrhu, nijedna odredba u sporazumima o financiranju sredstvima treće strane kojom se pružatelju financiranja u sporovima daje ovlast da donosi odluke u vezi s postupkom ili utječe na njih nema pravni učinak. Nema pravni učinak nijedna takva odredba ili aranžman koji, među ostalim, uključuju sljedeće:

| (a) | davanje izričitog ovlaštenja pružatelju financiranja u sporovima da donosi odluke tijekom postupka ili utječe na njih, na primjer u pogledu određenih traženih zahtjeva, nagodbe ili upravljanja troškovima koji su povezani s postupkom; |
| --- | --- |

(a)

davanje izričitog ovlaštenja pružatelju financiranja u sporovima da donosi odluke tijekom postupka ili utječe na njih, na primjer u pogledu određenih traženih zahtjeva, nagodbe ili upravljanja troškovima koji su povezani s postupkom;

| (b) | osiguravanje kapitala ili bilo kojeg drugog resursa s novčanom vrijednošću za potrebe postupka koje ovisi o odobrenju koje pružatelji financiranja treće strane daju u pogledu njegove određene upotrebe. |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje kapitala ili bilo kojeg drugog resursa s novčanom vrijednošću za potrebe postupka koje ovisi o odobrenju koje pružatelji financiranja treće strane daju u pogledu njegove određene upotrebe.

3.   Države članice osiguravaju da sporazumi u kojima se pružatelju financiranja u sporovima osigurava minimalni povrat ulaganja prije nego što podnositelj zahtjeva ili ciljni korisnik dobiju svoj udio nemaju pravni učinak.

4.   Osim u izvanrednim okolnostima, ako sporazum o financiranju spora daje pružatelju financiranja u sporovima pravo na udio u bilo kojoj dodijeljenoj naknadi, uključujući sve iznose odštete, troškove, naknade i druge troškove, koji smanjuje udio koji je dostupan podnositelju zahtjeva i ciljnim korisnicima na 60 % ukupne dodijeljene naknade ili manje, taj sporazum nema pravni učinak.

5.   Države članice osiguravaju da sporazumi o financiranju sredstvima treće strane ne sadržavaju odredbe kojima se ograničava odgovornost pružatelja financiranja u sporovima u slučaju odluke o plaćanju sudskih troškova nakon neuspješnog postupka. Odredbe kojima se ograničava odgovornost pružatelja financiranja u sporovima za troškove nemaju pravni učinak.

6.   Države članice osiguravaju da uvjeti kojima se reguliraju sporazumi o financiranju sredstvima treće strane ne dopuštaju povlačenje tog financiranja osim u propisanim okolnostima utvrđenim nacionalnim pravom u skladu s člankom 15. stavkom 1.

7.   Podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima nadoknađuju se svi gubici koje je prouzročio pružatelj financiranja u sporovima koji je sklopio sporazum o financiranju sredstvima treće strane za koji se utvrdi da je ništetan. To ne utječe na prava podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika u postupku.

Članak 15.

Raskid sporazuma o financiranju sredstvima treće strane

1.   Države članice zabranjuju pružatelju financiranja u sporovima jednostrano raskidanje sporazuma o financiranju sredstvima treće strane bez informiranog pristanka podnositelja zahtjeva, osim ako je sud ili upravno tijelo dalo dopuštenje pružatelju financiranja u sporovima da raskine sporazum nakon što je razmotrilo hoće li interesi podnositelja zahtjeva i ciljnih korisnika biti na odgovarajući način zaštićeni unatoč raskidanju.

2.   Za raskidanje sporazuma o financiranju sredstvima treće strane potrebno je poslati pravodobnu obavijest predviđenu nacionalnim pravom.

Poglavlje V.

Poglavlje V.

Preispitivanje koje provode sudovi ili upravna tijela

Preispitivanje koje provode sudovi ili upravna tijela

Članak 16.

Otkrivanje sporazuma o financiranju sredstvima treće strane

1.   Države članice osiguravaju da su podnositelji zahtjeva ili njihovi zastupnici obvezni obavijestiti nadležni sud ili upravno tijelo o postojanju sporazuma o financiranju sredstvima treće strane i o identitetu pružatelja financiranja u sporovima te na zahtjev suda, upravnog tijela ili tuženika dostaviti nadležnom sudu ili upravnom tijelu cjelovit i neizmijenjen primjerak takvog sporazuma o financiranju sredstvima treće strane koji se odnosi na dotični postupak u najranijoj fazi dotičnog postupka. Države članice također osiguravaju da sud ili upravno tijelo upoznaje tuženike s postojanjem sporazuma o financiranju sredstvima treće strane i s identitetom pružatelja financiranja u sporovima.

2.   Države članice osiguravaju da su sudovi ili upravna tijela ovlašteni preispitati sporazum o financiranju sredstvima treće strane u skladu s člankom 17. na zahtjev stranke u postupku ako ta stranka izrazi opravdanu sumnju u pogledu usklađenosti takvog sporazuma o financiranju sredstvima treće strane s ovom Direktivom i bilo kojim drugim primjenjivim nacionalnim pravom ili na vlastitu inicijativu.

Članak 17.

Preispitivanje sporazuma o financiranju sredstvima treće strane koje provode sudovi ili upravna tijela

Države članice imenuju nadležni sud ili upravno tijelo za izvršavanje različitih sudskih i upravnih zadataka predviđenih ovom Direktivom. Tim imenovanjem posebno se navodi da sud ili upravno tijelo pred kojim se vodi privatno financiran predmet isto tako bez nepotrebne odgode i na zahtjev stranke u postupku ili na vlastitu inicijativu provodi kontrolu utjecaja sporazuma o financiranju na predmete koji se vode pred njim, izvršavajući ovlasti za:

| (a) | izdavanje naloga ili davanje uputa koje su obvezujuće za pružatelja financiranja u sporovima, kao što je zahtijevanje da pružatelj financiranja u sporovima osigura financijska sredstva kako je dogovoreno u odgovarajućem sporazumu o financiranju sredstvima treće strane ili zahtijevanje da pružatelj financiranja u sporovima izvrši izmjene u pogledu relevantnog financiranja; |
| --- | --- |

(a)

izdavanje naloga ili davanje uputa koje su obvezujuće za pružatelja financiranja u sporovima, kao što je zahtijevanje da pružatelj financiranja u sporovima osigura financijska sredstva kako je dogovoreno u odgovarajućem sporazumu o financiranju sredstvima treće strane ili zahtijevanje da pružatelj financiranja u sporovima izvrši izmjene u pogledu relevantnog financiranja;

| (b) | procjenjivanje usklađenosti svakog sporazuma o financiranju koje osigurava treća strana s odredbama utvrđenim u ovoj Direktivi, posebno s fiducijarnom dužnošću prema podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima iz članka 7. i, ako se utvrdi neusklađenost sporazuma, davanje naloga pružatelju financiranja u sudskim sporovima da izvrši potrebne promjene ili proglasi odredbu ništavnom u skladu s člankom 14.; |
| --- | --- |

(b)

procjenjivanje usklađenosti svakog sporazuma o financiranju koje osigurava treća strana s odredbama utvrđenim u ovoj Direktivi, posebno s fiducijarnom dužnošću prema podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima iz članka 7. i, ako se utvrdi neusklađenost sporazuma, davanje naloga pružatelju financiranja u sudskim sporovima da izvrši potrebne promjene ili proglasi odredbu ništavnom u skladu s člankom 14.;

| (c) | evaluaciju sukladnosti svakog sporazuma o financiranju sredstvima treće strane u odnosu na zahtjeve u pogledu transparentnosti iz članka 13.; |
| --- | --- |

(c)

evaluaciju sukladnosti svakog sporazuma o financiranju sredstvima treće strane u odnosu na zahtjeve u pogledu transparentnosti iz članka 13.;

| (d) | procjenjivanje daje li se sporazumom o financiranju sredstvima treće strane pružatelju financiranja u sporovima pravo na nepravedan, nerazmjeran ili nerazuman udio u bilo kojoj dodijeljenoj naknadi kako je opisano u članku 14. stavku 4. te za poništavanje ili izmjenu takvog sporazuma u skladu s time. Države članice navode da prilikom donošenja te procjene nadležni sudovi ili upravna tijela mogu uzeti u obzir obilježja i okolnosti planiranog ili tekućeg postupka, uključujući, prema potrebi:






  i. | stranke koje su uključene u predmet, kao i ciljne korisnike postupka, te ono što su smatrali dogovorenim u pogledu iznosa koji bi pružatelj financiranja u sporovima dobio prema sporazumu o financiranju nakon uspješnog ishoda; |
| --- | --- | --- |

(d)

procjenjivanje daje li se sporazumom o financiranju sredstvima treće strane pružatelju financiranja u sporovima pravo na nepravedan, nerazmjeran ili nerazuman udio u bilo kojoj dodijeljenoj naknadi kako je opisano u članku 14. stavku 4. te za poništavanje ili izmjenu takvog sporazuma u skladu s time. Države članice navode da prilikom donošenja te procjene nadležni sudovi ili upravna tijela mogu uzeti u obzir obilježja i okolnosti planiranog ili tekućeg postupka, uključujući, prema potrebi:

i.

stranke koje su uključene u predmet, kao i ciljne korisnike postupka, te ono što su smatrali dogovorenim u pogledu iznosa koji bi pružatelj financiranja u sporovima dobio prema sporazumu o financiranju nakon uspješnog ishoda;

| ii. | vjerojatnu vrijednost svake dodijeljene naknade; |
| --- | --- |

ii.

vjerojatnu vrijednost svake dodijeljene naknade;

| iii. | vrijednost financijskog doprinosa pružatelja financiranja u sporovima i udio ukupnih troškova podnositelja zahtjeva koji financira pružatelj financiranja u sporovima, i |
| --- | --- |

iii.

vrijednost financijskog doprinosa pružatelja financiranja u sporovima i udio ukupnih troškova podnositelja zahtjeva koji financira pružatelj financiranja u sporovima, i

| iv. | udio bilo koje dodijeljene naknade koji mogu dobiti podnositelj zahtjeva i ciljni korisnici; |
| --- | --- |

iv.

udio bilo koje dodijeljene naknade koji mogu dobiti podnositelj zahtjeva i ciljni korisnici;

| (e) | nametanje bilo koje sankcije koju sud ili upravno tijelo smatraju prikladnom kako bi osigurali poštivanje ove Direktive; |
| --- | --- |

(e)

nametanje bilo koje sankcije koju sud ili upravno tijelo smatraju prikladnom kako bi osigurali poštivanje ove Direktive;

| (f) | traženje savjeta ili stručnog znanja od osoba s odgovarajućim znanjem i neovisnošću za pomoć u izvršavanju ovlasti suda ili upravnog tijela u pogledu procjene, među ostalim od bilo kojeg odgovarajuće kvalificiranog stručnjaka ili od nadzornih tijela. |
| --- | --- |

(f)

traženje savjeta ili stručnog znanja od osoba s odgovarajućim znanjem i neovisnošću za pomoć u izvršavanju ovlasti suda ili upravnog tijela u pogledu procjene, među ostalim od bilo kojeg odgovarajuće kvalificiranog stručnjaka ili od nadzornih tijela.

Članak 18.

Odgovornost za sudske troškove

1.   Ako stranka koja podnosi zahtjev nema dovoljno sredstava za podmirivanje sudskih troškova, države članice osiguravaju da su sudovi ili upravna tijela ovlašteni donositi naloge u pogledu troškova protiv pružatelja financiranja u sporovima, bilo zajedno s podnositeljima zahtjeva ili pojedinačno, nakon neuspješnog ishoda u postupku. U tom slučaju, sudovi ili upravna tijela mogu zahtijevati od pružatelja financiranja u sporovima da plate sve odgovarajuće sudske troškove, uzimajući u obzir:

| (a) | vrijednost i udio bilo koje dodijeljene naknade koji bi primio pružatelj financiranja u sporovima da je zahtjev bio uspješan; |
| --- | --- |

(a)

vrijednost i udio bilo koje dodijeljene naknade koji bi primio pružatelj financiranja u sporovima da je zahtjev bio uspješan;

| (b) | mjeru u kojoj bi tuženik, podnositelj zahtjeva ili bilo koji drugi ciljni korisnici morali podmiriti bilo koje troškove koje ne podmiri pružatelj financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

(b)

mjeru u kojoj bi tuženik, podnositelj zahtjeva ili bilo koji drugi ciljni korisnici morali podmiriti bilo koje troškove koje ne podmiri pružatelj financiranja u sporovima;

| (c) | postupanje pružatelja financiranja u sporovima tijekom postupka, a posebno njegovu usklađenost s ovom Direktivom i je li njegovo postupanje pridonijelo ukupnim troškovima postupka; odnosno |
| --- | --- |

(c)

postupanje pružatelja financiranja u sporovima tijekom postupka, a posebno njegovu usklađenost s ovom Direktivom i je li njegovo postupanje pridonijelo ukupnim troškovima postupka; odnosno

| (d) | vrijednost početnog ulaganja pružatelja financiranja u sporovima. |
| --- | --- |

(d)

vrijednost početnog ulaganja pružatelja financiranja u sporovima.

Poglavlje VI.

Poglavlje VI.

Završne odredbe

Završne odredbe

Članak 19.

Sankcije

1.   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice [do .../bez odgode] obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te je [, bez odgode] obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

2.   Nadzorna tijela mogu posebno izreći razmjerne novčane kazne izračunane na temelju prometa poduzeća, privremeno ili na neodređeno vrijeme povući odobrenje za rad i izreći druge odgovarajuće administrativne sankcije.

Članak 20.

Preispitivanje

1.   Najranije [(...) godina nakon datuma početka primjene ove Direktive] Komisija provodi evaluaciju ove Direktive te Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o glavnim nalazima. Evaluacija se provodi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju regulativu. U izvješću Komisija posebno procjenjuje učinkovitost Direktive, posebno uzimajući u obzir visinu naknada ili kamata koje se oduzimaju od naknada dodijeljenih podnositeljima zahtjeva, uključujući ciljne korisnike, u korist pružatelja financiranja u sporovima, utjecaj pružatelja financiranja u sporovima na razinu aktivnosti rješavanja sporova i mjeru u kojoj je financiranje sporova sredstvima treće strane omogućilo bolji pristup pravosuđu.

2.   Države članice prvi put do [(...) godina nakon datuma početka primjene ove Direktive], a nakon toga svake godine, Komisiji pružaju sljedeće informacije potrebne za pripremu izvješća iz stavka 1.:

| (a) | identitet, broj i vrstu subjekata koji su priznati kao odobreni pružatelji financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

(a)

identitet, broj i vrstu subjekata koji su priznati kao odobreni pružatelji financiranja u sporovima;

| (b) | bilo kakve izmjene tog popisa i razloge za to; |
| --- | --- |

(b)

bilo kakve izmjene tog popisa i razloge za to;

| (c) | broj i vrstu postupaka koje u cijelosti ili djelomično financira pružatelj financiranja u sporovima; |
| --- | --- |

(c)

broj i vrstu postupaka koje u cijelosti ili djelomično financira pružatelj financiranja u sporovima;

| (d) | ishode tih postupaka u smislu iznosa koji su zaradili pružatelji financiranja u sporovima u usporedbi s naknadama dodijeljenim podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima. |
| --- | --- |

(d)

ishode tih postupaka u smislu iznosa koji su zaradili pružatelji financiranja u sporovima u usporedbi s naknadama dodijeljenim podnositeljima zahtjeva i ciljnim korisnicima.

Članak 21.

Prenošenje

1.   Države članice dužne su donijeti i objaviti do [dan/mjesec/godina] zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

One primjenjuju te mjere od [dan/mjesec/godina].

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Načine tog upućivanja određuju države članice.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 22.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 23.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

---

(1)  SL [...]

1

(2)  SL [...]

2

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/23

---

P9_TA(2022)0310

Nova strategija EU-a za šume do 2030. – Održivo gospodarenje šumama u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o novoj strategiji EU-a za šume do 2030. – Održivo gospodarenje šumama u Europi (2022/2016(INI))

(2023/C 125/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (1),

| — | uzimajući u obzir njezinu Rezoluciju od 28. travnja 2015. o „Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama (2)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir njezinu Rezoluciju od 28. travnja 2015. o „Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama (2)”,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 4.,

| — | uzimajući u obzir program održivog razvoja UN-a do 2030. i ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program održivog razvoja UN-a do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i političke smjernice Komisije i njezine predsjednice Ursule von der Leyen koje su uslijedile toj komunikaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i političke smjernice Komisije i njezine predsjednice Ursule von der Leyen koje su uslijedile toj komunikaciji,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (5) (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (5) (Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (6),

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/268 оd 28. listopada 2020. o izmjeni Priloga IV. Uredbi (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu referentnih razina za šume koje države članice trebaju primjenjivati za razdoblje od 2021. do 2025. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2021/268 оd 28. listopada 2020. o izmjeni Priloga IV. Uredbi (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu referentnih razina za šume koje države članice trebaju primjenjivati za razdoblje od 2021. do 2025. (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. listopada 2018. naslovljenu „Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. listopada 2018. naslovljenu „Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša (COM(2018)0673),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133),

| — | uzimajući u obzir inicijativu „novi europski Bauhaus”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu „novi europski Bauhaus”,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 (8); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 (8);

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 5. studenoga 2021. o novoj strategiji EU-a za šume do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 5. studenoga 2021. o novoj strategiji EU-a za šume do 2030.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 8. prosinca 2021. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 8. prosinca 2021. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (9),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 28. travnja 2022. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Nova strategija EU-a za šume do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 28. travnja 2022. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Nova strategija EU-a za šume do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir odgovornosti država članica u skladu s Konvencijom UN-a o suzbijanju dezertifikacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovornosti država članica u skladu s Konvencijom UN-a o suzbijanju dezertifikacije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog revizorskog suda iz 2021. naslovljeno „Tematsko izvješće br. 21/2021 – Financijska sredstva EU-a za bioraznolikost i klimatske promjene u šumama EU-a: pozitivni, ali ograničeni rezultati”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog revizorskog suda iz 2021. naslovljeno „Tematsko izvješće br. 21/2021 – Financijska sredstva EU-a za bioraznolikost i klimatske promjene u šumama EU-a: pozitivni, ali ograničeni rezultati”,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Komisije iz 2018. naslovljenu „Smjernice o kaskadnoj upotrebi biomase s odabranim primjerima najbolje prakse za drvnu biomasu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Komisije iz 2018. naslovljenu „Smjernice o kaskadnoj upotrebi biomase s odabranim primjerima najbolje prakse za drvnu biomasu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2020. naslovljeno „Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: procjena ekosustava EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2020. naslovljeno „Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: procjena ekosustava EU-a”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2020. naslovljeno „Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2020. naslovljeno „Stanje prirode u EU-u – rezultati izvješćivanja u skladu s direktivama o prirodi 2013. – 2018.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. naslovljeno „State of Europe’s Forests 2020” (Stanje europskih šuma 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. naslovljeno „State of Europe’s Forests 2020” (Stanje europskih šuma 2020.),

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava, koje je objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava, koje je objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma za biološku raznolikost i usluge ekosustava (IPBES),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kunminga naslovljenu „Ekološka civilizacija: Izgradnja zajedničke budućnosti za sav život na Zemlji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kunminga naslovljenu „Ekološka civilizacija: Izgradnja zajedničke budućnosti za sav život na Zemlji”,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine br. II Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: Posljedice, prilagodba i ugroženost” , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine br. II Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: Posljedice, prilagodba i ugroženost” ,

| — | uzimajući u obzir Posebno izvješće IPCC-a o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, degradaciji zemljišta, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom te kretanjima stakleničkih plinova u kopnenim ekosustavima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno izvješće IPCC-a o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, degradaciji zemljišta, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom te kretanjima stakleničkih plinova u kopnenim ekosustavima,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 17. travnja 2018. u predmetu C-441/17 Europska komisija / Republika Poljska (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 17. travnja 2018. u predmetu C-441/17 Europska komisija / Republika Poljska (10),

| — | uzimajući u obzir projekte i prakse za koordinaciju informacija o šumama u Europi (Europska mreža za nacionalni inventar šuma (ENFIN), projekt FutMon, projekt Diabolo, Europski atlas vrsta šumskog drveća te program kartografskog prikazivanja i procjene stanja ekosustava i njihovih usluga (MAES)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir projekte i prakse za koordinaciju informacija o šumama u Europi (Europska mreža za nacionalni inventar šuma (ENFIN), projekt FutMon, projekt Diabolo, Europski atlas vrsta šumskog drveća te program kartografskog prikazivanja i procjene stanja ekosustava i njihovih usluga (MAES)),

| — | uzimajući u obzir izvješće s radionice IPBES-a i IPCC-a o biološkoj raznolikosti i klimatskim promjenama od 10. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s radionice IPBES-a i IPCC-a o biološkoj raznolikosti i klimatskim promjenama od 10. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0225/2022),

| A. | budući da je EU postavio obvezujuće ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. (11); budući da je EU predan ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja, uključujući cilj br. 15, a to je zaštita, obnova i promicanje održivog korištenja kopnenih ekosustava, održivo gospodarenje šumama, borba protiv dezertifikacije, zaustavljanje degradacije tla i poništavanje njezinih učinaka te zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti, kao i Pariškog sporazuma te obećanja danih na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama (COP26) održanoj 2021.; budući da će šume te industrije i usluge koje se temelje na šumama, kao i s njima povezani vlasnici i radnici, imati važnu i nezamjenjivu ulogu u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma, dok su šumski ekosustavi i njihovi spremnici ugljika ključni za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima jer apsorbiraju i skladište oko 10 % emisija stakleničkih plinova u Europi (12) te su ključna staništa biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU postavio obvezujuće ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. (11); budući da je EU predan ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja, uključujući cilj br. 15, a to je zaštita, obnova i promicanje održivog korištenja kopnenih ekosustava, održivo gospodarenje šumama, borba protiv dezertifikacije, zaustavljanje degradacije tla i poništavanje njezinih učinaka te zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti, kao i Pariškog sporazuma te obećanja danih na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama (COP26) održanoj 2021.; budući da će šume te industrije i usluge koje se temelje na šumama, kao i s njima povezani vlasnici i radnici, imati važnu i nezamjenjivu ulogu u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma, dok su šumski ekosustavi i njihovi spremnici ugljika ključni za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima jer apsorbiraju i skladište oko 10 % emisija stakleničkih plinova u Europi (12) te su ključna staništa biološke raznolikosti;

| B. | budući da se člankom 4. UFEU-a predviđaju podijeljene nadležnosti i odgovornost u pogledu šuma, posebno u okviru politike EU-a u području okoliša, ali se ne spominje zajednička politika EU-a za šume što znači da se politika u području šuma zadržava u nadležnosti država članica; budući da je zbog velike raznolikosti šuma EU-a u pogledu biogeografije, strukture, veličine, biološke raznolikosti, obrazaca vlasništva i postojećih politika, kada su u pitanju politika zaštite okoliša, klimatska politika i druge relevantne politike koje se dotiču šuma, potrebno na odgovarajući način primijeniti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u razvoju i provedbi nove strategije EU-a za šume (dalje u tekstu: „strategija”) i relevantnog zakonodavstva EU-a; budući da je pojedinosti povezane s gospodarenjem šumama potrebno prilagoditi na nacionalnoj i regionalnoj razini, primjenjujući pristup odozdo prema gore; budući da je potrebna daljnja koordinacija na razini EU-a kako bi se bolje ostvarili ciljevi europskog zelenog plana i kako bi se moglo preciznije izračunati moguće smanjenje emisija i ograničenja korištenja šuma s obzirom na važnu ulogu šuma u postizanju europskih klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 4. UFEU-a predviđaju podijeljene nadležnosti i odgovornost u pogledu šuma, posebno u okviru politike EU-a u području okoliša, ali se ne spominje zajednička politika EU-a za šume što znači da se politika u području šuma zadržava u nadležnosti država članica; budući da je zbog velike raznolikosti šuma EU-a u pogledu biogeografije, strukture, veličine, biološke raznolikosti, obrazaca vlasništva i postojećih politika, kada su u pitanju politika zaštite okoliša, klimatska politika i druge relevantne politike koje se dotiču šuma, potrebno na odgovarajući način primijeniti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u razvoju i provedbi nove strategije EU-a za šume (dalje u tekstu: „strategija”) i relevantnog zakonodavstva EU-a; budući da je pojedinosti povezane s gospodarenjem šumama potrebno prilagoditi na nacionalnoj i regionalnoj razini, primjenjujući pristup odozdo prema gore; budući da je potrebna daljnja koordinacija na razini EU-a kako bi se bolje ostvarili ciljevi europskog zelenog plana i kako bi se moglo preciznije izračunati moguće smanjenje emisija i ograničenja korištenja šuma s obzirom na važnu ulogu šuma u postizanju europskih klimatskih ciljeva;

| C. | budući da bi načelo europskog zelenog plana kao međusektorskog pristupa rješavanju klimatskih i okolišnih izazova, kojim se omogućuje odgovarajuća zaštita prirode i biološke raznolikosti na način kojim se potiče održivi rast i otvaraju radna mjesta u resursno učinkovitom, ugljično neutralnom te potpuno kružnom i konkurentnom gospodarstvu unutar granica planeta, trebalo biti vodeće načelo u provedbi strategije prilikom upravljanja kompromisima, stvaranja sinergija i pronalaženja prave ravnoteže između višestrukih funkcija šuma, uključujući socioekonomske, okolišne i klimatske funkcije; budući da je „ekosustav” fizički okoliš koji se sastoji od živih i neživih komponenata koje djeluju jedna na drugu; budući da ekosustavi tim međudjelovanjem stvaraju tok koristi za ljude i gospodarstvo koje se nazivaju „uslugama ekosustava”; budući da klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti i povezanih usluga ekosustava predstavljaju sustavnu prijetnju društvu; budući da šume pružaju širok raspon usluga ekosustava, kao što su opskrba drvom, nedrvnim proizvodima i hranom, sekvestracija ugljika, utočište za biološku raznolikost, čisti zrak i voda, koristi za lokalnu klimu te zaštita od prirodnih opasnosti kao što su lavine, poplave, suše i odroni kamenja, a imaju i rekreacijsku, kulturnu i povijesnu vrijednost; budući da se održivim gospodarenjem šumama nastoji osigurati uravnoteženo pružanje različitih usluga ekosustava i poduprijeti napore za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; |
| --- | --- |

C.

budući da bi načelo europskog zelenog plana kao međusektorskog pristupa rješavanju klimatskih i okolišnih izazova, kojim se omogućuje odgovarajuća zaštita prirode i biološke raznolikosti na način kojim se potiče održivi rast i otvaraju radna mjesta u resursno učinkovitom, ugljično neutralnom te potpuno kružnom i konkurentnom gospodarstvu unutar granica planeta, trebalo biti vodeće načelo u provedbi strategije prilikom upravljanja kompromisima, stvaranja sinergija i pronalaženja prave ravnoteže između višestrukih funkcija šuma, uključujući socioekonomske, okolišne i klimatske funkcije; budući da je „ekosustav” fizički okoliš koji se sastoji od živih i neživih komponenata koje djeluju jedna na drugu; budući da ekosustavi tim međudjelovanjem stvaraju tok koristi za ljude i gospodarstvo koje se nazivaju „uslugama ekosustava”; budući da klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti i povezanih usluga ekosustava predstavljaju sustavnu prijetnju društvu; budući da šume pružaju širok raspon usluga ekosustava, kao što su opskrba drvom, nedrvnim proizvodima i hranom, sekvestracija ugljika, utočište za biološku raznolikost, čisti zrak i voda, koristi za lokalnu klimu te zaštita od prirodnih opasnosti kao što su lavine, poplave, suše i odroni kamenja, a imaju i rekreacijsku, kulturnu i povijesnu vrijednost; budući da se održivim gospodarenjem šumama nastoji osigurati uravnoteženo pružanje različitih usluga ekosustava i poduprijeti napore za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje;

| D. | budući da proizvodi na bazi drva doprinose ublažavanju klimatskih promjena skladištenjem ugljika i zamjenom proizvoda s velikim ugljičnim otiskom, uključujući građevinski i ambalažni materijal, tekstil, kemikalije i goriva; budući da su proizvodi na bazi drva obnovljivi i u velikoj se mjeri mogu reciklirati te kao takvi imaju golem potencijal za potporu kružnom biogospodarstvu; budući da su zbog toga sektor šumarstva i drvne industrije ključni akteri u zelenom gospodarstvu; |
| --- | --- |

D.

budući da proizvodi na bazi drva doprinose ublažavanju klimatskih promjena skladištenjem ugljika i zamjenom proizvoda s velikim ugljičnim otiskom, uključujući građevinski i ambalažni materijal, tekstil, kemikalije i goriva; budući da su proizvodi na bazi drva obnovljivi i u velikoj se mjeri mogu reciklirati te kao takvi imaju golem potencijal za potporu kružnom biogospodarstvu; budući da su zbog toga sektor šumarstva i drvne industrije ključni akteri u zelenom gospodarstvu;

| E. | budući da se u okviru paketa „Spremni za 55 %” i cilja usklađivanja klimatske politike s Pariškim sporazumom trenutačno revidiraju Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora i Uredba o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (13); budući da je Komisija predložila uredbu o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; budući da u svjetlu europskog koncepta multifunkcionalnih šuma te inicijative moraju biti usklađene s političkim ciljevima na visokoj razini iz zelenog plana, akcijskog plana za biogospodarstvo, strategije za kružno gospodarstvo, strategije za šume, strategije o bioraznolikosti i dugoročne vizije za ruralna područja; |
| --- | --- |

E.

budući da se u okviru paketa „Spremni za 55 %” i cilja usklađivanja klimatske politike s Pariškim sporazumom trenutačno revidiraju Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora i Uredba o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (13); budući da je Komisija predložila uredbu o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; budući da u svjetlu europskog koncepta multifunkcionalnih šuma te inicijative moraju biti usklađene s političkim ciljevima na visokoj razini iz zelenog plana, akcijskog plana za biogospodarstvo, strategije za kružno gospodarstvo, strategije za šume, strategije o bioraznolikosti i dugoročne vizije za ruralna područja;

| F. | budući da je vlasništvo nad šumama diljem Europe raznoliko u smislu veličine i vlasničke strukture, što dovodi do velike raznolikosti modela gospodarenja; budući da je oko 60 % šuma u EU-u u vlasništvu 16 milijuna privatnih vlasnika šuma (14), među kojima je znatan udio malih zemljoposjednika (15), dok je otprilike 40 % šuma u EU-u u različitim oblicima javnog vlasništva; budući da mali broj vlasnika šuma posjeduje znatan udio ukupne šumske površine, od kojih neki posjeduju glavne pogone za preradu drva u EU-u; budući da će, prije posezanja za kažnjavanjem, uključivanje, podupiranje i poticanje tih vlasnika preko sveobuhvatnog političkog i zakonodavnog okvira koji pruža pravnu sigurnost i koji se temelji na priznavanju njihovih prava vlasništva, iskustva u upravljanju, važnosti prihoda ostvarenih gospodarenjem šumama i posebnih izazova biti ključno za postizanje ciljeva strategije, uključujući pružanje klimatskih i drugih usluga ekosustava; budući da je u tom pogledu važno da je taj okvir jasan i transparentan te da se njime izbjegavaju pretjerana administrativna ograničenja svih aktera; |
| --- | --- |

F.

budući da je vlasništvo nad šumama diljem Europe raznoliko u smislu veličine i vlasničke strukture, što dovodi do velike raznolikosti modela gospodarenja; budući da je oko 60 % šuma u EU-u u vlasništvu 16 milijuna privatnih vlasnika šuma (14), među kojima je znatan udio malih zemljoposjednika (15), dok je otprilike 40 % šuma u EU-u u različitim oblicima javnog vlasništva; budući da mali broj vlasnika šuma posjeduje znatan udio ukupne šumske površine, od kojih neki posjeduju glavne pogone za preradu drva u EU-u; budući da će, prije posezanja za kažnjavanjem, uključivanje, podupiranje i poticanje tih vlasnika preko sveobuhvatnog političkog i zakonodavnog okvira koji pruža pravnu sigurnost i koji se temelji na priznavanju njihovih prava vlasništva, iskustva u upravljanju, važnosti prihoda ostvarenih gospodarenjem šumama i posebnih izazova biti ključno za postizanje ciljeva strategije, uključujući pružanje klimatskih i drugih usluga ekosustava; budući da je u tom pogledu važno da je taj okvir jasan i transparentan te da se njime izbjegavaju pretjerana administrativna ograničenja svih aktera;

| G. | budući da se u EU-u nalazi otprilike 5 % ukupne šumske površine u svijetu, a šume čine 43 % kopnene površine EU-a, što je malo veći postotak od površine koja se koristi za poljoprivredu, i sadrže 80 % njegove kopnene biološke raznolikosti (16); budući da prema izvješću Europske agencije za okoliš naslovljenom „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (17)”(Europski okoliš – stanje i izgledi u 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi) Europa bilježi golem pad biološke raznolikosti; budući da se gotovo 23 % europskih šuma nalazi na područjima mreže Natura 2000, a udio u nekim državama članicama prelazi 50 %; budući da šume čine gotovo polovinu prirodnih staništa u područjima mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

G.

budući da se u EU-u nalazi otprilike 5 % ukupne šumske površine u svijetu, a šume čine 43 % kopnene površine EU-a, što je malo veći postotak od površine koja se koristi za poljoprivredu, i sadrže 80 % njegove kopnene biološke raznolikosti (16); budući da prema izvješću Europske agencije za okoliš naslovljenom „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (17)”(Europski okoliš – stanje i izgledi u 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi) Europa bilježi golem pad biološke raznolikosti; budući da se gotovo 23 % europskih šuma nalazi na područjima mreže Natura 2000, a udio u nekim državama članicama prelazi 50 %; budući da šume čine gotovo polovinu prirodnih staništa u područjima mreže Natura 2000;

| H. | budući da najnoviji podaci prikupljeni u skladu s člankom 17. Direktive o staništima pokazuju da je, prema stanju parametara staništa, samo 49 % šumskih staništa dobro očuvano (18), dok je u 29,6 % slučajeva stanje staništa nepoznato, a u 21,1 % slučajeva loše te ga je potrebno poboljšati; budući da bi usmjerenost isključivo na agregirane podatke mogla biti nedovoljna za utvrđivanje i rješavanje ključnih informacija o najhitnijim pitanjima te je stoga potrebno konzultirati konkretnije pokazatelje o trendovima u pogledu stanja šuma i pritiscima kojima su izložene i osigurati da podaci koji nedostaju u budućnosti budu dostupni; budući da ti pokazatelji ne podupiru ukupnu negativnu procjenu stanja šuma u EU-u, već pokazuju pozitivne i negativne trendove (19) koji iziskuju razrađenije odgovore za svaki pojedini slučaj; budući da su šume sve osjetljivije na učinke klimatskih promjena, posebno sve učestalijih šumskih požara; budući da je i dalje vrlo teško kvantificirati učinke takvih nepogoda na otpornost i produktivnost šuma u velikim razmjerima; |
| --- | --- |

H.

budući da najnoviji podaci prikupljeni u skladu s člankom 17. Direktive o staništima pokazuju da je, prema stanju parametara staništa, samo 49 % šumskih staništa dobro očuvano (18), dok je u 29,6 % slučajeva stanje staništa nepoznato, a u 21,1 % slučajeva loše te ga je potrebno poboljšati; budući da bi usmjerenost isključivo na agregirane podatke mogla biti nedovoljna za utvrđivanje i rješavanje ključnih informacija o najhitnijim pitanjima te je stoga potrebno konzultirati konkretnije pokazatelje o trendovima u pogledu stanja šuma i pritiscima kojima su izložene i osigurati da podaci koji nedostaju u budućnosti budu dostupni; budući da ti pokazatelji ne podupiru ukupnu negativnu procjenu stanja šuma u EU-u, već pokazuju pozitivne i negativne trendove (19) koji iziskuju razrađenije odgovore za svaki pojedini slučaj; budući da su šume sve osjetljivije na učinke klimatskih promjena, posebno sve učestalijih šumskih požara; budući da je i dalje vrlo teško kvantificirati učinke takvih nepogoda na otpornost i produktivnost šuma u velikim razmjerima;

| I. | budući da bi bolje razumijevanje mogućih prirodnih nepogoda uzrokovanih klimatskim promjenama u europskim šumama trebalo dodatno pridonijeti smjernicama o gospodarenju šumama i pružiti input za politike prilagodbe usmjerene na uklanjanje tih slabosti; |
| --- | --- |

I.

budući da bi bolje razumijevanje mogućih prirodnih nepogoda uzrokovanih klimatskim promjenama u europskim šumama trebalo dodatno pridonijeti smjernicama o gospodarenju šumama i pružiti input za politike prilagodbe usmjerene na uklanjanje tih slabosti;

| J. | budući da su prikupljanje i vođenje transparentnih i pouzdanih visokokvalitetnih podataka, razmjena znanja i najboljih praksi te primjereno financirana i dobro koordinirana istraživanja od središnje važnosti za suočavanje s izazovima i stvaranje prilika te za ostvarivanje višestrukih funkcija šuma, uključujući razne koristi koje pružaju proizvodi šumarskih industrija u sve složenijem okruženju; budući da su podaci o šumama dostupni na razini EU-a nepotpuni i neujednačene kvalitete, što otežava koordinaciju EU-a i država članica kada je riječ o gospodarenju šumama i njihovu očuvanju; budući da je posebno potrebno bolje praćenje stanja šumskih ekosustava, kao i učinaka mjera za šumarstvo na biološku raznolikost i klimu; |
| --- | --- |

J.

budući da su prikupljanje i vođenje transparentnih i pouzdanih visokokvalitetnih podataka, razmjena znanja i najboljih praksi te primjereno financirana i dobro koordinirana istraživanja od središnje važnosti za suočavanje s izazovima i stvaranje prilika te za ostvarivanje višestrukih funkcija šuma, uključujući razne koristi koje pružaju proizvodi šumarskih industrija u sve složenijem okruženju; budući da su podaci o šumama dostupni na razini EU-a nepotpuni i neujednačene kvalitete, što otežava koordinaciju EU-a i država članica kada je riječ o gospodarenju šumama i njihovu očuvanju; budući da je posebno potrebno bolje praćenje stanja šumskih ekosustava, kao i učinaka mjera za šumarstvo na biološku raznolikost i klimu;

| K. | budući da je na međunarodnoj razini Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) glavni forum za razvoj međunarodno dogovorenih definicija u području šuma i šumarstva; budući da FAO prikuplja i pruža podatke o šumama i šumarstvu; budući da Komisija i države članice doprinose radu FAO-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je na međunarodnoj razini Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) glavni forum za razvoj međunarodno dogovorenih definicija u području šuma i šumarstva; budući da FAO prikuplja i pruža podatke o šumama i šumarstvu; budući da Komisija i države članice doprinose radu FAO-a;

| L. | budući da je pružanje različitih usluga šumskog ekosustava u okviru sektora šumarstva i šumarskih industrija važan stup prihoda i zapošljavanja, posebno u ruralnim područjima, ali i u urbanim područjima zbog uporabe tih usluga niz lanac; budući da bi u provedbi strategije trebalo posvetiti odgovarajuću pozornost razvoju prihoda i zapošljavanja, ali i privlačnosti zapošljavanja u tom sektoru preko kvalitetnih radnih mjesta, socijalne zaštite, zdravstvenih i sigurnosnih standarda, kontinuiranog razvoja partnerstava za vještine koja uključuju dionike te prikladnih mogućnosti osposobljavanja za rukovoditelje i radnike; budući da se zaposlenost u europskom šumarstvu smanjila za trećinu između 2000. i 2015., prije svega zbog povećane mehanizacije u industriji drva i papira (20); budući da poboljšani dizajn šumarskih strojeva može pridonijeti zaštiti radnika i smanjiti utjecaj na tlo i vodu; budući da su sječa šuma i drvna industrija među najopasnijim industrijskim sektorima i da se u njima bilježi velik broj nesreća na radu, profesionalnih bolesti i prijevremenih umirovljenja; |
| --- | --- |

L.

budući da je pružanje različitih usluga šumskog ekosustava u okviru sektora šumarstva i šumarskih industrija važan stup prihoda i zapošljavanja, posebno u ruralnim područjima, ali i u urbanim područjima zbog uporabe tih usluga niz lanac; budući da bi u provedbi strategije trebalo posvetiti odgovarajuću pozornost razvoju prihoda i zapošljavanja, ali i privlačnosti zapošljavanja u tom sektoru preko kvalitetnih radnih mjesta, socijalne zaštite, zdravstvenih i sigurnosnih standarda, kontinuiranog razvoja partnerstava za vještine koja uključuju dionike te prikladnih mogućnosti osposobljavanja za rukovoditelje i radnike; budući da se zaposlenost u europskom šumarstvu smanjila za trećinu između 2000. i 2015., prije svega zbog povećane mehanizacije u industriji drva i papira (20); budući da poboljšani dizajn šumarskih strojeva može pridonijeti zaštiti radnika i smanjiti utjecaj na tlo i vodu; budući da su sječa šuma i drvna industrija među najopasnijim industrijskim sektorima i da se u njima bilježi velik broj nesreća na radu, profesionalnih bolesti i prijevremenih umirovljenja;

| M. | budući da se površina i količina biomase u europskim šumama povećava (21), dok su na globalnoj razini vidljivi zabrinjavajući trendovi krčenja šuma; budući da EU može imati važnu ulogu u rješavanju problema globalnog krčenja šuma, kako je Komisija naglasila u svojem prijedlogu uredbe o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; budući da bi, osim reguliranja uvoza, europska strategija za šume u kojoj su predstavljene najbolje prakse za gospodarski održivo gospodarenje šumama mogla doprinijeti poboljšanju gospodarenja šumama na globalnoj razini; |
| --- | --- |

M.

budući da se površina i količina biomase u europskim šumama povećava (21), dok su na globalnoj razini vidljivi zabrinjavajući trendovi krčenja šuma; budući da EU može imati važnu ulogu u rješavanju problema globalnog krčenja šuma, kako je Komisija naglasila u svojem prijedlogu uredbe o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma; budući da bi, osim reguliranja uvoza, europska strategija za šume u kojoj su predstavljene najbolje prakse za gospodarski održivo gospodarenje šumama mogla doprinijeti poboljšanju gospodarenja šumama na globalnoj razini;

| N. | budući da su trenutačno uspostavljeni globalni dobrovoljni programi certificiranja za održivo gospodarenje šumama; budući da su sustavi certificiranja ključan alat za ispunjavanje zahtjeva za dužnu pažnju (22) iz Uredbe EU-a o drvu (23); |
| --- | --- |

N.

budući da su trenutačno uspostavljeni globalni dobrovoljni programi certificiranja za održivo gospodarenje šumama; budući da su sustavi certificiranja ključan alat za ispunjavanje zahtjeva za dužnu pažnju (22) iz Uredbe EU-a o drvu (23);

| O. | budući da bi se procesom održivoga gospodarenja šumama u Europi trebalo osigurati postizanje prave ravnoteže među trima stupovima održivosti, a to su zaštita okoliša, socijalni razvoj i gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

O.

budući da bi se procesom održivoga gospodarenja šumama u Europi trebalo osigurati postizanje prave ravnoteže među trima stupovima održivosti, a to su zaštita okoliša, socijalni razvoj i gospodarski razvoj;

| P. | budući da se kriteriji i pokazatelji koji se obično upotrebljavaju u EU-u za definiranje održivoga gospodarenja šumama temelje na paneuropskoj suradnji u okviru procesa Forest Europe, čije su potpisnice sve države članice i Komisija; budući da je konferencija Forest Europe u okviru svojeg aktualnog programa rada pokrenula ponovnu procjenu definicije održivoga gospodarenja šumama; budući da Forest Europe prikuplja i pruža informacije o stanju i trendovima u šumama i drvnoj industriji na temelju kriterija za održivo gospodarenje šumama; budući da je potrebno osigurati da se pokazatelji i pragovi temelje na dokazima te u tom pogledu blisko surađivati s državama članicama; budući da bi novi transparentni pokazatelji i pragovi mogli poboljšati održivost sektora s obzirom na njegovu važnost u smislu okolišnih, gospodarskih i društvenih vrijednosti; budući da će se okvir za održivo gospodarenje šumama morati jasno definirati, posebno u pogledu kriterija, pokazatelja i pragova povezanih sa zdravljem i biološkom raznolikošću ekosustava i učinkom klimatskih promjena u njima kako bi postao detaljniji i korisniji alat za provjeru i utvrđivanje i usporedbu različitih pristupa gospodarenju šumama, njihovog učinka te općeg stanja i očuvanosti europskih šuma; budući da bi održivo gospodarenje šumama trebalo biti usklađeno s promicanjem multifunkcionalne uloge šuma kako bi se osigurala njegova potpuna usklađenost s raznolikošću šuma i posebnim značajkama svake regije; |
| --- | --- |

P.

budući da se kriteriji i pokazatelji koji se obično upotrebljavaju u EU-u za definiranje održivoga gospodarenja šumama temelje na paneuropskoj suradnji u okviru procesa Forest Europe, čije su potpisnice sve države članice i Komisija; budući da je konferencija Forest Europe u okviru svojeg aktualnog programa rada pokrenula ponovnu procjenu definicije održivoga gospodarenja šumama; budući da Forest Europe prikuplja i pruža informacije o stanju i trendovima u šumama i drvnoj industriji na temelju kriterija za održivo gospodarenje šumama; budući da je potrebno osigurati da se pokazatelji i pragovi temelje na dokazima te u tom pogledu blisko surađivati s državama članicama; budući da bi novi transparentni pokazatelji i pragovi mogli poboljšati održivost sektora s obzirom na njegovu važnost u smislu okolišnih, gospodarskih i društvenih vrijednosti; budući da će se okvir za održivo gospodarenje šumama morati jasno definirati, posebno u pogledu kriterija, pokazatelja i pragova povezanih sa zdravljem i biološkom raznolikošću ekosustava i učinkom klimatskih promjena u njima kako bi postao detaljniji i korisniji alat za provjeru i utvrđivanje i usporedbu različitih pristupa gospodarenju šumama, njihovog učinka te općeg stanja i očuvanosti europskih šuma; budući da bi održivo gospodarenje šumama trebalo biti usklađeno s promicanjem multifunkcionalne uloge šuma kako bi se osigurala njegova potpuna usklađenost s raznolikošću šuma i posebnim značajkama svake regije;

| Q. | budući da je agrošumarstvo, koje se definira kao sustav korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju u kombinaciji s poljoprivredom na istoj zemljišnoj jedinici, odnosno niz sustava gospodarenja zemljištem koji mogu povećati ukupnu produktivnost, stvarati više biomase, održavati i obnavljati tla, suzbijati dezertifikaciju i pružati brojne vrijedne usluge ekosustava; budući da u EU-u postoje dvije glavne vrste agrošumarstva: silvo-pastoralno agrošumarstvo (životinje na ispaši ili stočna hrana koja se proizvodi pod stablima) i silvo-obradivo agrošumarstvo (usjevi uzgajani pod stablima s razmakom između redova koji omogućuje prolaz traktora); budući da su većina postojećih agrošumarskih sustava u EU-u silvo-pastoralni sustavi i da širenje agrošumarstva može donijeti višestruke koristi u svjetlu pritisaka na okoliš; |
| --- | --- |

Q.

budući da je agrošumarstvo, koje se definira kao sustav korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju u kombinaciji s poljoprivredom na istoj zemljišnoj jedinici, odnosno niz sustava gospodarenja zemljištem koji mogu povećati ukupnu produktivnost, stvarati više biomase, održavati i obnavljati tla, suzbijati dezertifikaciju i pružati brojne vrijedne usluge ekosustava; budući da u EU-u postoje dvije glavne vrste agrošumarstva: silvo-pastoralno agrošumarstvo (životinje na ispaši ili stočna hrana koja se proizvodi pod stablima) i silvo-obradivo agrošumarstvo (usjevi uzgajani pod stablima s razmakom između redova koji omogućuje prolaz traktora); budući da su većina postojećih agrošumarskih sustava u EU-u silvo-pastoralni sustavi i da širenje agrošumarstva može donijeti višestruke koristi u svjetlu pritisaka na okoliš;

| R. | budući da je cilj Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. „definirati, mapirati, pratiti i strogo zaštititi sve preostale prašume i stare šume EU-a”; budući da je zaštita šuma, uključujući sve preostale primarne šume i šume starog rasta u EU-u, ključna za očuvanje biološke raznolikosti i ublažavanje klimatskih promjena; budući da je prema izvješću Zajedničkog istraživačkog centra iz 2021. (24) ostalo samo 4,9 milijuna hektara europskih primarnih i starih šuma, što je samo 3 % ukupne šumske površine Unije i 1,2 % kopnene mase Unije; budući da primarne šume i šume starog rasta imaju ključnu ulogu u očuvanju biološke raznolikosti; budući da često imaju visok stupanj biološke raznolikosti u usporedbi s drugim šumama u istoj ekološkoj regiji te su bogate vrstama i sadržavaju posebnu floru i faunu; budući da primarne šume i šume starog rasta pružaju i širok raspon drugih ključnih usluga ekosustava; budući da je nužno donijeti operativnu definiciju primarnih šuma i šuma starog rasta kako bi se politike pravilno oblikovale, provodile i pratile; |
| --- | --- |

R.

budući da je cilj Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. „definirati, mapirati, pratiti i strogo zaštititi sve preostale prašume i stare šume EU-a”; budući da je zaštita šuma, uključujući sve preostale primarne šume i šume starog rasta u EU-u, ključna za očuvanje biološke raznolikosti i ublažavanje klimatskih promjena; budući da je prema izvješću Zajedničkog istraživačkog centra iz 2021. (24) ostalo samo 4,9 milijuna hektara europskih primarnih i starih šuma, što je samo 3 % ukupne šumske površine Unije i 1,2 % kopnene mase Unije; budući da primarne šume i šume starog rasta imaju ključnu ulogu u očuvanju biološke raznolikosti; budući da često imaju visok stupanj biološke raznolikosti u usporedbi s drugim šumama u istoj ekološkoj regiji te su bogate vrstama i sadržavaju posebnu floru i faunu; budući da primarne šume i šume starog rasta pružaju i širok raspon drugih ključnih usluga ekosustava; budući da je nužno donijeti operativnu definiciju primarnih šuma i šuma starog rasta kako bi se politike pravilno oblikovale, provodile i pratile;

| S. | budući da je mreža Integrate platforma predstavnika različitih europskih zemalja koju je pokrenulo nekoliko vlada država članica i koju podupire Komisijin Stalni odbor za šumarstvo, popraćena znanstvenim savjetima, te da je dosad služila kao važan pokretač za utvrđivanje načina za integraciju očuvanja prirode u održivo gospodarenje šumama; budući da rad platforme ima važnu ulogu u razmjeni iskustava i najboljih praksi; |
| --- | --- |

S.

budući da je mreža Integrate platforma predstavnika različitih europskih zemalja koju je pokrenulo nekoliko vlada država članica i koju podupire Komisijin Stalni odbor za šumarstvo, popraćena znanstvenim savjetima, te da je dosad služila kao važan pokretač za utvrđivanje načina za integraciju očuvanja prirode u održivo gospodarenje šumama; budući da rad platforme ima važnu ulogu u razmjeni iskustava i najboljih praksi;

| T. | budući da se u okviru projekta Alterfor, koji je financiran iz programa Obzor 2020., razmatrao potencijal za optimizaciju metoda gospodarenja šumama koje se trenutačno upotrebljavaju te su predstavljeni alternativni modeli gospodarenja šumama s mogućnostima i izazovima navedenima za svaku alternativu; |
| --- | --- |

T.

budući da se u okviru projekta Alterfor, koji je financiran iz programa Obzor 2020., razmatrao potencijal za optimizaciju metoda gospodarenja šumama koje se trenutačno upotrebljavaju te su predstavljeni alternativni modeli gospodarenja šumama s mogućnostima i izazovima navedenima za svaku alternativu;

| U. | budući da su se u okviru projekta SINCERE, koji je financiran iz programa Obzor 2020., razvile nove politike i novi poslovni modeli povezivanjem znanja i stručnosti iz prakse, znanosti i politike diljem Europe i šire, u cilju istraživanja novih načina za poboljšanje usluga šumskog ekosustava na način koji koristi vlasnicima šuma i služi širokim društvenim potrebama; |
| --- | --- |

U.

budući da su se u okviru projekta SINCERE, koji je financiran iz programa Obzor 2020., razvile nove politike i novi poslovni modeli povezivanjem znanja i stručnosti iz prakse, znanosti i politike diljem Europe i šire, u cilju istraživanja novih načina za poboljšanje usluga šumskog ekosustava na način koji koristi vlasnicima šuma i služi širokim društvenim potrebama;

| V. | budući da će rat u Ukrajini znatno utjecati na uvoz drva, posebno breze, čiji je najveći svjetski proizvođač Rusija s 80 % ukupne proizvodnje, te na europski drvoprerađivački sektor kao i na izvoz prerađenih proizvoda; budući da se uslijed legitimnih sankcija nametnutih Rusiji postavlja pitanje ovisnosti EU-a o uvozu drvne sirovine iz Rusije; budući da EU nabavlja oko 80 % svoje potražnje za drvom na domaćem tržištu i da uvoz iz Rusije čini samo oko 2 % ukupne potrošnje; budući da su Finska i Švedska glavni uvoznici neprerađene oblovine iz Rusije u EU i da će na njih utjecati zabrane trgovine (25); |
| --- | --- |

V.

budući da će rat u Ukrajini znatno utjecati na uvoz drva, posebno breze, čiji je najveći svjetski proizvođač Rusija s 80 % ukupne proizvodnje, te na europski drvoprerađivački sektor kao i na izvoz prerađenih proizvoda; budući da se uslijed legitimnih sankcija nametnutih Rusiji postavlja pitanje ovisnosti EU-a o uvozu drvne sirovine iz Rusije; budući da EU nabavlja oko 80 % svoje potražnje za drvom na domaćem tržištu i da uvoz iz Rusije čini samo oko 2 % ukupne potrošnje; budući da su Finska i Švedska glavni uvoznici neprerađene oblovine iz Rusije u EU i da će na njih utjecati zabrane trgovine (25);

| W. | budući da je nezakonita sječa, uključujući sječu u zaštićenim područjima kao što su područja Natura 2000, kontinuiran i neriješen problem u brojnim državama članicama; |
| --- | --- |

W.

budući da je nezakonita sječa, uključujući sječu u zaštićenim područjima kao što su područja Natura 2000, kontinuiran i neriješen problem u brojnim državama članicama;

| X. | budući da su šume ključne za tjelesno i mentalno zdravlje i dobrobit ljudi, potiču prelazak na gospodarstvo bez fosilnih goriva i imaju važnu ulogu u životu lokalnih zajednica, posebno u ruralnim područjima, u kojima znatno pridonose izvorima prihoda lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

X.

budući da su šume ključne za tjelesno i mentalno zdravlje i dobrobit ljudi, potiču prelazak na gospodarstvo bez fosilnih goriva i imaju važnu ulogu u životu lokalnih zajednica, posebno u ruralnim područjima, u kojima znatno pridonose izvorima prihoda lokalnog stanovništva;

1.

pozdravlja novu strategiju EU-a za šume i njezinu ambiciju da poveća uravnotežen doprinos multifunkcionalnih šuma ciljevima zelenog plana i Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030., a posebno ciljevima stvaranja održivog zelenog rasta i otvaranja zelenih radnih mjesta, te postizanju ugljično neutralnog, okolišno održivog i potpuno kružnog gospodarstva unutar granica planeta i klimatske neutralnosti do 2050.; ističe važnost čvrste znanstveno utemeljene strategije kojom se u obzir uzimaju okolišna, društvena i gospodarska dimenzija održivosti na integriran i uravnotežen način s obzirom na to da šume, osim što doprinose ciljevima u području klime i biološke raznolikosti, među ostalim zaštitom tla i vode, pružaju gospodarske i društvene koristi i širok niz usluga, od sredstava za život do rekreacije;

2.

žali zbog toga što nova strategija EU-a za šume nije propisno razvijena u suradnji s Europskim parlamentom, državama članicama i dionicima te što stajališta suzakonodavaca nisu na odgovarajući način uzeta u obzir; naglašava važnost jačanja suradnje u pogledu provedbe nove strategije EU-a za šume do 2030.;

3.

uviđa da su, u skladu s održivim gospodarenjem šumama i s ciljem povećanja kvalitete i raznolikosti šumskih ekosustava, održavanje, zaštita, jačanje, obnova i održivo korištenje zdravih i otpornih šuma temeljni ciljevi strategije EU-a za šume, kao i svih aktera u šumarstvu i vrijednosnom lancu koji se temelji na šumama, pri čemu se drvo upotrebljava kao svestrana obnovljiva sirovina kako bi se maksimalno povećala samodostatnost u EU-u; nadalje napominje da su ti ciljevi u skladu s društvenim očekivanjima i zahtjevima te s ključnim prioritetima ljudi u EU-u; naglašava da šumarstvo u skladu s prirodom i održivo gospodarenje šumama imaju potencijal donijeti slične ili veće gospodarske koristi, uz istodobno očuvanje i promicanje integriteta i otpornosti ekosustava te povećanje potencijala šuma kao ponora ugljika i utočišta za biološku raznolikost te potencijala za oporavak biološke raznolikosti;

4.

prepoznaje ključnu ulogu šuma te njihove biološke raznolikosti i njihovih jedinstvenih ekosustava u doprinosu zdravlju okoliša, mjerama za ublažavanje klimatskih promjena, osiguravanju čistog zraka i vode, stabilnosti i plodnosti tla, uz istodobno osiguravanje raznolikih staništa i mikrostaništa za mnoge vrste, čime se podupire bogata biološka raznolikost; ističe ključnu ulogu šuma u ljudskom zdravlju i dobrobiti, uključujući gradska i prigradska šumska područja koja su dostupna pojedincima kojima najviše nedostaje kontakt s prirodom, kao i u pružanju obrazovnih i turističkih usluga; naglašava potrebu za promicanjem pristupa „Jedno zdravlje”, kojim se prepoznaje suštinska veza između zdravlja ljudi, zdravlja životinja i zdrave prirode; naglašava da je dobro upravljanje područjima mreže Natura 2000 ključno za održavanje i poboljšanje europske biološke raznolikosti i ekosustava te usluga koje pružaju;

5.

naglašava ključnu ulogu šumskih ekosustava u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te u doprinosu cilju EU-a o postizanju klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; uviđa da klimatske promjene mijenjaju sposobnost rasta šuma na nekim područjima, povećavaju učestalost i ozbiljnost suša, poplava i požara te potiču širenje novih štetočina i bolesti koje utječu na šume; napominje da netaknuti ekosustavi imaju veću sposobnost prevladavanja okolišnih stresora, uključujući klimatske promjene, nego degradirani ekosustavi jer im njihova inherentna svojstva omogućuju maksimalno iskorištavanje sposobnosti prilagodbe; naglašava da će klimatske promjene u narednim godinama imati još veći negativni učinak na europske šume i da će to posebno utjecati na područja s jednovrsnim šumskim sastojinama i šumskim sastojinama ujednačene starosti; u tom kontekstu naglašava potrebu za jačanjem otpornosti europskih šuma, posebno povećanjem njihove strukturne, funkcionalne i sastavne raznolikosti; insistira na tome da strukturno bogate i mješovite šume koje imaju povoljne uvjete za preživljavanje niza organizama posjeduju veću otpornost i povećanu sposobnost prilagodbe u tom kontekstu; ističe da u određenim uvjetima stabilne mješovite šume mogu prirodno sadržavati ograničen broj vrsta; naglašava da su šumske površine, sa svojim odgovarajućim spremnicima ugljika živog drveća i mrtvog drva, ključni čimbenik u ograničavanju globalnog zagrijavanja te doprinose ciljevima EU-a u pogledu klimatske neutralnosti i poboljšanje biološke raznolikosti; smatra da je promicanje biološki raznolikih šuma najučinkovitiji način borbe protiv klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti;

6.

ističe stalno povećanje pokrova i količine (26) šuma u EU-u, unatoč usporavanju posljednjih godina, što je u suprotnosti s globalnim trendom krčenja šuma (27); prepoznaje napore svih aktera u vrijednosnom lancu koji se temelji na šumama koji su doprinijeli tom razvoju; zabrinut je zbog sve većeg pritiska na šume EU-a i njihova staništa, koji je dodatno pogoršan utjecajem klimatskih promjena, te naglašava hitnu potrebu za zaštitom i povećanjem otpornosti šuma i ekosustava, među ostalim mjerama za povećanje kapaciteta za prilagodbu klimatskim promjenama, i za smanjenjem pritisaka ako je to izvedivo, uzimajući u obzir značajke šume; sa zabrinutošću napominje da se čini da se povećala osjetljivost šuma u EU-u na invazivne nametnike i patogene te da epidemije predstavljaju prijetnju sekvestraciji ugljika (28), biološkoj raznolikosti i kvaliteti drva;

7.

traži od država članica da u okviru svojeg zakonodavstva zajamče najbolju moguću zaštitu svojih šuma od onečišćenja i oštećenja; skreće posebnu pozornost na zaštitu od onečišćenja, kao što je onečišćenje olovnim streljivom ili pesticidima, i od ekstremnog pritiska na tlo zbog neprikladne upotrebe strojeva te zaštitu od štetnog bršćenja od strane divljači ili šteta uzrokovanih prekomjernom populacijom parnoprstaša;

8.

ističe posebne i raznolike značajke šumarskih sektora u državama članicama i naglašava da šume u EU-u karakteriziraju različiti prirodni uvjeti, kao što su biogeografija, veličina, struktura i biološka raznolikost, kao i obrasci vlasništva, oblici upravljanja, izazovi i mogućnosti te da je većina njih oblikovana stoljećima ljudskog međudjelovanja, intervencije i gospodarenja te su stoga oblik kulturne baštine; također podsjeća da su primarne šume i šume starog rasta područja koja su se razvila uz malu ili nikakvu ljudsku intervenciju i gospodarenje; ističe da su, kako bi se osiguralo da se strategija može primijeniti na sve vrste šuma i situacija, u nekim slučajevima potrebni prilagođeni pristupi u smislu gospodarenja šumama i pružanja usluga ekosustava;

9.

priznaje da je gospodarenje šumama specifično za određeno područje i da različiti uvjeti šuma i vrste šuma mogu iziskivati različite pristupe gospodarenju na temelju različitih ekoloških potreba i značajki šumskih površina te se u sklopu gospodarenja moraju uzimati u obzir prava i interesi radnika u sektoru šumarstva, vlasnika šuma i drugih zainteresiranih aktera;

10.

ističe dosadašnji doprinos vlasnika šuma i aktera u vrijednosnom lancu koji se temelji na šumama naporima za postizanje održivog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050. te vrijednosti generacijskog i povijesnog znanja i stručnosti u šumarstvu i održivom gospodarenju šumama;

11.

uviđa da je procjena stanja šuma složen postupak, kao i da dostupnost, raznovrsnost i kvaliteta podataka variraju te stoga naglašava potrebu za kontinuiranim političkim i znanstvenim dijalogom i povećanim financiranjem na svim razinama, počevši od konzultacija s državama članicama, a posebno s upraviteljima i vlasnicima šuma, kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka o stanju šuma i, prema potrebi, usklađivanje podataka; naglašava da je također potrebno uzeti u obzir financijska sredstva i ljudske resurse, posebno kako bi se u ranoj fazi mogle utvrditi resursno učinkovite upotrebe šuma i ograničenja korištenja šuma;

12.

naglašava da strategija, iako je usmjerena na šume u EU-u, i njezina provedba moraju biti usklađene s radom koji na paneuropskoj razini obavljaju konferencija Forest Europe i međunarodne organizacije kao što je FAO te da se njima moraju uzeti u obzir stajališta stručnih skupina i rad na razini država članica; ističe da bi se u sklopu strategije i njezine provedbe trebalo izbjegavati udvostručavanje posla i povećanje administrativnog opterećenja; nadalje smatra da bi, s obzirom na snažnu predanost EU-a zaštiti biološke raznolikosti i ponora ugljika te promicanju održive nabave, proizvodnje i korištenja resursa na globalnoj razini, kako je naglašeno u Komisijinu prijedlogu uredbe o proizvodima koji nisu povezani s krčenjem šuma, strategiju trebalo provesti tako da ona služi kao model primjera najbolje prakse, kojim se priznaje širok niz polazišnih situacija te istovremeno potiču slični pristupi u drugim regijama;

13.

naglašava da provedba strategije, kako bi se ostvarili njezini različiti ciljevi, mora biti primjerena svrsi na regionalnoj i lokalnoj razini, među ostalim i tako da bude prilagođena lokalnim uvjetima i iskustvima te tradicionalnom znanju i upotrebama, uzimajući u obzir aktualne znanstvene spoznaje, kao i da se njome dionicima pružaju potrebne vještine; konstatira da se mora temeljiti na potpunom priznavanju prava vlasništva, gospodarski, okolišno i društveno održivom šumarskom sektoru te načelu „onečišćivač plaća” kao ključnim elementima u pružanju različitih šumarskih usluga i poboljšanju otpornosti;

14.

poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu procjenu učinka strategije kako bi se utvrdile posljedice za tržišne uvjete, ruralna područja i različite potrebe za financiranjem, među ostalim za istraživanje i inovacije, razvoj vještina, infrastrukturu, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima te poboljšanje biološke raznolikosti;

Poticanje uravnotežene multifunkcionalnosti

Poticanje uravnotežene multifunkcionalnosti

| 15. | prepoznaje ključnu ulogu šuma i čitavog lanca vrijednosti koji se temelji na šumama u zaštiti klime i biološke raznolikosti te u ublažavanju klimatskih promjena kako bi se doprinijelo postizanju održivog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050.; naglašava da višefunkcionalna uloga šuma obuhvaća višestruke usluge ekosustava i socioekonomske funkcije, kao što su očuvanje i poboljšanje biološke raznolikosti i tla, ublažavanje klimatskih promjena, sekvestracija i skladištenje ugljika iz atmosfere, sprečavanje degradacije zemljišta, opskrba obnovljivim i prirodnim sirovinama te medicinskim, jestivim i kulinarskim proizvodima, kao i neekstraktivne gospodarske aktivnosti, uključujući održivi ekoturizam, što sve dovodi do otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta u ruralnim i urbanim područjima, suzbija depopulaciju ruralnih područja, doprinosi osiguravanju čiste vode i zraka i zaštiti od prirodnih opasnosti te nudi rekreacijske, zdravstvene, estetske i kulturne koristi; naglašava da se provedbom strategije mora zajamčiti uravnoteženo pružanje svih usluga te zadržati i povećati konkurentnost i inovativnost; ističe da je za uspješno pružanje usluga potrebno održivo aktivno gospodarenje; |
| --- | --- |

15.

prepoznaje ključnu ulogu šuma i čitavog lanca vrijednosti koji se temelji na šumama u zaštiti klime i biološke raznolikosti te u ublažavanju klimatskih promjena kako bi se doprinijelo postizanju održivog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050.; naglašava da višefunkcionalna uloga šuma obuhvaća višestruke usluge ekosustava i socioekonomske funkcije, kao što su očuvanje i poboljšanje biološke raznolikosti i tla, ublažavanje klimatskih promjena, sekvestracija i skladištenje ugljika iz atmosfere, sprečavanje degradacije zemljišta, opskrba obnovljivim i prirodnim sirovinama te medicinskim, jestivim i kulinarskim proizvodima, kao i neekstraktivne gospodarske aktivnosti, uključujući održivi ekoturizam, što sve dovodi do otvaranja radnih mjesta i gospodarskog rasta u ruralnim i urbanim područjima, suzbija depopulaciju ruralnih područja, doprinosi osiguravanju čiste vode i zraka i zaštiti od prirodnih opasnosti te nudi rekreacijske, zdravstvene, estetske i kulturne koristi; naglašava da se provedbom strategije mora zajamčiti uravnoteženo pružanje svih usluga te zadržati i povećati konkurentnost i inovativnost; ističe da je za uspješno pružanje usluga potrebno održivo aktivno gospodarenje;

| 16. | smatra da bi ključno načelo uravnoteženja višestrukih funkcija šuma i definiranja ciljeva i mjera za pružanje svih usluga ekosustava trebalo biti nastojanje da se postigne što više sinergija, a da se kompromisi smanje na najmanju moguću mjeru na osnovi informacija koje se temelje na dokazima; |
| --- | --- |

16.

smatra da bi ključno načelo uravnoteženja višestrukih funkcija šuma i definiranja ciljeva i mjera za pružanje svih usluga ekosustava trebalo biti nastojanje da se postigne što više sinergija, a da se kompromisi smanje na najmanju moguću mjeru na osnovi informacija koje se temelje na dokazima;

| 17. | naglašava da šume doprinose ublažavanju klimatskih promjena sekvestracijom ugljika, skladištenjem ugljika i održivom zamjenom fosilnih goriva te proizvoda, materijala i izvora energije dobivenih od njih, kao i drugih proizvoda s visokim ekološkim i ugljičnim otiskom drvom i proizvodima od drva; naglašava da je drvo jedini značajan prirodni obnovljivi resurs koji ima potencijal za zamjenu neke vrlo energetski intenzivne materijale, kao što su cement i plastika, te da će u budućnosti biti sve traženije; napominje da je strategija posebno usmjerena na skladištenje u građevinskom sektoru i smatra da bi se njezinom provedbom trebala jasno poduprijeti šira upotreba različitih mogućnosti za zamjene na bazi drva te da bi se ta provedba trebala bazirati na znanstveno utemeljenim i pouzdanim procjenama životnog ciklusa, u skladu s ciljevima EU-a u području okoliša i ciljevima strategije za biogospodarstvo i industrijske strategije, kako bi se oslobodio puni potencijal proizvoda koji se temelje na šumama u jačanju kružnoga gospodarstva i borbi protiv klimatskih promjena te kako bi se ostvarilo gospodarstvo bez fosilnih goriva; naglašava ulogu istraživanja o zamjeni fosilnih materijala i fosilnih goriva; naglašava potrebu za općenitim smanjenjem potrošnje u EU-u i pozdravlja uspostavu metodologije za kvantifikaciju klimatskih koristi gradnje s drvnom sirovinom; |
| --- | --- |

17.

naglašava da šume doprinose ublažavanju klimatskih promjena sekvestracijom ugljika, skladištenjem ugljika i održivom zamjenom fosilnih goriva te proizvoda, materijala i izvora energije dobivenih od njih, kao i drugih proizvoda s visokim ekološkim i ugljičnim otiskom drvom i proizvodima od drva; naglašava da je drvo jedini značajan prirodni obnovljivi resurs koji ima potencijal za zamjenu neke vrlo energetski intenzivne materijale, kao što su cement i plastika, te da će u budućnosti biti sve traženije; napominje da je strategija posebno usmjerena na skladištenje u građevinskom sektoru i smatra da bi se njezinom provedbom trebala jasno poduprijeti šira upotreba različitih mogućnosti za zamjene na bazi drva te da bi se ta provedba trebala bazirati na znanstveno utemeljenim i pouzdanim procjenama životnog ciklusa, u skladu s ciljevima EU-a u području okoliša i ciljevima strategije za biogospodarstvo i industrijske strategije, kako bi se oslobodio puni potencijal proizvoda koji se temelje na šumama u jačanju kružnoga gospodarstva i borbi protiv klimatskih promjena te kako bi se ostvarilo gospodarstvo bez fosilnih goriva; naglašava ulogu istraživanja o zamjeni fosilnih materijala i fosilnih goriva; naglašava potrebu za općenitim smanjenjem potrošnje u EU-u i pozdravlja uspostavu metodologije za kvantifikaciju klimatskih koristi gradnje s drvnom sirovinom;

| 18. | naglašava da se ne smije zanemariti velika važnost zdravog i plodnog šumskog tla jer je ono neophodno za održavanje života, povećanje produktivnosti šuma (29), skladištenje ugljika i zaštitu ključne podzemne mreže gljiva koja stablima omogućuje dijeljenje resursa kao što su hranjive tvari, voda ili obrambeni signali, čime se osigurava veća otpornost na nametnike i bolesti te čak na sušu i ekstremne vremenske uvjete (30), (31), (32) koji će se zbog klimatskih promjena vjerojatno povećati u pogledu intenziteta ili učestalosti; |
| --- | --- |

18.

naglašava da se ne smije zanemariti velika važnost zdravog i plodnog šumskog tla jer je ono neophodno za održavanje života, povećanje produktivnosti šuma (29

30

31

32

| 19. | ističe da je proizvode na bazi drva potrebno koristiti na najučinkovitiji i najodrživiji mogući način kako bi oni optimalno doprinijeli ublažavanju klimatskih promjena i kružnom gospodarstvu; smatra da se ograničenjima za osiguravanje održivosti mora ograničiti uklanjanje drva i da su načela smjernica o kaskadnom sustavu (33) dobar standard za učinkovitu uporabu, ali samo ako se ne koriste kao statični pristup i da se stoga moraju redovito prilagođavati kako bi se odrazili inovativni načini uporabe, primjerice u građevini, tekstilnoj industriji, biokemiji, medicinskim primjenama i materijalima za baterije; naglašava da se resursi koji se temelje na drvu moraju upotrebljavati što je učinkovitije moguće, pri čemu se gospodarskim i operativnim odlukama u obzir moraju uzeti nacionalne posebnosti, te ističe da nenarušeno tržište koje dobro funkcionira može potaknuti učinkovitu i održivu upotrebu drvnih resursa zajedno s odgovarajućim mjerama za osiguravanje zaštite okoliša; |
| --- | --- |

19.

ističe da je proizvode na bazi drva potrebno koristiti na najučinkovitiji i najodrživiji mogući način kako bi oni optimalno doprinijeli ublažavanju klimatskih promjena i kružnom gospodarstvu; smatra da se ograničenjima za osiguravanje održivosti mora ograničiti uklanjanje drva i da su načela smjernica o kaskadnom sustavu (33

| 20. | naglašava važnost pouzdane i održive opskrbe drvom, proizvodima na bazi drva i biomasom koja se temelji na šumama u postizanju ciljeva održivosti EU-a, uključujući cilj ugljične neutralnosti do 2050. te ciljeve zelenog rasta i radnih mjesta iz zelenog plana; napominje da se očekuje daljnji rast potražnje (34) i da bi se za zadovoljavanje te potražnje trebala poticati upotreba lokalno i održivo proizvedenog drva; smatra da veliki dio šumarskog sektora EU-a osigurava visoko održivu vrstu sirovina; poziva Komisiju da nakon provedbe mjera u okviru strategije razmotri učinke istjecanja i učinke zamjene fosilnih goriva i neobnovljivih materijala, kao i učinke na konkurentnost šumarskog sektora i industrija koje se temelje na šumama te da prati moguće učinke na dostupnost drva; |
| --- | --- |

20.

naglašava važnost pouzdane i održive opskrbe drvom, proizvodima na bazi drva i biomasom koja se temelji na šumama u postizanju ciljeva održivosti EU-a, uključujući cilj ugljične neutralnosti do 2050. te ciljeve zelenog rasta i radnih mjesta iz zelenog plana; napominje da se očekuje daljnji rast potražnje (34

| 21. | ističe da sve veća potražnja za drvom kao sirovinom, posebno za drvom kao izvorom energije, predstavlja velike izazove za šume u kontekstu političkih kriza kao što je rat u Ukrajini te iziskuje stalno praćenje domaćih šumarskih resursa kako bi se procijenile potencijalne nestašice; poziva Komisiju i države članice da procijene ovisnost o uvozu drvne sirovine iz Rusije u svjetlu legitimnih sankcija nakon ruske invazije na Ukrajinu te da razviju strategije za ublažavanje poremećaja kada je to potrebno, istovremeno izbjegavajući prenamjenu poljoprivrednih površina prikladnih za proizvodnju hrane na razini EU-a; ističe ključnu važnost sigurnosti opskrbe EU-a i vlastite proizvodnje sirovina u širem kontekstu ciljeva zelenog plana; ističe da, u određenim okolnostima, zanemarivanje šuma može dovesti do gubitka radnih mjesta u ruralnim područjima i povećane ovisnosti o uvozu šumarskih proizvoda iz dijelova svijeta u kojima je gospodarenje šumama manje održivo; |
| --- | --- |

21.

ističe da sve veća potražnja za drvom kao sirovinom, posebno za drvom kao izvorom energije, predstavlja velike izazove za šume u kontekstu političkih kriza kao što je rat u Ukrajini te iziskuje stalno praćenje domaćih šumarskih resursa kako bi se procijenile potencijalne nestašice; poziva Komisiju i države članice da procijene ovisnost o uvozu drvne sirovine iz Rusije u svjetlu legitimnih sankcija nakon ruske invazije na Ukrajinu te da razviju strategije za ublažavanje poremećaja kada je to potrebno, istovremeno izbjegavajući prenamjenu poljoprivrednih površina prikladnih za proizvodnju hrane na razini EU-a; ističe ključnu važnost sigurnosti opskrbe EU-a i vlastite proizvodnje sirovina u širem kontekstu ciljeva zelenog plana; ističe da, u određenim okolnostima, zanemarivanje šuma može dovesti do gubitka radnih mjesta u ruralnim područjima i povećane ovisnosti o uvozu šumarskih proizvoda iz dijelova svijeta u kojima je gospodarenje šumama manje održivo;

| 22. | podsjeća da 2,1 milijun ljudi radi u sektoru koji se temelji na šumama, dok prošireni vrijednosni lanac koji se temelji na šumama podupire 4 milijuna radnih mjesta u zelenom gospodarstvu, ne računajući pritom maloprodajne aktivnosti i aktivnosti koje nisu povezane s drvom, kao što su rekreativne aktivnosti povezane sa šumom i znanstveni rad na šumama; napominje da se zaposlenost u šumarskom sektoru smanjila za 33 % između 2000. i 2015. uglavnom zbog sve veće mehanizacije u razdoblju dok se povećavala i eksploatacija drva; ističe važnu ulogu koju šume imaju u otvaranju zelenih radnih mjesta u ruralnim i planinskim područjima; napominje da nedrvni šumski proizvodi, kao što su razni prirodni prehrambeni proizvodi, lijekovi i rješenja za osnovne materijale, imaju važnu ulogu kao izvor prihoda čija je procijenjena vrijednost 2015. iznosila oko 4 milijarde EUR (35) i da su duboko ukorijenjeni u regionalne tradicije; poziva Komisiju i države članice da procijene gospodarske učinke pristupa koji je bliži prirodi, među ostalim na izravno i neizravno zapošljavanje; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da 2,1 milijun ljudi radi u sektoru koji se temelji na šumama, dok prošireni vrijednosni lanac koji se temelji na šumama podupire 4 milijuna radnih mjesta u zelenom gospodarstvu, ne računajući pritom maloprodajne aktivnosti i aktivnosti koje nisu povezane s drvom, kao što su rekreativne aktivnosti povezane sa šumom i znanstveni rad na šumama; napominje da se zaposlenost u šumarskom sektoru smanjila za 33 % između 2000. i 2015. uglavnom zbog sve veće mehanizacije u razdoblju dok se povećavala i eksploatacija drva; ističe važnu ulogu koju šume imaju u otvaranju zelenih radnih mjesta u ruralnim i planinskim područjima; napominje da nedrvni šumski proizvodi, kao što su razni prirodni prehrambeni proizvodi, lijekovi i rješenja za osnovne materijale, imaju važnu ulogu kao izvor prihoda čija je procijenjena vrijednost 2015. iznosila oko 4 milijarde EUR (35

| 23. | poziva Komisiju i države članice da prate i procijene učinke koje bi promjena ravnoteže između funkcija šuma imala na cjelokupno stanje zaposlenosti i profitabilnosti lokalnog drvnog sektora, posebno u ruralnim i planinskim područjima, te u dijelovima drvoprerađivačke industrije niz lanac opskrbe i naglašava potrebu za održavanjem ili poboljšanjem privlačnosti zapošljavanja u tom sektoru i sigurnosti na radnome mjestu pri razmatranju promjena u praksama gospodarenja; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da prate i procijene učinke koje bi promjena ravnoteže između funkcija šuma imala na cjelokupno stanje zaposlenosti i profitabilnosti lokalnog drvnog sektora, posebno u ruralnim i planinskim područjima, te u dijelovima drvoprerađivačke industrije niz lanac opskrbe i naglašava potrebu za održavanjem ili poboljšanjem privlačnosti zapošljavanja u tom sektoru i sigurnosti na radnome mjestu pri razmatranju promjena u praksama gospodarenja;

| 24. | uviđa da postoji nekoliko dodatnih koristi povezanih s ponovnim pošumljavanjem i pošumljavanjem, kao što su filtriranje vode, povećana dostupnost vode, ublažavanje suše, kontrola poplava, izbjegavanje taloženja, stvaranje staništa divljih vrsta, povećanje faune u tlu, povećana plodnost tla i filtriranje zraka; pozdravlja plan ponovnog pošumljavanja i pošumljavanja za sadnju najmanje 3 milijarde dodatnih stabala u EU-u do 2030.; naglašava da bi se takve inicijative trebale provoditi u skladu s jasnim ekološkim načelima i biti u potpunosti kompatibilne s ciljem biološke raznolikosti kojim se daje prednost obnovi šumskih ekosustava; podsjeća da sadnja stabala ovisi o potpori lokalnih dionika i regionalnom planiranju; poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete sadnji prikladnog drveća u područjima s degradiranim tlom i područjima zahvaćenima dezertifikacijom te ponavlja važnost zaštite primarnih šuma i šuma starog rasta; ističe da povećanje pošumljenog zemljišta može učinkovito doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena i prirodnoj obnovi degradiranih šumskih sustava, što srednjoročno i dugoročno može dovesti do gospodarskog i društvenog razvoja te otvaranja novih radnih mjesta; poziva Komisiju da u svoja načela dodatnosti uključi stabla posađena u okviru novih ekoshema zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i obveza u području okoliša i klime te drugih obveza upravljanja, kao i obveza u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost jer će i novi ZPP i Mehanizam za oporavak i otpornost biti provedeni nakon donošenja Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030.; ističe da se, s obzirom na to da je zemlja ograničeni resurs, treba dati prednost sadnji stabala u postojećim šumama, na rubnim zemljištima i u gradskim područjima u odnosu na prenamjenu produktivnih poljoprivrednih zemljišta, posebno zbog novih geopolitičkih okolnosti, kao i u odnosu na prenamjenu pašnjaka i prirodnih travnjaka jer to ne dovodi do nikakvih značajnih promjena u količini organskog ugljika u tlu (36); napominje priliku za razvoj gradskih šuma u tom području; podsjeća, međutim, da ponovno pošumljavanje i pošumljavanje mogu uključivati i kompromise za biološku raznolikost, npr. na bioraznolikim travnjacima; |
| --- | --- |

24.

uviđa da postoji nekoliko dodatnih koristi povezanih s ponovnim pošumljavanjem i pošumljavanjem, kao što su filtriranje vode, povećana dostupnost vode, ublažavanje suše, kontrola poplava, izbjegavanje taloženja, stvaranje staništa divljih vrsta, povećanje faune u tlu, povećana plodnost tla i filtriranje zraka; pozdravlja plan ponovnog pošumljavanja i pošumljavanja za sadnju najmanje 3 milijarde dodatnih stabala u EU-u do 2030.; naglašava da bi se takve inicijative trebale provoditi u skladu s jasnim ekološkim načelima i biti u potpunosti kompatibilne s ciljem biološke raznolikosti kojim se daje prednost obnovi šumskih ekosustava; podsjeća da sadnja stabala ovisi o potpori lokalnih dionika i regionalnom planiranju; poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete sadnji prikladnog drveća u područjima s degradiranim tlom i područjima zahvaćenima dezertifikacijom te ponavlja važnost zaštite primarnih šuma i šuma starog rasta; ističe da povećanje pošumljenog zemljišta može učinkovito doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena i prirodnoj obnovi degradiranih šumskih sustava, što srednjoročno i dugoročno može dovesti do gospodarskog i društvenog razvoja te otvaranja novih radnih mjesta; poziva Komisiju da u svoja načela dodatnosti uključi stabla posađena u okviru novih ekoshema zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i obveza u području okoliša i klime te drugih obveza upravljanja, kao i obveza u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost jer će i novi ZPP i Mehanizam za oporavak i otpornost biti provedeni nakon donošenja Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030.; ističe da se, s obzirom na to da je zemlja ograničeni resurs, treba dati prednost sadnji stabala u postojećim šumama, na rubnim zemljištima i u gradskim područjima u odnosu na prenamjenu produktivnih poljoprivrednih zemljišta, posebno zbog novih geopolitičkih okolnosti, kao i u odnosu na prenamjenu pašnjaka i prirodnih travnjaka jer to ne dovodi do nikakvih značajnih promjena u količini organskog ugljika u tlu (36

Zaštita, obnova, ponovno pošumljavanje, pošumljavanje i održivo gospodarenje

Zaštita, obnova, ponovno pošumljavanje, pošumljavanje i održivo gospodarenje

| 25. | naglašava višedimenzionalnu ulogu šuma i važnost zdravih, ekološki otpornih šumskih ekosustava koji pružaju mnoštvo usluga društvu, kao što su očuvanje biološke raznolikosti i opskrba obnovljivim sirovinama, čime se doprinosi stvaranju radnih mjesta i poticanju gospodarskog rasta u ruralnim područjima; naglašava da će politike kojima se poboljšavaju zaštita i obnova bioraznolikost pomoći u borbi protiv klimatskih promjena; poziva na održivo gospodarenje šumama u provedbi klimatskih ciljeva jer je ono ključno za smanjenje krčenja i propadanja šuma te ustraje u tome da bi očuvanje biološke raznolikosti te zaštita i očuvanje staništa trebali biti obuhvaćeni održivim gospodarenjem šumama; |
| --- | --- |

25.

naglašava višedimenzionalnu ulogu šuma i važnost zdravih, ekološki otpornih šumskih ekosustava koji pružaju mnoštvo usluga društvu, kao što su očuvanje biološke raznolikosti i opskrba obnovljivim sirovinama, čime se doprinosi stvaranju radnih mjesta i poticanju gospodarskog rasta u ruralnim područjima; naglašava da će politike kojima se poboljšavaju zaštita i obnova bioraznolikost pomoći u borbi protiv klimatskih promjena; poziva na održivo gospodarenje šumama u provedbi klimatskih ciljeva jer je ono ključno za smanjenje krčenja i propadanja šuma te ustraje u tome da bi očuvanje biološke raznolikosti te zaštita i očuvanje staništa trebali biti obuhvaćeni održivim gospodarenjem šumama;

| 26. | naglašava da je važno da EU promiče očuvanje i obnovu šumskih ekosustava, uzimajući u obzir predstojeći zakon EU-a o obnovi prirode i poboljšavajući njihovu otpornost, uz potporu razvoju gospodarski održivog i dinamičnog sektora šumarstva i lokalnih zajednica; poziva na dugoročnu viziju zaštite i obnove europskih šuma; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je važno da EU promiče očuvanje i obnovu šumskih ekosustava, uzimajući u obzir predstojeći zakon EU-a o obnovi prirode i poboljšavajući njihovu otpornost, uz potporu razvoju gospodarski održivog i dinamičnog sektora šumarstva i lokalnih zajednica; poziva na dugoročnu viziju zaštite i obnove europskih šuma;

| 27. | prima na znanje najavu Komisije o razvoju dodatnih pokazatelja i graničnih vrijednosti za održivo gospodarenje šumama koje države članice mogu dobrovoljno provoditi na nacionalnoj i regionalnoj razini; smatra da bi se tim pokazateljima i pragovima trebalo poboljšati razumijevanje o tome upravlja li se šumom na održiv način na razini šumskih sastojina ili barem na razini krajobraza te utvrditi koji su koraci poduzeti za obnovu bili uspješni; poziva Komisiju da razvije pokazatelje i pragove utemeljene na dokazima kako bi se nadopunio okvir za održivo gospodarenje šumama, posebno u pogledu razvoja jasnih kriterija koji se odnose na zdravlje ekosustava, biološku raznolikost i klimatske promjene, kako bi ih učinili učinkovitim alatom za poboljšanje održivosti šuma EU-a i osiguranje da gospodarenje šumama pridonosi ciljevima EU-a u pogledu klime i biološke raznolikosti; smatra da su ti dodatni pokazatelji i pragovi ključni alati za zaštitu i obnovu biološke raznolikosti te za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama u sektoru šumarstva; ističe činjenicu da je definicija održivog gospodarenja šumama dogovorena u okviru paneuropskog procesa Forest Europe te da je u državama članicama uključena u nacionalno zakonodavstvo i dobrovoljne sustave, kao što je certificiranje šuma; stoga naglašava potrebu za osiguravanjem dosljednosti između rada Komisije i rada organizacije Forest Europe te Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO), izbjegavanjem udvostručavanja napora ili nerazmjernog povećanja administrativnog opterećenja, kao i za suradnjom s nacionalnim i regionalnim nadležnim tijelima, javnim i privatnim upraviteljima šuma i vlasnicima šuma te drugim relevantnim dionicima kako bi se osiguralo da pokazatelji i rasponi vrijednosti budu prikladni za primjenu na lokalnoj i regionalnoj razini u posebnim biogeografskim uvjetima; ističe da je Forest Europe započeo s radom na preispitivanju definicije održivog gospodarenja šumama i njegovih alata; poziva države članice da nastave ulagati napore u pogledu pravilne provedbe nacionalnih strategija i zakonodavstva u vezi s održivim gospodarenjem šumama te da ih prilagode svojim nacionalnim, regionalnim i lokalnim okolnostima; poziva države članice da na odgovarajući način prenesu i provedu zakonodavstvo EU-a i obvezujuće ciljeve u pogledu šuma te poziva Komisiju i države članice da osiguraju provedbu i primjenu Direktive o pticama i Direktive o staništima, uključujući mrežu Natura 2000; |
| --- | --- |

27.

prima na znanje najavu Komisije o razvoju dodatnih pokazatelja i graničnih vrijednosti za održivo gospodarenje šumama koje države članice mogu dobrovoljno provoditi na nacionalnoj i regionalnoj razini; smatra da bi se tim pokazateljima i pragovima trebalo poboljšati razumijevanje o tome upravlja li se šumom na održiv način na razini šumskih sastojina ili barem na razini krajobraza te utvrditi koji su koraci poduzeti za obnovu bili uspješni; poziva Komisiju da razvije pokazatelje i pragove utemeljene na dokazima kako bi se nadopunio okvir za održivo gospodarenje šumama, posebno u pogledu razvoja jasnih kriterija koji se odnose na zdravlje ekosustava, biološku raznolikost i klimatske promjene, kako bi ih učinili učinkovitim alatom za poboljšanje održivosti šuma EU-a i osiguranje da gospodarenje šumama pridonosi ciljevima EU-a u pogledu klime i biološke raznolikosti; smatra da su ti dodatni pokazatelji i pragovi ključni alati za zaštitu i obnovu biološke raznolikosti te za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama u sektoru šumarstva; ističe činjenicu da je definicija održivog gospodarenja šumama dogovorena u okviru paneuropskog procesa Forest Europe te da je u državama članicama uključena u nacionalno zakonodavstvo i dobrovoljne sustave, kao što je certificiranje šuma; stoga naglašava potrebu za osiguravanjem dosljednosti između rada Komisije i rada organizacije Forest Europe te Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO), izbjegavanjem udvostručavanja napora ili nerazmjernog povećanja administrativnog opterećenja, kao i za suradnjom s nacionalnim i regionalnim nadležnim tijelima, javnim i privatnim upraviteljima šuma i vlasnicima šuma te drugim relevantnim dionicima kako bi se osiguralo da pokazatelji i rasponi vrijednosti budu prikladni za primjenu na lokalnoj i regionalnoj razini u posebnim biogeografskim uvjetima; ističe da je Forest Europe započeo s radom na preispitivanju definicije održivog gospodarenja šumama i njegovih alata; poziva države članice da nastave ulagati napore u pogledu pravilne provedbe nacionalnih strategija i zakonodavstva u vezi s održivim gospodarenjem šumama te da ih prilagode svojim nacionalnim, regionalnim i lokalnim okolnostima; poziva države članice da na odgovarajući način prenesu i provedu zakonodavstvo EU-a i obvezujuće ciljeve u pogledu šuma te poziva Komisiju i države članice da osiguraju provedbu i primjenu Direktive o pticama i Direktive o staništima, uključujući mrežu Natura 2000;

| 28. | ističe da se pritisak na šume uzrokovan nametnicima, bolestima i parazitima, prirodnim katastrofama, promjenama u vezi s količinom vode, povišenim prosječnim temperaturama i drugim poremećajima sve više pojačava zbog klimatskih promjena te da je hitno potrebno ojačati prilagodljivost i otpornost šumskih ekosustava održivim aktivnim gospodarenjem; primjećuje gospodarski učinak tih poremećaja na cjelokupni šumarski sektor; konstatira da pojačana primjena praksi održivog gospodarenja i inovativnih tehnologija u obnovi, pošumljavanju i ponovnom pošumljavanju može doprinijeti izgradnji otpornosti i poboljšanju biološke raznolikosti; poziva Komisiju da prikuplja i širi znanje među državama članicama o tome kako prilagoditi šume trenutačnim i očekivanim klimatskim promjenama, u skladu s novom strategijom EU-a za prilagodbu te strategijom EU-a za biološku raznolikost; konstatira da se održivo upravljanje šumama kao dinamični koncept sastoji od širokog spektra mjera i prilagodljivih praksi, od kojih mnoge mogu imati ključnu ulogu u potencijalu šuma za ublažavanje klimatskih promjena te nudi mjere za uvođenje prilagođenijih vrsta boljeg podrijetla, jačanje doprinosa šuma hidrološkom ciklusu, sječu šuma kako bi se obuzdalo nametnike, patogene i invazivne vrste, sprječavanje šumskih požara i održavanje zaštitnih funkcija uz istodobno podupiranje multifunkcionalnih uloga šuma; ističe da postizanje većih, otpornijih i raznolikijih šumskih površina također zahtijeva pristup genetskim resursima; naglašava važnost podupiranja nacionalnih genetskih fondova sadnica kako bi se lokalnim i regionalnim inicijativama za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje pružio dovoljan broj autohtonih vrsta drveća; ističe važnu ulogu prirodne obnove za budućnost šuma jer se njome mogu potaknuti neometani razvoj korijena, veća vitalnost i stabilnost drveća te niži troškovi sadnje, uz napomenu da prirodna obnova nije uvijek moguća zbog posebnih uvjeta u pogledu šuma; naglašava da raznolike šume i klimatski uvjeti u EU-u zahtijevaju različite održive prakse gospodarenja šumama, koji se temelje na snažnoj zajedničkoj osnovi i koje bi trebalo dodatno razvijati na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

28.

ističe da se pritisak na šume uzrokovan nametnicima, bolestima i parazitima, prirodnim katastrofama, promjenama u vezi s količinom vode, povišenim prosječnim temperaturama i drugim poremećajima sve više pojačava zbog klimatskih promjena te da je hitno potrebno ojačati prilagodljivost i otpornost šumskih ekosustava održivim aktivnim gospodarenjem; primjećuje gospodarski učinak tih poremećaja na cjelokupni šumarski sektor; konstatira da pojačana primjena praksi održivog gospodarenja i inovativnih tehnologija u obnovi, pošumljavanju i ponovnom pošumljavanju može doprinijeti izgradnji otpornosti i poboljšanju biološke raznolikosti; poziva Komisiju da prikuplja i širi znanje među državama članicama o tome kako prilagoditi šume trenutačnim i očekivanim klimatskim promjenama, u skladu s novom strategijom EU-a za prilagodbu te strategijom EU-a za biološku raznolikost; konstatira da se održivo upravljanje šumama kao dinamični koncept sastoji od širokog spektra mjera i prilagodljivih praksi, od kojih mnoge mogu imati ključnu ulogu u potencijalu šuma za ublažavanje klimatskih promjena te nudi mjere za uvođenje prilagođenijih vrsta boljeg podrijetla, jačanje doprinosa šuma hidrološkom ciklusu, sječu šuma kako bi se obuzdalo nametnike, patogene i invazivne vrste, sprječavanje šumskih požara i održavanje zaštitnih funkcija uz istodobno podupiranje multifunkcionalnih uloga šuma; ističe da postizanje većih, otpornijih i raznolikijih šumskih površina također zahtijeva pristup genetskim resursima; naglašava važnost podupiranja nacionalnih genetskih fondova sadnica kako bi se lokalnim i regionalnim inicijativama za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje pružio dovoljan broj autohtonih vrsta drveća; ističe važnu ulogu prirodne obnove za budućnost šuma jer se njome mogu potaknuti neometani razvoj korijena, veća vitalnost i stabilnost drveća te niži troškovi sadnje, uz napomenu da prirodna obnova nije uvijek moguća zbog posebnih uvjeta u pogledu šuma; naglašava da raznolike šume i klimatski uvjeti u EU-u zahtijevaju različite održive prakse gospodarenja šumama, koji se temelje na snažnoj zajedničkoj osnovi i koje bi trebalo dodatno razvijati na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| 29. | s velikom zabrinutošću napominje da su veliki i intenzivniji požari sve veći izazov diljem Europske unije, posebno da je u sezoni požara 2021. nastala dosad nezabilježena šteta i da je uništeno gotovo pola milijuna hektara površina u EU-u, osobito u regijama Europe koje su suočene s najvišim prosječnim porastom temperature, kao što je Sredozemlje; ističe da su „megapožari” sve snažniji i češći na globalnoj razini; podsjeća da raznolik krajobraz s raznolikim šumama omogućava veći bedem ili prirodnu granicu protiv velikih i nesvladivih šumskih požara; naglašava da bi obnova raznolikih šuma pomogla u sprječavanju i ograničavanju požara; naglašava potrebu za većim sredstvima i razvojem sustava upravljanja požarima koji se temelji na znanosti i potpore za izgradnju kapaciteta putem savjetodavnih usluga kako bi se suzbili učinci klimatskih promjena u šumama; poziva Komisiju i države članice da bolje promiču i koriste koncept integriranog upravljanja požarima te konstatira da bi za to mogli biti potrebni bolji regulatorni kapaciteti u državama članicama, jačanje javnih službi te predana potpora i pojačana suradnja u sprečavanju katastrofa, pripravnosti i odgovoru na njih; ističe važnost daljnjeg razvoja i potpunog iskorištavanja Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu u odnosu na šumske požare i druge prirodne katastrofe; poziva Komisiju da prikuplja i širi znanje među državama članicama o tome kako prilagoditi šume trenutačnim i očekivanim klimatskim promjenama, u skladu s novom strategijom EU-a za prilagodbu; poziva Komisiju da izradi procjene rizika od šumskih požara i karte na temelju poboljšanih proizvoda programa Copernicus, umjetne inteligencije i drugih podataka dobivenih daljinskim istraživanjem kako bi se poduprlo preventivno djelovanje; |
| --- | --- |

29.

s velikom zabrinutošću napominje da su veliki i intenzivniji požari sve veći izazov diljem Europske unije, posebno da je u sezoni požara 2021. nastala dosad nezabilježena šteta i da je uništeno gotovo pola milijuna hektara površina u EU-u, osobito u regijama Europe koje su suočene s najvišim prosječnim porastom temperature, kao što je Sredozemlje; ističe da su „megapožari” sve snažniji i češći na globalnoj razini; podsjeća da raznolik krajobraz s raznolikim šumama omogućava veći bedem ili prirodnu granicu protiv velikih i nesvladivih šumskih požara; naglašava da bi obnova raznolikih šuma pomogla u sprječavanju i ograničavanju požara; naglašava potrebu za većim sredstvima i razvojem sustava upravljanja požarima koji se temelji na znanosti i potpore za izgradnju kapaciteta putem savjetodavnih usluga kako bi se suzbili učinci klimatskih promjena u šumama; poziva Komisiju i države članice da bolje promiču i koriste koncept integriranog upravljanja požarima te konstatira da bi za to mogli biti potrebni bolji regulatorni kapaciteti u državama članicama, jačanje javnih službi te predana potpora i pojačana suradnja u sprečavanju katastrofa, pripravnosti i odgovoru na njih; ističe važnost daljnjeg razvoja i potpunog iskorištavanja Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu u odnosu na šumske požare i druge prirodne katastrofe; poziva Komisiju da prikuplja i širi znanje među državama članicama o tome kako prilagoditi šume trenutačnim i očekivanim klimatskim promjenama, u skladu s novom strategijom EU-a za prilagodbu; poziva Komisiju da izradi procjene rizika od šumskih požara i karte na temelju poboljšanih proizvoda programa Copernicus, umjetne inteligencije i drugih podataka dobivenih daljinskim istraživanjem kako bi se poduprlo preventivno djelovanje;

| 30. | ističe da su različite razine zaštite dio alata za održivo upravljanje šumama; naglašava da u mnogim slučajevima čak i zaštita šuma i dalje zahtijeva određene oblike intervencije, na primjer kako bi se odgovorilo na prirodne opasnosti ili potrebe prilagodbe; napominje da su šume različite starosti i s raznolikim vrstama te stalnim pokrovom otpornije na klimatske utjecaje kao što su požari, suše i vremenski uvjeti neuobičajeni za godišnje doba, među ostalim u okviru održivog upravljanja šumama, te su stoga važno ulaganje za budućnost; ustraje u tome da su monokulture manje otporne na nametnike i bolesti, kao i na sušu, vjetar, oluje i požare te da ih se stoga ne bi trebalo podupirati sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

30.

ističe da su različite razine zaštite dio alata za održivo upravljanje šumama; naglašava da u mnogim slučajevima čak i zaštita šuma i dalje zahtijeva određene oblike intervencije, na primjer kako bi se odgovorilo na prirodne opasnosti ili potrebe prilagodbe; napominje da su šume različite starosti i s raznolikim vrstama te stalnim pokrovom otpornije na klimatske utjecaje kao što su požari, suše i vremenski uvjeti neuobičajeni za godišnje doba, među ostalim u okviru održivog upravljanja šumama, te su stoga važno ulaganje za budućnost; ustraje u tome da su monokulture manje otporne na nametnike i bolesti, kao i na sušu, vjetar, oluje i požare te da ih se stoga ne bi trebalo podupirati sredstvima EU-a;

| 31. | prihvaća da ne doprinose sve prakse gospodarenja sekvestraciji ugljika u šumama, ali ističe da se prakse i profesionalci mogu prilagoditi i modernizirati kako bi se na najbolji način uravnotežili kompromisi, optimizirao njihov pristup ostvarivanju višestrukih ciljeva i stvorile sinergije s ublažavanjem klimatskih promjena i ciljevima prilagodbe te mnogim drugim funkcijama šume; s tim u vezi ističe da postoje kompromisi i sinergije između potražnje za drvom i očekivanja da će šume djelovati kao ponori ugljika i osigurati staništa za floru i faunu; poziva Komisiju i njezine službe da u tom pogledu strateški rade kako bi se osigurala dosljednost u cjelokupnom radu povezanom sa šumarstvom i kako bi se poboljšalo održivo gospodarenje šumama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; ističe da određene prakse upravljanja, posebno uključivanje dobrovoljnog odvajanja šumskih područja, mogu pomoći u obnovi šuma i imati pozitivan učinak na sekvestraciju ugljika, biološku raznolikost i ekološko stanje; konstatira da šume mogu imati vrlo različite razine biološke raznolikosti te kapaciteta za sekvestraciju i skladištenje ugljika ovisno o upravljanju, korištenim strojevima, intenzitetu i učestalosti sječe, stanju tla, parazitima i bolestima, starosti šumskih sastojina itd.; ističe da trenutačno neke šume ispuštaju više ugljika nego što ga apsorbiraju; konstatira da se šume ne bi trebalo smatrati samo ponorima CO2 i rješenjem za izostanak smanjenja emisija iz drugih sektora; |
| --- | --- |

31.

prihvaća da ne doprinose sve prakse gospodarenja sekvestraciji ugljika u šumama, ali ističe da se prakse i profesionalci mogu prilagoditi i modernizirati kako bi se na najbolji način uravnotežili kompromisi, optimizirao njihov pristup ostvarivanju višestrukih ciljeva i stvorile sinergije s ublažavanjem klimatskih promjena i ciljevima prilagodbe te mnogim drugim funkcijama šume; s tim u vezi ističe da postoje kompromisi i sinergije između potražnje za drvom i očekivanja da će šume djelovati kao ponori ugljika i osigurati staništa za floru i faunu; poziva Komisiju i njezine službe da u tom pogledu strateški rade kako bi se osigurala dosljednost u cjelokupnom radu povezanom sa šumarstvom i kako bi se poboljšalo održivo gospodarenje šumama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; ističe da određene prakse upravljanja, posebno uključivanje dobrovoljnog odvajanja šumskih područja, mogu pomoći u obnovi šuma i imati pozitivan učinak na sekvestraciju ugljika, biološku raznolikost i ekološko stanje; konstatira da šume mogu imati vrlo različite razine biološke raznolikosti te kapaciteta za sekvestraciju i skladištenje ugljika ovisno o upravljanju, korištenim strojevima, intenzitetu i učestalosti sječe, stanju tla, parazitima i bolestima, starosti šumskih sastojina itd.; ističe da trenutačno neke šume ispuštaju više ugljika nego što ga apsorbiraju; konstatira da se šume ne bi trebalo smatrati samo ponorima CO2

| 32. | pozdravlja postojeću suradnju Komisije i država članica u okviru dobrovoljnih smjernica za šumarstvo u skladu s prirodom Radne skupine za šume i prirodu; smatra da bi, kako bi se osigurala dodana vrijednost, smjernice o tom konceptu trebale u potpunosti poštovati načelo supsidijarnosti te uključivati širok raspon alata i praksi za održivo gospodarenje šumama koji su znanstveno dokazani i usmjereni na rezultate, posebno uzimajući u obzir potrebe na lokalnoj i regionalnoj razini, kako bi se vlasnicima šuma i upraviteljima pružili alati i odgovarajući financijski poticaji za poboljšanje povezanosti i suradnje u pogledu bolje integracije zaštite biološke raznolikosti s poboljšanim praksama upravljanja kojima je istodobno cilj pružiti druge usluge ekosustava i proizvode, kao što je pokazala mreža INTEGRATE; ističe da šume u Uniji imaju vrlo različite karakteristike te da stoga postoji velika potreba za različitim pristupima u pogledu politika i upravljanja koji se temelje na snažnoj zajedničkoj osnovi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja postojeću suradnju Komisije i država članica u okviru dobrovoljnih smjernica za šumarstvo u skladu s prirodom Radne skupine za šume i prirodu; smatra da bi, kako bi se osigurala dodana vrijednost, smjernice o tom konceptu trebale u potpunosti poštovati načelo supsidijarnosti te uključivati širok raspon alata i praksi za održivo gospodarenje šumama koji su znanstveno dokazani i usmjereni na rezultate, posebno uzimajući u obzir potrebe na lokalnoj i regionalnoj razini, kako bi se vlasnicima šuma i upraviteljima pružili alati i odgovarajući financijski poticaji za poboljšanje povezanosti i suradnje u pogledu bolje integracije zaštite biološke raznolikosti s poboljšanim praksama upravljanja kojima je istodobno cilj pružiti druge usluge ekosustava i proizvode, kao što je pokazala mreža INTEGRATE; ističe da šume u Uniji imaju vrlo različite karakteristike te da stoga postoji velika potreba za različitim pristupima u pogledu politika i upravljanja koji se temelje na snažnoj zajedničkoj osnovi;

| 33. | ističe važnost primarnih šuma i šuma starog rasta zbog bogate biološke raznolikosti i zbog toga što pružaju raznolika mikrostaništa ključna za održavanje visokih razina biološke raznolikosti, te njihovu ključnu ulogu u zaštiti biološke raznolikosti, sekvestraciji i skladištenju ugljika te opskrbi slatkom vodom; ponavlja poziv da se sve preostale šume starog rasta i primarne šume strogo zaštite u skladu sa Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030.; ustraje u tome da se zaštita mora osigurati i zaštitnim zonama uz primarne šume i šume starog rasta kako bi se podržao razvoj obilježja šuma starog rasta; ističe da će proširenje odgovarajuće zaštite na zaštitne zone poboljšati povezivost staništa visoke ekološke vrijednosti, što će značajno pridonijeti očuvanju i ublažiti negativne učinke fragmentacije; uviđa da su gotovo sve primarne šume izgubljene i izražava zabrinutost zbog nezakonite sječe u nekim državama članicama EU-a; primjećuje različite definicije primarnih šuma i šuma starog rasta utvrđene na međunarodnoj razini i naglašava da se, prije poduzimanja daljnjih napora u pogledu definiranja, države članice, vlasnici šuma i upravitelji šuma i drugi dionici moraju zajednički dogovoriti o nizu definicija primarnih šuma i prašuma koje se nadovezuju na postojeće; žali zbog toga što Komisija 2021. nije donijela smjernice o definiciji šuma starog rasta i primarnih šuma, kako je navedeno u Strategiji EU-a za biološku raznolikost do 2030., ali pozdravlja tekući rad Radne skupine za šume i prirodu na tim definicijama; naglašava da je potrebno razmotriti raznoliki i sveobuhvatni skup svojstava i osigurati fleksibilnost kako bi se uzeli u obzir posebni uvjeti u biogeografskim regijama i u različitim vrstama šuma te propisno razlikovalo između šuma starog rasta i starijih šumskih sastojina kojima se upravlja za dugotrajnu rotaciju; ističe da se takve definicije moraju hitno dogovoriti, temeljiti se na ekološkim načelima i uzimati u obzir raznolikost europskih šuma, vlasnika, tradicija gospodarenja, vrsta prirode i promjenjivih klimatskih zona, kao i izbjegavati nerazmjerne zahtjeve upravljanja za susjedne šume i šumska područja te omogućiti mjere upravljanja povezane s pitanjima kao što je sprečavanje katastrofa; ističe ulogu financijskih poticaja u budućem dobrovoljnom razvoju određenih starih šuma na zemljištu na ugaru; naglašava da je rasprostranjenost primarnih šuma i šuma starog rasta u EU-u neujednačena, s obzirom na to da se 90 % njih nalazi u samo četiri države članice (37); |
| --- | --- |

33.

ističe važnost primarnih šuma i šuma starog rasta zbog bogate biološke raznolikosti i zbog toga što pružaju raznolika mikrostaništa ključna za održavanje visokih razina biološke raznolikosti, te njihovu ključnu ulogu u zaštiti biološke raznolikosti, sekvestraciji i skladištenju ugljika te opskrbi slatkom vodom; ponavlja poziv da se sve preostale šume starog rasta i primarne šume strogo zaštite u skladu sa Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030.; ustraje u tome da se zaštita mora osigurati i zaštitnim zonama uz primarne šume i šume starog rasta kako bi se podržao razvoj obilježja šuma starog rasta; ističe da će proširenje odgovarajuće zaštite na zaštitne zone poboljšati povezivost staništa visoke ekološke vrijednosti, što će značajno pridonijeti očuvanju i ublažiti negativne učinke fragmentacije; uviđa da su gotovo sve primarne šume izgubljene i izražava zabrinutost zbog nezakonite sječe u nekim državama članicama EU-a; primjećuje različite definicije primarnih šuma i šuma starog rasta utvrđene na međunarodnoj razini i naglašava da se, prije poduzimanja daljnjih napora u pogledu definiranja, države članice, vlasnici šuma i upravitelji šuma i drugi dionici moraju zajednički dogovoriti o nizu definicija primarnih šuma i prašuma koje se nadovezuju na postojeće; žali zbog toga što Komisija 2021. nije donijela smjernice o definiciji šuma starog rasta i primarnih šuma, kako je navedeno u Strategiji EU-a za biološku raznolikost do 2030., ali pozdravlja tekući rad Radne skupine za šume i prirodu na tim definicijama; naglašava da je potrebno razmotriti raznoliki i sveobuhvatni skup svojstava i osigurati fleksibilnost kako bi se uzeli u obzir posebni uvjeti u biogeografskim regijama i u različitim vrstama šuma te propisno razlikovalo između šuma starog rasta i starijih šumskih sastojina kojima se upravlja za dugotrajnu rotaciju; ističe da se takve definicije moraju hitno dogovoriti, temeljiti se na ekološkim načelima i uzimati u obzir raznolikost europskih šuma, vlasnika, tradicija gospodarenja, vrsta prirode i promjenjivih klimatskih zona, kao i izbjegavati nerazmjerne zahtjeve upravljanja za susjedne šume i šumska područja te omogućiti mjere upravljanja povezane s pitanjima kao što je sprečavanje katastrofa; ističe ulogu financijskih poticaja u budućem dobrovoljnom razvoju određenih starih šuma na zemljištu na ugaru; naglašava da je rasprostranjenost primarnih šuma i šuma starog rasta u EU-u neujednačena, s obzirom na to da se 90 % njih nalazi u samo četiri države članice (37

| 34. | pozdravlja činjenicu što smjernice Komisije o novim zaštićenim područjima priznaju potrebu za određenim tekućim aktivnostima, kao na primjer gospodarenjem ungulatima pomoću lova kako bi se zaštitio široki raspon šumskih stanišnih tipova; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja činjenicu što smjernice Komisije o novim zaštićenim područjima priznaju potrebu za određenim tekućim aktivnostima, kao na primjer gospodarenjem ungulatima pomoću lova kako bi se zaštitio široki raspon šumskih stanišnih tipova;

| 35. | podsjeća na znatan manjak mapiranja primarnih šuma i šuma starog rasta te ističe hitnu potrebu za dovršetkom okvira kako bi se osiguralo sveobuhvatno i usklađeno mapiranje koje se temelji na jasnim operativnim kriterijima i definicijama; poziva Komisiju da prizna ono što je dosad učinjeno u pogledu utvrđivanja, mapiranja i procjene tih šuma u nekim državama članicama te da podupre razmjenu najboljih praksi i znanja; ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da usklade postojeće podatke, popune praznine povezane s lokacijom primarnih šuma i šuma starog rasta i da stvore bazu podataka o svim potencijalnim lokacijama koje ispunjavaju kriterije za svrstavanje u šume starog rasta i primarne šume; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da stvore transparentnu i lako dostupnu bazu podataka o svim potencijalnim lokacijama koje ispunjavaju kriterije za svrstavanje u šume starog rasta i primarne šume; |
| --- | --- |

35.

podsjeća na znatan manjak mapiranja primarnih šuma i šuma starog rasta te ističe hitnu potrebu za dovršetkom okvira kako bi se osiguralo sveobuhvatno i usklađeno mapiranje koje se temelji na jasnim operativnim kriterijima i definicijama; poziva Komisiju da prizna ono što je dosad učinjeno u pogledu utvrđivanja, mapiranja i procjene tih šuma u nekim državama članicama te da podupre razmjenu najboljih praksi i znanja; ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama da usklade postojeće podatke, popune praznine povezane s lokacijom primarnih šuma i šuma starog rasta i da stvore bazu podataka o svim potencijalnim lokacijama koje ispunjavaju kriterije za svrstavanje u šume starog rasta i primarne šume; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da stvore transparentnu i lako dostupnu bazu podataka o svim potencijalnim lokacijama koje ispunjavaju kriterije za svrstavanje u šume starog rasta i primarne šume;

| 36. | prima na znanje rad Komisije na razvoju smjernica za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje koje pogoduje biološkoj raznolikosti; naglašava da bi posebna pozornost trebala biti na onim državama članicama u kojima ima malo šumskog pokrova i, ako je potrebno i ne šteti ciljevima biološke raznolikosti, na marginalnim i drugim zemljištima koja nisu pogodna za proizvodnju hrane u blizini gradskih i prigradskih područja ili u planinskim područjima, te na potpori razvoju otpornih, mješovitih i zdravih šuma; naglašava da definicije i smjernice o pošumljavanju koje pogoduje biološkoj raznolikosti moraju biti znanstveno utemeljene, da moraju uzeti u obzir raznolikost europskih šuma, tipove vlasništva, tradiciju gospodarenja i vrstu prirode, kao i promjenjive klimatske zone, te da se definicije moraju utvrditi u bliskoj suradnji s državama članicama i relevantnim dionicima; nadalje, ustraje u tome da se neisušena močvarna ili tresetna područja ne bi trebala isušiti radi pošumljavanja te da se, u slučaju gdje su se u prošlosti isušivala zemljišta, ne bi smjelo dopustiti daljnje ili dodatno isušivanje; dodatno ističe da se treba posebno paziti kako bi se izbjegla erozija u šumama u planinskim područjima; |
| --- | --- |

36.

prima na znanje rad Komisije na razvoju smjernica za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje koje pogoduje biološkoj raznolikosti; naglašava da bi posebna pozornost trebala biti na onim državama članicama u kojima ima malo šumskog pokrova i, ako je potrebno i ne šteti ciljevima biološke raznolikosti, na marginalnim i drugim zemljištima koja nisu pogodna za proizvodnju hrane u blizini gradskih i prigradskih područja ili u planinskim područjima, te na potpori razvoju otpornih, mješovitih i zdravih šuma; naglašava da definicije i smjernice o pošumljavanju koje pogoduje biološkoj raznolikosti moraju biti znanstveno utemeljene, da moraju uzeti u obzir raznolikost europskih šuma, tipove vlasništva, tradiciju gospodarenja i vrstu prirode, kao i promjenjive klimatske zone, te da se definicije moraju utvrditi u bliskoj suradnji s državama članicama i relevantnim dionicima; nadalje, ustraje u tome da se neisušena močvarna ili tresetna područja ne bi trebala isušiti radi pošumljavanja te da se, u slučaju gdje su se u prošlosti isušivala zemljišta, ne bi smjelo dopustiti daljnje ili dodatno isušivanje; dodatno ističe da se treba posebno paziti kako bi se izbjegla erozija u šumama u planinskim područjima;

Omogućiti šumama i upraviteljima šuma da ostvare više ciljeva

Omogućiti šumama i upraviteljima šuma da ostvare više ciljeva

| 37. | napominje da su ZPP i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj glavni izvori potpore mjerama za šumarstvo te da čine 90 % ukupnog financiranja šumarstva u EU-u; navodi da je Komisija u svojoj evaluaciji mjera za šumarstvo iz 2017. zaključila da je potpora ruralnom razvoju za šume općenito imala pozitivan učinak i da bi mogla znatno doprinijeti ostvarivanju koristi za gospodarstvo, okoliš i društvo (38); konstatira da su u razdoblju od 2014. do 2020. države članice potrošile samo 49 % dostupnih sredstava, da je Komisija utvrdila administrativno opterećenje, nedovoljno privlačne premije i nedostatak savjetodavnih usluga kao razloge za tu nisku upotrebu te da bi to trebalo uzeti u obzir pri prilagodbi novih strateških planova u okviru ZPP-a; poziva države članice da uklone administrativna opterećenja kako bi se Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj mogao učinkovito koristiti za mjere za šumarstvo; pozdravlja cilj Komisije da poveća iskorištavanje dostupnih sredstava i naglašava da bi trebalo osigurati da se financijskim sredstvima i subvencijama ne podržavaju postupci koji potkopavaju uravnoteženo pružanje raznih usluga ekosustava; ističe da je u strateške planove u okviru ZPP-a potrebno uključiti konkretne i dovoljno privlačne mjere kako bi se osigurale intervencije i mjere za poboljšanje održivog gospodarenja šumama i multifunkcionalne uloge šuma u EU-u, kako bi se osiguralo da se potpora pruža inicijativama povezanima sa šumskim ekosustavima, posebno kako bi se smanjio gubitak biološke raznolikosti u šumama, poticala sadnja odgovarajućih autohtonih vrsta stabala prilagođenih određenom okolišu, poboljšalo upravljanje šumama i osiguralo da se sredstva koriste u skladu s relevantnim ciljevima politike; žali zbog činjenice da Komisija ne prati rashode za šumarstvo u okviru drugih mjera za ruralni razvoj; ističe da je potpora dobrovoljnim mjerama za očuvanje prirode u skladu s pravima vlasništva i načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

37.

napominje da su ZPP i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj glavni izvori potpore mjerama za šumarstvo te da čine 90 % ukupnog financiranja šumarstva u EU-u; navodi da je Komisija u svojoj evaluaciji mjera za šumarstvo iz 2017. zaključila da je potpora ruralnom razvoju za šume općenito imala pozitivan učinak i da bi mogla znatno doprinijeti ostvarivanju koristi za gospodarstvo, okoliš i društvo (38

| 38. | poziva Komisiju da pronađe nove načine kako bi kombiniranje različitih fondova učinila privlačnijim i lakše provedivim te kako bi odražavala i iskoristila multifunkcionalnu prirodu šuma i usluga šumskog ekosustava, da bolje promiče druge izvore financiranja EU-a kao što su program LIFE, Obzor Europa, Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i Instrument Europske investicijske banke za financiranje prirodnog kapitala; poziva Komisiju da ocijeni dosljednost različitih instrumenata financiranja u okviru proračuna Unije i Instrumenta EU-a za oporavak, uključujući nacionalne strateške planove u okviru ZPP-a, s obvezama i ciljevima utvrđenima u strategiji EU-a za šume i strategiji EU-a za biološku raznolikost; poziva Komisiju da u okviru mjera za šumarsko-okolišne i klimatske usluge i za potporu očuvanju šuma razmotri i obveze koje se odnose na zaštitu i strogu zaštitu šuma utvrđene Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030. i novom strategijom EU-a za šume do 2030.; poziva Komisiju da produlji rok za ispunjavanje tih obveza na trajanje dulje od 7 godina, posebno u pogledu strogo zaštićenih šumskih područja; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da pronađe nove načine kako bi kombiniranje različitih fondova učinila privlačnijim i lakše provedivim te kako bi odražavala i iskoristila multifunkcionalnu prirodu šuma i usluga šumskog ekosustava, da bolje promiče druge izvore financiranja EU-a kao što su program LIFE, Obzor Europa, Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i Instrument Europske investicijske banke za financiranje prirodnog kapitala; poziva Komisiju da ocijeni dosljednost različitih instrumenata financiranja u okviru proračuna Unije i Instrumenta EU-a za oporavak, uključujući nacionalne strateške planove u okviru ZPP-a, s obvezama i ciljevima utvrđenima u strategiji EU-a za šume i strategiji EU-a za biološku raznolikost; poziva Komisiju da u okviru mjera za šumarsko-okolišne i klimatske usluge i za potporu očuvanju šuma razmotri i obveze koje se odnose na zaštitu i strogu zaštitu šuma utvrđene Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030. i novom strategijom EU-a za šume do 2030.; poziva Komisiju da produlji rok za ispunjavanje tih obveza na trajanje dulje od 7 godina, posebno u pogledu strogo zaštićenih šumskih područja;

| 39. | ističe da šumarski sektor, više nego poljoprivredni sektor, prvenstveno djeluje kao sektor utemeljen na tržištu i da ne ovisi znatno o subvencijama, istodobno primjećujući da financiranje ZPP-a mora uglavnom biti usmjereno na proizvodnju hrane i jamčenje sigurnosti opskrbe hranom u Uniji; naglašava da stavljanje većeg naglaska na druge usluge ekosustava ne bi trebalo dovesti do nerazmjerne ovisnosti te podupire Komisiju i države članice u daljnjem razvoju dobrovoljne naknade na temelju tržišnih uvjeta za programe usluga ekosustava, kao što su sekvestracija ugljika, promicanje biološke raznolikosti, zaštita tla i upravljanje vodama, prikupljanje podataka i praćenje; ističe važnost primjene načela dodatnosti i osmišljavanja programa na način kojim se u potpunosti uviđa rad predvodnika i drugih sudionika te kojim se može motivirati širok raspon vlasnika šuma; nadalje ističe da se u okviru posebnih zahtjeva programa u obzir treba uzeti velika raznolikost šuma te razni izazovi s kojima se suočavaju kao i mogućnosti koje nude; napominje da je dostupnost pouzdanih podataka o uslugama ekosustava ključna za uspostavu bilo kakvog programa za plaćanje; pozdravlja Komunikaciju Komisije o sekvestraciji ugljika (39) čiji je cilj potaknuti nove poslovne modele iz javnih i privatnih izvora nagrađivanjem praksi gospodarenja za povećanje sekvestracije u živim biomasama i tlima u skladu s ekološkim načelima; naglašava potrebu za inicijativama za sekvestraciju ugljika koje se temelje na pouzdanoj znanstvenoj metodologiji, uključujući mogućnost neintervencijskih pristupa u skladu sa Strategijom za biološku raznolikost; naglašava, u svjetlu te inicijative, da aktivno održivo gospodarenje šumama može doprinijeti povećanju zaliha ugljika i rastu šuma; naglašava da bi uklanjanje ugljika u šumarstvu trebalo biti usmjereno na poticaje za vlasnike i upravitelje šuma da prema potrebi ulažu u aktivno održivo gospodarenje šumama i njihovu zaštitu, te tako promiču obnovu i povećani rast; pozdravlja plan Komisije da predloži obvezujući regulatorni okvir EU-a za certifikaciju uklanjanja ugljika do kraja 2022. kako bi se ispravno kvantificirali, izvijestili i certificirali napori za uklanjanje ugljika te izbjegao rizik od pogrešnog predstavljanja i manipulativnog zelenog marketinga; |
| --- | --- |

39.

ističe da šumarski sektor, više nego poljoprivredni sektor, prvenstveno djeluje kao sektor utemeljen na tržištu i da ne ovisi znatno o subvencijama, istodobno primjećujući da financiranje ZPP-a mora uglavnom biti usmjereno na proizvodnju hrane i jamčenje sigurnosti opskrbe hranom u Uniji; naglašava da stavljanje većeg naglaska na druge usluge ekosustava ne bi trebalo dovesti do nerazmjerne ovisnosti te podupire Komisiju i države članice u daljnjem razvoju dobrovoljne naknade na temelju tržišnih uvjeta za programe usluga ekosustava, kao što su sekvestracija ugljika, promicanje biološke raznolikosti, zaštita tla i upravljanje vodama, prikupljanje podataka i praćenje; ističe važnost primjene načela dodatnosti i osmišljavanja programa na način kojim se u potpunosti uviđa rad predvodnika i drugih sudionika te kojim se može motivirati širok raspon vlasnika šuma; nadalje ističe da se u okviru posebnih zahtjeva programa u obzir treba uzeti velika raznolikost šuma te razni izazovi s kojima se suočavaju kao i mogućnosti koje nude; napominje da je dostupnost pouzdanih podataka o uslugama ekosustava ključna za uspostavu bilo kakvog programa za plaćanje; pozdravlja Komunikaciju Komisije o sekvestraciji ugljika (39

| 40. | uviđa važnu ulogu postojećih programa certificiranja temeljenih na tržištu i njihov doprinos daljnjoj primjeni održivog gospodarenja šumama; napominje da se većina tih programa pokazala vjerodostojnim i učinkovitim alatima za poticanje praksi održivog gospodarenja šumama diljem Europe; pozdravlja kontinuirani nadzor koji institucije EU-a provode kao pomoć stalnom poboljšanju; pozdravlja najavu Komisije o razvoju dobrovoljnog programa certificiranja koji je u skladu s prirodom; poziva Komisiju da se pobrine za to da te inicijative poboljšavaju šumske ekosustave, štite biološku raznolikost i osiguravaju dodanu vrijednost praksi gospodarenja šumama u skladu s prirodom; potiče Komisiju da surađuje s postojećim i dokazanim programima certificiranja i da iz njih uči te da podrži napore za poboljšanje postojećih programa, među ostalim u pogledu transparentnosti za potrošače i uzimajući u obzir potražnju potrošača; smatra da se, kako bi se stvorila dodana vrijednost, dobrovoljno certificiranje u skladu s prirodom mora temeljiti na jasnom obveznom okviru i vlasnicima šuma mora ponuditi dostatna i dobra cijena za pružanje usluga ekosustava, npr. uvođenjem oznake kvalitete EU-a s lokalno prilagođenim smjernicama o šumarstvu u skladu s prirodom kako bi se promicale prakse gospodarenja koje najviše pogoduju biološkoj raznolikosti; poziva Komisiju da, nakon što završi s radom na definiranju šumarstva u skladu s prirodom, procjeni i dodanu vrijednost i troškove takvog programa certificiranja za vlasnike šuma; napominje da je dobrovoljno certificiranje samo jedan od koraka potrebnih za razvoj održivijeg gospodarenja šumama u EU-u; |
| --- | --- |

40.

uviđa važnu ulogu postojećih programa certificiranja temeljenih na tržištu i njihov doprinos daljnjoj primjeni održivog gospodarenja šumama; napominje da se većina tih programa pokazala vjerodostojnim i učinkovitim alatima za poticanje praksi održivog gospodarenja šumama diljem Europe; pozdravlja kontinuirani nadzor koji institucije EU-a provode kao pomoć stalnom poboljšanju; pozdravlja najavu Komisije o razvoju dobrovoljnog programa certificiranja koji je u skladu s prirodom; poziva Komisiju da se pobrine za to da te inicijative poboljšavaju šumske ekosustave, štite biološku raznolikost i osiguravaju dodanu vrijednost praksi gospodarenja šumama u skladu s prirodom; potiče Komisiju da surađuje s postojećim i dokazanim programima certificiranja i da iz njih uči te da podrži napore za poboljšanje postojećih programa, među ostalim u pogledu transparentnosti za potrošače i uzimajući u obzir potražnju potrošača; smatra da se, kako bi se stvorila dodana vrijednost, dobrovoljno certificiranje u skladu s prirodom mora temeljiti na jasnom obveznom okviru i vlasnicima šuma mora ponuditi dostatna i dobra cijena za pružanje usluga ekosustava, npr. uvođenjem oznake kvalitete EU-a s lokalno prilagođenim smjernicama o šumarstvu u skladu s prirodom kako bi se promicale prakse gospodarenja koje najviše pogoduju biološkoj raznolikosti; poziva Komisiju da, nakon što završi s radom na definiranju šumarstva u skladu s prirodom, procjeni i dodanu vrijednost i troškove takvog programa certificiranja za vlasnike šuma; napominje da je dobrovoljno certificiranje samo jedan od koraka potrebnih za razvoj održivijeg gospodarenja šumama u EU-u;

| 41. | pozdravlja odluku Komisije od 4. lipnja 2021. o licenciranju logotipa mreže Natura 2000 (40); konstatira da bi se sustavom označivanja mreže Natura 2000 trebali promicati najstroži ekološki standardi EU-a za zaštitu najosjetljivijih stanišnih tipova i vrsta na kopnu; podsjeća da mreža Natura 2000 obuhvaća oko 18 % kopnene površine EU-a; ističe da bi države članice trebale osigurati da se ne provode aktivnosti koje uzrokuju štetu ili uznemiruju vrste u staništima u okviru mreže Natura 2000; poziva na postavljanje ambicioznih ciljeva u okviru strategije EU-a za šume kako bi se održale i obnovile ekološke vrijednosti tih područja, uzimajući u obzir njihove društvene i kulturne zahtjeve te regionalne i lokalne značajke; konstatira da bi aktivnosti očuvanja u područjima mreže Natura 2000 trebale biti u potpunosti u skladu s Direktivom o staništima i Direktivom o pticama te Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030.; primjećuje da područja mreže Natura 2000 javnosti pružaju vrijedne usluge ekosustava; ističe da bi dodjela logotipa mreže Natura 2000 bilo kojoj robi ili uslugama trebala značiti da one pridonose ciljevima očuvanja područja mreže Natura 2000 iz kojeg potječu; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja odluku Komisije od 4. lipnja 2021. o licenciranju logotipa mreže Natura 2000 (40

| 42. | pozdravlja strateški plan rada o znaku za okoliš EU-a za razdoblje 2020. – 2024. koji je objavila Komisija; podsjeća da je znak za okoliš EU-a dobrovoljna oznaka okolišne izvrsnosti; napominje da se programom dodjele znaka za okoliš promiče kružno gospodarstvo EU-a i pridonosi održivim praksama potrošnje i proizvodnje; poziva na primjenu strogih standarda i praćenje, kao i na promicanje veće upotrebe znaka za okoliš u sektoru šumarstva EU-a; naglašava važnost proširenja područja primjene ekološke oznake za proizvode od drva kako bi se uključila razina održivosti tih proizvoda; poziva države članice da potiču proizvođače da prošire uporabu oznake Natura 2000 za nedrvne šumarske proizvode; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja strateški plan rada o znaku za okoliš EU-a za razdoblje 2020. – 2024. koji je objavila Komisija; podsjeća da je znak za okoliš EU-a dobrovoljna oznaka okolišne izvrsnosti; napominje da se programom dodjele znaka za okoliš promiče kružno gospodarstvo EU-a i pridonosi održivim praksama potrošnje i proizvodnje; poziva na primjenu strogih standarda i praćenje, kao i na promicanje veće upotrebe znaka za okoliš u sektoru šumarstva EU-a; naglašava važnost proširenja područja primjene ekološke oznake za proizvode od drva kako bi se uključila razina održivosti tih proizvoda; poziva države članice da potiču proizvođače da prošire uporabu oznake Natura 2000 za nedrvne šumarske proizvode;

| 43. | ističe da je za ispunjavanje ciljeva biološke raznolikosti i oslobađanje punog potencijala šuma u pogledu doprinosa ciljevima EU-a u području klime i kružnog gospodarstva potrebno poticati te nastaviti s istraživanjima, inovacijama i razvojem u područjima održivog gospodarenja šumama, posebno prilagodbe klimatskim promjenama, i bioloških alternativa proizvodima dobivenima iz fosilnih goriva i drugim proizvodima s visokim ugljičnim otiskom; potiče kontinuiranu potporu održivim inovacijama u području drva, kao što su tekstilni proizvodi na bazi drva koji imaju velik potencijal kao zamjena za sintetička tekstilna vlakna i pamuk te drugi materijali na bazi drva koji su dobili pozitivnu procjenu životnog ciklusa u području okoliša i klime; naglašava da takve biološke alternative moraju potrošačima osigurati proizvode po pristupačnim cijenama kako bi bile konkurentne; konstatira da bi razvojni ciklusi u sektoru mogli trajati 10 ili više godina i ističe da je predvidljivo i stabilno regulatorno okruženje preduvjet za privlačenje ulaganja; ističe da mnoge inovacije u sektoru imaju veliku dodanu vrijednost i osiguravaju visokokvalitetno zapošljavanje u ruralnim područjima kao i u vrijednosnom lancu šumarskog sektora i povezanim bioindustrijama, te naglašava ulogu malih i srednjih poduzeća u tom kontekstu; |
| --- | --- |

43.

ističe da je za ispunjavanje ciljeva biološke raznolikosti i oslobađanje punog potencijala šuma u pogledu doprinosa ciljevima EU-a u području klime i kružnog gospodarstva potrebno poticati te nastaviti s istraživanjima, inovacijama i razvojem u područjima održivog gospodarenja šumama, posebno prilagodbe klimatskim promjenama, i bioloških alternativa proizvodima dobivenima iz fosilnih goriva i drugim proizvodima s visokim ugljičnim otiskom; potiče kontinuiranu potporu održivim inovacijama u području drva, kao što su tekstilni proizvodi na bazi drva koji imaju velik potencijal kao zamjena za sintetička tekstilna vlakna i pamuk te drugi materijali na bazi drva koji su dobili pozitivnu procjenu životnog ciklusa u području okoliša i klime; naglašava da takve biološke alternative moraju potrošačima osigurati proizvode po pristupačnim cijenama kako bi bile konkurentne; konstatira da bi razvojni ciklusi u sektoru mogli trajati 10 ili više godina i ističe da je predvidljivo i stabilno regulatorno okruženje preduvjet za privlačenje ulaganja; ističe da mnoge inovacije u sektoru imaju veliku dodanu vrijednost i osiguravaju visokokvalitetno zapošljavanje u ruralnim područjima kao i u vrijednosnom lancu šumarskog sektora i povezanim bioindustrijama, te naglašava ulogu malih i srednjih poduzeća u tom kontekstu;

| 44. | smatra da je za poboljšanje koordiniranog pružanja okolišnih, socijalnih, društvenih i gospodarskih šumarskih usluga potrebno bolje uskladiti relevantne programe EU-a, uključujući Obzor Europa, program LIFE, Europsko partnerstvo za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi, programe LEADER i EIT; pozdravlja prijedlog Komisije da jača suradnju na razini EU-a predlaganjem partnerstva za istraživanje i inovacije u šumarstvu te poziva Komisiju da razvije sveobuhvatne programe usredotočene na šume uključujući razne funkcije i dijelove vrijednosnog lanca koji se temelji na šumama te žive laboratorije u kojima se testiraju i demonstriraju rješenja za ključne izazove i nadograđujući postojeće i provjerene platforme kao što je mreža Integrate, Tehnološka platforma za šumarski sektor i Europski šumarski institut te uključujući paneuropske i međunarodne partnere; |
| --- | --- |

44.

smatra da je za poboljšanje koordiniranog pružanja okolišnih, socijalnih, društvenih i gospodarskih šumarskih usluga potrebno bolje uskladiti relevantne programe EU-a, uključujući Obzor Europa, program LIFE, Europsko partnerstvo za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi, programe LEADER i EIT; pozdravlja prijedlog Komisije da jača suradnju na razini EU-a predlaganjem partnerstva za istraživanje i inovacije u šumarstvu te poziva Komisiju da razvije sveobuhvatne programe usredotočene na šume uključujući razne funkcije i dijelove vrijednosnog lanca koji se temelji na šumama te žive laboratorije u kojima se testiraju i demonstriraju rješenja za ključne izazove i nadograđujući postojeće i provjerene platforme kao što je mreža Integrate, Tehnološka platforma za šumarski sektor i Europski šumarski institut te uključujući paneuropske i međunarodne partnere;

| 45. | podsjeća da je 60 % šuma EU-a u privatnom vlasništvu te da mali zemljoposjednici čine znatan udio vlasnika šuma; naglašava da se, kako bi se ostvarili ciljevi strategije, njezina provedba mora biti usmjerena na to da se svim vrstama vlasnika i upravitelja šuma, a posebno malim zemljoposjednicima, omogući da ispune višestruke funkcije šuma; potvrđuje da je vlasnicima i upraviteljima šuma potreban visok stupanj fleksibilnosti u njihovim praksama gospodarenja šumama, utemeljen na snažnoj zajedničkoj osnovi, kako bi se pružile sve potrebne usluge ekosustava, te poziva Komisiju i države članice da osiguraju da programi potpore, dobrovoljne naknade za programe ekosustava i financiranje istraživanja budu privlačni, razumljivi i lako dostupni malim zemljoposjednicima; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da je 60 % šuma EU-a u privatnom vlasništvu te da mali zemljoposjednici čine znatan udio vlasnika šuma; naglašava da se, kako bi se ostvarili ciljevi strategije, njezina provedba mora biti usmjerena na to da se svim vrstama vlasnika i upravitelja šuma, a posebno malim zemljoposjednicima, omogući da ispune višestruke funkcije šuma; potvrđuje da je vlasnicima i upraviteljima šuma potreban visok stupanj fleksibilnosti u njihovim praksama gospodarenja šumama, utemeljen na snažnoj zajedničkoj osnovi, kako bi se pružile sve potrebne usluge ekosustava, te poziva Komisiju i države članice da osiguraju da programi potpore, dobrovoljne naknade za programe ekosustava i financiranje istraživanja budu privlačni, razumljivi i lako dostupni malim zemljoposjednicima;

| 46. | ističe da je dostupnost savjetodavnih usluga važan pokretač širenja praksi održivog gospodarenja šumama; potiče države članice da osiguraju dostupnost savjetodavnih usluga, a da posebnu pozornost pridaju malim zemljoposjednicima; |
| --- | --- |

46.

ističe da je dostupnost savjetodavnih usluga važan pokretač širenja praksi održivog gospodarenja šumama; potiče države članice da osiguraju dostupnost savjetodavnih usluga, a da posebnu pozornost pridaju malim zemljoposjednicima;

| 47. | konstatira da je oko 40 % šuma u EU-u u javnom vlasništvu općina te regionalnih ili nacionalnih vlada, dok je u nekim državama članicama javno vlasništvo nad šumama mnogo veće te u jugoistočnoj Europi u prosjeku iznosi 90 %; naglašava da javne šume mogu imati ključnu ulogu u očuvanju šumskih ekosustava, osiguravanju zaštite biološke raznolikosti, ublažavanju klimatskih promjena, poboljšanju ruralnog razvoja te opskrbi drvom i nedrvnim dobrima i uslugama te da državne agencije za šumarstvo mogu imati važnu ulogu u pružanju prijeko potrebnog stručnog znanja privatnim vlasnicima šuma u pogledu šumarstva u skladu s prirodom i prilagodbe učincima klimatskih promjena; poziva, prema potrebi, na povećanje potrebnih ljudskih i financijskih resursa za državne agencije za šumarstvo; u tom kontekstu poziva države članice da pruže primjer za održivo gospodarenje šumama u svojim šumama u javnom vlasništvu za javno dobro, posebno u pogledu okolišnih, gospodarskih i socijalnih aspekata; |
| --- | --- |

47.

konstatira da je oko 40 % šuma u EU-u u javnom vlasništvu općina te regionalnih ili nacionalnih vlada, dok je u nekim državama članicama javno vlasništvo nad šumama mnogo veće te u jugoistočnoj Europi u prosjeku iznosi 90 %; naglašava da javne šume mogu imati ključnu ulogu u očuvanju šumskih ekosustava, osiguravanju zaštite biološke raznolikosti, ublažavanju klimatskih promjena, poboljšanju ruralnog razvoja te opskrbi drvom i nedrvnim dobrima i uslugama te da državne agencije za šumarstvo mogu imati važnu ulogu u pružanju prijeko potrebnog stručnog znanja privatnim vlasnicima šuma u pogledu šumarstva u skladu s prirodom i prilagodbe učincima klimatskih promjena; poziva, prema potrebi, na povećanje potrebnih ljudskih i financijskih resursa za državne agencije za šumarstvo; u tom kontekstu poziva države članice da pruže primjer za održivo gospodarenje šumama u svojim šumama u javnom vlasništvu za javno dobro, posebno u pogledu okolišnih, gospodarskih i socijalnih aspekata;

| 48. | pozdravlja Komunikaciju Komisije naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” te priznavanje uloge šuma i održivoga gospodarenja šumama u očuvanju dostojanstvenih radnih mjesta i sredstava za život u ruralnim područjima; naglašava važnost šumarskog sektora i drvnih industrija kao pružatelja radnih mjesta u ruralnim zajednicama kao i u gradskim područjima upotrebama na kraju proizvodnog lanca; ističe važnost poticanja gospodarskih aktivnosti koje se temelje na šumama, a koje nisu povezane s drvom, kako bi se diversificirala lokalna gospodarstva i radna mjesta te preokrenuli trendovi depopulacije u ruralnim i udaljenim područjima; s velikom zabrinutošću primjećuje stalan pad zaposlenosti u sektoru šumarstva i sječe šuma, koji se, prema podacima Eurostata, smanjio za 7 % u razdoblju od 2000. do 2019. (41) te velik broj nesreća u tom sektoru (42); poziva Komisiju i države članice da prate učinke mjera poduzetih u okviru strategije za zapošljavanje i sigurnost na radu s obzirom na promjene u praksama upravljanja jer mogućnosti o kojima se raspravlja često idu ruku pod ruku s višim (fizičkim) intenzitetom rada te tako donose veće rizike za radnike zbog čega je potrebno radnicima pružiti visokokvalitetno strukovno osposobljavanje kao i mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju; ističe važnost toga da ta vrsta zapošljavanja postane privlačna, kao i mogućnosti održivijeg gospodarenja šumama u tu svrhu; u tom pogledu naglašava potrebu za mjerama za povećanje sigurnosti na radu i da se na odgovarajući način obuči radnike te da podrže modernizaciju šumarske opreme i alata; poziva države članice da ocijene svoje savjetodavne usluge u tom pogledu i da ih prema potrebi poboljšaju te da daju prednost trajnom visokokvalitetnom strukovnom osposobljavanju u području ekološke gradnje i trgovine povezane s drvom; ponavlja svoj poziv Komisiji da uz savjetovanje s proizvođačima strojeva za šumarstvo provede inicijative s ciljem unaprjeđenja ekološkog dizajna šumskih strojeva, čime će se omogućiti postizanje visoke razine zaštite radnika s minimalnim utjecajem na šumsko tlo i šumske vode; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja Komunikaciju Komisije naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” te priznavanje uloge šuma i održivoga gospodarenja šumama u očuvanju dostojanstvenih radnih mjesta i sredstava za život u ruralnim područjima; naglašava važnost šumarskog sektora i drvnih industrija kao pružatelja radnih mjesta u ruralnim zajednicama kao i u gradskim područjima upotrebama na kraju proizvodnog lanca; ističe važnost poticanja gospodarskih aktivnosti koje se temelje na šumama, a koje nisu povezane s drvom, kako bi se diversificirala lokalna gospodarstva i radna mjesta te preokrenuli trendovi depopulacije u ruralnim i udaljenim područjima; s velikom zabrinutošću primjećuje stalan pad zaposlenosti u sektoru šumarstva i sječe šuma, koji se, prema podacima Eurostata, smanjio za 7 % u razdoblju od 2000. do 2019. (41

42

| 49. | ističe da je važno privuči mlade ljude i poduzetnice u sektor posebno u pogledu digitalnih i zelenih tranzicija aktivnosti koje se temelje na šumama; naglašava, međutim, da zbog loših radnih uvjeta u sektoru šumarstva u nekim dijelovima Europe taj sektor trenutačno nije privlačan radnicima; ističe potrebu za ulaganjima u taj sektor i u cijelom vrijednosnom lancu kao i za stvaranjem povoljnog okruženja u ruralnim područjima, uključujući digitalnu i prometnu infrastrukturu te infrastrukturu zajednice; pozdravlja prijedloge Komisije da promiče uspostavu partnerstva za vještine u okviru Pakta za vještine i koristi Europski socijalni fond plus za suradnju s ciljem povećanja mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju u šumarstvu, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, pružanja mogućnosti i odgovarajućih radnih uvjeta za radnike u biogospodarstvu temeljenom na drvu, čime bi ono postalo privlačnije; |
| --- | --- |

49.

ističe da je važno privuči mlade ljude i poduzetnice u sektor posebno u pogledu digitalnih i zelenih tranzicija aktivnosti koje se temelje na šumama; naglašava, međutim, da zbog loših radnih uvjeta u sektoru šumarstva u nekim dijelovima Europe taj sektor trenutačno nije privlačan radnicima; ističe potrebu za ulaganjima u taj sektor i u cijelom vrijednosnom lancu kao i za stvaranjem povoljnog okruženja u ruralnim područjima, uključujući digitalnu i prometnu infrastrukturu te infrastrukturu zajednice; pozdravlja prijedloge Komisije da promiče uspostavu partnerstva za vještine u okviru Pakta za vještine i koristi Europski socijalni fond plus za suradnju s ciljem povećanja mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju u šumarstvu, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, pružanja mogućnosti i odgovarajućih radnih uvjeta za radnike u biogospodarstvu temeljenom na drvu, čime bi ono postalo privlačnije;

Nadzor, izvješćivanje i prikupljanje podataka

Nadzor, izvješćivanje i prikupljanje podataka

| 50. | ističe važnost integriranih, kvalitativnih, pravodobnih, usporedivih i ažuriranih podataka o europskim šumama i prima na znanje inicijativu za zakonodavni prijedlog okvira u pogledu promatranja šuma te izvješćivanje i prikupljanja podataka o šumama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; podsjeća na važnost provjerenih podataka, posebno koji su prikupljeni na lokalnoj razini, s obzirom na to da se mnoge značajke šuma mogu provjeriti samo na terenu; naglašava da su široka dostupnost, visoka kvaliteta, transparentnost, potpunost te usklađenost podataka i izvješćivanja preduvjeti za postizanje ciljeva strategije i vjeruje da se okvir za ostvarivanje dodane vrijednosti mora temeljiti na postojećim mehanizmima i procesima kao što su nacionalni inventari šuma, Europski sustav informiranja o šumama (FISE), mreža ENFIN, Forest Europe i Organizacija za hranu i poljoprivredu i to s pomoću pristupa odozdo prema gore kako bi se najbolje iskoristilo stručno znanje i iskustvo iz država članica te da se mora razviti u skladu s međunarodnim obvezama i relevantnim nadležnostima država članica, a pritom izbjeći udvostručavanje posla, administrativnog opterećenja i troškova; ističe da bi okvir trebao uključivati mehanizme za izbjegavanje pogrešaka kao što je dvostruko računanje; poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće financijske i ljudske resurse za operativnu potporu okvira; |
| --- | --- |

50.

ističe važnost integriranih, kvalitativnih, pravodobnih, usporedivih i ažuriranih podataka o europskim šumama i prima na znanje inicijativu za zakonodavni prijedlog okvira u pogledu promatranja šuma te izvješćivanje i prikupljanja podataka o šumama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; podsjeća na važnost provjerenih podataka, posebno koji su prikupljeni na lokalnoj razini, s obzirom na to da se mnoge značajke šuma mogu provjeriti samo na terenu; naglašava da su široka dostupnost, visoka kvaliteta, transparentnost, potpunost te usklađenost podataka i izvješćivanja preduvjeti za postizanje ciljeva strategije i vjeruje da se okvir za ostvarivanje dodane vrijednosti mora temeljiti na postojećim mehanizmima i procesima kao što su nacionalni inventari šuma, Europski sustav informiranja o šumama (FISE), mreža ENFIN, Forest Europe i Organizacija za hranu i poljoprivredu i to s pomoću pristupa odozdo prema gore kako bi se najbolje iskoristilo stručno znanje i iskustvo iz država članica te da se mora razviti u skladu s međunarodnim obvezama i relevantnim nadležnostima država članica, a pritom izbjeći udvostručavanje posla, administrativnog opterećenja i troškova; ističe da bi okvir trebao uključivati mehanizme za izbjegavanje pogrešaka kao što je dvostruko računanje; poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće financijske i ljudske resurse za operativnu potporu okvira;

| 51. | smatra da se, kako bi se zajamčila dostupnost pouzdanih, transparentnih i visokokvalitetnih podataka, novi inovativni pristupi kao što su tehnologije za daljinsko istraživanje moraju provjeravati i kombinirati s podacima dobivenima na temelju praćenja na terenu te ih se mora tumačiti u bliskoj suradnji sa znanstvenicima, kao i neovisnim i lokalnim stručnjacima, uključujući nadležna tijela i upravitelje šuma; vjeruje da ti pristupi mogu imati ulogu i u uravnoteženju multifunkcionalnosti šuma te razvoju i dijeljenju novih pristupa i praksi te bi trebali obuhvaćati financijska sredstva za pristup podatcima i olakšavanje prikupljanja podataka; smatra da bi sinergija i komplementarnost između satelitskih snimki i informacija o položaju te podataka o lokaciji mogli postati ključni za upravitelje šuma i vladina tijela; ističe važnost programa Copernicus jer se njime omogućuje daljinsko elektroničko praćenje i procjena zdravlja inventara šuma kao i otkrivanje problema kao što su nezakonite sječe i krčenje šuma; pozdravlja i činjenicu da će se u okviru Europskog sustava informiranja o šumama ojačati postojeće praćenje učinaka klime i drugih prirodnih nepogoda ili ljudskog utjecaja na šume; naglašava ključnu ulogu koju analiza takvih podataka ima u potpori održivom gospodarenju šumama i zaštiti šuma, među ostalim u sprečavanju nezakonite sječe te predviđanju i ublažavanju učinaka prirodnih nepogoda, kao što su oluje, šumski požari i štetni organizmi; |
| --- | --- |

51.

smatra da se, kako bi se zajamčila dostupnost pouzdanih, transparentnih i visokokvalitetnih podataka, novi inovativni pristupi kao što su tehnologije za daljinsko istraživanje moraju provjeravati i kombinirati s podacima dobivenima na temelju praćenja na terenu te ih se mora tumačiti u bliskoj suradnji sa znanstvenicima, kao i neovisnim i lokalnim stručnjacima, uključujući nadležna tijela i upravitelje šuma; vjeruje da ti pristupi mogu imati ulogu i u uravnoteženju multifunkcionalnosti šuma te razvoju i dijeljenju novih pristupa i praksi te bi trebali obuhvaćati financijska sredstva za pristup podatcima i olakšavanje prikupljanja podataka; smatra da bi sinergija i komplementarnost između satelitskih snimki i informacija o položaju te podataka o lokaciji mogli postati ključni za upravitelje šuma i vladina tijela; ističe važnost programa Copernicus jer se njime omogućuje daljinsko elektroničko praćenje i procjena zdravlja inventara šuma kao i otkrivanje problema kao što su nezakonite sječe i krčenje šuma; pozdravlja i činjenicu da će se u okviru Europskog sustava informiranja o šumama ojačati postojeće praćenje učinaka klime i drugih prirodnih nepogoda ili ljudskog utjecaja na šume; naglašava ključnu ulogu koju analiza takvih podataka ima u potpori održivom gospodarenju šumama i zaštiti šuma, među ostalim u sprečavanju nezakonite sječe te predviđanju i ublažavanju učinaka prirodnih nepogoda, kao što su oluje, šumski požari i štetni organizmi;

| 52. | smatra da bi se podatci prikupljeni u sklopu programa Copernicus trebali koristiti kao dokazi za izvršavanje zakonodavstva i izradu politika certifikacijom podataka i informacijskih proizvoda dobivenih na temelju tih podataka te poziva na to da se podatci iz programa Copernicus certificiraju u kontekstu nadolazećeg zakonodavnog prijedloga okvira o promatranju šuma, izvješćivanju i prikupljanju podataka; ističe da bi ti certificirani podatci mogli imati ključnu ulogu u praćenju različitih pojava (kao što su pokrivenost šumama, nezakonita sječa, zdravlje šuma, klasifikacija drveća, obrazac rasta i učinak šumskih požara itd.) kao i u praćenju usklađenosti; |
| --- | --- |

52.

smatra da bi se podatci prikupljeni u sklopu programa Copernicus trebali koristiti kao dokazi za izvršavanje zakonodavstva i izradu politika certifikacijom podataka i informacijskih proizvoda dobivenih na temelju tih podataka te poziva na to da se podatci iz programa Copernicus certificiraju u kontekstu nadolazećeg zakonodavnog prijedloga okvira o promatranju šuma, izvješćivanju i prikupljanju podataka; ističe da bi ti certificirani podatci mogli imati ključnu ulogu u praćenju različitih pojava (kao što su pokrivenost šumama, nezakonita sječa, zdravlje šuma, klasifikacija drveća, obrazac rasta i učinak šumskih požara itd.) kao i u praćenju usklađenosti;

| 53. | prima na znanje ideju uvođenja strateških planova za šume u okvir o promatranju šuma te izvješćivanju i prikupljanju podataka o šumama; nadalje napominje da je nekoliko država članica već uspostavilo nacionalne strategije za šume, koje Komisija ne može procijeniti na ujednačen način, te da bi ih trebalo utvrditi ili dalje razvijati na način kojim se podupiru ciljevi strategije EU-a za šume; naglašava da bi se tim prijedlogom trebalo izbjeći prekomjerno povećanje administrativnog opterećenja i troškova; ističe da bi trebalo pojasniti točnu svrhu i potrebu za takvim planovima te naglašava obvezu poštovanja nadležnosti država članica u području šumarstva; poziva Komisiju da osigura da se zakonodavnim prijedlogom u potpunosti poštuju postojeće nacionalne strategije na razini država članica i, prema potrebi, na lokalnoj razini, naglašavajući da bi se strateško planiranje na razini EU-a trebalo uskladiti s postojećim nacionalnim strategijama i izbjeći njihovo preklapanje ili udvostručavanje; poziva Komisiju da procijeni kako bi se taj alat mogao upotrijebiti za potporu, posebno državama članicama koje još nisu uspostavile nacionalne strategije; |
| --- | --- |

53.

prima na znanje ideju uvođenja strateških planova za šume u okvir o promatranju šuma te izvješćivanju i prikupljanju podataka o šumama; nadalje napominje da je nekoliko država članica već uspostavilo nacionalne strategije za šume, koje Komisija ne može procijeniti na ujednačen način, te da bi ih trebalo utvrditi ili dalje razvijati na način kojim se podupiru ciljevi strategije EU-a za šume; naglašava da bi se tim prijedlogom trebalo izbjeći prekomjerno povećanje administrativnog opterećenja i troškova; ističe da bi trebalo pojasniti točnu svrhu i potrebu za takvim planovima te naglašava obvezu poštovanja nadležnosti država članica u području šumarstva; poziva Komisiju da osigura da se zakonodavnim prijedlogom u potpunosti poštuju postojeće nacionalne strategije na razini država članica i, prema potrebi, na lokalnoj razini, naglašavajući da bi se strateško planiranje na razini EU-a trebalo uskladiti s postojećim nacionalnim strategijama i izbjeći njihovo preklapanje ili udvostručavanje; poziva Komisiju da procijeni kako bi se taj alat mogao upotrijebiti za potporu, posebno državama članicama koje još nisu uspostavile nacionalne strategije;

Upravljanje i provedba

Upravljanje i provedba

| 54. | smatra da zbog multifunkcionalnog doprinosa šuma europskim ciljevima raznim ciljevima EU-a te različitih administrativnih razina i uključenih skupina dionika, okosnica provedbe strategije mora biti bliska suradnja i razmjena najboljih praksi s nacionalnim i regionalnim stručnjacima, posebno privatnim i javnim vlasnicima i upraviteljima šuma, znanstvenicima, programima certificiranja i civilnim društvom uključujući odgovarajuću zastupljenost autohtonih naroda Europe i poštovanje načela supsidijarnosti; naglašava da se pri upravljanju u obzir mora uzeti suradnja EU-a i država članica u procesuForest Europe i na međunarodnoj razini, uključujući suradnju s FAO-om, i da bi se provedbom strategije trebale uspostavljati sinergije uz doprinos međunarodnim obvezama i suradnji, među ostalim stalnom razvoju termina i definicija; podsjeća na važnost prekogranične suradnje u cilju dugoročnog opstanka najvrjednijih i najugroženijih europskih vrsta i staništa; potiče dionike u području okoliša i šumarstva da različitim obrazovnim alatima i programima dopru do širih dijelova stanovništva; |
| --- | --- |

54.

smatra da zbog multifunkcionalnog doprinosa šuma europskim ciljevima raznim ciljevima EU-a te različitih administrativnih razina i uključenih skupina dionika, okosnica provedbe strategije mora biti bliska suradnja i razmjena najboljih praksi s nacionalnim i regionalnim stručnjacima, posebno privatnim i javnim vlasnicima i upraviteljima šuma, znanstvenicima, programima certificiranja i civilnim društvom uključujući odgovarajuću zastupljenost autohtonih naroda Europe i poštovanje načela supsidijarnosti; naglašava da se pri upravljanju u obzir mora uzeti suradnja EU-a i država članica u procesuForest Europe i na međunarodnoj razini, uključujući suradnju s FAO-om, i da bi se provedbom strategije trebale uspostavljati sinergije uz doprinos međunarodnim obvezama i suradnji, među ostalim stalnom razvoju termina i definicija; podsjeća na važnost prekogranične suradnje u cilju dugoročnog opstanka najvrjednijih i najugroženijih europskih vrsta i staništa; potiče dionike u području okoliša i šumarstva da različitim obrazovnim alatima i programima dopru do širih dijelova stanovništva;

| 55. | ističe važnost Stalnog odbora za šumarstvo kao foruma za pružanje sveobuhvatnog znanja i iskustva o šumarstvu i raspravu o aktivnostima unutar strategije i o drugim politikama EU-a koje utječu na sektor šumarstva; smatra da bi Komisija, kako bi postigla usklađenost politika, trebala pojačati dijalog između Stalnog odbora za šumarstvo i drugih skupina stručnjaka kao što su Radna skupina za šume i prirodu, Skupina za građanski dijalog o šumarstvu i plutu koja ima važnu ulogu u pravilnom uključivanju dionika u razvoj i provedbu politika EU-a u području šuma, Koordinacijska skupina za biološku raznolikost i radnu podskupinu za šume i prirodu te Stručna skupina za industrije koje se temelje na šumama; |
| --- | --- |

55.

ističe važnost Stalnog odbora za šumarstvo kao foruma za pružanje sveobuhvatnog znanja i iskustva o šumarstvu i raspravu o aktivnostima unutar strategije i o drugim politikama EU-a koje utječu na sektor šumarstva; smatra da bi Komisija, kako bi postigla usklađenost politika, trebala pojačati dijalog između Stalnog odbora za šumarstvo i drugih skupina stručnjaka kao što su Radna skupina za šume i prirodu, Skupina za građanski dijalog o šumarstvu i plutu koja ima važnu ulogu u pravilnom uključivanju dionika u razvoj i provedbu politika EU-a u području šuma, Koordinacijska skupina za biološku raznolikost i radnu podskupinu za šume i prirodu te Stručna skupina za industrije koje se temelje na šumama;

| 56. | priznaje da bi provedba strategije mogla dovesti do znatnih sustavnih promjena u šumarskom sektoru zbog prebacivanja s prihoda temeljenih prvenstveno na drvu na složenije izvore prihoda i sve većeg rada na pružanju drugih usluga ekosustava te ističe da je potrebno nadzirati i razumjeti posljedice toga; primjećuje da znatno i ponekad proturječno preklapanje politika i zakonodavstva i u nekim slučajevima proturječni ciljevi utječu na šume i šumarski sektor te bi mogli uzrokovati fragmentaciju zakonodavstva; naglašava važnost njihova usklađivanja; poziva Komisiju i države članice da kontinuirano procjenjuju kumulativne učinke različitih inicijativa u okviru strategije u kombinaciji s drugim relevantnim zakonodavstvom i politikama EU-a kako bi se osigurala dosljednost u svim aktivnostima povezanima sa šumarstvom i poboljšalo održivo gospodarenje šumama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; ističe da se u okviru tih procjena učinak sustava zaštite primarnih šuma i šuma starog rasta na lokalne zajednice mora temeljito ocijeniti u suradnji s lokalnim akterima, od kojih se 90 % nalazi u samo četirima državama članicama (43); poziva Komisiju da o tome izvješćuje u okviru svojeg izvješća o provedbi; |
| --- | --- |

56.

priznaje da bi provedba strategije mogla dovesti do znatnih sustavnih promjena u šumarskom sektoru zbog prebacivanja s prihoda temeljenih prvenstveno na drvu na složenije izvore prihoda i sve većeg rada na pružanju drugih usluga ekosustava te ističe da je potrebno nadzirati i razumjeti posljedice toga; primjećuje da znatno i ponekad proturječno preklapanje politika i zakonodavstva i u nekim slučajevima proturječni ciljevi utječu na šume i šumarski sektor te bi mogli uzrokovati fragmentaciju zakonodavstva; naglašava važnost njihova usklađivanja; poziva Komisiju i države članice da kontinuirano procjenjuju kumulativne učinke različitih inicijativa u okviru strategije u kombinaciji s drugim relevantnim zakonodavstvom i politikama EU-a kako bi se osigurala dosljednost u svim aktivnostima povezanima sa šumarstvom i poboljšalo održivo gospodarenje šumama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; ističe da se u okviru tih procjena učinak sustava zaštite primarnih šuma i šuma starog rasta na lokalne zajednice mora temeljito ocijeniti u suradnji s lokalnim akterima, od kojih se 90 % nalazi u samo četirima državama članicama (43

| 57. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog izvješća o nezakonitoj sječi i prenamjeni zemljišta u nekim državama članicama, među ostalim u državnim šumama i zaštićenim područjima, kao i zbog postupaka zbog povrede koji su u tijeku (44); naglašava da nezakonita sječa može imati posljedice koje je teško ili nemoguće poništiti, može doprinijeti gubitku biološke raznolikosti, ubrzanju klimatskih promjena i gubitku prirodnih resursa iz šuma o kojima ovise šumske zajednice te može dovesti do kršenja ljudskih prava; izražava duboku tugu zbog ubojstava i nasilja počinjenih nad šumarskim osobljem, novinarima i aktivistima kao posljedicu nezakonite sječe, oštro osuđuje ta djela te očekuje od država članica da počinitelje privedu pravdi i okončaju ugnjetavanje šumara; poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i učinkovito provedu relevantno nacionalno zakonodavstvo i zakonodavstvo EU-a, posebno definiranjem nezakonite sječe, pooštravanjem pomnog praćenja, trošenjem sredstava za provedbu gdje je to potrebno, borbom protiv korupcije i poboljšanjem upravljanja šumama i zemljištem; ističe važnost povećanja uloge nadležnih tijela država članica u borbi protiv nezakonite sječe na temelju lekcija naučenih iz provedbe i izvršenja Uredbe EU-a o drvu; konstatira da sječa kojom se krši zakonodavstvo o zaštiti prirode, uključujući planove upravljanja mrežom Natura 2000 te Direktive o pticama i Direktive o staništima, također može predstavljati nezakonitu sječu; ističe da nezakonita sječa ima znatne negativne učinke na gospodarstvo, društvo i okoliš te da dovodi do gubitka prihoda u lokalnim zajednicama; primjećuje vezu između nezakonite sječe i loših životnih uvjeta; žali zbog toga koliko je vremena Komisiji potrebno za pokretanje postupaka zbog povrede jer to predstavlja znatan rizik da se nezakonita sječa nastavi i da će biti prekasno da se poništi i popravi golema šteta; poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere za zaustavljanje nezakonite sječe i pooštravanje kontrole nezakonite trgovine drvom pomnim praćenjem i provedbom postojećih propisa te uporabom geoprostornih tehnologija i tehnologija daljinskog istraživanja; |
| --- | --- |

57.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog izvješća o nezakonitoj sječi i prenamjeni zemljišta u nekim državama članicama, među ostalim u državnim šumama i zaštićenim područjima, kao i zbog postupaka zbog povrede koji su u tijeku (44

| 58. | poziva Komisiju da promiče standarde i ambicije EU-a za zaštitu šuma na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju da promiče standarde i ambicije EU-a za zaštitu šuma na međunarodnoj razini;

| 59. | poziva Komisiju da ponovno započne pregovore o međunarodnoj pravno obvezujućoj konvenciji o šumama kojom bi se pridonijelo gospodarenju šumama, njihovu očuvanju i održivom razvoju te da osigura njihove višestruke i komplementarne funkcije i namjene, uključujući mjere za ponovno pošumljavanje, pošumljavanje i očuvanje šuma, uzimajući pritom u obzir društvene, gospodarske, ekološke, kulturne i duhovne potrebe sadašnjih i budućih generacija te prepoznajući ključnu ulogu svih vrsta šuma u održavanju ekoloških procesa i ravnoteže te podupiranju identiteta, kulture i prava autohtonih naroda, njihovih zajednica te drugih zajednica i stanovnika šumskih područja; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisiju da ponovno započne pregovore o međunarodnoj pravno obvezujućoj konvenciji o šumama kojom bi se pridonijelo gospodarenju šumama, njihovu očuvanju i održivom razvoju te da osigura njihove višestruke i komplementarne funkcije i namjene, uključujući mjere za ponovno pošumljavanje, pošumljavanje i očuvanje šuma, uzimajući pritom u obzir društvene, gospodarske, ekološke, kulturne i duhovne potrebe sadašnjih i budućih generacija te prepoznajući ključnu ulogu svih vrsta šuma u održavanju ekoloških procesa i ravnoteže te podupiranju identiteta, kulture i prava autohtonih naroda, njihovih zajednica te drugih zajednica i stanovnika šumskih područja;

| 60. | poziva Uniju da poštuje načelo usklađenosti politika u interesu razvoja te da osigura dosljednost između politika razvoja, trgovine, poljoprivrede, energije i klime; prepoznaje pozitivan gospodarski, društveni i ekološki doprinos šumarske industrije i traži daljnja ulaganja u istraživanje, inovacije i tehnološki napredak; |
| --- | --- |

60.

poziva Uniju da poštuje načelo usklađenosti politika u interesu razvoja te da osigura dosljednost između politika razvoja, trgovine, poljoprivrede, energije i klime; prepoznaje pozitivan gospodarski, društveni i ekološki doprinos šumarske industrije i traži daljnja ulaganja u istraživanje, inovacije i tehnološki napredak;

| 61. | poziva Komisiju da promiče usporedne odredbe na međunarodnim tržištima biogospodarstva te da iskoristi paneuropska i međunarodna partnerstva i trgovinske sporazume sa stranim tržištima za promicanje klimatskih ambicija EU-a i održivog korištenja šuma izvan EU-a; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju da promiče usporedne odredbe na međunarodnim tržištima biogospodarstva te da iskoristi paneuropska i međunarodna partnerstva i trgovinske sporazume sa stranim tržištima za promicanje klimatskih ambicija EU-a i održivog korištenja šuma izvan EU-a;

o

o o

| 62. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

62.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 395, 29.9.2021., str. 37.

1

(2)  SL C 346, 21.9.2016., str. 17.

2

(3)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

3

(4)  SL L 156, 19.6.2018., str. 1.

4

(5)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

5

(6)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

6

(7)  SL L 60, 22.2.2021., str. 21.

7

(8)  SL L 189, 10.5.2022., str. 1.

8

(9)  SL C 152, 6.4.2022., str. 169.

9

(10)  Presuda Suda Europske unije od 17. travnja 2018., Europska komisija protiv Republike Poljske C-441/17, ECLI:EU:C:2018:255 (Povreda obveze države članice – Okoliš – Direktiva 92/43/EEZ – Očuvanje prirodnih staništa i divlje faune i flore – Članak 6. stavci 1. i 3. – Članak 12. stavak 1. – Direktiva 2009/147/EZ – Očuvanje divljih ptica – Članci 4. i 5. – Područje Natura 2000 „Puszcza Białowieska” – Izmjena plana šumskog gospodarenja – Povećanje sječive drvne mase – Plan ili projekt koji nije izravno potreban za upravljanje tim područjem, ali može na njega znatno utjecati – Odgovarajuća procjena utjecaja na to područje – Negativan utjecaj na cjelovitost područja – Učinkovita provedba mjera očuvanja – Učinci na lokalitete za razmnožavanje ili odmor zaštićenih vrsta).

10

Europska komisija protiv Republike Poljske

(11)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti.

11

(12)  Izvješće 5/2016 Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europski šumski ekosustavi: stanje i trendovi”.

12

(13)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030., (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

13

(14)  Komunikacija Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljena „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572).

14

(15)  U Europi kao cjelini, većina privatnih gospodarstva obuhvaća površinu do 10 ha – izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. naslovljeno „State of Europe’s Forests 2020” (Stanje europskih šuma 2020.); 50 % šumskih gospodarstava u privatnom vlasništvu u Njemačkoj manje je od 20 ha, https://www.bmel.de/SharedDocs/Downloads/DE/Broschueren/bundeswaldinventur3.pdf;jsessionid=972A5297B9463D98948E787D1AA78F19.live921?__blob=publicationFile&v=3; oko dvije trećine privatnih vlasnika u Francuskoj posjeduje manje od 1 ha, https://franceboisforet.fr/wp-content/uploads/2021/04/Brochure_chiffresClesForetPrivee_2021_PageApage_BD.pdf; oko 45 % vlasnika u Finskoj posjeduje manje od 10 ha, https://www.luke.fi/en/statistics/ownership-of-forest-land; 50 % vlasnika u Latviji posjeduje manje od 5 ha, https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/MAF_parskats_Silava_privat_meza_apsaimn_monitorings.pdf

15

(16)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation (Europske šume za biološku raznolikost, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima), Future Brief 25, Odjel za znanstvenu komunikaciju, Sveučilište zapadne Engleske u Bristolu, 2021., https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

16

European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation

(17)  Europska agencija za okoliš, The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Europski okoliš – stanje i izgledi u 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi), 11. svibnja 2020., str. 83., https://www.eea.europa.eu/soer-2020/

17

The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe

(18)  Komunikacija Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljena „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572).

18

(19)  Zajednički istraživački centar, Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: procjena ekosustava EU-a), 2020.; za trendove u pogledu stanja, vidi također izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. naslovljeno „State of Europe’s Forests 2020” (Stanje europskih šuma 2020.).

19

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

(20)  Izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. naslovljeno „State of Europe’s Forests2020” (Stanje europskih šuma 2020.).

20

(21)  Zajednički istraživački centar, Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: procjena ekosustava EU-a), 2020.; za trendove u pogledu stanja, vidi također izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. naslovljeno „State of Europe’s Forests 2020” (Stanje europskih šuma 2020.).

21

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

(22)  Europska komisija, Glavna uprava za okoliš, Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products (Studija o programima certificiranja i provjere u šumarskom sektoru i za proizvode na bazi drva), Ured za publikacije Europske unije, 2021., https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/afa5e0df-fb19-11eb-b520-01aa75ed71a1

22

Study on certification and verification schemes in the forest sector and for wood-based products

(23)  Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva, (SL L 295, 12.11.2010., str. 23.).

23

(24)  Zajednički istraživački centar, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe (Kartografsko prikazivanje i procjena primarnih šuma i šuma starog rata u Europi), 2021.

24

Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe

(25)  https://www.wur.nl/en/research-results/research-institutes/environmental-research/show-wenr/does-the-eu-depend-on-russia-for-its-wood.htm

25

(26)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_21/SR_Forestry_hr.pdf

26

(27)  Izvješće konferencije Forest Europe iz 2020., State of Europe’s Forests 2020 (Stanje europskih šuma 2020.).

27

State of Europe’s Forests 2020

(28)  Science for Environment Policy, European Forests for biodiversity, climate change mitigation and adaptation (Europske šume za biološku raznolikost, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima), Future Brief 25, Odjel za znanstvenu komunikaciju, Sveučilište zapadne Engleske u Bristolu, 2021., https://ec.europa.eu/environment/integration/research/newsalert/

28

(29)  Komunikacija Komisije od 17. studenoga 2021. naslovljena „Strategija EU-a za tlo do 2030. – Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu” (COM(2021)0699).

29

(30)  Pickles, B. J. i Simard, S. W., Mycorrhizal Networks and Forest Resilience to Drought, Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage (Mikorizne mreže i otpornost šuma na sušu. Mikorizno posredovanje u tlu – Plodnost, struktura i skladištenje ugljika), Elsevier, Amsterdam, 2017., str. 319.-339.

30

Mycorrhizal Mediation of Soil – Fertility, Structure, and Carbon Storage

(31)  Gorzelak i dr., Inter-plant communication through mycorrhizal networks mediates complex adaptive behaviour in plant communities (Komunikacija među biljkama putem mikoriznih mreža posreduje u složenom prilagodljivom ponašanju u biljnim zajednicama), AoB Plants, 2015.

31

AoB Plants

(32)  Usman i dr., Mycorrhizal Symbiosis for Better Adaptation of Trees to Abiotic Stress Caused by Climate Change in Temperate and Boreal Forests (Mikorizna simbioza za bolju prilagodbu drveća abiotičkom stresu izazvanom klimatskim promjenama u umjerenim i borealnim šumama), Frontiers in Forests and Global Change, 2021.

32

Frontiers in Forests and Global Change

(33)  Europska komisija, Glavna uprava za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike, Smjernice o kaskadnoj uporabi biomase s odabranim primjerima dobre prakse s drvnom biomasom, Ured za publikacije, 2019.

33

Smjernice o kaskadnoj uporabi biomase s odabranim primjerima dobre prakse s drvnom biomasom

(34)  Hetemäki, L., Palahí, M. i Nasi, R., Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1 (Vidjeti drvo u šumi. Od znanja do djelovanja I), Europski šumarski institut, 2020.; vidjeti i Izvješće WWF-a o živim šumama, Poglavlje 5., https://wwf.panda.org/discover/our_focus/forests_practice/forest_publications_news_and_reports/living_forests_report/

34

Seeing the wood in the forests. Knowledge to Action 1

(35)  na području Forest Europe, vidjeti izvješće konferencije Forest Europe iz 2020. pod naslovom „State of Europe’s Forests 2020” (Stanje europskih šuma 2020.).

35

(36)  Radni dokument službi Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljen „Obveza sadnje 3 milijarde stabala do 2030.” (SWD(2021)0651).

36

(37)  Zajednički istraživački centar, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe (Kartografsko prikazivanje i procjena primarnih šuma i šuma starog rasta u Europi), 2021.

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

38

(39)  Komunikacija Komisije od 15. prosinca 2021. naslovljena „Održivi ciklusi ugljika” (COM(2021)0800).

39

(40)  SL C 229, 15.6.2021., str. 6.

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Forests,_forestry_and_logging#Employment_and_apparent_labour_productivity_in_forestry_and_logging

41

(42)  Izvješće konferencije Forest Europe iz 2020., State of Europe’s Forests 2020 (Stanje europskih šuma 2020.).

42

State of Europe’s Forests 2020

(43)  Zajednički istraživački centar, Mapping and assessment of primary and old-growth forests in Europe (Kartografsko prikazivanje i procjena primarnih šuma i šuma starog rata u Europi), 2021.

43

(44)  5 postupaka koji su u tijeku protiv 4 države članice zbog povrede prava (predmeti 2016/2072, 2018/2208, 2018/4076, 2020/2033 i 2021/4029).

44

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/44

---

P9_TA(2022)0314

Utjecaj obustave obrazovnih, kulturnih i sportskih aktivnosti te aktivnosti za mlade zbog pandemije bolesti COVID-19 na djecu i mladež u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o utjecaju obustave obrazovnih, kulturnih i sportskih aktivnosti te aktivnosti za mlade zbog pandemije bolesti COVID-19 na djecu i mlade u EU-u (2022/2004(INI))

(2023/C 125/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. i članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. i članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 165., 166. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165., 166. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 14., 15. i 32. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 14., 15. i 32. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 1., 3. i 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 1., 3. i 4.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o osnaživanju mladih u Europi: zapošljavanje nakon pandemije i socijalni oporavak (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o osnaživanju mladih u Europi: zapošljavanje nakon pandemije i socijalni oporavak (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 20. svibnja 2021. o pravu Parlamenta na informacije o tekućem ocjenjivanju nacionalnih planova za oporavak i otpornost (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće s Europskog skupa mladih 2021. naslovljeno „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Izvješće o idejama mladih za Konferenciju o budućnosti Europe), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s Europskog skupa mladih 2021. naslovljeno „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Izvješće o idejama mladih za Konferenciju o budućnosti Europe),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini željeznice (2022.) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini željeznice (2022.) (6),

| — | uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeća od 10. prosinca 2021. o europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost (COM(2021)0770) i pripadajuće radne dokumente službi (SWD(2021)0367), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeća od 10. prosinca 2021. o europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost (COM(2021)0770) i pripadajuće radne dokumente službi (SWD(2021)0367),

| — | uzimajući u obzir novinski članak od 7. travnja 2020. naslovljen „COVID-19: how can VET respond?” (COVID-19: kako SOO može odgovoriti?), koji je objavila Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novinski članak od 7. travnja 2020. naslovljen „COVID-19: how can VET respond?” (COVID-19: kako SOO može odgovoriti?), koji je objavila Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. 2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. 2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624),

| — | uzimajući u obzir anketu programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti o utjecaju bolesti COVID-19 na mobilnost u svrhu učenja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir anketu programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti o utjecaju bolesti COVID-19 na mobilnost u svrhu učenja (8),

| — | uzimajući u obzir predstojeću komunikaciju Komisije o dugoročnoj skrbi i predškolskom odgoju i obrazovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstojeću komunikaciju Komisije o dugoročnoj skrbi i predškolskom odgoju i obrazovanju,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Obrazovanje i mladi u Europi nakon pandemije bolesti COVID-19 – učinci krize i preporuke politike), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 4. svibnja 2021. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Obrazovanje i mladi u Europi nakon pandemije bolesti COVID-19 – učinci krize i preporuke politike), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 4. svibnja 2021. (9),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (Mladi u Europi: učinci pandemije bolesti COVID-19 na njihovu ekonomsku i socijalnu situaciju), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 24. rujna 2021. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (Mladi u Europi: učinci pandemije bolesti COVID-19 na njihovu ekonomsku i socijalnu situaciju), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 24. rujna 2021. (10),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Kulturni i kreativni sektori u Europi nakon pandemije bolesti COVID-19 – učinci krize i preporuke politike), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 18. veljače 2021. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Kulturni i kreativni sektori u Europi nakon pandemije bolesti COVID-19 – učinci krize i preporuke politike), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 18. veljače 2021. (11),

| — | uzimajući u obzir ad hoc izvješće mreže NESET br. 3/2021 naslovljeno „Distance learning from student perspective” (Učenje na daljinu s gledišta učenika) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ad hoc izvješće mreže NESET br. 3/2021 naslovljeno „Distance learning from student perspective” (Učenje na daljinu s gledišta učenika) (12),

| — | uzimajući u obzir ad hoc izvješće mreže NESET br. 2/2021 naslovljeno „The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na ishode učenja učenika diljem Europe: izazovi učenja na daljinu za sve) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ad hoc izvješće mreže NESET br. 2/2021 naslovljeno „The impact of COVID-19 on student learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na ishode učenja učenika diljem Europe: izazovi učenja na daljinu za sve) (13),

| — | uzimajući u obzir analitičko izvješće Europske stručne skupine za ekonomiju obrazovanja (EENEE) i mreže NESET naslovljeno „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na obrazovanje djece u nepovoljnom položaju i s time povezane socioekonomske posljedice) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analitičko izvješće Europske stručne skupine za ekonomiju obrazovanja (EENEE) i mreže NESET naslovljeno „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na obrazovanje djece u nepovoljnom položaju i s time povezane socioekonomske posljedice) (14),

| — | uzimajući u obzir tehničko izvješće Zajedničkog istraživačkog centra naslovljeno „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Vjerojatni utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na obrazovanje: razmatranja utemeljena na postojećoj literaturi i novim međunarodnim skupovima podataka) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tehničko izvješće Zajedničkog istraživačkog centra naslovljeno „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Vjerojatni utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na obrazovanje: razmatranja utemeljena na postojećoj literaturi i novim međunarodnim skupovima podataka) (15),

| — | uzimajući u obzir izvješće s Europskog foruma mladih od 17. lipnja 2021. naslovljeno „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar’ on young people” (Više od zabrane kretanja: ožiljak koji je pandemija ostavila na mladima) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s Europskog foruma mladih od 17. lipnja 2021. naslovljeno „Beyond Lockdown: the ‚pandemic scar’ on young people” (Više od zabrane kretanja: ožiljak koji je pandemija ostavila na mladima) (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće UNICEF-a od 4. listopada 2021. naslovljeno „The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health” (Položaj djece u svijetu 2021.: u mojim mislima: promicanje, zaštita i briga o mentalnom zdravlju djece) (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UNICEF-a od 4. listopada 2021. naslovljeno „The State of the World’s Children 2021: On My Mind: promoting, protecting and caring for children’s mental health” (Položaj djece u svijetu 2021.: u mojim mislima: promicanje, zaštita i briga o mentalnom zdravlju djece) (17),

| — | uzimajući u obzir kratki prikaz politike OECD-a od 12. svibnja 2021. naslovljen „Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (Podrška mentalnom zdravlju mladih tijekom krize izazvane bolešću COVID-19) (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratki prikaz politike OECD-a od 12. svibnja 2021. naslovljen „Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (Podrška mentalnom zdravlju mladih tijekom krize izazvane bolešću COVID-19) (18),

| — | uzimajući u obzir istraživanje organizacije Young Minds iz veljače 2021. naslovljeno „Coronavirus: Impact on young people with mental health needs” (Koronavirus: utjecaj na mlade s posebnim potrebama u pogledu mentalnog zdravlja) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje organizacije Young Minds iz veljače 2021. naslovljeno „Coronavirus: Impact on young people with mental health needs” (Koronavirus: utjecaj na mlade s posebnim potrebama u pogledu mentalnog zdravlja) (19),

| — | uzimajući u obzir projekt u okviru Obzora 2020. naslovljen „Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health” (Sprječavanje nastanka problema s mentalnim zdravljem djece u jugoistočnoj Europi – prilagodba, optimizacija, ispitivanje i produljenje roditeljske skrbi za cjeloživotno zdravlje) (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir projekt u okviru Obzora 2020. naslovljen „Prevention of child mental health problems in Southeastern Europe – Adapt, Optimise, Test, and Extend Parenting for Lifelong Health” (Sprječavanje nastanka problema s mentalnim zdravljem djece u jugoistočnoj Europi – prilagodba, optimizacija, ispitivanje i produljenje roditeljske skrbi za cjeloživotno zdravlje) (20),

| — | uzimajući u obzir izvješće zaklade Mental Health Foundation Scotland iz rujna 2020. naslovljeno „Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people” (Utjecaji zabrane kretanja na mentalno zdravlje i dobrobit djece i mladih) (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće zaklade Mental Health Foundation Scotland iz rujna 2020. naslovljeno „Impacts of lockdown on the mental health and well-being of children and young people” (Utjecaji zabrane kretanja na mentalno zdravlje i dobrobit djece i mladih) (21),

| — | uzimajući u obzir izvješće o istraživanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 9. studenoga 2021. naslovljeno „Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade u EU-u” (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o istraživanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) od 9. studenoga 2021. naslovljeno „Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade u EU-u” (22),

| — | uzimajući u obzir kampanju YouMoveEurope za predstavku obrazovne ustanove International Youth Work Trainers Guild naslovljenu „Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility” (Odgovor na utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na međunarodnu radnu mobilnost mladih) (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kampanju YouMoveEurope za predstavku obrazovne ustanove International Youth Work Trainers Guild naslovljenu „Responding to the Impact of COVID-19 on International Youth Work Mobility” (Odgovor na utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na međunarodnu radnu mobilnost mladih) (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenog 2021. o politici EU-a u pogledu sporta: ocjena i mogući putevi naprijed (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenog 2021. o politici EU-a u pogledu sporta: ocjena i mogući putevi naprijed (24),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenog 1989., a posebno njezin članak 30., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenog 1989., a posebno njezin članak 30.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2020. o pravima osoba s intelektualnim poteškoćama i njihovih obitelji u vrijeme krize prouzročene bolešću COVID-19 (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2020. o pravima osoba s intelektualnim poteškoćama i njihovih obitelji u vrijeme krize prouzročene bolešću COVID-19 (26),

| — | uzimajući u obzir europske ciljeve za mlade, a posebice ciljeve 5., 9. i 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europske ciljeve za mlade, a posebice ciljeve 5., 9. i 11.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o budućnosti europskog obrazovanja u kontekstu bolesti COVID-19 (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o budućnosti europskog obrazovanja u kontekstu bolesti COVID-19 (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o oblikovanju politike digitalnog obrazovanja (29),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (30),

| — | uzimajući u obzir projekt OECD-a „Student Agency for 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir projekt OECD-a „Student Agency for 2030.”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0216/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0216/2022),

| A. | budući da je zatvaranje ustanova za predškolski odgoj i obrazovanje, škola, sveučilišta, prostorâ za skrb o mladima i rad s mladima, kao i prostorâ za izvannastavne aktivnosti i kulturne aktivnosti te sportskih objekata djeci i mladima uskratilo mogućnost sudjelovanja u aktivnostima koje su neophodne za njihov sveukupni razvoj, njihov napredak u učenju, njihovo intelektualno, tjelesno, emocionalno i mentalno zdravlje i dobrobit te njihovu društvenu i profesionalnu uključenost; |
| --- | --- |

A.

budući da je zatvaranje ustanova za predškolski odgoj i obrazovanje, škola, sveučilišta, prostorâ za skrb o mladima i rad s mladima, kao i prostorâ za izvannastavne aktivnosti i kulturne aktivnosti te sportskih objekata djeci i mladima uskratilo mogućnost sudjelovanja u aktivnostima koje su neophodne za njihov sveukupni razvoj, njihov napredak u učenju, njihovo intelektualno, tjelesno, emocionalno i mentalno zdravlje i dobrobit te njihovu društvenu i profesionalnu uključenost;

| B. | budući da su djeca i mladi među najosjetljivijim skupinama u našem društvu i da su pogođeni obustavom aktivnosti zbog bolesti COVID-19 tijekom ključnog i kritičnog razdoblja u njihovom životu; budući da je mentalno zdravlje jedan od preduvjeta i temelja za zdravo društvo i demokraciju; budući da je stoga pristup uslugama mentalnog zdravlja neodvojiv od drugih temeljnih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da su djeca i mladi među najosjetljivijim skupinama u našem društvu i da su pogođeni obustavom aktivnosti zbog bolesti COVID-19 tijekom ključnog i kritičnog razdoblja u njihovom životu; budući da je mentalno zdravlje jedan od preduvjeta i temelja za zdravo društvo i demokraciju; budući da je stoga pristup uslugama mentalnog zdravlja neodvojiv od drugih temeljnih prava;

| C. | budući da je otkazivanje obrazovnih i kulturnih aktivnosti, aktivnosti za mlade te sportskih aktivnosti i događanja pojačalo digitalnu tranziciju u tolikoj mjeri da je došlo do iznenadne promjene svakodnevnih rutina, kao i načina na koji djeca i mladi ostvaruju međusobnu interakciju i komuniciraju, bez društvenih ili fizičkih kontakata; budući da je zatvaranje škola i prostora u kojima se odvijaju kulturne i sportske aktivnosti dovelo do smanjenja razine tjelesne kondicije kod mladih u tolikoj mjeri da je trenutačno samo svaki četvrti 11-godišnjak dovoljno tjelesno aktivan; budući da zbog toga svako treće dijete ima prekomjernu tjelesnu težinu ili je pretilo, čime se povećava rizik pojave faktora vezanih za invaliditet i većeg pobolijevanja (31); |
| --- | --- |

C.

budući da je otkazivanje obrazovnih i kulturnih aktivnosti, aktivnosti za mlade te sportskih aktivnosti i događanja pojačalo digitalnu tranziciju u tolikoj mjeri da je došlo do iznenadne promjene svakodnevnih rutina, kao i načina na koji djeca i mladi ostvaruju međusobnu interakciju i komuniciraju, bez društvenih ili fizičkih kontakata; budući da je zatvaranje škola i prostora u kojima se odvijaju kulturne i sportske aktivnosti dovelo do smanjenja razine tjelesne kondicije kod mladih u tolikoj mjeri da je trenutačno samo svaki četvrti 11-godišnjak dovoljno tjelesno aktivan; budući da zbog toga svako treće dijete ima prekomjernu tjelesnu težinu ili je pretilo, čime se povećava rizik pojave faktora vezanih za invaliditet i većeg pobolijevanja (31);

| D. | budući da je obrazovanje tijekom pandemije bolesti COVID-19 ocijenjeno kao jedan od najviše emocionalno iscrpljujućih sektora (32) i da istraživanja pokazuju jasnu vezu između mentalnog zdravlja nastavnika i mentalnog zdravlja učenika (33); budući da obrazovanje na daljinu ima inherentna ograničenja u laboratorijskoj nastavi i poučavanju umjetničkih predmeta, kao i u strukovnom obrazovanju i tjelesnom odgoju; budući da je obrazovanje na daljinu u mnogim slučajevima pedagoški neprikladno, posebno za mlađe učenike, koji imaju veću potrebu za međuljudskim kontaktom s nastavnicima, te zbog toga što nastavnici nemaju uvijek priliku za odgovarajuće osposobljavanje u pogledu učinkovite upotrebe digitalnih alata u školama; budući da se u većini slučajeva pri učenju na daljinu nisu uzimale u obzir potrebe učenika koji se obrazuju na regionalnim ili manjinskim jezicima; budući da se taj pristup može smatrati diskriminirajućim te stvara nelagodu, tjeskobu i osjećaj nesigurnosti kod tih učenika; |
| --- | --- |

D.

budući da je obrazovanje tijekom pandemije bolesti COVID-19 ocijenjeno kao jedan od najviše emocionalno iscrpljujućih sektora (32) i da istraživanja pokazuju jasnu vezu između mentalnog zdravlja nastavnika i mentalnog zdravlja učenika (33); budući da obrazovanje na daljinu ima inherentna ograničenja u laboratorijskoj nastavi i poučavanju umjetničkih predmeta, kao i u strukovnom obrazovanju i tjelesnom odgoju; budući da je obrazovanje na daljinu u mnogim slučajevima pedagoški neprikladno, posebno za mlađe učenike, koji imaju veću potrebu za međuljudskim kontaktom s nastavnicima, te zbog toga što nastavnici nemaju uvijek priliku za odgovarajuće osposobljavanje u pogledu učinkovite upotrebe digitalnih alata u školama; budući da se u većini slučajeva pri učenju na daljinu nisu uzimale u obzir potrebe učenika koji se obrazuju na regionalnim ili manjinskim jezicima; budući da se taj pristup može smatrati diskriminirajućim te stvara nelagodu, tjeskobu i osjećaj nesigurnosti kod tih učenika;

| E. | budući da se, s obzirom na to da nije bilo utvrđenog dnevnog rasporeda kojim se stvara umirujuća „rutina” i da se u nekim državama članicama na dugo vrijeme izgubila navika fizičkog pohađanja škole, sada kada su škole ponovno otvorene, čini da mnogi učenici nisu motivirani, da su nezainteresirani za školski život i da imaju poteškoća u pronalaženju svojeg ritma, koncentracije, osjećaja pripadnosti i dijeljenja ciljeva školske zajednice; |
| --- | --- |

E.

budući da se, s obzirom na to da nije bilo utvrđenog dnevnog rasporeda kojim se stvara umirujuća „rutina” i da se u nekim državama članicama na dugo vrijeme izgubila navika fizičkog pohađanja škole, sada kada su škole ponovno otvorene, čini da mnogi učenici nisu motivirani, da su nezainteresirani za školski život i da imaju poteškoća u pronalaženju svojeg ritma, koncentracije, osjećaja pripadnosti i dijeljenja ciljeva školske zajednice;

| F. | budući da je zatvaranjem kulturnih objekata, koja su prva zatvorena i posljednja kojima je dopušteno ponovno otvaranje, mladim kulturnim stvarateljima, a posebno mladim izvođačima, uskraćena prilika da započnu i razviju svoju karijeru u ključnoj ranoj fazi; |
| --- | --- |

F.

budući da je zatvaranjem kulturnih objekata, koja su prva zatvorena i posljednja kojima je dopušteno ponovno otvaranje, mladim kulturnim stvarateljima, a posebno mladim izvođačima, uskraćena prilika da započnu i razviju svoju karijeru u ključnoj ranoj fazi;

| G. | budući da su amaterski sportovi ozbiljno pogođeni negativnim posljedicama pandemije te su mnogi od njih već duže vrijeme potpuno obustavljeni; budući da se očekuje da će se profesionalni sportski klubovi, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini, i dalje suočavati s ozbiljnim izazovima povezanima s dugoročnim financijskim oporavkom; budući da bi trajni gubitak amaterskog sporta izravno utjecao na mlade sportaše, kako u pogledu njihova društvenog razvoja tako i u pogledu njihove potencijalne buduće profesionalne karijere u sportu; |
| --- | --- |

G.

budući da su amaterski sportovi ozbiljno pogođeni negativnim posljedicama pandemije te su mnogi od njih već duže vrijeme potpuno obustavljeni; budući da se očekuje da će se profesionalni sportski klubovi, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini, i dalje suočavati s ozbiljnim izazovima povezanima s dugoročnim financijskim oporavkom; budući da bi trajni gubitak amaterskog sporta izravno utjecao na mlade sportaše, kako u pogledu njihova društvenog razvoja tako i u pogledu njihove potencijalne buduće profesionalne karijere u sportu;

| H. | budući da se općenito stanje mentalnog zdravlja i dobrobiti mladih značajno pogoršalo tijekom pandemije, pri čemu su se u nekoliko država članica problemi povezani s mentalnim zdravljem udvostručili u odnosu na razine koje su prethodile krizi (34), zbog čega su stručnjaci to proglasili „tihom pandemijom” ili „ožiljkom pandemije”; budući da je pandemija razotkrila nedostatak potpore mladima koji se suočavaju s problemima povezanima s mentalnim zdravljem; budući da su marginalizirane skupine, kao što su LGBTIQ+ osobe, rasne i etničke manjine ili mladi s posebnim potrebama, izložene većem riziku od nastanka poremećaja mentalnog zdravlja; budući da je stvarne posljedice problema s mentalnim zdravljem kod mladih često teško utvrditi te da one zasad još nisu u potpunosti vidljive; |
| --- | --- |

H.

budući da se općenito stanje mentalnog zdravlja i dobrobiti mladih značajno pogoršalo tijekom pandemije, pri čemu su se u nekoliko država članica problemi povezani s mentalnim zdravljem udvostručili u odnosu na razine koje su prethodile krizi (34), zbog čega su stručnjaci to proglasili „tihom pandemijom” ili „ožiljkom pandemije”; budući da je pandemija razotkrila nedostatak potpore mladima koji se suočavaju s problemima povezanima s mentalnim zdravljem; budući da su marginalizirane skupine, kao što su LGBTIQ+ osobe, rasne i etničke manjine ili mladi s posebnim potrebama, izložene većem riziku od nastanka poremećaja mentalnog zdravlja; budući da je stvarne posljedice problema s mentalnim zdravljem kod mladih često teško utvrditi te da one zasad još nisu u potpunosti vidljive;

| I. | budući da je prekomjeran pritisak na učenike da postižu izvanredne rezultate, čak i u ranoj dobi, dodatno opteretio mentalno zdravlje i dobrobit učenika; budući da poteškoće s mentalnim zdravljem sa sobom nose snažnu stigmatizaciju u našim društvima, zbog čega su mladi s problemima mentalnog zdravlja izloženi predrasudama, društvenoj izolaciji, verbalnom zlostavljanju ili zlostavljanju te doživljavaju obrazovno okruženje kao nesigurno okruženje u kojem je teško potražiti pomoć ili liječenje; |
| --- | --- |

I.

budući da je prekomjeran pritisak na učenike da postižu izvanredne rezultate, čak i u ranoj dobi, dodatno opteretio mentalno zdravlje i dobrobit učenika; budući da poteškoće s mentalnim zdravljem sa sobom nose snažnu stigmatizaciju u našim društvima, zbog čega su mladi s problemima mentalnog zdravlja izloženi predrasudama, društvenoj izolaciji, verbalnom zlostavljanju ili zlostavljanju te doživljavaju obrazovno okruženje kao nesigurno okruženje u kojem je teško potražiti pomoć ili liječenje;

| J. | budući da se konkretno stanje u državama članicama znatno razlikuje zbog različite prirode i trajanja uvedenih mjera, kao i zbog razlika u pristupu tehnologiji i digitalnim alatima, što je istaknulo nejednakosti između ruralnih i gradskih područja; |
| --- | --- |

J.

budući da se konkretno stanje u državama članicama znatno razlikuje zbog različite prirode i trajanja uvedenih mjera, kao i zbog razlika u pristupu tehnologiji i digitalnim alatima, što je istaknulo nejednakosti između ruralnih i gradskih područja;

| K. | budući da prisilan prelazak na virtualno učenje ne samo što je pogoršao već postojeće nejednakosti, već je doveo i do novih nejednakosti zbog lošijeg položaja djece u socijalno nepovoljnom položaju zbog skučenih uvjeta stanovanja, nedostatka digitalne infrastrukture ili opreme te problema u pogledu povezivosti, čime se povećao rizik od loših ishoda učenja, a time i od napuštanja školovanja kada je riječ o učenicima s manje mogućnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da prisilan prelazak na virtualno učenje ne samo što je pogoršao već postojeće nejednakosti, već je doveo i do novih nejednakosti zbog lošijeg položaja djece u socijalno nepovoljnom položaju zbog skučenih uvjeta stanovanja, nedostatka digitalne infrastrukture ili opreme te problema u pogledu povezivosti, čime se povećao rizik od loših ishoda učenja, a time i od napuštanja školovanja kada je riječ o učenicima s manje mogućnosti;

| L. | budući da je zatvaranje obrazovnih institucija dovelo do opadanja postojećeg znanja, gubitka metodologije za usvajanje novih znanja kao i stvarnog gubitka usvajanja znanja; budući da su ti gubici, koji će vjerojatno imati dugoročan negativan učinak na buduću dobrobit djece i mladih, veći među učenicima iz socioekonomski ugroženih kućanstava, koji su tijekom pandemije imali manju potporu tijekom učenja; |
| --- | --- |

L.

budući da je zatvaranje obrazovnih institucija dovelo do opadanja postojećeg znanja, gubitka metodologije za usvajanje novih znanja kao i stvarnog gubitka usvajanja znanja; budući da su ti gubici, koji će vjerojatno imati dugoročan negativan učinak na buduću dobrobit djece i mladih, veći među učenicima iz socioekonomski ugroženih kućanstava, koji su tijekom pandemije imali manju potporu tijekom učenja;

| M. | budući da je primijećeno da je 64 % mladih u dobnoj skupini od 18 do 34 godine bilo izloženo riziku od depresije u proljeće 2021. (35) te da je samoubojstvo drugi vodeći uzrok smrti među mladima (36) kao posljedica stresa, usamljenosti, izoliranosti, depresije, nedostatka prilika za obrazovanje i zaposlenje i financijskih izgleda te povećanja nezaposlenosti mladih, kao i nesigurnosti kod mladih povezanih sa širim društvenim i životnim perspektivama; |
| --- | --- |

M.

budući da je primijećeno da je 64 % mladih u dobnoj skupini od 18 do 34 godine bilo izloženo riziku od depresije u proljeće 2021. (35) te da je samoubojstvo drugi vodeći uzrok smrti među mladima (36) kao posljedica stresa, usamljenosti, izoliranosti, depresije, nedostatka prilika za obrazovanje i zaposlenje i financijskih izgleda te povećanja nezaposlenosti mladih, kao i nesigurnosti kod mladih povezanih sa širim društvenim i životnim perspektivama;

| N. | budući da diljem EU-a postoje znatne regionalne razlike u pristupu uslugama mentalnog zdravlja, dok je pristup pacijenata iz socijalno nepovoljnih sredina, uključujući djecu, dodatno otežan zbog ograničenja koja postoje u nekim državama članicama u pogledu pokrivanja troškova psihoterapije iz proračuna za javno zdravstvo; budući da postoji znatna potreba za europskim pristupom mentalnom zdravlju djece i mladih, s posebnim naglaskom na obrazovanju i školovanju te savjetovanju za mlade; |
| --- | --- |

N.

budući da diljem EU-a postoje znatne regionalne razlike u pristupu uslugama mentalnog zdravlja, dok je pristup pacijenata iz socijalno nepovoljnih sredina, uključujući djecu, dodatno otežan zbog ograničenja koja postoje u nekim državama članicama u pogledu pokrivanja troškova psihoterapije iz proračuna za javno zdravstvo; budući da postoji znatna potreba za europskim pristupom mentalnom zdravlju djece i mladih, s posebnim naglaskom na obrazovanju i školovanju te savjetovanju za mlade;

| O. | budući da su mjere ograničenja kretanja posebno negativno utjecale na osobe s invaliditetom ili posebnim potrebama; budući da bi se svim mjerama koje države članice poduzimaju u iznimnim okolnostima uvijek trebala poštovati njihova temeljna prava i osigurati njihov jednak i nediskriminirajući pristup zdravstvenoj skrbi, socijalnim uslugama i obrazovanju, kao i aktivnostima za mlade te kulturnim i sportskim aktivnostima; |
| --- | --- |

O.

budući da su mjere ograničenja kretanja posebno negativno utjecale na osobe s invaliditetom ili posebnim potrebama; budući da bi se svim mjerama koje države članice poduzimaju u iznimnim okolnostima uvijek trebala poštovati njihova temeljna prava i osigurati njihov jednak i nediskriminirajući pristup zdravstvenoj skrbi, socijalnim uslugama i obrazovanju, kao i aktivnostima za mlade te kulturnim i sportskim aktivnostima;

| P. | budući da su rodno utemeljene razlike utjecale na to kakav je učinak pandemija imala na mlade i djecu, pri čemu su djevojčice i mlade žene bile više izložene nasilju u obitelji, psihosomatskim bolestima i poremećajima raspoloženja (37); budući da se razlika u plaći na temelju spola dodatno povećala tijekom pandemije, što je utjecalo na ravnotežu između poslovnog i privatnog života žena i njihovu financijsku ovisnost o partnerima, rodbini ili prijateljima; budući da su uzastopna ograničenja kretanja povećala opterećenje roditelja i skrbnika, što je pak povećalo rizik od zlouporabe opojnih droga kod roditelja i obiteljskog nasilja, a to je utjecalo na mentalno zdravlje i dobrobit najugroženijih, kao i djece i mladih; |
| --- | --- |

P.

budući da su rodno utemeljene razlike utjecale na to kakav je učinak pandemija imala na mlade i djecu, pri čemu su djevojčice i mlade žene bile više izložene nasilju u obitelji, psihosomatskim bolestima i poremećajima raspoloženja (37); budući da se razlika u plaći na temelju spola dodatno povećala tijekom pandemije, što je utjecalo na ravnotežu između poslovnog i privatnog života žena i njihovu financijsku ovisnost o partnerima, rodbini ili prijateljima; budući da su uzastopna ograničenja kretanja povećala opterećenje roditelja i skrbnika, što je pak povećalo rizik od zlouporabe opojnih droga kod roditelja i obiteljskog nasilja, a to je utjecalo na mentalno zdravlje i dobrobit najugroženijih, kao i djece i mladih;

| Q. | budući da problemi s mentalnim zdravljem u ranoj fazi osobnog razvoja povećavaju vjerojatnost nastanka problema s mentalnim zdravljem u odrasloj dobi s dalekosežnim posljedicama u pogledu osobnog, društvenog i profesionalnog razvoja i kvalitete života; budući da su djeca i mladi u kritičnim fazama svojeg neurološkog razvoja te su posebno osjetljivi na široku upotrebu digitalnih alata za učenje na daljinu; budući da ta intenzivna digitalizacija obrazovanja otvara pitanja o utjecaju tehnologije na pitanja vezana uz učenje; |
| --- | --- |

Q.

budući da problemi s mentalnim zdravljem u ranoj fazi osobnog razvoja povećavaju vjerojatnost nastanka problema s mentalnim zdravljem u odrasloj dobi s dalekosežnim posljedicama u pogledu osobnog, društvenog i profesionalnog razvoja i kvalitete života; budući da su djeca i mladi u kritičnim fazama svojeg neurološkog razvoja te su posebno osjetljivi na široku upotrebu digitalnih alata za učenje na daljinu; budući da ta intenzivna digitalizacija obrazovanja otvara pitanja o utjecaju tehnologije na pitanja vezana uz učenje;

| R. | budući da je zbog zatvaranja došlo do smanjenja razine tjelesne kondicije kod mladih u tolikoj mjeri da je trenutačno samo svaki četvrti 11-godišnjak dovoljno tjelesno aktivan; |
| --- | --- |

R.

budući da je zbog zatvaranja došlo do smanjenja razine tjelesne kondicije kod mladih u tolikoj mjeri da je trenutačno samo svaki četvrti 11-godišnjak dovoljno tjelesno aktivan;

| S. | budući da je 2022. europska godina mladih; |
| --- | --- |

S.

budući da je 2022. europska godina mladih;

| T. | budući da se svakom strategijom EU-a za mentalno zdravlje usmjerenom na djecu i mlade prije svega mora osigurati da se njihov glas čuje i njihov doprinos uzima u obzir pri izradi uključivih odgovora; budući da uspješna strategija mora uključivati roditelje, obitelji, prijatelje, organizacije mladih i službe za skrb o mladima, osobe koje rade s mladima, kulturne ustanove i sportske klubove, uz škole i nastavnike, i to na način da im se pruži odgovarajuće osposobljavanje o tome kako se nositi s problemima mentalnog zdravlja, kako bi se uspostavio holistički pristup i osiguralo da se može doprijeti do mladih osoba u nepovoljnom socioekonomskom položaju i marginaliziranih skupina; |
| --- | --- |

T.

budući da se svakom strategijom EU-a za mentalno zdravlje usmjerenom na djecu i mlade prije svega mora osigurati da se njihov glas čuje i njihov doprinos uzima u obzir pri izradi uključivih odgovora; budući da uspješna strategija mora uključivati roditelje, obitelji, prijatelje, organizacije mladih i službe za skrb o mladima, osobe koje rade s mladima, kulturne ustanove i sportske klubove, uz škole i nastavnike, i to na način da im se pruži odgovarajuće osposobljavanje o tome kako se nositi s problemima mentalnog zdravlja, kako bi se uspostavio holistički pristup i osiguralo da se može doprijeti do mladih osoba u nepovoljnom socioekonomskom položaju i marginaliziranih skupina;

| U. | budući da znanstveni podaci pokazuju da su razine povjerenja u institucije kod mlađih naraštaja opale; budući da je to posljedica stresa i nesigurnosti povezanih sa samom pandemijom, ali i ograničene učinkovitosti službenih komunikacijskih kanala država članica kada je riječ o dopiranju do mlađe generacije, kao i povećanja učestalosti dezinformacija i lažnih vijesti o pandemiji; budući da posebnu pozornost treba posvetiti ponovnoj uspostavi tog povjerenja, što se može postići sudjelovanjem prilagođenim dobi, među ostalim na način da se mladima pruže prilike za poduzimanje inicijativa i odluka kojima se oblikuje svijet u kojem žive te promicanjem poduzetnosti mladih kako bi ih se potaklo da ostvare samoodređenje i razviju otpornost; |
| --- | --- |

U.

budući da znanstveni podaci pokazuju da su razine povjerenja u institucije kod mlađih naraštaja opale; budući da je to posljedica stresa i nesigurnosti povezanih sa samom pandemijom, ali i ograničene učinkovitosti službenih komunikacijskih kanala država članica kada je riječ o dopiranju do mlađe generacije, kao i povećanja učestalosti dezinformacija i lažnih vijesti o pandemiji; budući da posebnu pozornost treba posvetiti ponovnoj uspostavi tog povjerenja, što se može postići sudjelovanjem prilagođenim dobi, među ostalim na način da se mladima pruže prilike za poduzimanje inicijativa i odluka kojima se oblikuje svijet u kojem žive te promicanjem poduzetnosti mladih kako bi ih se potaklo da ostvare samoodređenje i razviju otpornost;

| V. | budući da nam je pandemija pružila priliku da se uhvatimo u koštac s dugotrajnim problemima povezanima s mentalnim zdravljem koji se prije nisu rješavali na cjelovit način; budući da je mentalno zdravlje uključeno u posebne ciljeve programa „EU za zdravlje”, čime se doprinosi izgradnji europske zdravstvene unije utemeljene na jačim, pristupačnijim i otpornijim zdravstvenim sustavima spremnima za suočavanje s mogućim budućim krizama; |
| --- | --- |

V.

budući da nam je pandemija pružila priliku da se uhvatimo u koštac s dugotrajnim problemima povezanima s mentalnim zdravljem koji se prije nisu rješavali na cjelovit način; budući da je mentalno zdravlje uključeno u posebne ciljeve programa „EU za zdravlje”, čime se doprinosi izgradnji europske zdravstvene unije utemeljene na jačim, pristupačnijim i otpornijim zdravstvenim sustavima spremnima za suočavanje s mogućim budućim krizama;

| W. | budući da rat u Ukrajini i njegove razorne posljedice za ljude, hranu i energiju te financijske posljedice, kao i druge globalne prijetnje, mogu dovesti do nesigurnosti za koje se očekuje da će dodatno negativno utjecati na mentalno zdravlje i dobrobit djece i mladih; |
| --- | --- |

W.

budući da rat u Ukrajini i njegove razorne posljedice za ljude, hranu i energiju te financijske posljedice, kao i druge globalne prijetnje, mogu dovesti do nesigurnosti za koje se očekuje da će dodatno negativno utjecati na mentalno zdravlje i dobrobit djece i mladih;

| X. | budući da je rat u Ukrajini doveo do raseljavanja milijuna djece i mladih te do njihovih traumatičnih iskustava; |
| --- | --- |

X.

budući da je rat u Ukrajini doveo do raseljavanja milijuna djece i mladih te do njihovih traumatičnih iskustava;

| 1. | skreće pozornost na ulogu koju škole i ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, kao i ustanove za neformalno i informalno učenje, imaju u pružanju potrebne materijalne i psihološke potpore mladima i njihovim obiteljima te poziva države članice i regije da osiguraju dostatnu financijsku potporu redovnim obrazovnim ustanovama, posebno preko znatnih ulaganja u javno obrazovanje, te da zapošljavaju i zadrže visokokvalificirane nastavnike i obrazovno osoblje kako bi se osiguralo da se pedagoški, psihološki, fizički, emocionalni, kognitivni i/ili društveni razvoj mladih sve više promiče na zadovoljavajući način; |
| --- | --- |

1.

| 2. | u tom kontekstu apelira na države članice da znatno povećaju javnu potrošnju za obrazovanje i osposobljavanje i to na razinu koja je iznad prosjeka EU-a (5 % BDP-a 2020.); posebno ističe ulogu nastavnika, edukatora i osoba koje rade s mladima u pružanju psihološke potpore i u psihološkom razvoju djece i mladih; u tom pogledu naglašava da je potrebno prepoznati važnost promicanja pismenosti o mentalnom zdravlju kod nastavnika, obrazovnog osoblja, administrativnog osoblja škola, socijalnih radnika i osoba koje rade s mladima, kao i učenika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice i Komisiju da primjenom holističkog pristupa prekinu šutnju u vezi s problemima mentalnog zdravlja i stanu na kraj diskriminatornoj društvenoj stigmatizaciji; stoga poziva Komisiju i države članice da pokrenu kampanju na razini EU-a kako bi se podigla razina osviještenosti o mentalnom zdravlju u obrazovnim ustanovama i ustanovama za osposobljavanje radi borbe protiv postojeće stigmatizacije, kako bi se mladima omogućio pristup informacijama o mentalnom zdravlju te radi postizanja jasnog i širokog društvenog razumijevanja problema s mentalnim zdravljem; poziva države članice da u kurikulume uključe psihološku prvu pomoć i obvezno obrazovanje o mentalnom zdravlju bez stigmatizacije kako bi učenici, nastavnici, profesori, voditelji osposobljavanja i akademski lideri bili spremniji odgovoriti na potrebe učenika i mladih koji se suočavaju s problemima mentalnog zdravlja, čime bi se osiguralo jednako promicanje mentalnog zdravlja i dobrobiti građana diljem EU-a; poziva države članice da prilagode sadržaj kurikuluma, da poduzmu sve potrebne mjere za uklanjanje kognitivnih nedostataka nastalih u razdoblju učenja na daljinu i da spriječe moguće povećanje neuspjeha u školi i napuštanja školovanja; ustraje u tome da države članice svakom djetetu u Europi trebaju osigurati pristup uključivom i ravnopravnom kvalitetnom obrazovanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe važnost borbe protiv nedovoljnog prijavljivanja slučajeva koji se odnose na mentalno zdravlje i dobrobit, kao i nedovoljne zastupljenosti djece i mladih u znanstvenim istraživanjima o mentalnom zdravlju; stoga poziva Komisiju da provede istraživanje i cjelovitu procjenu dugoročnih učinaka na djecu i mlade svih preventivnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 koje su države članice poduzele, kako bi se ublažili učinci bilo kakve buduće zdravstvene krize; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe izazove povezane s mjerenjem mentalnog zdravlja i dobrobiti te poziva Komisiju i države članice da razviju zajedničko cjelovito razumijevanje zdravlja i sigurnosti koje uključuje cjelokupnu fizičku, mentalnu i socijalnu dobrobit, te zahtijeva sveobuhvatne strategije prevencije i oporavka, uključujući razvoj nepristranih pokazatelja za mjerenje mentalnog zdravlja i dobrobiti, alate za procjenu rizika i sustave izvješćivanja, uz savjetovanje s nastavnicima, učenicima, roditeljima, stručnjacima i znanstvenicima s relevantnom specijalizacijom, te uz integraciju kulturnih i sportskih aktivnosti i aktivnosti igre te promicanje razvoja kreativnih i društvenih vještina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu za održivom i brzom rekonstrukcijom i jačanjem strukture europskog rada s mladima koja je oslabljena ili čak uništena zbog pandemije; naglašava da rad s mladima treba prepoznati kao ono što on jest: instrument za potporu koji daje važan doprinos osobnom razvoju, dobrobiti i samoostvarenju mladih; stoga poziva države članice da uvedu konkretna unapređenja u radu s mladima kako bi pružile potporu za one kojima je najpotrebnija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na to da se otvoreni rad s mladima prepozna diljem EU-a kao središnje sredstvo socijalizacije za mlade te da se svjesno i sve više stvaraju slobodni prostori za mlade, često za one iste dobi, izvan roditeljskog doma i mjesta učenja u formalnom obrazovanju, što im otvara mogućnosti da se organiziraju i sudjeluju u inicijativama zajednice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom pogledu poziva države članice da poboljšaju i dodatno razviju okvir za zdravlje i sigurnost u okruženjima za učenje kako bi se učenicima, nastavnicima, mladima i stručnjacima pružila potpora od strane dostatnog broja kvalificiranog osoblja, kao što su specijalizirani psiholozi ili drugi stručnjaci za mentalno zdravlje, koji mogu imati ključnu ulogu ne samo za pojedince nego i za cjelokupno školsko ozračje, kako bi se stvorilo sigurno okruženje za djecu i mlade u svim vrstama obrazovnih ustanova, u kojima učenici mogu zatražiti psihološku pomoć u ranim fazama mentalnih problema; nadalje, poziva države članice da osiguraju osoblje za potporu posebnim obrazovnim potrebama koje može doprinijeti tome da učionice i društveni prostori postanu ugodni i privlačni prostori u kojima se raste, uči, razmjenjuje mišljenja u okruženju povjerenja, te raspravlja i konstruktivno prevladava razlike; ističe važnost niskorazinske, poluprofesionalne psihološke potpore za učenike; poziva na uspostavu aktivne europske mreže za razmjenu najboljih primjera iz prakse, kao i metoda za suočavanje s takvim izazovima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prepoznaje da je za poboljšanje učinkovitosti politika i programa ključno da se mladima omogući da sudjeluju u donošenju odluka kako bi mogli izraziti svoje potrebe i sudjelovati u njihovoj provedbi; stoga poziva obrazovne ustanove da prošire prava studenata i mladih na sudjelovanje i suodlučivanje u školama, sveučilištima, strukovnom osposobljavanju, na radnom mjestu i u socijalnim ustanovama te da uključe mlade, a posebno mlade žene, u istraživanje i osmišljavanje programa kako bi bolje razumjeli njihova životna iskustva, prioritete i percepcije te odgovorili na njih i tako osigurali njihov angažman; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na države članice da promiču međusektorska ulaganja kako bi se odgovorilo na probleme mentalnih poremećaja kod djece i mladih te da izrade nacionalne akcijske planove kojima se osigurava njihova provedba na regionalnoj i lokalnoj razini, uzimajući u obzir stvarne potrebe djece i mladih, s posebnim naglaskom na skupine u najnepovoljnijem položaju; poziva Komisiju i države članice da na sustavniji način podrže rad organizacija mladih i rad s mladima u organizaciji samih nevladinih organizacija, uključujući i, prije svega, s obzirom na njihovu važnost za neformalno i informalno učenje, financijski aspekt, te da se stoga pobrinu za to da njihove strukture prekogranične razmjene i suradnje dugoročno budu otpornije na krize; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe iznimnu važnost nevirtualnih međuljudskih aktivnosti i odnosa u svakodnevnom životu kod djece i mladih za njihovu opću dobrobit, što predstavlja temelj procesa socijalizacije i ubrzava iskustvo osjećaja pripadnosti, uzimajući u obzir važnu ulogu socijalizacije u obrazovanju; stoga poziva države članice da poduzmu odgovarajuće zdravstvene i sigurnosne mjere kako bi se osiguralo da u slučaju budućih pandemija ili drugih nezabilježenih situacija sva okruženja za učenje, bilo formalna, informalna ili neformalna, ostanu otvorena na siguran način; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče države članice da se u slučajevima u kojima su nužne posebne mjere savjetuju sa stručnjacima u području zdravlja i sigurnosti, školama, nastavnicima, organizacijama mladih i službama socijalne skrbi za mlade, kao i s roditeljima, kako bi se na odgovarajući način uzele u obzir potrebe različitih dobnih skupina, ranjivih skupina i mladih s posebnim potrebama, problemima u području mobilnosti ili drugim vrstama invaliditeta, kao i skupina u nepovoljnom položaju i marginaliziranih skupina, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen, te da ne primjenjuju univerzalni pristup; naglašava važnost osiguravanja jezičnog kontinuiteta kako bi se učenicima koji se obrazuju na regionalnim ili manjinskim jezicima omogućilo da to na isti način nastave u okruženju učenja na daljinu ili kombiniranog učenja; stoga poziva države članice da uzmu u obzir različite značajke i potrebe obrazovnih, kulturnih i sportskih aktivnosti te aktivnosti za mlade; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe pozitivnu ulogu mentorstva u određenim zemljama tijekom pandemije u pomaganju mladima u rješavanju problema, čime se doprinosi njihovu mentalnom zdravlju i osigurava međuljudska veza koja nudi osjećaj perspektive kao i psihološka potpora u vrijeme izolacije; poziva Komisiju da razmotri podupiranje i financiranje takvih programa mentorstva na europskoj razini kako bi se potaknuo njihov razvoj u svim državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uviđa da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pogoršala postojeće nejednakosti u obrazovanju zbog ograničenih mogućnosti za mnogo najranjivije djece i mladih, uključujući one koji žive u osiromašenim ili ruralnim područjima, djevojčice, izbjeglice i osobe s invaliditetom; poziva na ulaganje većih napora u identificiranje i podupiranje djece, mladih i obitelji koji su nerazmjerno pogođeni pandemijom, uzimajući u obzir kulturne i kontekstualne čimbenike koji na njih utječu, kako bi se utvrdili nedostaci u pružanju usluga u području mentalnog zdravlja koji su postojali i prije pandemije i kako bi se bolje prilagodili javni sustavi; apelira na države članice da razmotre utjecaj bolesti COVID-19 iz rodne perspektive i da osiguraju nastavak nastave u području spolnog i reproduktivnog zdravlja u svim okolnostima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete djeci i mladima koji su posebno ranjivi, kao što su mladi pripadnici skupine LGBTQ+, djeca i mladi koji su diskriminirani na rasnoj osnovi te oni s već postojećim potrebama u pogledu mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe važnu ulogu zdrave i uravnotežene prehrane u mentalnom zdravlju djece i mladih; stoga ustraje na važnoj socijalnoj potpori koju pružaju škole, kao što su dnevni uravnoteženi obroci, koje neka djeca inače ne bi dobila kod kuće; poziva države članice da provedu 4. preporuku o jamstvu za djecu kojom se, među ostalim, traži besplatan pristup najmanje jednom zdravom obroku svakog školskog dana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ustraje u tome da je potrebno da se poveća financiranje i na odgovarajući način promiču mogućnosti koje nude programi kao što su Erasmus+, Kreativna Europa i Europske snage solidarnosti kako bi se unaprijedilo iskustvo mobilnosti, kojima se doprinosi razvoju korisnih i potrebnih socijalnih vještina za budući osobni i profesionalni rast mlađe generacije, i povećala njihova pristupačnost svima; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da promiču strukovno osposobljavanje i da se pobrinu za to da su programi otporni na moguća buduća ograničenja u pogledu mobilnosti te da poboljšaju sustavnu razmjenu ishoda projekata kako bi se povećali vidljivost, unaprjeđenje i dugoročni utjecaj; poziva Komisiju da poveća financiranje tih programa Unije u sljedećoj reviziji višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava zabrinutost zbog toga što bi učinci Mehanizma za oporavak i otpornost na djecu i mlade u mnogim slučajevima mogli biti ograničeni te ne dovesti do rezultata ili strukturnih reformi kojima bi se djeci i mladima omogućio pristup kvalitetnom obrazovanju ili ublažio negativan učinak zatvaranja kulturnih objekata zbog bolesti COVID-19 i pristupa kulturnim stvarateljima, posebno na mlade izvođače, kojima je uskraćena prilika da započnu i razviju karijeru u ključnoj ranoj fazi; poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuće financiranje i pravedne ugovorne i radne uvjete za sve mlade autore, izvođače, umjetnike i sve druge kulturne stvaratelje, radnike i stručnjake u kulturnom i kreativnom sektoru, uključujući društvene medije, a koji su pogođeni pandemijom, da pojačaju svoje ukupne napore za potporu novim umjetnicima i kulturnim djelatnicima, da promiču mlade i socijalno poduzetništvo te da taj cilj utvrde u posebnom odjeljku o mladim umjetnicima s europskim statusom umjetnika; ponavlja svoju preporuku da se 10 % nacionalnih planova za oporavak i otpornost namijeni obrazovanju, a 2 % kulturnom i kreativnom sektoru; poziva Komisiju da provede temeljitu evaluaciju projekata i reformi povezanih s obrazovanjem, mladima i kulturnim i kreativnim sektorima koje države članice provode u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te ponavlja da je potrebno staviti veći naglasak na te teme u nacionalnim izvješćima koji se sastavljaju za evaluacije u okviru europskog semestra; |
| --- | --- |

18.

| 19. | skreće pozornost na važnost iskustava mobilnosti i razmjene dobrih praksi među učiteljima, nastavnicima, profesorima, edukatorima, volonterima i stručnjacima koji rade s mladima i djeluju u organizacijama mladih, kulturnim stvarateljima i sportskim trenerima u proširenju njihova znanja kada je riječ o dopiranju do mladih i jačanju međunarodne i višejezične dimenzije, posebno u cilju ostvarenja europskog prostora obrazovanja do 2025.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na sveobuhvatno razumijevanje zdravlja koje uključuje općenitu tjelesnu, mentalnu i socijalnu dobrobit te iziskuje sveobuhvatne strategije prevencije i liječenja, uključujući kulturne i sportske aktivnosti, te promicanje razvoja kreativnih i socijalnih vještina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je potrebno promicati osmišljavanja i pružanja ciljanih, međugeneracijskih usluga kojima se kombinira iskustvo starijih osoba s hrabrošću mladih u obostrano korisnoj situaciji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava temeljnu važnost kulture za razvoj individualnog identiteta djece i mladih, kao i za njihovo obrazovanje, uključujući njihovo razumijevanje društva, te za njihovu opću dobrobit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe hitnu potrebu za stvaranjem uključivog, kreativnog, dinamičnog i zdravog okruženja za učenje od rane dobi kako bi se smanjio rizik od psihofizičkih poremećaja u odrasloj dobi; u tom kontekstu apelira na države članice da osiguraju uključivanje i unapređenje svih oblika umjetničkog izražavanja, tj. glazbe, kazališta, kinematografije, dokumentarnog filma, animacije, vizualne umjetnosti, plesa i novih eksperimentalnih umjetničkih oblika, u školskim kurikulumovima te kao izvannastavne umjetničke i sportske aktivnosti, čime se potiče slobodno izražavanje i kreativnost te omogućuje učenicima da aktivno sudjeluju i istražuju svoje talente; naglašava da umjetnost može biti idealna sastavnica za interdisciplinarne projekte i da se njome može promicati kritičko razmišljanje te da stoga ne bi trebala biti ograničena samo na satove u području umjetnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apelira na države članice i javna tijela da razviju sportsku infrastrukturu i na sveobuhvatan način povećaju broj sati tjelesnog odgoja i izvannastavnih tjelesnih aktivnosti u školama, uključujući aktivnosti za djecu i mlade s invaliditetom; ističe da sport, kao i umjetnost, može biti snažno sredstvo uključivanja za djecu kojoj prijeti isključenost; podsjeća da umjetnost i sport u školskim kurikulumovima mogu mnogo pomoći u borbi protiv globalnih izazova kada je riječ o mladima i obrazovanju, što uključuje poteškoće i poremećaje u učenju, kao i vršnjačko nasilje, govor mržnje i uzimanje psihotropnih supstanci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da pruže potporu i odgovarajuće financiranje malim lokalnim kulturnim inicijativama, sportskim klubovima, prostorima za slobodne aktivnosti, organizacijama mladih i ustanovama za skrb o mladima kako bi se provodile slobodne i neformalne aktivnosti učenja koje imaju temeljnu ulogu u razvoju i dobrobiti mladih i njihovih obitelji, i to pružanjem sredstava za materijalnu i psihološku potporu, među ostalim za mlade koji imaju manje mogućnosti ili su suočeni s diskriminacijom; ističe činjenicu da takve aktivnosti u zapostavljenim, ruralnim ili udaljenim područjima predstavljaju jedinu priliku za djecu i mlade da se socijaliziraju, povećaju svoj osjećaj građanstva i održavaju dobru razinu mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na potporu amaterskim sportovima i izvannastavnim aktivnostima jer su nerazmjerno pretrpjeli razorne posljedice pandemije bolesti COVID-19; ističe da su amaterski sportovi temelj za sport na profesionalnoj razini i da doprinose osobnom razvoju i dobrobiti, kao i regionalnom razvoju ruralnih područja; ističe da je važno da profesionalni sportski klubovi i sportske organizacije ostanu otvoreni i da se podupire njihov oporavak, kao i da se pruža potpora sportašima; poziva Komisiju da na odgovarajući način podupre te klubove i organizacije jer oni imaju ključnu ulogu u dobrobiti i socijalizaciji mladih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na bolju koordinaciju na europskoj razini među državama članicama, regionalnim vlastima i lokalnim predstavnicima sportskih timova i klubova, kulturnih udruga, organizacija mladih i studenata, obrazovnih i sveučilišnih tijela, socijalnih partnera uključenih u obrazovanje te privatnog sektora kako bi se pojačali dijalog i suradnja te stvorila dinamična, višerazinska društvena mreža koja može odgovoriti na buduće promjene i prilagoditi im se; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi osigurala da EU u cijelosti postane snažniji i neovisniji te da se nikoga ne zapostavi; ističe da je potrebno pozabaviti se rješavanjem velikih geografskih, rodno uvjetovanih, socijalnih, dobnih i drugih strukturnih nedostataka pogoršanih nedostatkom digitalne infrastrukture, povezivosti i digitalnih alata u svim državama članicama, posebno u ruralnim, udaljenim, otočnim i planinskim područjima, kao i u žarišnim točkama ili drugim područjima u nepovoljnom socioekonomskom položaju; poziva Komisiju da proširi područje primjene i ojača neovisne neprofitne obrazovne platforme EU-a i one financirane sredstvima EU-a koje su u skladu sa standardima EU-a o privatnosti podataka, kao što su eTwinning, EPALE, Erasmus+ i School Education Gateway, kako bi državne škole, nastavnici, voditelji osposobljavanja i nastavnici u EU-u mogli biti u središtu procesa digitalnog obrazovanja, a da ne ovise o platformama koje ostvaruju dobit; osim toga, skreće pozornost na potrebu da se uzmu u obzir moguće potrebe kada je riječ o tim područjima u slučaju budućih pandemija ili bilo koje druge situacije bez presedana; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da bi trebalo uložiti napore u generaliziranje digitalne pismenosti na svim razinama društva, čime bi se omogućila pravilna upotreba digitalnih alata i infrastruktura; stoga poziva države članice da uključe digitalnu pismenost u kurikulume svih obrazovnih ustanova te da osiguraju potrebno osposobljavanje i opremu za nastavnike i edukatore; naglašava da bi poseban naglasak trebalo staviti na one koji su digitalno isključeni; skreće pozornost na tešku situaciju učenika iz obitelji s mnogo djece i roditelja koji su po struci nastavnici, za koje obveza rada, podučavanja i učenja na daljinu uključuje skupe i često previsoke troškove jer od svojih skromnih privatnih sredstava kupuju dodatnu opremu za ispunjavanje zahtjeva učenja i/ili rada na daljinu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da digitalne tehnologije imaju veliki potencijal za nastavnike, predavače, edukatore, kao i za učenike u smislu pristupačnih, otvorenih, društvenih i personaliziranih tehnologija koje mogu imati za rezultat uključivije načine učenja; smatra da pametna upotreba digitalnih tehnologija, potaknuta inovativnim metodama poučavanja i koja osnažuje učenike, može građanima pružiti osnovne kompetencije za život; ističe, međutim, da nedostatak nadzora nad digitalnim učenjem kod mladih, posebno onih u nepovoljnom i udaljenom okruženju, može dovesti do većeg rizika od ovisnosti i poremećaja mentalnog zdravlja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na države članice da ulažu u posebne politike, među ostalim u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, kojima se odgovara na lokalne potrebe kako bi se i. uklonile sve postojeće razlike, uključujući rodne, gospodarske, tehnološke i socijalne regionalne nejednakosti; ii. osiguralo da ustanove za obrazovanje i strukovno osposobljavanje, organizacije i strukture mladih, kao i učenici i mladi općenito, dobiju dostatnu financijsku potporu, s posebnim naglaskom na najranjivijim učenicima koji zaostaju i kojima je potrebna dodatna potpora kako bi postigli očekivane ciljeve učenja, te uz škole koje su na raspolaganju stanovništvu s visokim razinama siromaštva i s velikim udjelom manjina; iii. osigurala dostupnost potrebnih tehnologija, inovacija, objekata i alata za potporu učenju, uključujući digitalne alate, i to s ciljem konsolidacije, daljnjeg razvoja i osiguravanja kvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja, kao i mogućnosti informalnog i neformalnog učenja za sve; i iv. podupirale kulturne inicijative koje povezuju djecu i mlade u okviru kulturnog oporavka lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da postojeće rodne norme i očekivanja mogu biti važni čimbenici koji negativno utječu na mentalno i fizičko zdravlje, kao i na obrazovne mogućnosti; ističe da je ključno razviti kapacitete edukatora s pomoću odgovarajućih resursa i potpore kako bi se bolje utvrdile i riješile rodno uvjetovane posljedice zatvaranja u području obrazovanja, kulture i sporta na šire zdravlje i dobrobit djece i mladih; poziva države članice da promiču otporne, pravedne i rodno osjetljive obrazovne sustave kojima se osigurava ispunjavanje rodno specifičnih potreba, kao što su sveobuhvatan spolni odgoj te sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i odgovor na njega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno ističe da je važno ulagati u inovacije i istraživanja u obrazovanju te omogućiti državnom obrazovnom sustavu da ima pristup „kulturi inovacije” u cijelom EU-u i da osigura da su visokokvalitetni materiji za učenje, pedagoški pristupi i alati svima besplatno dostupni; u tom kontekstu skreće pozornost na potrebu za financijskim okvirom kojim se omogućuje kupnja ili najam adekvatnih digitalnih alata uz povrat novca, uključujući računalnu opremu i pristup učinkovitoj internetskoj mreži; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da je potrebno ubrzati digitalizaciju kulturnih resursa i resursa baštine, kao i audiovizualnih knjižnica, te uvesti programe popusta kojima se omogućuje univerzalan pristup kulturnim resursima, uključujući za marginalizirane osobe i škole u rubnim područjima koje ne mogu plaćati pretplate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe potrebu za praćenjem razvoja i pedagoških, zdravstvenih i sigurnosnih posljedica tehnološkog i digitalnog napretka putem suradnje i direktnog dijaloga s mladima, kao i sa stručnjacima, edukatorima, socijalnim partnerima u području obrazovanja i predstavnicima civilnog društva; ističe da je hitno potrebno kritički preispitati moguće opasnosti u pogledu digitalnog napretka i s njima povezanih nepredvidivih posljedica, imajući na umu da je njihova primarna svrha ispunjavanje potreba ljudi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apelira na države članice da promiču znanost i istraživanja o mentalnom zdravlju mladih te ih poziva da ocijene dugoročni učinak zatvaranja, posebno dugotrajnog učenja na daljinu, izolacije i nesigurnosti na stjecanje znanja, neurološki razvoj i socioemocionalne vještine, te da razviju ciljane mjere za potporu najpogođenijim osobama kako bi se suzbili i spriječili dugoročni problemi vezani za mentalno zdravlje; poziva Komisiju i države članice da sustavno prikupljaju i uspoređuju rezultate istraživanja, iskustvo i znanje u rješavanju problema u pogledu mentalnog zdravlja među mladima u EU-u; nadalje poziva Komisiju da olakša razmjenu dobrih praksi i uzajamno učenje među državama članicama u tim područjima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da podigne svijest među mladima o prednostima i rizicima povezanima s digitalnom tehnologijom te da im ne samo osigura pristup tehnološkim alatima već i da ih osposobi da ih upotrebljavaju na siguran i pravilan način kako bi im služili kao vrijedni instrumenti za socijalizaciju i demokraciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da dulja razdoblja provedena u digitalnom okruženju mogu imati dalekosežne učinke na mentalno zdravlje i sigurnost djece i mladih, kao što su umor od zaslona ili ovisnost o internetu, te izloženost nasilju i uznemiravanju na internetu, kao i lažnim vijestima, što može dovesti ne samo do depresije, tjeskobe i socijalne isključenosti, već i do samoubojstava kod mladih; poziva Komisiju da promiče veće kolaborativne i sustavne preventivne napore usmjerene na zaštitu mladih od takve štete; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da proglasi Europsku godinu mentalnog zdravlja i da razvije europski plan za zaštitu mentalnog zdravlja u obrazovanju, strukovnom osposobljavanju te informalnom i neformalnom učenju; smatra da bi se takav plan trebao temeljiti na zaključcima Radne skupine za strateški okvir za europski prostor obrazovanja i pružiti sveobuhvatne smjernice, predložiti primjere dobre prakse i stvoriti poticaje za države članice da uvedu namjenske mjere i module osposobljavanja, čime bi se nastavnicima, voditeljima osposobljavanja, edukatorima, osobama koje rade s mladima i poslodavcima pružile potrebne vještine za prepoznavanje ranih znakova sindroma izgaranja na poslu, stresa i psihološkog stresa kod učenika, mladih i mladih pripravnika ili mladih koji sudjeluju u strukovnom osposobljavanju, s ciljem aktiviranja ciljanih preventivnih mjera; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da bi se planom trebala promicati besplatna i redovita psihološka potpora za nastavnike, edukatore i stručnjake u području skrbi o djeci te da bi se posebna pozornost trebala posvetiti marginaliziranim skupinama i skupinama u nepovoljnom položaju te osobama s invaliditetom kako bi se uzele u obzir njihove posebne potrebe i osiguralo da imaju jednak pristup svim aktivnostima i mogućnostima; naglašava da bi se planom također trebalo poticati jačanje veza između obrazovnih ustanova i organizacija u području kulture, mladih i sporta kako bi se stavile na raspolaganje izvannastavne aktivnosti ukorijenjene u široj zajednici, s ciljem jačanja osjećaja pripadnosti učenika, promicanja djelovanja mladih i povećanja njihove društvene predanosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju i države članice da slijede preporuke Konferencije o budućnosti Europe o minimiziranju utjecaja ozbiljnih kriza na mlade i njihovo mentalno zdravlje te da u svim svojim preporukama i prijedlozima vode računa o budućim generacijama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da tijekom 2023. nastavi razvijati mjere za ublažavanje negativnih posljedica zatvaranja zbog bolesti COVID-19 za djecu i mlade te da ovu godinu iskoristi za predstavljanje snažnog nasljeđa Europske godine mladih 2022. za budućnost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(2)  SL C 395, 29.9.2021., str. 101.

(3)  SL C 465, 17.11.2021., str. 82.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0045.

(5)  SL C 15, 12.1.2022., str. 184.

(6)  SL L 462, 28.12.2021., str. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/social/vocational-skills-week/covid-19-how-can-vet-respond_en

(8)  https://erasmus-plus.ec.europa.eu/sites/default/files/2021-09/coronavirus-mobility-impact-results-may2020_en.pdf

(9)  Studija naslovljena „Education and youth in post-COVID-19 Europe – crisis effects and policy recommendations” (Obrazovanje i mladi u Europi nakon pandemije bolesti COVID-19 – učinci krize i preporuke politike), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 4. svibnja 2021.

(10)  Studija – „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation” (Mladi u Europi: učinci pandemije bolesti COVID-19 na njihovu ekonomsku i socijalnu situaciju), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A – Uprava za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života, 24. rujna 2021.

(11)  Studija – „Cultural and creative sectors in post-COVID-19 Europe: Crisis effects and policy recommendations” (Kulturni i kreativni sektori u Europi nakon pandemije bolesti COVID-19: učinci krize i preporuke politike), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 18. veljače 2021.

(12)  Diez-Palomar, J., Pulido, C. i Villarejo, B., „Distance learning from a student perspective” (Učenje na daljinu s gledišta učenika), ad hoc izvješće mreže NESET br. 3/2021.

(13)  Sternadel, D., „The impact of COVID-19 on students learning outcomes across Europe: the challenges of distance education for all” (Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na ishode učenja učenika diljem Europe: izazovi učenja na daljinu za sve), ad hoc izvješće mreže NESET br. 2/2021.

(14)  Koehler, C., Psacharopoulos, G. i Van der Graaf, L., „The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof” (Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na obrazovanje djece u nepovoljnom položaju i s time povezane socioekonomske posljedice), izvješće NESET-a i EENEE-a, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2022.

(15)  Di Pietro, G., Biagi, F., Costa, P., Karpiński, Z. i Mazza, J., „The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets” (Vjerojatni utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na obrazovanje: razmatranja utemeljena na postojećoj literaturi i novim međunarodnim skupovima podataka), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.

(16)  Moxon, D., Bacalso, C, i Şerban, A. M., „Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Nakon pandemije: Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade u Europi), Europski forum mladih, Bruxelles, 2022.

(17)  https://www.unicef.org/press-releases/impact-covid-19-poor-mental-health-children-and-young-people-tip-iceberg

(18)  Takino, S., Hewlett, E., Nishina, Y. i Prinz, C., „Supporting young people’s mental health through the COVID-19 crisis” (Podrška mentalnom zdravlju mladih tijekom krize izazvane bolešću COVID-19), Odgovor politike OECD-a na koronavirus (COVID-19), 2021.

(19)  https://www.youngminds.org.uk/about-us/reports-and-impact/coronavirus-impact-on-young-people-with-mental-health-needs/#main-content

(20)  https://cordis.europa.eu/project/id/779318/results

(21)  https://www.mentalhealth.org.uk/sites/default/files/2022-08/MHF-Scotland-Impacts-of-lockdown.pdf

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/hr/publications/report/2021/impact-of-covid-19-on-young-people-in-the-eu

(23)  https://you.wemove.eu/campaigns/responding-to-the-impact-of-covid-19-on-international-youth-work-mobility

(24)  SL C 224, 8.6.2022., str. 2.

(25)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(26)  SL C 371, 15.9.2021., str. 6.

(27)  SL C 385, 22.9.2021., str. 152.

(28)  SL C 404, 6.10.2021., str. 152.

(29)  SL C 494, 8.12.2021., str. 2.

(30)  SL C 184, 5.5.2022., str. 88.

(31)  Europsko regionalno izvješće WHO-a o pretilosti za 2022.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/hr/publications/report/2020/living-working-and-covid-19

(33)  https://op.europa.eu/webpub/eac/education-and-training-monitor-2021/hr/index.html Or. en Amandman 48

(34)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/1e1ecb53-en/1/2/2/index.html?itemId=/content/publication/1e1ecb53-en&_csp_=c628cf9bcf7362d2dc28c912508045f6&itemIGO=oecd&itemContentType=book

(35)  https://www.statista.com/statistics/1287356/risk-of-depression-in-europe-2021-by-age

(36)  Članak UNICEF-a „The Mental Health Burden Affecting Europe’s Children” (Pritisci u pogledu mentalnog zdravlja pogađaju europsku djecu) (4. listopada 2021.).

(37)  Izvješće Flash Eurobarometra Europskog parlamenta: Žene u razdoblju bolesti COVID-19.

---

srijeda, 14. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/56

---

P9_TA(2022)0319

Novi europski Bauhaus

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. o Novom europskom Bauhausu (2021/2255(INI))

(2023/C 125/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. UN-a i ciljeve održivog razvoja UN-a, osobito cilj br. 4 o kvalitetnom obrazovanju, cilj br. 11 o održivim gradovima i zajednicama i cilj br. 13 o djelovanju u području klime, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. UN-a i ciljeve održivog razvoja UN-a, osobito cilj br. 4 o kvalitetnom obrazovanju, cilj br. 11 o održivim gradovima i zajednicama i cilj br. 13 o djelovanju u području klime,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela UN-a o klimatskim promjenama od 4. travnja 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela UN-a o klimatskim promjenama od 4. travnja 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”,

| — | uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. rujna 2021. naslovljenu „Novi europski Bauhaus: atraktivan, održiv, zajedno” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. rujna 2021. naslovljenu „Novi europski Bauhaus: atraktivan, održiv, zajedno” (COM(2021)0573),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Nova europska agenda za kulturu” (COM(2018)0267),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenu „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života” (COM(2020)0662),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (COM(2021)0550),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. pod naslovom „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju”, (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. pod naslovom „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju”, (COM(2022)0108),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 30. studenoga 2021. o kulturi, visokokvalitetnoj arhitekturi i izgrađenom okolišu kao ključnim elementima inicijative „novi europski Bauhaus” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 30. studenoga 2021. o kulturi, visokokvalitetnoj arhitekturi i izgrađenom okolišu kao ključnim elementima inicijative „novi europski Bauhaus” (1),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o planu rada za kulturu za razdoblje 2019. – 2022. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o položaju umjetnika i kulturnom oporavku u EU-u (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kulture, obrazovanja, medija i sporta u borbi protiv rasizma (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kulture, obrazovanja, medija i sporta u borbi protiv rasizma (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o maksimalnom iskorištavanju potencijala za energetsku učinkovitost fonda zgrada EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o maksimalnom iskorištavanju potencijala za energetsku učinkovitost fonda zgrada EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine, (8) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o ostvarivanju djelotvornog političkog učinka Europske godine kulturne baštine, (8)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja: zajednički holistički pristup (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2021. o europskom prostoru obrazovanja: zajednički holistički pristup (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o kohezijskoj politici i regionalnim strategijama za okoliš u borbi protiv klimatskih promjena (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o kohezijskoj politici i regionalnim strategijama za okoliš u borbi protiv klimatskih promjena (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa i o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (11)(Uredba o Obzoru Europa), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa i o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (11)(Uredba o Obzoru Europa),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa za okoliš i djelovanje u području klime (LIFE) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa za okoliš i djelovanje u području klime (LIFE) (12),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (13),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/690 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa za unutarnje tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, područje bilja, životinja, hrane i hrane za životinje te europsku statistiku (Program jedinstvenog tržišta) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/690 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa za unutarnje tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, područje bilja, životinja, hrane i hrane za životinje te europsku statistiku (Program jedinstvenog tržišta) (14),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa (15),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Erasmus+: program Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Erasmus+: program Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (16),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/818 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) (17),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/888 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Europskih snaga solidarnosti (18),

| — | uzimajući u obzir Novu povelju iz Leipziga – transformativna snaga gradova za opće dobro, donesenu na neformalnom sastanku ministara nadležnih za urbana pitanja 30. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Novu povelju iz Leipziga – transformativna snaga gradova za opće dobro, donesenu na neformalnom sastanku ministara nadležnih za urbana pitanja 30. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 6. listopada 2021. naslovljeno „Ususret zajedničkoj arhitektonskoj kulturi: ulaganje u visokokvalitetnu životnu okolinu za sve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica za otvorenu metodu koordinacije od 6. listopada 2021. naslovljeno „Ususret zajedničkoj arhitektonskoj kulturi: ulaganje u visokokvalitetnu životnu okolinu za sve”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Davosa usvojenu na konferenciji ministara kulture održanoj 22. siječnja 2018. pod nazivom „Ususret visokokvalitetnoj građevinskoj kulturi (Baukultur) za Europu”, kao i kasnije uspostavljen sustav kvalitete za građevinsku kulturu prema Deklaraciji iz Davosa „Osam kriterija za visokokvalitetni Baukultur”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Davosa usvojenu na konferenciji ministara kulture održanoj 22. siječnja 2018. pod nazivom „Ususret visokokvalitetnoj građevinskoj kulturi (Baukultur) za Europu”, kao i kasnije uspostavljen sustav kvalitete za građevinsku kulturu prema Deklaraciji iz Davosa „Osam kriterija za visokokvalitetni Baukultur”,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Odbora za bolju i ljepšu gradnju pri vladi Ujedinjene Kraljevine od 30. siječnja 2020. naslovljeno „Živjeti s ljepotom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Odbora za bolju i ljepšu gradnju pri vladi Ujedinjene Kraljevine od 30. siječnja 2020. naslovljeno „Živjeti s ljepotom”,

| — | uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju EU-a o temeljnim pravima, posebno članak 17. o pravu na vlasništvo, članak 18. o pravu na azil, članak 19. o zaštiti u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, članak 26. o integraciji osoba s invaliditetom, članak 34. o socijalnoj sigurnosti i pomoći, članak 36. o pristupu službama od općega gospodarskog interesa i članak 37. o zaštiti okoliša, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju EU-a o temeljnim pravima, posebno članak 17. o pravu na vlasništvo, članak 18. o pravu na azil, članak 19. o zaštiti u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, članak 26. o integraciji osoba s invaliditetom, članak 34. o socijalnoj sigurnosti i pomoći, članak 36. o pristupu službama od općega gospodarskog interesa i članak 37. o zaštiti okoliša,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, posebno poglavlje III. o socijalnoj zaštiti i uključenosti, načelo 19. o stanovanju i pomoći beskućnicima i načelo 20. o dostupnosti osnovnih usluga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, posebno poglavlje III. o socijalnoj zaštiti i uključenosti, načelo 19. o stanovanju i pomoći beskućnicima i načelo 20. o dostupnosti osnovnih usluga,

| — | uzimajući u obzir rad Zajedničkog istraživačkog centra Komisije na novom europskom Bauhausu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Zajedničkog istraživačkog centra Komisije na novom europskom Bauhausu,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za regionalni razvoj, Odbora za proračun te Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za regionalni razvoj, Odbora za proračun te Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0213/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje (A9-0213/2022),

| A. | budući da Europa prolazi kroz razdoblje ekološke, digitalne i socijalne tranzicije, koju ubrzavaju gospodarski i socijalni učinak bolesti COVID-19; budući da se geopolitička situacija u Europi mijenja zbog ruske agresije na Ukrajinu; budući da su populizam, ekstremizam i antieuropsko raspoloženje u porastu; |
| --- | --- |

A.

budući da Europa prolazi kroz razdoblje ekološke, digitalne i socijalne tranzicije, koju ubrzavaju gospodarski i socijalni učinak bolesti COVID-19; budući da se geopolitička situacija u Europi mijenja zbog ruske agresije na Ukrajinu; budući da su populizam, ekstremizam i antieuropsko raspoloženje u porastu;

| B. | budući da EU odgovara na izazove uništavanja okoliša, klimatskih promjena i sve veće oskudice prirodnih resursa koji iziskuju dalekosežne i ambiciozne političke mjere za provedbu europskog zelenog plana, koji pokreće težnju za obnovom i inovacijama u okviru našeg planeta; budući da je cilj novog europskog Bauhausa, kao same „srži” europskog zelenog plana, riješiti pitanje prostornih i okolišnih potreba Europe na transdisciplinaran, održiv, uključiv i estetski način; |
| --- | --- |

B.

budući da EU odgovara na izazove uništavanja okoliša, klimatskih promjena i sve veće oskudice prirodnih resursa koji iziskuju dalekosežne i ambiciozne političke mjere za provedbu europskog zelenog plana, koji pokreće težnju za obnovom i inovacijama u okviru našeg planeta; budući da je cilj novog europskog Bauhausa, kao same „srži” europskog zelenog plana, riješiti pitanje prostornih i okolišnih potreba Europe na transdisciplinaran, održiv, uključiv i estetski način;

| C. | budući da je prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo do 2050. izvrsna prilika i izazov za Uniju, njezine države članice i poduzeća iz svih sektora; budući da novi europski Bauhaus treba nanovo protumačiti izvorni Bauhaus u kontekstu klimatske krize, rata, pandemije i prirodnih katastrofa, koje povećavaju društvene nejednakosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo do 2050. izvrsna prilika i izazov za Uniju, njezine države članice i poduzeća iz svih sektora; budući da novi europski Bauhaus treba nanovo protumačiti izvorni Bauhaus u kontekstu klimatske krize, rata, pandemije i prirodnih katastrofa, koje povećavaju društvene nejednakosti;

| D. | budući da kultura i sloboda umjetnosti znatno doprinose dinamičnosti društva, omogućujući nam bolji zajednički život, izgradnju demokratskih, uključivih i slobodnih društava te vraćanje osjećaja zajedničkog identiteta i pripadnosti; budući da bi svatko trebao imati pravo na pristup kulturi i na sudjelovanje u njoj; budući da je kultura također ključna za istraživanje složenih izazova s kojima se društvo suočava, a kulturne dvorane ključna su mjesta za slobodu izražavanja i rasprave; |
| --- | --- |

D.

budući da kultura i sloboda umjetnosti znatno doprinose dinamičnosti društva, omogućujući nam bolji zajednički život, izgradnju demokratskih, uključivih i slobodnih društava te vraćanje osjećaja zajedničkog identiteta i pripadnosti; budući da bi svatko trebao imati pravo na pristup kulturi i na sudjelovanje u njoj; budući da je kultura također ključna za istraživanje složenih izazova s kojima se društvo suočava, a kulturne dvorane ključna su mjesta za slobodu izražavanja i rasprave;

| E. | budući da je kultura strateški sektor EU-a koji potiče jačanje njegova gospodarstva jer znatno doprinosi BDP-u i zapošljavanju te neizravno i drugim sektorima i industrijama; budući da su kulturni i kreativni sektori i industrije jedno od područja koje je pandemija najteže pogodila, da se oporavljaju sporije od ostatka gospodarstva EU-a te da bi ih stoga trebalo dodatno promicati i podupirati; budući da novi europski Bauhaus može omogućiti daljnja ulaganja u sektor i uključiti različite aktere u njihovu provedbu na terenu; |
| --- | --- |

E.

budući da je kultura strateški sektor EU-a koji potiče jačanje njegova gospodarstva jer znatno doprinosi BDP-u i zapošljavanju te neizravno i drugim sektorima i industrijama; budući da su kulturni i kreativni sektori i industrije jedno od područja koje je pandemija najteže pogodila, da se oporavljaju sporije od ostatka gospodarstva EU-a te da bi ih stoga trebalo dodatno promicati i podupirati; budući da novi europski Bauhaus može omogućiti daljnja ulaganja u sektor i uključiti različite aktere u njihovu provedbu na terenu;

| F. | budući da se arhitektura, urbanističko i teritorijalno planiranje, mobilnost, dizajn, umjetnost, sociologija i inženjerstvo dopunjavaju i neophodni su za izgradnju uključivog, održivog i lijepog društva; budući da su ti sektori, koji imaju ključnu ulogu u promicanju istraživanja i inovacija za održivi razvoj, održivu kulturu izgradnje i inovativna, prostorno učinkovita rješenja u skladu s našom zelenom i digitalnom tranzicijom, ugroženi krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

F.

budući da se arhitektura, urbanističko i teritorijalno planiranje, mobilnost, dizajn, umjetnost, sociologija i inženjerstvo dopunjavaju i neophodni su za izgradnju uključivog, održivog i lijepog društva; budući da su ti sektori, koji imaju ključnu ulogu u promicanju istraživanja i inovacija za održivi razvoj, održivu kulturu izgradnje i inovativna, prostorno učinkovita rješenja u skladu s našom zelenom i digitalnom tranzicijom, ugroženi krizom uzrokovanom bolešću COVID-19;

| G. | budući da postoji hitna potreba za razvojem održivijih gospodarskih modela u građevinskom i energetskom sektoru, koji omogućuju kružno gospodarstvo i koji će doprinijeti borbi protiv energetskog siromaštva i postizanju klimatskih ciljeva Unije; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji hitna potreba za razvojem održivijih gospodarskih modela u građevinskom i energetskom sektoru, koji omogućuju kružno gospodarstvo i koji će doprinijeti borbi protiv energetskog siromaštva i postizanju klimatskih ciljeva Unije;

| H. | budući da su zgrade odgovorne za 40 % potrošnje energije EU-a i za 36 % njegovih emisija stakleničkih plinova iz energije (19); |
| --- | --- |

H.

budući da su zgrade odgovorne za 40 % potrošnje energije EU-a i za 36 % njegovih emisija stakleničkih plinova iz energije (19);

| I. | budući da je cilj strategije za „val obnove” udvostručiti stopu obnove zgrada u Europi, s ciljem obnove više od 35 milijuna zgrada i otvaranja do 160 000 radnih mjesta u građevinskom sektoru; |
| --- | --- |

I.

budući da je cilj strategije za „val obnove” udvostručiti stopu obnove zgrada u Europi, s ciljem obnove više od 35 milijuna zgrada i otvaranja do 160 000 radnih mjesta u građevinskom sektoru;

| J. | budući da je pristup stanovanju temeljno pravo; budući da su beskućništvo i nemogućnost pristupa kvalitetnom, pristupačnom stanovanju doveli do krize u dijelovima EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je pristup stanovanju temeljno pravo; budući da su beskućništvo i nemogućnost pristupa kvalitetnom, pristupačnom stanovanju doveli do krize u dijelovima EU-a;

| K. | budući da su gradovi mjesta pluralizma, kreativnosti i solidarnosti; budući da su loše planiranje i projektiranje u javnoj sferi i sve izraženije širenje urbanih područja doveli do pada kvalitete zgrada diljem Europe; budući da novi europski Bauhaus ima potencijal za iskorištavanje ograničenog prostora u gradovima na održiv, estetski i uključiv način, za bolje povezivanje urbanih i ruralnih područja, za osiguravanje sudjelovanja stanovnika u prostornom planiranju i za pomoć u oživljavanju grada kao prostora stvorenog za interakciju i kulturne aktivnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da su gradovi mjesta pluralizma, kreativnosti i solidarnosti; budući da su loše planiranje i projektiranje u javnoj sferi i sve izraženije širenje urbanih područja doveli do pada kvalitete zgrada diljem Europe; budući da novi europski Bauhaus ima potencijal za iskorištavanje ograničenog prostora u gradovima na održiv, estetski i uključiv način, za bolje povezivanje urbanih i ruralnih područja, za osiguravanje sudjelovanja stanovnika u prostornom planiranju i za pomoć u oživljavanju grada kao prostora stvorenog za interakciju i kulturne aktivnosti;

| L. | budući da izgradnja bolje budućnosti započinje kvalitetnim obrazovanjem i osposobljavanjem, uključujući obrazovanje u području okoliša, strukovno osposobljavanje i cjeloživotno učenje, među ostalim putem mogućnosti učenja na internetu koje bi trebale biti dostupne svima, kao i usavršavanjem i prekvalifikacijom; budući da je pristup kvalitetnom obrazovanju temeljno pravo; budući da obrazovanje i kultura imaju ključnu ulogu u osobnom razvoju i u demokratskom i građanskom sudjelovanju građana; budući da visokokvalitetno izgrađeno okruženje zahtijeva osposobljavanje kvalificiranih stručnjaka, obrtnika i kulturnih radnika; budući da postizanje strateške autonomije Unije ovisi o njezinoj sposobnosti da pokaže izvrsnost u obrazovanju, istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- |

L.

budući da izgradnja bolje budućnosti započinje kvalitetnim obrazovanjem i osposobljavanjem, uključujući obrazovanje u području okoliša, strukovno osposobljavanje i cjeloživotno učenje, među ostalim putem mogućnosti učenja na internetu koje bi trebale biti dostupne svima, kao i usavršavanjem i prekvalifikacijom; budući da je pristup kvalitetnom obrazovanju temeljno pravo; budući da obrazovanje i kultura imaju ključnu ulogu u osobnom razvoju i u demokratskom i građanskom sudjelovanju građana; budući da visokokvalitetno izgrađeno okruženje zahtijeva osposobljavanje kvalificiranih stručnjaka, obrtnika i kulturnih radnika; budući da postizanje strateške autonomije Unije ovisi o njezinoj sposobnosti da pokaže izvrsnost u obrazovanju, istraživanju i inovacijama;

| M. | budući da na kulturnu baštinu, koja odražava vrijednosti zajednice, sve više utječu klimatske promjene i uništavanje okoliša te da je ona suočena s drugim izazovima kao što su nedovoljna ulaganja, loše planiranje i loše upravljanje turističkim tokovima; budući da novi europski Bauhaus može doprinijeti njezinu očuvanju, obnovi, prilagodbi i zaštiti u budućnosti; budući da stručnjaci u građevinskom sektoru moraju doprinositi općem dobru poštovanjem kulturne baštine; |
| --- | --- |

M.

budući da na kulturnu baštinu, koja odražava vrijednosti zajednice, sve više utječu klimatske promjene i uništavanje okoliša te da je ona suočena s drugim izazovima kao što su nedovoljna ulaganja, loše planiranje i loše upravljanje turističkim tokovima; budući da novi europski Bauhaus može doprinijeti njezinu očuvanju, obnovi, prilagodbi i zaštiti u budućnosti; budući da stručnjaci u građevinskom sektoru moraju doprinositi općem dobru poštovanjem kulturne baštine;

| N. | budući da projekti novog europskog Bauhausa zahtijevaju i regulatorni okvir potpore koji je u skladu sa sektorskim zakonodavstvom EU-a i praksama održive javne nabave; |
| --- | --- |

N.

budući da projekti novog europskog Bauhausa zahtijevaju i regulatorni okvir potpore koji je u skladu sa sektorskim zakonodavstvom EU-a i praksama održive javne nabave;

| O. | budući da su ruski vojni napadi namjerno usmjereni na javnu infrastrukturu, stambene zgrade, kulturnu baštinu i drugu civilnu infrastrukturu u Ukrajini; |
| --- | --- |

O.

budući da su ruski vojni napadi namjerno usmjereni na javnu infrastrukturu, stambene zgrade, kulturnu baštinu i drugu civilnu infrastrukturu u Ukrajini;

Glavni ciljevi

| 1. | podsjeća da je povijesnim pokretom Bauhaus stvoren obrat paradigme u dizajnu, arhitekturi i umjetnosti te da smo iz njega izvukli važne pouke, kao što je optimizacija odnosa između forme i funkcije, s ciljem demokratizacije kulture, i da je on iznjedrio radikalno promišljanje i inovacije i bio odraz istinskih kulturnih i društvenih promjena u progresivnom umjetničkom i obrazovnom kontekstu nakon Prvog svjetskog rata, pri čemu su ljudi od njega imali realne koristi; konstatira da novi europski Bauhaus na isti način može pozitivno utjecati na naš svakodnevni život postizanjem stvarnih promjena na terenu i doprinosom pravednoj tranziciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja inicijativu novi europski Bauhaus, kojom se nastoji stvoriti paneuropski kulturni pokret koji će doprinijeti pametnijem, održivijem, uključivijem i ugodnijem životnom okruženju te poticati lokalno i globalno znanje; naglašava da je prije svega potrebno usredotočiti se na poboljšanje kvalitete života ljudi stvaranjem zdravih i cjenovno pristupačnih životnih prostora, preispitivanje statusa quo i preobrazbu prostora, zgrada prostora, zgrada, gradova i naseljenih područja, među ostalim u manje razvijenim, prigradskim, ruralnim, udaljenim ili prekograničnim područjima i regijama, u skladu s Planom EU-a za gradove te na temelju uspješnog rada URBACT-a, uz istodobno poboljšanje suživota i javnog prostora za socijalnu i teritorijalnu koheziju i demokratski život, rješavanje pitanja prostorne segregacije i povijesne isključenosti društvenih skupina te zaštitu okoliša tijekom planiranja i izgradnje zgrada i okolnih prostora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prepoznaje novi europski Bauhaus kao kreativnu, interdisciplinarnu i transdisciplinarnu inicijativu koja arhitekturu, dizajn, umjetnost i znanost prvi put zajedno postavlja u prvi plan politika EU-a, uz istovremeno nastojanje da se doprinese i drugim programima i inicijativama Unije, uključujući digitalnu i zelenu tranziciju, te europski zeleni plan pretvara u opipljivo, pozitivno i uključivo iskustvo za sve, čime mu se daje kreativna i kulturna dimenzija i pokreće novi val inovacije; naglašava da novi europski Bauhaus također treba zaštititi građane od prirodnih katastrofa i katastrofa povezanih s klimom tako što će u svoje ciljeve uključiti sigurnosnu komponentu; konstatira da će se time potaknuti novi načini izgradnje i uporaba inovativnih, visokokvalitetnih, održivih i otpornih građevinskih materijala, uključujući obnovu nakon katastrofa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno potvrđuje da novi europski Bauhaus ima potencijal za preoblikovanje načina na koji su osmišljene politike, među ostalim suradnjom sa zajednicama, za poticanje politika i zakonodavnih promjena koje utječu na izgrađeni okoliš i dobrobit radne snage te za definiranje budućeg okruženja ispunjavanjem potrebe za prostorima koji su pristupačni i prilagođeni novim i promjenjivim načinima života, kao što su prostori za netradicionalne konfiguracije kućanstava, višegeneracijsko stanovanje, fleksibilni radni prostori (za više ljudi), urbano okruženje prilagođeno djeci i sigurniji prostori za žene i ranjive osobe; ustraje u tome da novi europski Bauhaus mora pokazati razinu ambicije u skladu s klimatskim obvezama Unije i izraditi smjernice za države članice, uključujući lokalne i regionalne vlasti, za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da novi europski Bauhaus, kako bi bio uspješan, mora biti pristupačan, transparentan, cjenovno prihvatljiv, socijalno i geografski pravedan i uključiv te mora aktivno uključivati građane EU-a, organizacije lokalne zajednice i lokalno stanovništvo, uz osiguranje socijalne i teritorijalne raznolikosti i podupiranje projekata svih veličina, na način „odozdo prema gore”, od izrade projekta do provedbe i evaluacije, uz poduzimanje aktivnih mjera kako bi se izbjegle sve vrste elitističkog pristupa ili nepovoljan učinak gentrifikacije, te uz povećanje savjetovanja s građanima i njihova sudjelovanja; ističe potrebu za uključivanjem mladih ljudi u inicijativu, posebno mladih arhitekata, umjetnika i radnika u kulturnom i kreativnom sektoru i industriji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost osiguravanja pristupačnosti za osobe s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću, osobe s posebnim potrebama i skupine u nepovoljnom položaju tako što će javne usluge te kulturni, društveni i gospodarski život biti dostupni svima; u tom pogledu ističe važnost dobrog dizajna; ustraje u tome da sredstva moraju biti usmjerena i na isključene, marginalizirane i ugrožene zajednice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da taj inovativni kulturni pokret ima potencijal da Europu postavi na mjesto svjetskog predvodnika u području održive arhitekture, teritorijalnog i prostornog planiranja, dizajna, kulture, održive mobilnosti i logistike, tehnologije, kružnoga gospodarstva, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije promicanjem načinâ boljeg zajedničkog življenja, rada i sudjelovanja u rekreacijskim aktivnostima, koji se mogu primjenjivati i izvan EU-a; smatra da se socijalne i tehnološke inovacije moraju podupirati na odgovarajući način, uključujući javnim i privatnim ulaganjima u istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da dodatno proširi doseg novog europskog Bauhausa uključivanjem pridruženih i partnerskih zemalja izvan EU-a koje bi mogle sudjelovati u inicijativi, među ostalim trajnim dijalogom o novom europskom Bauhausu; potvrđuje da novi europski Bauhaus ima potencijal doprinijeti poslijeratnoj obnovi gradova, društava i gospodarstva, posebno u kontekstu aktualnog rata u Ukrajini i uz sudjelovanje ukrajinskih kulturnih i kreativnih sektora i industrija i njihovih stručnjaka; |
| --- | --- |

8.

Financiranje i upravljanje

| 9. | naglašava da tijekom prvih godina njegova postojanja novi europski Bauhaus nije uspio doprijeti do svih država članica EU-a i zainteresiranih strana u tim državama; potiče Komisiju i države članice da podižu svijest o toj inicijativi i da poboljšaju koordinaciju između svih razina upravljanja, koje bi trebale imati pravovremen i ravnopravan pristup informacijama, mogućnostima i financiranju; potiče Komisiju da održava redovite sastanke s državama članicama i partnerskim zemljama te da uspostavi kontaktne točke u državama članicama kako bi se olakšala provedba novog europskog Bauhausa i pristup financiranju; ističe važnost odgovarajućih sredstava na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se pružila potpora provedbi novog europskog Bauhausa na terenu kao i prilagođeni modeli i postupci financiranja te kako bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče države članice da u svojim nacionalnim politikama provedu novi europski Bauhaus; naglašava da novi europski Bauhaus može pomoći u uklanjanju velikih razlika među državama članicama u pogledu njihove sposobnosti da ostvare ciljeve novog europskog Bauhausa, čime se doprinosi jednakim uvjetima za sve; potiče sva javna tijela, uključujući institucije Unije, da u upravljanje vlastitim izgrađenim okruženjem i postupke javne nabave uključe načela novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da odgovarajućim prostornim planiranjem i na temelju sveobuhvatnog okvira upravljanja stvori integrirani, nediskriminatoran, transparentan, odgovoran i prostorno strukturiran model upravljanja za novi europski Bauhaus, uključujući sudjelovanje javnosti i preuzimanje odgovornosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od Komisije da pravodobno pruži informacije o tome kako sudjelovati u novom europskom Bauhausu, među ostalim putem tehničke pomoći zainteresiranim dionicima i najboljim praksama, te da pojasni opće kriterije za odabir i evaluaciju projekata i inicijativa novog europskog Bauhausa i za dodjelu sredstava, a posebno:






  — | podupiranje provedbe ključnih politika kao što su zeleni plan, okolišna, industrijska, socijalna i kulturna politika, |
| --- | --- | --- |

12.

—

podupiranje provedbe ključnih politika kao što su zeleni plan, okolišna, industrijska, socijalna i kulturna politika,

| — | poštovanje vodećih načela novog europskog Bauhausa – održivosti, uključivosti i estetike – nadahnjujući se sustavom kvalitete za građevinsku kulturu prema Deklaraciji iz Davosa, |
| --- | --- |

—

poštovanje vodećih načela novog europskog Bauhausa – održivosti, uključivosti i estetike – nadahnjujući se sustavom kvalitete za građevinsku kulturu prema Deklaraciji iz Davosa,

| — | otvaranje novih radnih mjesta s dobrim radnim uvjetima i poslovnim prilikama, kojima se dodaje gospodarska vrijednost i poboljšava europska konkurentnost, u skladu s načelima održivog financiranja, s posebnim naglaskom na pojednostavljenju postupaka za podnošenje zahtjeva za oznaku novog europskog Bauhausa i financiranje sredstvima EU-a te na jačanju održivosti malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), kao i na doprinosu kružnosti i održivosti europskoga gospodarstva, |
| --- | --- |

—

otvaranje novih radnih mjesta s dobrim radnim uvjetima i poslovnim prilikama, kojima se dodaje gospodarska vrijednost i poboljšava europska konkurentnost, u skladu s načelima održivog financiranja, s posebnim naglaskom na pojednostavljenju postupaka za podnošenje zahtjeva za oznaku novog europskog Bauhausa i financiranje sredstvima EU-a te na jačanju održivosti malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), kao i na doprinosu kružnosti i održivosti europskoga gospodarstva,

| — | promicanje pristupačnosti primjenom posebnih projektnih kriterija, kao i cjenovne pristupačnosti, uključivosti, rodno osviještene politike, raznolikosti, pluralizma, sigurnosti i razvoja civilnog društvenog kapitala, |
| --- | --- |

—

promicanje pristupačnosti primjenom posebnih projektnih kriterija, kao i cjenovne pristupačnosti, uključivosti, rodno osviještene politike, raznolikosti, pluralizma, sigurnosti i razvoja civilnog društvenog kapitala,

| — | promicanje sudjelovanja i povezivanja svih dionika, uključujući lokalne i regionalne vlasti, civilno društvo i organizacije pod vodstvom zajednice, zainteresirane pojedince, stručnjake i organizacije koje ih zastupaju, |
| --- | --- |

—

promicanje sudjelovanja i povezivanja svih dionika, uključujući lokalne i regionalne vlasti, civilno društvo i organizacije pod vodstvom zajednice, zainteresirane pojedince, stručnjake i organizacije koje ih zastupaju,

| — | uključivanje kulturnih i kreativnih sektora i industrije, uključujući kulturne stvaraoce, |
| --- | --- |

—

uključivanje kulturnih i kreativnih sektora i industrije, uključujući kulturne stvaraoce,

| — | jamčenje usklađenosti novog europskog Bauhausa s ciljevima održivog razvoja u skladu s pokazateljima Programa održivog razvoja do 2030., obvezama Unije u okviru Pariškog sporazuma, klimatskim, okolišnim i energetskim politikama EU-a i politikom EU-a o biološkoj raznolikosti, europskog stupa socijalnih prava te temeljnim europskim vrijednostima; |
| --- | --- |

—

jamčenje usklađenosti novog europskog Bauhausa s ciljevima održivog razvoja u skladu s pokazateljima Programa održivog razvoja do 2030., obvezama Unije u okviru Pariškog sporazuma, klimatskim, okolišnim i energetskim politikama EU-a i politikom EU-a o biološkoj raznolikosti, europskog stupa socijalnih prava te temeljnim europskim vrijednostima;

| 13. | poziva Komisiju da načela novog europskog Bauhausa učini sastavnim dijelom cjelokupnog relevantnog budućeg zakonodavstva te da istodobno istakne potrebu za sinkronizacijom između novog europskog Bauhausa i postojećeg zakonodavstva, programa i inicijativa Unije te da zajamči da postojeći regulatorni okvir, kao što su Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktiva o energetskoj učinkovitosti, podupire ciljeve novog europskog Bauhausa i njegovu provedbu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | osim toga, poziva na to da se razviju posebni kriteriji za relevantne sektore, osobito građevinarstvo i arhitekturu, energiju, mobilnost, dizajn, tehnologiju, turizam, obrazovanje i vještine, obrtništvo, kulturu i umjetnost te kulturno nasljeđe, u bliskoj suradnji s dionicima iz tih sektora, uzimajući u obzir certifikacije i standarde pojedinih sektora, te za aktivnosti kojima se promiču sinergije među sektorima; podsjeća da je ključno uzeti u obzir geografsku ravnotežu kako bi se novi europski Bauhaus mogao jednako proširiti diljem EU-a i izvan njega; nadalje, naglašava da projekti ne moraju biti prekogranični kako bi im se dodijelila oznaka novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava žaljenje zbog nejasnoće u pogledu financiranja novog europskog Bauhausa od 2023. nadalje; poziva na izmjenu Uredbe o Obzoru Europa tijekom revizije aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja kako bi se sastavila misija novog europskog Bauhausa koja se financira s 500 milijuna EUR; ističe da bi taj program trebali podupirati i drugi relevantni programi kako bi se proizveo dodatni učinak te da postojeći programi Unije mogu doprinijeti postizanju ciljeva novog europskog Bauhausa; poziva Komisiju da zajamči da novi europski Bauhaus nadopunjuje druge politike EU-a, uključujući kohezijsku politiku, te da potporu novom europskom Bauhausu uključi u partnerske sporazume i programe, uz potporu strukturnih i kohezijskih politika EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da što prije podnese prijedlog kojim bi novi europski Bauhaus postao novi zasebni program EU-a do sljedećeg VFO-a, čime bi se konkretne ideje i ciljevi popratili odgovarajućim financiranjem; prima na znanje napore koje je Komisija uložila u pokretanje prvih poziva na podnošenje projekata uzimanjem sredstava iz postojećih programa, ali smatra da njihov učinak nije razmjeran razini ambicija projekta; uporno tvrdi da će za to biti potrebna nova sredstva uz namjensku i stabilnu proračunsku liniju; naglašava da se tim novim programom ne smije smanjiti financiranje drugih nedovoljno financiranih programa, posebno programa Kreativna Europa, Erasmus+ i europske snage solidarnosti, bez obzira na veze i sinergije koje bi mogao stvoriti s njima, niti preusmjeriti naglasak s njihovih dogovorenih političkih prioriteta; ističe da se sredstva novog europskog Bauhausa u velikoj mjeri trebaju namijeniti istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da razvije jasan plan za privlačenje javnih i etičkih privatnih ulaganja, uključujući skupno financiranje, s posebnim naglaskom na promicanje ženskog vodstva u poduzetničkom kapitalu i novoosnovanim poduzećima; potiče države članice da, ovisno o svojem fiskalnom opsegu, dodijele odgovarajuća sredstva u skladu s načelima novog europskog Bauhausa u okviru svojih planova za oporavak i otpornost te europskih strukturnih i investicijskih fondova za projekte u skladu s načelima i ciljevima novog europskog Bauhausa, kako bi se potaknuo održivi razvoj i obuhvatila partnerstva koja uključuju javne i privatne subjekte; napominje da će se time ostvariti opipljivi rezultati na terenu; naglašava da bi novi europski Bauhaus također trebao doprinijeti stvaranju prostora i zgrada kojima se potiče poduzetništvo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava potrebu da se kreativno razmišljanje zadrži u svim fazama, a ne samo u fazama zajedničkog osmišljavanja, provedbe i širenja; poziva Komisiju da uspostavi transparentan mehanizam praćenja i evaluacije koji se temelji na dokazima i koji uključuje sve relevantne dionike te koji bi trebao kontinuirano preispitivati sve aktivnosti novog europskog Bauhausa na razini EU-a i nacionalnoj razini, uključujući njihov društveni i klimatski učinak, njihov utjecaj na razvoj regija i njihovo stvarno stvaranje vrijednosti tijekom vremena, te da o tome redovito izvješćuje Parlament i Vijeće; očekuje primitak prvog izvješća o praćenju tijekom 2022.; |
| --- | --- |

18.

Razvoj i područja interesa

| 19. | smatra da bi pokret novi europski Bauhaus trebao promicati održivije, socijalno uključivije i inovativnije načine života na temelju sveobuhvatnih novih modela planiranja, izgradnje i naseljavanja našeg izgrađenog okruženja, uz smisleno sudjelovanje stanovnika u postupku donošenja odluka, u skladu s novim potrebama i novim obrascima potrošnje i mobilnosti, te da bi on trebao pomoći osigurati dostojanstveno, kvalitetno i cjenovno pristupačno stanovanje svima, osobito ranjivim skupinama, uključujući borbu protiv stambene isključenosti i beskućništva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da je novi europski Bauhaus prilika da se predvidi dobro osmišljena zelena obnova javnih prostora radi postizanja ciljeva dekarbonizacije, naknadnog opremanja i prenamjene zastarjelih zgrada, pretvaranja starih industrijskih područja u nove zelene urbane i javne prostore te izgradnje relevantne infrastrukture kako bi se potakli fizička aktivnost, znanje i kulturna razmjena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva da se u okviru novog europskog Bauhausa promiče koncept gradova u kojima bi sve ključne usluge i sadržaji bili dostupni građanima na 15 minuta hoda te da se pruže inovativna rješenja za razvoj održivih urbanih područja, uključujući rješenja za održivu mobilnost; ističe da novi europski Bauhaus treba prezentirati cjenovno pristupačne, socijalno uključive i energetski učinkovite zgrade te doprinijeti promjeni načina prijevoza prema javnom i kolektivnom prijevozu i prijevoznim sredstvima koja manje onečišćuju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava važnost preobrazbe, nadogradnje i naknadne prilagodbe postojećeg fonda zgrada, uključujući loše planirane i izgrađene zgrade koje su izgradili totalitarni režimi, primjene prirodnih materijala kao što je drvo te smanjenja otpada i povećanja trajnosti, mogućnosti ponovne uporabe i kružnosti u izgrađenom okolišu; ustraje u tome da bi to trebalo uključivati davanje prednosti obnovi i prilagodljivoj ponovnoj uporabi u odnosu na rušenje i novu izgradnju, prema potrebi, uklanjanje prepreka povezanih s rukovanjem otpadom i njegovim prijevozom, kao i podizanje svijesti ljudi o ugrađenom i uskladištenom ugljiku u materijalima kako bi mogli donijeti informirane odluke; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da bi novi europski Bauhaus također trebao podupirati inicijative za izgradnju i obnovu cjenovno pristupačnog, visokokvalitetnog i energetski učinkovitog socijalnog stanovanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da sastave inovativne programe obrazovanja u skladu s načelima i ciljevima novog europskog Bauhausa radi kulturnog obrazovanja i razvoja prostornih, kreativnih, orijentacijskih i crtačkih vještina i uključivanja ključnih načela novog europskog Bauhausa i zelenih i digitalnih vještina u informalno, neformalno i visoko obrazovanje i cjeloživotno učenje, uključujući usavršavanja i prekvalifikacije relevantnih stručnjaka, što će pomoći i u ostvarenju Novog programa vještina; naglašava važnost podizanja razine osviještenosti putem obrazovanja o poštovanju okoliša i kulturne baštine, uz savjetovanje s koalicijom „Obrazovanje za klimu”; poziva EU da promiče takva nastojanja; poziva Komisiju da mogućnosti mobilnosti učini sastavnim dijelom novog europskog Bauhausa, posebno kad je riječ o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te studentima iz povezanih disciplina i kvalificiranim stručnjacima u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče države članice i Komisiju da uključe sve aspekte trokuta znanja – inovacije, istraživanje i obrazovanje – promicanjem partnerstava između visokoškolskih ustanova, među ostalim preko europskih sveučilišnih saveza, znanstvenih organizacija, uključujući arhitektonske i kulturne znanstvene centre, i industrije, kao i relevantna mikro poduzeća, MSP-ove, socijalna poduzeća i novoosnovana poduzeća, u bliskoj suradnji s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju i Zajedničkim istraživačkim centrom; smatra da bi zajednica znanja i inovacija u području kulturnih i kreativnih sektora Europskog instituta za inovacije i tehnologiju i industrija trebala svoje znanje staviti na raspolaganje za ostvarenje ciljeva novog europskog Bauhausa, posebno u državama članicama i regijama u kojima je inovacijski kapacitet umjeren; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da bi se novim europskim Bauhausom mogla poduprijeti energetska sigurnost i učinkovitost poticanjem ulaganja i promicanjem materijala i rješenja s niskom razinom energije, bez emisija i s niskim emisijama ugljika, među ostalim s pomoću kooperativnih modela i modela u vlasništvu zajednice za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i projektima koji se koriste otpadnom toplinom i integriranim energetskim sustavima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ukazuje na goruće pitanje povećanja cijena energije i posljedičnog povećanja energetskog siromaštva među kućanstvima u EU-u; naglašava kako je važno da projekti novog europskog Bauhausa imaju ključnu ulogu u borbi protiv energetskog siromaštva i zaštiti ugroženih domaćinstava putem inovativnih rješenja za sektor graditeljstva, građevinski sektor, industrijski sektor i sektor materijala, s obzirom na to da je to preduvjet za postizanje pravedne i poštene energetske tranzicije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da bi novi europski Bauhaus mogao olakšati digitalnu tranziciju poboljšanjem povezivosti kako bi se ublažio digitalni jaz, postigla učinkovitija, uključivija, pristupačnija i ekološki održiva rješenja te poboljšala upotreba lokalnih resursa i vještina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uviđa da novi europski Bauhaus može poslužiti kao katalizator za uvođenje transformativnih promjena u kreativnim, građevinskim i poslovnim ekosustavima te za novo razumijevanje i kvalitetu planiranja, dizajna i izgradnje, među ostalim primjenom digitalnih tehnologija tijekom cijelog životnog ciklusa zgrade, izgradnjom kapaciteta za stvaranje inovativnih modela i digitalnih tehnologija za urbanističko planiranje, uz ostalo poticanjem prekogranične suradnje u razmjeni podataka i obuhvaćanjem načela kružnosti i učinkovitosti resursa u prelasku na ugljičnu neutralnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva da se novim europskim Bauhausom potakne uporaba održivih i trajnih tehnologija i materijala, promičući pametna energetska i ekološka rješenja te inovacije u području materijala, postupaka, automatizacije i tehnika na obnovljiv i troškovno učinkovit način, uz mogućnost recikliranja, a kojim se smanjuju emisije stakleničkih plinova, kao što su montažni elementi od održivih materijala, fotonaponska infrastruktura ili infrastruktura za punjenje, biomaterijali i materijali dobiveni iz geoizvora te lokalno ispitane građevinske tehnike; u tom kontekstu naglašava važnost olakšanja opskrbe potrebne za proizvodnju takvih građevinskih materijala, uključujući sirovine, uz istodobno jamčenje jednakih uvjeta tržišnog natjecanja izbjegavanjem narušavanja tržišta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uviđa da je kulturni aspekt novog europskog Bauhausa ključan za njegovu socijalnu i demokratsku dimenziju; istovremeno poziva Komisiju da definira i razvije metodologiju dizajna novog europskog Bauhausa utemeljenu na dokazima kako bi se osiguralo da se procesi preobrazbe prostora, zgrada, gradova i teritorija temelje na znanstvenim istraživanjima kako bi se postigli najbolji mogući ishodi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja inovativan, integriran pristup koji novi europski Bauhaus zagovara učinkovitom upotrebom prostora, očuvanjem, obnovom, vrednovanjem, promicanjem i ponovnom uporabom povijesne, kulturne i prirodne baštine; poziva Komisiju i države članice da iskoriste novi europski Bauhaus kao priliku za bolju zaštitu europske bogate kulturne baštine od utjecaja uništavanja okoliša, turizma kojim se loše upravlja i drugih izazova; naglašava da zahvaljujući pametnoj obnovi, uključujući poboljšanja energetske učinkovitosti, preobrazbu i prilagodljivu ponovnu uporabu, lokaliteti kulture i baštine mogu imati nove i proširene namjene; prepoznaje digitalizaciju kao sredstvo vrednovanja kulturne baštine; |
| --- | --- |

32.

Provedba

| 33. | poziva Komisiju i države članice da novi europski Bauhaus povežu s Valom obnove te da iskoriste inovativna rješenja koja taj projekt nudi u sveobuhvatnoj, cjelovitoj, kvalitetnoj i cjenovno učinkovitoj obnovi našeg fonda zgrada; naglašava da bi se ona trebala temeljiti na preciznoj analizi životnog ciklusa zgrade i da bi se pritom trebalo voditi računa o kontekstu specifičnom za lokaciju, uključujući lokalne estetske i arhitektonske značajke, koje nadilaze energetsku učinkovitost i uključuju poboljšanje kvalitete unutarnjeg okruženja, obnovljivu energiju, trajnost, dostupnost, sigurnost i uklanjanje štetnih tvari; potiče Komisiju i države članice da poduzmu mjere za brzo povećanje stope obnove, među ostalim izbjegavanjem dodatnih prepreka koje ometaju obnovu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da bi se ekološki i socijalni učinci svih projekata novog europskog Bauhausa trebali procjenjivati tijekom njihova životnog ciklusa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da dodatno integrira novouspostavljeni okvir za održive zgrade Level(s) kako bi se poboljšala održivost unutar sektora; ističe potrebu za optimizacijom okvira kako bi ga se učinilo pristupačnijim stručnjacima u građevinskom sektoru; zahtijeva da se taj okvir kontinuirano ažurira kako bi uključivao nove nalaze i zaključke iz projekata novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podržava stvaranje oznake novog europskog Bauhausa, u suradnji s relevantnim dionicima, na temelju jasnih kriterija koji se primjenjuju na sveobuhvatan, cjelovit i uključiv način, kojom se procjenjuje vrijednost projekta povezana s održivošću, gospodarska, ekološka i socijalna vrijednost i promiču sinergije s postojećim oznakama i alatima kako bi se prepoznali projekti i proizvodi za postizanje ključnih ciljeva novog europskog Bauhausa i kako bi im se olakšao pristup financiranju; poziva Komisiju da osigura da se programima financiranja EU-a stvaraju poticaji za podnošenje prijave za tu oznaku, uključujući za projekte u organizaciji građana i zajednica; poziva na to da se istraži uvođenje te oznake na tržište; naglašava da bi se projekti novog europskog Bauhausa u građevinskom sektoru trebali temeljiti na pomnoj analizi životnog ciklusa zgrada i analizi troškova životnog ciklusa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju i države članice da potiču izravno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu projekata, među ostalim izradom detaljnih smjernica za primjenu i izgradnjom njihovih kapaciteta za provedbu novog europskog Bauhausa; potiče regionalne i lokalne vlasti da istraže na koji način lokalne kulturne institucije mogu imati koristi od provedbe načela novog europskog Bauhausa, posebno za smanjenje njihova klimatskog otiska; |
| --- | --- |

37.

| 38. | u tom pogledu ističe da pripremno djelovanje koje se odnosi na „Platformu za upravljanje znanjem novog europskog Bauhausa” u proračunu za 2022. može pomoći u pojednostavljenju smjernica i razmjeni informacija o mogućnostima financiranja za potencijalne podnositelje zahtjeva te da se od 2023. nadalje može dodatno proširiti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost veće fleksibilnosti lokalnih i regionalnih vlasti u eksperimentiranju s projektima novog europskog Bauhausa i ističe potencijal regulatornog izoliranog okruženja za poticanje inovacija u okviru kružnoga gospodarstva i novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da bi novi europski Bauhaus trebao biti dio šireg kulturnog plana za Europu; ističe da bi novi europski Bauhaus trebao prihvatiti i promicati neiskorišteni potencijal kulturnih i kreativnih sektora i industrija, uključujući kulturne stvaratelje, kao pokretača održivoga gospodarskog rasta i izvora inovativnih, visokokvalitetnih usluga i proizvoda, jamčenjem uključenosti kulturnih i kreativnih sektora i industrija, uz potporu ciljanih smjernica i otvaranjem novih prilika za suradnju, uzajamno učenje, izgradnju kapaciteta i kulturnu razmjenu, te uz istodobno jamčenje poštenih radnih uvjeta i pravedne naknade za sve uključene; naglašava da bi trebalo promicati ekološku održivost kulturnih događanja povezanih s novim europskim Bauhausom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da dopusti Parlamentu da se aktivnije uključi u relevantna tijela novog europskog Bauhausa, kao što je okrugli stol na visokoj razini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva da budući laboratorij novog europskog Bauhausa doprinese istraživanju i inovacijama unutar ključnih područja novog europskog Bauhausa; ističe potrebu za time da budući laboratorij za novi europski Bauhaus izdaje inovativne preporuke, da surađuje s drugim institucijama, nacionalnim, regionalnim i lokalnim vladama i dionicima, uključujući civilno društvo i skupine aktivne u zajednici, te da uspostavi jasna i transparentna pravila za rad i izvješćivanje u skladu s tom inicijativom; potiče Komisiju da ubrza uvođenje laboratorija i osigura mu odgovarajuća sredstva; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja uspostavu festivala novog europskog Bauhausa i godišnje nagrade novog europskog Bauhausa, koji bi trebali odražavati bogatu kulturnu raznolikost Unije i nastojati ostvariti sinergije s drugim relevantnim europskim nagradama i događanjima; ističe važnost organiziranja događanja u okviru novog europskog Bauhausa diljem Europe kako bi se doprlo do većeg broja ljudi i podigla razina osviještenosti o inicijativi, među ostalim posebnim događanjima, festivalima i uspostavom Europske godine novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da planira odredišta godišnjeg festivala novog europskog Bauhausa uzimajući u obzir europske gradove koje je UNESCO odabrao kao „Svjetske prijestolnice arhitekture”; predlaže da se festival novog europskog Bauhausa održi u gradovima EU-a koji su odabrani kao Svjetske prijestolnice arhitekture kako bi se poboljšalo promicanje europske arhitekture i inovacija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da otvori i redovito ažurira digitalnu, javnu i lako dostupnu bazu podataka projekata i aktivnosti novog europskog Bauhausa kako bi rezultati te inicijative bili vidljiviji, kako bi se novi europski Bauhaus dodatno razvijao na temelju najboljih praksi, uključujući u okviru kulturnog sektora, te kako bi se poboljšali razmjena znanja, istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na to da se povećaju napori novog europskog Bauhausa u pogledu komunikacije, informiranja i vidljivosti, uz poštovanje višejezičnosti, kako bi se povećalo znanje, potpora i sudjelovanje građana u inicijativi, posebno participativnim aktivnostima informiranja javnosti, među ostalim putem društvenih medija i digitalnih publikacija, kao što su kampanje za podizanje razine osviještenosti, platforma za pružanje informacija, najbolje prakse projekata novog europskog Bauhausa iz svih država članica i obrazovni sadržaji, uključujući modul o novom europskom Bauhausu, stvaranje alata i prostora kojima se olakšava uzajamno učenje, razmjena ideja i znanja te ankete za procjenu učinka projekata novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL C 501 I, 13.12.2021., str. 13.

(2)  SL C 460, 21.12.2018., str. 12.

(3)  SL C 184, 5.5.2022., str. 88.

(4)  Usvojeni tekstovi: P9_TA(2022)0057.

(5)  SL C 385, 22.9.2021., str. 152.

(6)  SL C 385, 22.9.2021., str. 68.

(7)  SL C 445, 29.10.2021., str. 156.

(8)  SL C 456, 10.11.2021., str. 24.

(9)  SL C 205, 20.5.2022., str. 17.

(10)  SL C 494, 8.12.2021., str. 26.

(11)  SL L 170, 12.5.2021., str. 1.

(12)  SL L 172, 17.5.2021., str. 53.

(13)  SL L 231, 30.6.2021., str. 60.

(14)  SL L 153, 3.5.2021., str. 1.

(15)  SL L 166, 11.5.2021., str. 1.

(16)  SL L 189, 28.5.2021., str. 1.

(17)  SL L 189, 28.5.2021., str. 34.

(18)  SL L 202, 8.6.2021., str. 32.

(19)  Europska komisija „U fokusu: energetska učinkovitost zgrada”, 17. veljače 2020.

---

četvrtak, 15. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/67

---

P9_TA(2022)0320

Kršenja ljudskih prava u kontekstu prisilne deportacije ukrajinskih civila u Rusiju i prisilnog posvajanja ukrajinske djece u Rusiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o kršenju ljudskih prava u kontekstu prisilne deportacije ukrajinskih civila u Rusiju i prisilnog posvajanja ukrajinske djece u Rusiji (2022/2825(RSP))

(2023/C 125/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije o Ukrajini i Rusiji, a posebno rezolucije od 7. travnja (1), 5. svibnja (2) i 19. svibnja (3) 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije o Ukrajini i Rusiji, a posebno rezolucije od 7. travnja (1), 5. svibnja (2) i 19. svibnja (3) 2022.,

| — | uzimajući u obzir Povelju UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju UN-a,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Haške konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Haške konvencije,

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije i njihove dopunske protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije i njihove dopunske protokole,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (MKS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda (MKS),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezine dopunske protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezine dopunske protokole,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Ukrajini od 30. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Ukrajini od 30. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 13. travnja 2022. i 14. srpnja 2022. o povredama međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti počinjenima u Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 13. travnja 2022. i 14. srpnja 2022. o povredama međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti počinjenima u Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir izvješća povjerenika za ljudska prava ukrajinskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća povjerenika za ljudska prava ukrajinskog parlamenta,

| — | uzimajući u obzir raspravu u Vijeću sigurnosti UN-a od 7. rujna 2022. o prisilnom raseljavanju i deportaciji ukrajinskih građana, te prisilnom posvajanju ukrajinske djece u Rusiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu u Vijeću sigurnosti UN-a od 7. rujna 2022. o prisilnom raseljavanju i deportaciji ukrajinskih građana, te prisilnom posvajanju ukrajinske djece u Rusiji,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch naslovljeno „„Nismo imali izbora”: „Filtracija” i Zločin prisilnog premještanja ukrajinskih civila u Rusiju” („„We Had No Choice”: „Filtration” and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia”) od 1. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch naslovljeno „„Nismo imali izbora”: „Filtracija” i Zločin prisilnog premještanja ukrajinskih civila u Rusiju” („„We Had No Choice”: „Filtration” and the Crime of Forcibly Transferring Ukrainian Civilians to Russia”) od 1. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Ruska Federacija 24. veljače 2022. ponovno pokrenula ničim izazvanu, neopravdanu i nezakonitu vojnu agresiju protiv Ukrajine; budući da je Rusija od početka svoje opće invazije na Ukrajinu počinila masovna i teška kršenja ljudskih prava i ratne zločine, uključujući masovna ubojstva civila i ratnih zatvorenika, mučenja, seksualno nasilje, prisilne nestanke, prisilnu deportaciju, pljačku i ometanje evakuacije i humanitarnih konvoja, što je zabranjeno međunarodnim pravom i mora biti predmet kaznenog progona; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ruska Federacija 24. veljače 2022. ponovno pokrenula ničim izazvanu, neopravdanu i nezakonitu vojnu agresiju protiv Ukrajine; budući da je Rusija od početka svoje opće invazije na Ukrajinu počinila masovna i teška kršenja ljudskih prava i ratne zločine, uključujući masovna ubojstva civila i ratnih zatvorenika, mučenja, seksualno nasilje, prisilne nestanke, prisilnu deportaciju, pljačku i ometanje evakuacije i humanitarnih konvoja, što je zabranjeno međunarodnim pravom i mora biti predmet kaznenog progona;

| B. | budući da povjerenik za ljudska prava ukrajinskog parlamenta (ombudsman) procjenjuje da je od 24. veljače 2022. više od milijun Ukrajinaca prisilno deportirano u Rusku Federaciju, često sve do krajnjeg istoka Rusije; budući da različiti izvori upućuju na to da su ti brojevi i veći, a najveće procjene iznose 2,5 milijuna, te da te brojke stalno rastu; budući da prisilne deportacije iz Ukrajine, koje se odvijaju preko takozvanih „filtracijskih logora”, pokazuju velike povijesne sličnosti s prisilnim masovnim sovjetskim deportacijama i koncentracijskim logorima gulazima; budući da je prisilno premještanje ratni zločin i mogući zločin protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da povjerenik za ljudska prava ukrajinskog parlamenta (ombudsman) procjenjuje da je od 24. veljače 2022. više od milijun Ukrajinaca prisilno deportirano u Rusku Federaciju, često sve do krajnjeg istoka Rusije; budući da različiti izvori upućuju na to da su ti brojevi i veći, a najveće procjene iznose 2,5 milijuna, te da te brojke stalno rastu; budući da prisilne deportacije iz Ukrajine, koje se odvijaju preko takozvanih „filtracijskih logora”, pokazuju velike povijesne sličnosti s prisilnim masovnim sovjetskim deportacijama i koncentracijskim logorima gulazima; budući da je prisilno premještanje ratni zločin i mogući zločin protiv čovječnosti;

| C. | budući da su međunarodne organizacije poput OESS-a i UN-a okarakterizirale masovnu prisilnu deportaciju ukrajinskih civila u Rusku Federaciju kao jedno od najtežih kršenja međunarodnog humanitarnog prava koje je Ruska Federacija počinila u svom agresivnom ratu protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

C.

budući da su međunarodne organizacije poput OESS-a i UN-a okarakterizirale masovnu prisilnu deportaciju ukrajinskih civila u Rusku Federaciju kao jedno od najtežih kršenja međunarodnog humanitarnog prava koje je Ruska Federacija počinila u svom agresivnom ratu protiv Ukrajine;

| D. | budući da je Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) potvrdio primjenu takozvane „filtracije” koja uključuje opsežne, obvezne, represivne i nasilne sigurnosne provjere koje su rezultirale brojnim kršenjima ljudskih prava ukrajinskih građana; budući da su ukrajinski civili efektivno bili internirani dok su čekali da budu podvrgnuti tom procesu, što je trajalo od nekoliko sati do gotovo mjesec dana; budući da su tijekom „filtracije” ukrajinski građani podvrgnuti detaljnom ispitivanju i pretraživanju tijela, što ponekad uključuje i prisilno skidanje do gola i mučenje; budući da su u takvim okolnostima ukrajinske žene i djevojčice izložene riziku seksualnog iskorištavanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) potvrdio primjenu takozvane „filtracije” koja uključuje opsežne, obvezne, represivne i nasilne sigurnosne provjere koje su rezultirale brojnim kršenjima ljudskih prava ukrajinskih građana; budući da su ukrajinski civili efektivno bili internirani dok su čekali da budu podvrgnuti tom procesu, što je trajalo od nekoliko sati do gotovo mjesec dana; budući da su tijekom „filtracije” ukrajinski građani podvrgnuti detaljnom ispitivanju i pretraživanju tijela, što ponekad uključuje i prisilno skidanje do gola i mučenje; budući da su u takvim okolnostima ukrajinske žene i djevojčice izložene riziku seksualnog iskorištavanja;

| E. | budući da je proces „filtracije” sustavan i predstavlja masovno nezakonito prikupljanje podataka, kojim ruske vlasti pribavljaju goleme količine osobnih podataka o ukrajinskim civilima, uključujući njihove biometrijske podatke; budući da je to jasno kršenje prava na privatnost, te bi osobe koje su mu podvrgnute moglo izložiti riziku da postanu mete napada u budućnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je proces „filtracije” sustavan i predstavlja masovno nezakonito prikupljanje podataka, kojim ruske vlasti pribavljaju goleme količine osobnih podataka o ukrajinskim civilima, uključujući njihove biometrijske podatke; budući da je to jasno kršenje prava na privatnost, te bi osobe koje su mu podvrgnute moglo izložiti riziku da postanu mete napada u budućnosti;

| F. | budući da tijekom tog procesa ruske vlasti često zapljenjuju putovnice Ukrajinaca te ih prisiljavaju da potpišu sporazume o ostanku u Rusiji, sprječavajući ih tako da se vrate svojim domovima, u očitom pokušaju promjene demografske strukture Ukrajine; budući da Rusija, povrh prisilnih deportacija i posvajanja, u sklopu svojeg geopolitičkog koncepta „Russkij mir” („ruski svijet”) na okupiranim teritorijima Ukrajine provodi ubrzanu rusifikaciju; |
| --- | --- |

F.

budući da tijekom tog procesa ruske vlasti često zapljenjuju putovnice Ukrajinaca te ih prisiljavaju da potpišu sporazume o ostanku u Rusiji, sprječavajući ih tako da se vrate svojim domovima, u očitom pokušaju promjene demografske strukture Ukrajine; budući da Rusija, povrh prisilnih deportacija i posvajanja, u sklopu svojeg geopolitičkog koncepta „Russkij mir” („ruski svijet”) na okupiranim teritorijima Ukrajine provodi ubrzanu rusifikaciju;

| G. | budući da ukrajinski građani koji „ne polože” proces „filtracije” budu pritvoreni i premješteni u ruske pritvorne centre i kaznene kolonije, gdje im prijeti ozbiljna opasnost, uključujući mučenje i zlostavljanje, ili postanu žrtve prisilnih nestanaka; budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava dokumentirao vjerodostojna izvješća o razdvajanju djece od njihovih obitelji u slučajevima kada odrasla osoba u pratnji nije položila postupak „filtracije”; |
| --- | --- |

G.

budući da ukrajinski građani koji „ne polože” proces „filtracije” budu pritvoreni i premješteni u ruske pritvorne centre i kaznene kolonije, gdje im prijeti ozbiljna opasnost, uključujući mučenje i zlostavljanje, ili postanu žrtve prisilnih nestanaka; budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava dokumentirao vjerodostojna izvješća o razdvajanju djece od njihovih obitelji u slučajevima kada odrasla osoba u pratnji nije položila postupak „filtracije”;

| H. | budući da djeci koja bježe od rata, posebno kada su bez pratnje, prijeti povećani rizik da postanu žrtve nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja, kao i da nestanu i postanu žrtve trgovanja ljudima, posebno prilikom prelaženja granica, pri čemu su djevojčice posebno izložene riziku od rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

H.

budući da djeci koja bježe od rata, posebno kada su bez pratnje, prijeti povećani rizik da postanu žrtve nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja, kao i da nestanu i postanu žrtve trgovanja ljudima, posebno prilikom prelaženja granica, pri čemu su djevojčice posebno izložene riziku od rodno uvjetovanog nasilja;

| I. | budući da je ukrajinski ombudsman 3. rujna 2022. izjavio da je više od 200 000 djece već prisilno odvedeno u Rusku Federaciju s namjerom da se ruskim obiteljima omogući da ih posvoje, te je mogao dokumentirati okolnosti prisilne deportacije 7 000 ukrajinske djece; budući da ruske vlasti namjerno odvajaju ukrajinsku djecu od njihovih roditelja i otimaju djecu iz sirotišta, drugih ustanova za djecu i bolnica i zatim ih daju na posvajanje u Rusiji; budući da su te aktivnosti Ruske Federacije sustavne i opsežne te uključuju, među ostalim kaznenim djelima, brisanje osobnih podataka deportiranih osoba; |
| --- | --- |

I.

budući da je ukrajinski ombudsman 3. rujna 2022. izjavio da je više od 200 000 djece već prisilno odvedeno u Rusku Federaciju s namjerom da se ruskim obiteljima omogući da ih posvoje, te je mogao dokumentirati okolnosti prisilne deportacije 7 000 ukrajinske djece; budući da ruske vlasti namjerno odvajaju ukrajinsku djecu od njihovih roditelja i otimaju djecu iz sirotišta, drugih ustanova za djecu i bolnica i zatim ih daju na posvajanje u Rusiji; budući da su te aktivnosti Ruske Federacije sustavne i opsežne te uključuju, među ostalim kaznenim djelima, brisanje osobnih podataka deportiranih osoba;

| J. | budući da je Ukrajina uspostavila portal „Djeca rata” kako bi roditeljima izgubljene, raseljene i deportirane djece omogućila da razmjenjuju sve dostupne podatke; |
| --- | --- |

J.

budući da je Ukrajina uspostavila portal „Djeca rata” kako bi roditeljima izgubljene, raseljene i deportirane djece omogućila da razmjenjuju sve dostupne podatke;

| K. | budući da je, jednom kad se djeca nađu na području pod ruskom okupacijom ili u samoj Rusiji, proces odlaska ili ponovnog spajanja sa svojim skrbnicima iznimno složen; budući da je bez formalnih postupaka za vraćanje ukrajinske djece u Ukrajinu ili za njihovo ponovno spajanje s njihovim skrbnicima i njegovateljima, taj proces uvelike ograničen na pojedince uz potporu lokalnih volontera, nevladine organizacije i pregovore preko neslužbenih kanala; |
| --- | --- |

K.

budući da je, jednom kad se djeca nađu na području pod ruskom okupacijom ili u samoj Rusiji, proces odlaska ili ponovnog spajanja sa svojim skrbnicima iznimno složen; budući da je bez formalnih postupaka za vraćanje ukrajinske djece u Ukrajinu ili za njihovo ponovno spajanje s njihovim skrbnicima i njegovateljima, taj proces uvelike ograničen na pojedince uz potporu lokalnih volontera, nevladine organizacije i pregovore preko neslužbenih kanala;

| L. | budući da je 25. i 30. svibnja 2022. predsjednik Vladimir Putin potpisao dekrete kojima se pojednostavnjuje postupak za izdavanje ruskog državljanstva ukrajinskim građanima, uključujući djecu bez roditeljske skrbi, te za posvajanje ukrajinske djece od strane ruskih obitelji, čime se dodatno otežava njihov povratak u Ukrajinu i olakšava postupak prisilne asimilacije ukrajinske djece; budući da su stotine ukrajinske djece otada dobile rusko državljanstvo i da su poslani novim roditeljima u raznim regijama Rusije; |
| --- | --- |

L.

budući da je 25. i 30. svibnja 2022. predsjednik Vladimir Putin potpisao dekrete kojima se pojednostavnjuje postupak za izdavanje ruskog državljanstva ukrajinskim građanima, uključujući djecu bez roditeljske skrbi, te za posvajanje ukrajinske djece od strane ruskih obitelji, čime se dodatno otežava njihov povratak u Ukrajinu i olakšava postupak prisilne asimilacije ukrajinske djece; budući da su stotine ukrajinske djece otada dobile rusko državljanstvo i da su poslani novim roditeljima u raznim regijama Rusije;

| M. | budući da se međunarodnim pravom nedvosmisleno zabranjuje deportacija unutar okupiranog područja ili s okupiranog područja na područje okupatorske sile, te to predstavlja teško kršenje Ženevskih konvencija i ratni zločin prema Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda; budući da međunarodno pravo i praksa zabranjuju posvajanje tijekom ili neposredno nakon kriznih situacija; budući da je Ukrajina u ranoj fazi rata donijela moratorij na međudržavna posvojenja; budući da se Konvencijom UN-a o pravima djeteta i Četvrtom ženevskom konvencijom zabranjuje da okupatorske sile mijenjaju osobni status djece, uključujući njihovo državljanstvo; |
| --- | --- |

M.

budući da se međunarodnim pravom nedvosmisleno zabranjuje deportacija unutar okupiranog područja ili s okupiranog područja na područje okupatorske sile, te to predstavlja teško kršenje Ženevskih konvencija i ratni zločin prema Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda; budući da međunarodno pravo i praksa zabranjuju posvajanje tijekom ili neposredno nakon kriznih situacija; budući da je Ukrajina u ranoj fazi rata donijela moratorij na međudržavna posvojenja; budući da se Konvencijom UN-a o pravima djeteta i Četvrtom ženevskom konvencijom zabranjuje da okupatorske sile mijenjaju osobni status djece, uključujući njihovo državljanstvo;

| N. | budući da je prema članku II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida prisilno premještanje djece iz jedne skupine u drugu skupinu, s namjerom da se u cijelosti ili djelomično uništi nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina, smatra genocidom; |
| --- | --- |

N.

budući da je prema članku II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida prisilno premještanje djece iz jedne skupine u drugu skupinu, s namjerom da se u cijelosti ili djelomično uništi nacionalna, etnička, rasna ili vjerska skupina, smatra genocidom;

| O. | budući da su starije osobe, osobe s invaliditetom i druge ranjive skupine posebno u opasnosti da ostanu zarobljene u područjima pod ruskom okupacijom ili u Rusiji jer često protiv svoje volje budu smještene u objekte kao što su domovi za starije i nemoćne koji se nalaze u Rusiji ili u područjima pod ruskom okupacijom; budući da su ti objekti zatvorene institucije i da se smještanjem ranjivih osoba u takve objekte bitno narušava njihovo pravo na slobodu kretanja; |
| --- | --- |

O.

budući da su starije osobe, osobe s invaliditetom i druge ranjive skupine posebno u opasnosti da ostanu zarobljene u područjima pod ruskom okupacijom ili u Rusiji jer često protiv svoje volje budu smještene u objekte kao što su domovi za starije i nemoćne koji se nalaze u Rusiji ili u područjima pod ruskom okupacijom; budući da su ti objekti zatvorene institucije i da se smještanjem ranjivih osoba u takve objekte bitno narušava njihovo pravo na slobodu kretanja;

| P. | budući da se ukrajinski građani u Rusiji i teritorijima pod ruskom okupacijom suočavaju sa znatnim poteškoćama, kao što su nedostatak sredstava za život, nemogućnost mijenjanja ukrajinskih hrivnja ili podizanja novca preko bankovnih kartica, nedostatak odjeće i higijenskih potrepština te nemogućnost kontaktiranja s članovima obitelji; budući da se ukrajinske civile prisilno premješta u gospodarski nerazvijena ili izolirana područja u Rusiji, često u Sibir, te da se nemaju kako vratiti; budući da oni koji pokušaju napustiti Rusiju često budu suočeni s poteškoćama pri prelasku granice iz Rusije jer nemaju odgovarajuće identifikacijske isprave, koje su im ostale u Ukrajini dok su bježali od rata ili su ih ruske vlasti zaplijenile; |
| --- | --- |

P.

budući da se ukrajinski građani u Rusiji i teritorijima pod ruskom okupacijom suočavaju sa znatnim poteškoćama, kao što su nedostatak sredstava za život, nemogućnost mijenjanja ukrajinskih hrivnja ili podizanja novca preko bankovnih kartica, nedostatak odjeće i higijenskih potrepština te nemogućnost kontaktiranja s članovima obitelji; budući da se ukrajinske civile prisilno premješta u gospodarski nerazvijena ili izolirana područja u Rusiji, često u Sibir, te da se nemaju kako vratiti; budući da oni koji pokušaju napustiti Rusiju često budu suočeni s poteškoćama pri prelasku granice iz Rusije jer nemaju odgovarajuće identifikacijske isprave, koje su im ostale u Ukrajini dok su bježali od rata ili su ih ruske vlasti zaplijenile;

| Q. | budući da je iskrivljena slika Drugog svjetskog rata temelj propagande Kremlja kojom se opravdava agresivni rat koji Rusija danas vodi protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

Q.

budući da je iskrivljena slika Drugog svjetskog rata temelj propagande Kremlja kojom se opravdava agresivni rat koji Rusija danas vodi protiv Ukrajine;

| 1. | najoštrije osuđuje ratnu agresiju Ruske Federacije protiv Ukrajine, kao i aktivno sudjelovanje Bjelarusa u tom ratu, te zahtijeva od Rusije da odmah prekine sve vojne aktivnosti u Ukrajini i bezuvjetno povuče sve snage i vojnu opremu s cijelog međunarodno priznatog teritorija Ukrajine; izražava potpunu solidarnost s ukrajinskim narodom, u potpunosti podržava neovisnost, suverenost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica te ističe da ovaj rat predstavlja ozbiljno kršenje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje prijavljena zlodjela ruskih oružanih snaga, njihovih posrednika i raznih okupatorskih vlasti, a posebno prisilnu deportaciju ukrajinskih civila u Rusiju, što uključuje i djecu, kao i gnjusne ruske prakse u takozvanim „filtracijskim logorima” u kojima se obitelji razdvajaju, a oni koji se smatraju „nepouzdanima” nestanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Rusiju da se u potpunosti pridržava svojih obveza na temelju međunarodnog prava i da odmah prekine s prisilnom deportacijom i prisilnim premještanjem ukrajinskih civila u Rusiju i teritorije pod ruskom okupacijom, sva prisilna premještanja djece u teritorije pod ruskom okupacijom i u Rusku Federaciju, kao i sva međudržavna posvojenja djece premještene iz cjelokupnog međunarodno priznatog teritorija Ukrajine; poziva Rusiju da stavi izvan snage cjelokupno zakonodavstvo kojim se olakšava posvajanje ukrajinske djece; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je potrebno da međunarodne i europske organizacije, uključujući Međunarodni odbor Crvenog križa, Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodnu organizaciju za migracije i Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, imaju neometan pristup u srhu posjeta kampovima za „filtraciju” i drugim lokacijama na kojima se nalaze ukrajinski građani koji su premješteni u Rusiju i teritorije pod ruskom okupacijom, da nadziru te objekte i da pomognu kako ukrajinskim građanima koji se žele vratiti na ukrajinski teritorij tako i ukrajinskim građanima koji žele otići u treću zemlju kako bi ondje zatražili azil i podnijeli zahtjev za status izbjeglice i/ili spajanje obitelji bez prolaženja kroz Ukrajinu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahtijeva od Ruske Federacije da odmah dostavi informacije o imenima, lokaciji i stanju svih Ukrajinaca koji su pritvoreni ili deportirani te da dopusti i omogući siguran povratak svih ukrajinskih civila, uključujući djecu, a posebno onih koji su prisilno deportirani na teritorij Ruske Federacije ili na ukrajinska područja koja su trenutačno pod okupacijom Ruske Federacije, i to uspostavom sigurnih komunikacijskih kanala i kanala za putovanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva sve države i međunarodne organizacije da izvrše pritisak na Rusiju kako bi poštovala zabranu prisilnih premještaja, uključujući prisiljavanje civila na evakuaciju na neželjena odredišta, te da civilima omogući siguran prolaz do odredišta po njihovu izboru, što se posebno odnosi na ranjive skupine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahtijeva od Rusije da se u potpunosti pridržava svojih obveza i da zaustavi sustavne operacije „filtracije”, da obustavi sve aktualne postupke prikupljanja i zadržavanja biometrijskih podataka, da izbriše nezakonito prikupljene podatke i osigura da se civili mogu sigurno i pod međunarodnim nadzorom vratiti na teritorij pod kontrolom Ukrajine ako to odluče; poziva Rusiju da odustane od svih pokušaja rusifikacije i uskraćivanja nacionalnog identiteta Ukrajincima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se djeca koja su odvojena od roditelja tijekom rata ili humanitarne krize ne mogu smatrati siročadi i da im se mora dopustiti i omogućiti da se brzo vrate i ponovno spoje sa svojim roditeljima ili zakonskim skrbnicima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apelira na vlasti Ruske Federacije da međunarodnim organizacijama kao što su Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i UNICEF odmah omoguće pristup svoj ukrajinskoj djeci koja su prisilno deportirana u teritorije pod ruskom okupacijom i u Rusiju; poziva ruske vlasti da osiguraju sigurnost i dobrobit ukrajinske djece dok se nalaze u Rusiji i na područjima pod ruskom okupacijom te da ih zaštite od opasnosti koje donosi rat i njegovih posljedica; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na hitno donošenje paketa EU-a za zaštitu djece kako bi se pružila zaštita i pomoć djeci i mladima koji bježe od rata u Ukrajini, što bi podrazumijevalo siguran prolaz, zaštitu od nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja i trgovanja ljudima, kao i pomoć u nuždi, napore za spajanje obitelji i dugoročnu potporu pri rehabilitaciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da se u javnim izjavama EU-a o prisilnom premještaju osvrnu na težak položaj ranjivih skupina, uključujući djecu, starije osobe i osobe s invaliditetom, te da podrže aktiviste i nevladine organizacije na terenu koji se pokušavaju brinuti o njima i omogućiti im siguran povratak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da surađuju s ukrajinskim vlastima, međunarodnim organizacijama i civilnim društvom kako bi se uspostavili mehanizmi za dokumentiranje činjenica u pogledu prisilnog premještaja (broj i identitet osoba, uključujući djecu, lokacije osoba koje nisu položile proces „filtracije”, uvjeti njihova boravka u Rusiji itd.), među ostalim i kako bi se utvrdilo gdje se nalaze te posebice kako bi se vratila nestala djeca i kako bi se pomoglo u spajanju i pronalaženju osoba; ističe potrebu za prikupljanjem informacija, kao što su imena osoba koje su nestale tijekom procesa „filtracije”, prisilnog pritvaranja ili premještanja u Rusiju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da putem svojih diplomatskih misija u Rusiji podrže izdavanje privremenih putnih isprava kojima bi se ukrajinskim građanima koji su blokirani u Rusiji bez osobnih ili putnih isprava omogućilo da napuste tu zemlju ako to žele te da im po potrebi osiguraju privremeno sklonište u EU-u; |
| --- | --- |

13.

| 14. | oštro osuđuje ruske predsjedničke dekrete od 25. i 30. svibnja 2022.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na Rusiju da odustane od svoje politike nametanja putovnica i omogući Ukrajincima da zadrže svoje originalne identifikacijske isprave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da počinitelji ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti te odgovorni za mogući genocid ili genocidne namjere, kao i odgovorni državni dužnosnici i vojni čelnici, moraju snositi odgovornost; konstatira da se prisilnim premještanjem i deportacijom ukrajinske djece, uključujući djecu iz institucija, u Rusku Federaciju i teritorije pod ruskom okupacijom te njihovim prisilnim posvajanjem od strane ruskih obitelji krši ukrajinsko i međunarodno pravo, a posebno članak II. Konvencije UN-a o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida; u tom pogledu poziva države članice da podrže napore ukrajinskih i međunarodnih vlasti u prikupljanju, dokumentiranju i očuvanju dokaza o kršenjima ljudskih prava počinjenima u kontekstu ruskog rata protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva ukrajinsku vladu da ratificira Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda kako bi se olakšao kazneni progon ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uključujući prisilne deportacije, te poziva sve europske zemlje da potpišu ili ratificiraju Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice da podrže sve legitimne međunarodne i nacionalne procese, uključujući u skladu s načelom univerzalne nadležnosti, te da istraže navodne zločine protiv čovječnosti i ratne zločine kako bi se sve počinitelje pozvalo na odgovornost pred sudom, uključujući slučajeve prisilnih premještanja, prisilnih posvojenja i prisilnih nestanaka; snažno pozdravlja aktualne istrage Međunarodnog kaznenog suda u tom kontekstu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da pruže političku, pravnu, tehničku, financijsku i bilo koju drugu vrstu pomoći potrebne kako bi se uspostavio posebni sud koji bi se bavio zločinom agresije Ruske Federacije nad Ukrajinom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja brzo donošenje sankcija od strane Vijeća i poziva na kontinuirano jedinstvo institucija EU-a i država članica kao odgovor na rusku agresiju protiv Ukrajine, kao i na visoku razinu koordinacije među zemljama skupine G7; poziva sve partnere, a posebno zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u i potencijalne zemlje kandidatkinje, da se usklade s paketima sankcija; poziva na proširenje popisa osoba na koje se primjenjuju sankcije, što se posebno odnosi na sve subjekte i osobe za koje je utvrđeno da su odgovorni za pripremu i organizaciju prisilnih deportacija i prisilnih posvojenja, ili za rad takozvanih „filtracijskih logora”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje snažne povijesne paralele između ruskih zločina u Ukrajini i sovjetskih zločina diljem područja pod sovjetskom okupacijom; prepoznaje masovne sovjetske deportacije, koje je naredio, isplanirao i izvršio sovjetski komunistički režim, te cjelokupni sustav gulaga, kao zločine protiv čovječnosti; ističe važnost sjećanja, proučavanja povijesti i educiranja o totalitarnoj prošlosti kako bi se ojačala građanska osviještenost i izgradila otpornost na dezinformacije; poziva na temeljitu povijesnu i pravnu evaluaciju te transparentnu javnu raspravu o sovjetskim zločinima, prvenstveno u samoj Rusiji, kako se slični zločini ne bi mogli ponoviti u budućnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodnoj organizaciji za migracije, Međunarodnom odboru Crvenog križa, Međunarodnom kaznenom sudu, Fondu Ujedinjenih naroda za djecu, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, bjelaruskim vlastima te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0120).

(2)  Rezolucija Europskog parlamenta od 5. svibnja 2022. o posljedicama koje rat u Ukrajini ostavlja na žene (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0206).

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0218).

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/72

---

P9_TA(2022)0321

Kršenja ljudskih prava u Ugandi i Tanzaniji povezana s ulaganjima u projekte u području fosilnih goriva

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o kršenjima ljudskih prava u Ugandi i Tanzaniji povezanim s ulaganjima u projekte u području fosilnih goriva (2022/2826(RSP))

(2023/C 125/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ugandi i Tanzaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ugandi i Tanzaniji,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava i Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava i Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., čija je Uganda potpisnica, te osobito njezin članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., čija je Uganda potpisnica, te osobito njezin članak 9.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Uganda ratificirala 21. lipnja 1995., a posebno njegov članak 9. kojim se jamči pravo na slobodu od proizvoljnog uhićenja ili pritvaranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Uganda ratificirala 21. lipnja 1995., a posebno njegov članak 9. kojim se jamči pravo na slobodu od proizvoljnog uhićenja ili pritvaranja,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o pravima i odgovornostima pojedinaca, skupina i društvenih tijela za promicanje i zaštitu općepriznatih ljudskih prava i temeljnih sloboda, poznatu i kao Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava, donesenu 9. prosinca 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o pravima i odgovornostima pojedinaca, skupina i društvenih tijela za promicanje i zaštitu općepriznatih ljudskih prava i temeljnih sloboda, poznatu i kao Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava, donesenu 9. prosinca 1998.,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, koji je donesen 12. prosinca 2015. na 21. Okvirnoj konferenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama u Parizu i koji su 22. travnja 2016. potpisale, među ostalim, sve države članice EU-a, Uganda i Tanzanija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, koji je donesen 12. prosinca 2015. na 21. Okvirnoj konferenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama u Parizu i koji su 22. travnja 2016. potpisale, među ostalim, sve države članice EU-a, Uganda i Tanzanija,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 28. srpnja 2022. usvojila Opća skupština UN-a, za koju je glasovala 161 zemlja, uključujući sve države članice EU-a, u kojoj se pristup čistom i zdravom okolišu proglašava univerzalnim ljudskim pravom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 28. srpnja 2022. usvojila Opća skupština UN-a, za koju je glasovala 161 zemlja, uključujući sve države članice EU-a, u kojoj se pristup čistom i zdravom okolišu proglašava univerzalnim ljudskim pravom,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da u projektu razvoja Albertova jezera sudjeluje nekoliko partnera, pri čemu je glavni ulagač francusko multinacionalno naftno poduzeće TotalEnergies (Total), zajedno s kompanijama China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company i Tanzania Petroleum Development Corporation; budući da će se proizvodnja u okviru tog projekta putem prekograničnog plinovoda, to jest istočnoafričkog naftnog plinovoda (EACOP), isporučiti u luku Tanga u Tanzaniji; budući da je izgradnja EACOP-a pokrenuta 1. veljače 2022. te se planira njegovo dovršenje do 2025.; budući da je Total pokrenuo dva velika projekta istraživanja nafte u Ugandi, od kojih je jedan projekt Tilenga, koji će uključivati bušenje radi dobivanja nafte unutar zaštićenog područja prirode slapova Murchison; |
| --- | --- |

A.

budući da u projektu razvoja Albertova jezera sudjeluje nekoliko partnera, pri čemu je glavni ulagač francusko multinacionalno naftno poduzeće TotalEnergies (Total), zajedno s kompanijama China National Offshore Oil Corporation, Uganda National Oil Company i Tanzania Petroleum Development Corporation; budući da će se proizvodnja u okviru tog projekta putem prekograničnog plinovoda, to jest istočnoafričkog naftnog plinovoda (EACOP), isporučiti u luku Tanga u Tanzaniji; budući da je izgradnja EACOP-a pokrenuta 1. veljače 2022. te se planira njegovo dovršenje do 2025.; budući da je Total pokrenuo dva velika projekta istraživanja nafte u Ugandi, od kojih je jedan projekt Tilenga, koji će uključivati bušenje radi dobivanja nafte unutar zaštićenog područja prirode slapova Murchison;

| B. | budući da se očekuje da će izgradnja i operativne faze uzrokovati daljnje ozbiljne negativne učinke za zajednice u područjima vađenja nafte i cjevovoda, uključujući ugrožavanje vodnih resursa i nepopravljivu štetu za život poljoprivrednika, ribara i vlasnika turističkih poduzeća koji ovise o bogatim prirodnim resursima regije; budući da će odobalni objekti EACOP-a na tanzanijskoj obali biti izgrađeni u zoni visokog rizika od tsunamija, čime će se ugroziti zaštićena morska područja; budući da je te rizike uočila nizozemska komisija za procjenu utjecaja na okoliš u svojoj „Savjetodavnoj reviziji ponovno podnesene procjene utjecaja na okoliš i društvo EACOP-a”, osobito ističući da predložena tehnika za prijelaze voda i močvarnih područja (otvoreni rov) ima potencijal za znatne negativne učinke, posebno u močvarnim područjima; |
| --- | --- |

B.

budući da se očekuje da će izgradnja i operativne faze uzrokovati daljnje ozbiljne negativne učinke za zajednice u područjima vađenja nafte i cjevovoda, uključujući ugrožavanje vodnih resursa i nepopravljivu štetu za život poljoprivrednika, ribara i vlasnika turističkih poduzeća koji ovise o bogatim prirodnim resursima regije; budući da će odobalni objekti EACOP-a na tanzanijskoj obali biti izgrađeni u zoni visokog rizika od tsunamija, čime će se ugroziti zaštićena morska područja; budući da je te rizike uočila nizozemska komisija za procjenu utjecaja na okoliš u svojoj „Savjetodavnoj reviziji ponovno podnesene procjene utjecaja na okoliš i društvo EACOP-a”, osobito ističući da predložena tehnika za prijelaze voda i močvarnih područja (otvoreni rov) ima potencijal za znatne negativne učinke, posebno u močvarnim područjima;

| C. | budući da su rizici i učinci koje uzrokuju naftna polja i razvoj infrastrukture cjevovoda već golemi te su iscrpno dokumentirani u brojnim procjenama učinka na razini zajednice i neovisnim stručnim studijama; budući da se predviđa da će se projektom ugroziti prirodne rezervate i staništa; budući da, unatoč najavi projektnih partnera o njegovim gospodarskim koristima i prednostima za zapošljavanje, mnogi stanovnici istočne Afrike i istočnoafričke organizacije civilnog društva i dalje izražavaju snažno protivljenje izgradnji cjevovoda i povezanim projektima, tvrdeći da njegov utjecaj na lokalne zajednice i okoliš nije vrijedan rizika; |
| --- | --- |

C.

budući da su rizici i učinci koje uzrokuju naftna polja i razvoj infrastrukture cjevovoda već golemi te su iscrpno dokumentirani u brojnim procjenama učinka na razini zajednice i neovisnim stručnim studijama; budući da se predviđa da će se projektom ugroziti prirodne rezervate i staništa; budući da, unatoč najavi projektnih partnera o njegovim gospodarskim koristima i prednostima za zapošljavanje, mnogi stanovnici istočne Afrike i istočnoafričke organizacije civilnog društva i dalje izražavaju snažno protivljenje izgradnji cjevovoda i povezanim projektima, tvrdeći da njegov utjecaj na lokalne zajednice i okoliš nije vrijedan rizika;

| D. | budući da će se većina planirane proizvodnje u tom velikom naftnom projektu vaditi i prodavati nakon 2030.; budući da bi vađenje nafte u Ugandi dovelo do 34 milijuna tona emisija ugljika godišnje; budući da je Međunarodna agencija za energiju (IEA) u izvješću iz 2021. upozorila da bi ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC kako bi se spriječili najrazorniji učinci klimatskih promjena zahtijevalo hitno zaustavljanje razvoja novih naftnih i plinskih djelatnosti; budući da je više stručnjaka za okoliš i klimu istaknulo nekoliko kritičnih nedostataka u tim procjenama utjecaja na okoliš i društvo, smatrajući da je neizbježno da će se „za vrijeme životnog vijeka projekta dogoditi izlijevanje nafte iz EACOP-a”; |
| --- | --- |

D.

budući da će se većina planirane proizvodnje u tom velikom naftnom projektu vaditi i prodavati nakon 2030.; budući da bi vađenje nafte u Ugandi dovelo do 34 milijuna tona emisija ugljika godišnje; budući da je Međunarodna agencija za energiju (IEA) u izvješću iz 2021. upozorila da bi ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC kako bi se spriječili najrazorniji učinci klimatskih promjena zahtijevalo hitno zaustavljanje razvoja novih naftnih i plinskih djelatnosti; budući da je više stručnjaka za okoliš i klimu istaknulo nekoliko kritičnih nedostataka u tim procjenama utjecaja na okoliš i društvo, smatrajući da je neizbježno da će se „za vrijeme životnog vijeka projekta dogoditi izlijevanje nafte iz EACOP-a”;

| E. | budući da su u svojoj komunikaciji od 24. siječnja 2022. četiri posebna izvjestitelja Ujedinjenih naroda o položaju boraca za ljudska prava izrazila zabrinutost zbog uhićenja, zastrašivanja i sudskog uznemiravanja boraca za ljudska prava i nevladinih organizacija koje djeluju u sektoru nafte i plina u Ugandi; budući da se navodi da su razni borci za ljudska prava, novinari i akteri civilnog društva pretrpjeli kriminalizaciju, zastrašivanje i uznemiravanje, među ostalim i Maxwell Atuhura, borac za prava okoliša i terenski službenik nevladine organizacije „Afrički institut za upravljanje energijom” u Buliisi, koji je bio žrtva provale i proizvoljnog uhićenja; Federica Marsi, talijanska novinarka, koja je proizvoljno uhićena 25. svibnja 2021.; Joss Kaheero Mugisa, predsjednik nevladine organizacije „Udruga boraca za ljudska prava u naftnoj i plinskoj industriji”, koji je proveo 56 noći u zatvoru bez sudske presude; Robert Birimuye, vođa osoba pogođenih projektom EACOP-a u okrugu Kyotera, koji je proizvoljno uhićen; Yisito Kayinga Muddu, koordinator mreže Zaklade za preobrazbu zajednice – COTFONE, u čiju je kuću i ured provaljeno istog dana; i Fred Mwesigwa, koji je svjedočio u predmetu protiv društva TotalEnergies u Francuskoj te je nakon toga primao prijetnje smrću; |
| --- | --- |

E.

budući da su u svojoj komunikaciji od 24. siječnja 2022. četiri posebna izvjestitelja Ujedinjenih naroda o položaju boraca za ljudska prava izrazila zabrinutost zbog uhićenja, zastrašivanja i sudskog uznemiravanja boraca za ljudska prava i nevladinih organizacija koje djeluju u sektoru nafte i plina u Ugandi; budući da se navodi da su razni borci za ljudska prava, novinari i akteri civilnog društva pretrpjeli kriminalizaciju, zastrašivanje i uznemiravanje, među ostalim i Maxwell Atuhura, borac za prava okoliša i terenski službenik nevladine organizacije „Afrički institut za upravljanje energijom” u Buliisi, koji je bio žrtva provale i proizvoljnog uhićenja; Federica Marsi, talijanska novinarka, koja je proizvoljno uhićena 25. svibnja 2021.; Joss Kaheero Mugisa, predsjednik nevladine organizacije „Udruga boraca za ljudska prava u naftnoj i plinskoj industriji”, koji je proveo 56 noći u zatvoru bez sudske presude; Robert Birimuye, vođa osoba pogođenih projektom EACOP-a u okrugu Kyotera, koji je proizvoljno uhićen; Yisito Kayinga Muddu, koordinator mreže Zaklade za preobrazbu zajednice – COTFONE, u čiju je kuću i ured provaljeno istog dana; i Fred Mwesigwa, koji je svjedočio u predmetu protiv društva TotalEnergies u Francuskoj te je nakon toga primao prijetnje smrću;

| F. | budući da se od 2019. društvo Total u Francuskoj suočilo sa sudskim postupcima zbog navoda da nije uspostavilo odgovarajući plan nadzora kojim bi se obuhvatili rizici za zdravlje, sigurnost, okoliš i ljudska prava, kako je propisano francuskim zakonom o „dužnoj pažnji” u vezi s projektima Tilenga i EACOP-a te njihovim utjecajem na ljudska prava; budući da je francuski kasacijski sud u prosincu 2021. odbio žalbe društva Total, predmet sada treba suštinski razmotriti te odluka još nije donesena; |
| --- | --- |

F.

budući da se od 2019. društvo Total u Francuskoj suočilo sa sudskim postupcima zbog navoda da nije uspostavilo odgovarajući plan nadzora kojim bi se obuhvatili rizici za zdravlje, sigurnost, okoliš i ljudska prava, kako je propisano francuskim zakonom o „dužnoj pažnji” u vezi s projektima Tilenga i EACOP-a te njihovim utjecajem na ljudska prava; budući da je francuski kasacijski sud u prosincu 2021. odbio žalbe društva Total, predmet sada treba suštinski razmotriti te odluka još nije donesena;

| G. | budući da je 9. studenoga 2021. misiji delegacije EU-a i veleposlanstava Francuske, Belgije, Danske, Norveške i Nizozemske zabranjen ulazak u naftnu zonu; |
| --- | --- |

G.

budući da je 9. studenoga 2021. misiji delegacije EU-a i veleposlanstava Francuske, Belgije, Danske, Norveške i Nizozemske zabranjen ulazak u naftnu zonu;

| H. | budući da ti naftni projekti utječu na gotovo 118 000 ljudi: nekima su uništeni domovi kako bi se olakšala izgradnja pristupnih cesta ili pogona za preradu, dok je drugima zemljište u cijelosti ili djelomično oduzeto te su ostali bez prava slobodnog korištenja svoje imovine, a time i sredstava za uzdržavanje, bez da im je isplaćena pravična i primjerena naknada; budući da je isplaćena naknada često preniska da bi se poljoprivrednicima čije je zemljište izvlašteno omogućilo da kupe usporediva zemljišta na kojima će se nastaviti baviti poljoprivredom te da ta niska naknada stoga ozbiljno i a priori definitivno narušava njihove prihode i životne uvjete, tako da premještene osobe više ne mogu ostvarivati prihod dostatan za prehranu svojih obitelji, slanje svoje djece u školu ili pristup zdravstvenoj skrbi; budući da se prava autohtonih zajednica na slobodan, prethodni i informirani pristanak ne poštuju u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

H.

budući da ti naftni projekti utječu na gotovo 118 000 ljudi: nekima su uništeni domovi kako bi se olakšala izgradnja pristupnih cesta ili pogona za preradu, dok je drugima zemljište u cijelosti ili djelomično oduzeto te su ostali bez prava slobodnog korištenja svoje imovine, a time i sredstava za uzdržavanje, bez da im je isplaćena pravična i primjerena naknada; budući da je isplaćena naknada često preniska da bi se poljoprivrednicima čije je zemljište izvlašteno omogućilo da kupe usporediva zemljišta na kojima će se nastaviti baviti poljoprivredom te da ta niska naknada stoga ozbiljno i a priori definitivno narušava njihove prihode i životne uvjete, tako da premještene osobe više ne mogu ostvarivati prihod dostatan za prehranu svojih obitelji, slanje svoje djece u školu ili pristup zdravstvenoj skrbi; budući da se prava autohtonih zajednica na slobodan, prethodni i informirani pristanak ne poštuju u skladu s međunarodnim standardima;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava u Ugandi i Tanzaniji povezanim s ulaganjima u projekte u području fosilnih goriva, uključujući nezakonito zatvaranje boraca za ljudska prava, proizvoljnu suspenziju nevladinih organizacija, proizvoljne zatvorske kazne i deložaciju stotina ljudi s njihova zemljišta bez pravedne i primjerene naknade; izražava zabrinutost zbog uhićenja, zastrašivanja i sudskog uznemiravanja boraca za ljudska prava i nevladinih organizacija koje djeluju u sektoru nafte i plina u Ugandi; traži od vlasti da osiguraju da zagovornici ljudskih prava, novinari i skupine civilnog društva mogu slobodno obavljati svoj posao u ugroženim zajednicama te poziva na to da se svi proizvoljno uhićeni borci za ljudska prava odmah puste na slobodu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vlade Ugande i Tanzanije da poduzmu konkretne mjere kako bi osigurale da vlasti, sigurnosne snage i politike uvažavaju i poštuju standarde ljudskih prava; posebno ustraje u tome da EU i drugi međunarodni akteri zadrže i ojačaju svoj integrirani i koordinirani pristup kad je riječ o Ugandi, koji uključuje promicanje dobrog upravljanja, demokracije, ljudskih prava te jačanje pravosudnog sustava i vladavine prava te potiče EU i njegove države članice da javno i diplomatskim kanalima tematiziraju ta pitanja; potiče vladu Ugande da ponovno odobri rad 54 nevladine organizacije koje su proizvoljno zatvorene ili suspendirane te da osobama koje su raseljene bez primanja pravedne i primjerene naknade omogući pristup njihovu zemljištu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je zbog projekta EACOP više od 100 000 osoba u neposrednoj opasnosti od raseljavanja bez primjerenih jamstava odgovarajuće naknade; potiče na to da se osobama koje su deložirane ili kojima je uskraćen pristup njihovu zemljištu brzo, pravedno i primjereno osigura naknada, kako je predviđeno Ustavom Ugande i kako su to obećala poduzeća; traži od vlasti da poduzmu daljnje korake kako bi se ljudima na odgovarajući način nadoknadila šteta za izgubljenu imovinu i zemljište, zaštitila prava lokalnih zajednica na zdravlje, njihov okoliš, sredstva za život i građanske slobode te pružila pravna zaštita onima koji su posljednjih desetljeća bili pogođeni naftnim djelatnostima; poziva obje vlade da ažuriraju svoje zakone o stjecanju zemljišta, vrednovanju i preseljenju kako bi se osiguralo da su usklađeni s regionalnim i međunarodnim standardima, uključujući pravo na slobodan, prethodni i informirani pristanak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoj poziv vlastima Ugande da organizacijama civilnog društva, neovisnim novinarima, međunarodnim promatračima i istraživačima omoguće slobodan, smislen i neometan pristup naftnoj zoni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoj poziv na donošenje snažne i ambiciozne direktive o obveznoj korporativnoj dužnoj pažnji i ambicioznog pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za ispunjavanje obveza u pogledu ljudskih prava, okoliša i klime, kako je navedeno u Rezoluciji od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i odgovornosti (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU i međunarodnu zajednicu da izvrše najveći mogući pritisak na ugandske i tanzanijske vlasti, kao i na promotore projekata i dionike, kako bi se zaštitio okoliš i zaustavile ekstraktivne aktivnosti u zaštićenim i osjetljivim ekosustavima, uključujući obalu Albertova jezera, te da se obvežu na upotrebu najboljih dostupnih sredstava za očuvanje kulture, zdravlja i budućnosti pogođenih zajednica te na istraživanje alternativnih rješenja u skladu s međunarodnim obvezama u području klime i biološke raznolikosti; poziva promotore projekta EACOP u Ugandi i Tanzaniji da riješe sve sporove koji su trebali biti riješeni prije pokretanja projekta te da uzmu u obzir sve navedene rizike koji prijete tom projektu; potiče TotalEnergies da godinu dana prije pokretanja projekta prouči izvedivost alternativnog puta za bolje očuvanje zaštićenih i osjetljivih ekosustava i vodnih resursa Ugande i Tanzanije, čime bi se ograničila osjetljivost slivnih područja u regiji afričkih Velikih jezera, koji su ključan resurs za to područje, te da istraži alternativne projekte koji se temelje na obnovljivim izvorima energije za bolji gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava zabrinutost zbog sve većeg gospodarskog utjecaja Kine i Rusije, posebno u energetskom sektoru; u tom je pogledu zabrinut zbog interesa ugandskih vlasti za razvoj nuklearne elektrane uz rusku pomoć; podsjeća da je demokratski svijet, kao odgovor na agresiju Rusije na Ukrajinu nametnuo ciljane restriktivne mjere ruskim poduzećima i subjektima, uključujući onima iz energetskog sektora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, predsjedniku Republike Ugande, predsjedniku Republike Tanzanije i predsjednicima parlamenata Ugande i Tanzanije. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL C 474, 24.11.2021., str. 11.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/76 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/76

---

P9_TA(2022)0322

Nikaragva, posebno uhićenje biskupa Ronalda Álvareza

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o Nikaragvi, posebno o uhićenju biskupa Rolanda Álvareza (2022/2827(RSP))

(2023/C 125/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 16. prosinca 2021. o stanju u Nikaragvi (1) i od 9. lipnja 2022. o instrumentalizaciji pravosuđa kao represivnog alata u Nikaragvi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 16. prosinca 2021. o stanju u Nikaragvi (1) i od 9. lipnja 2022. o instrumentalizaciji pravosuđa kao represivnog alata u Nikaragvi (2),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju UN-a o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 18. o slobodi mišljenja i izražavanja, Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 10. o slobodi mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, te Američku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 12. o slobodi savjesti i vjeroispovijesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju UN-a o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 18. o slobodi mišljenja i izražavanja, Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 10. o slobodi mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, te Američku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 12. o slobodi savjesti i vjeroispovijesti,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima (Pravila Nelsona Mandele), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima (Pravila Nelsona Mandele),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2019/1720 od 14. listopada 2019. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2019/1720 od 14. listopada 2019. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. ožujka 2022. o osuđivanju političkih zatvorenika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. ožujka 2022. o osuđivanju političkih zatvorenika,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Ureda UN-a za ljudska prava od 9. svibnja 2022. o represiji Nikaragve nad civilnim društvom i izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 24. veljače 2022. o stanju ljudskih prava u Nikaragvi i izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava uoči 49. sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 7. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Ureda UN-a za ljudska prava od 9. svibnja 2022. o represiji Nikaragve nad civilnim društvom i izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 24. veljače 2022. o stanju ljudskih prava u Nikaragvi i izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava uoči 49. sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 7. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava br. 49/3 od 31. ožujka 2022. o promicanju i zaštiti ljudskih prava u Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava br. 49/3 od 31. ožujka 2022. o promicanju i zaštiti ljudskih prava u Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (4) (Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (4) (Sporazum o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike),

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 19. kolovoza 2022., nakon dvotjednog okruženja, nacionalna policija Nikaragve prisilno provalila u biskupsku kuriju u Matagalpi radi proizvoljnog uhićenja biskupa Rolanda Álvareza, zajedno s pet svećenika, dva sjemeništarca i jednim snimateljem, koji su sada zatvoreni u zatvoru El Chipote; budući da je biskup Álvarez imao važnu ulogu posrednika u nacionalnom dijalogu 2018. i da je stalno pozivao na miran i konstruktivan dijalog u Nikaragvi, kritizirajući zatvaranje sedam katoličkih radijskih postaja kojima upravlja biskupija Matagalpa do kojeg je došlo 1. kolovoza 2022.; |
| --- | --- |

A.

budući da je 19. kolovoza 2022., nakon dvotjednog okruženja, nacionalna policija Nikaragve prisilno provalila u biskupsku kuriju u Matagalpi radi proizvoljnog uhićenja biskupa Rolanda Álvareza, zajedno s pet svećenika, dva sjemeništarca i jednim snimateljem, koji su sada zatvoreni u zatvoru El Chipote; budući da je biskup Álvarez imao važnu ulogu posrednika u nacionalnom dijalogu 2018. i da je stalno pozivao na miran i konstruktivan dijalog u Nikaragvi, kritizirajući zatvaranje sedam katoličkih radijskih postaja kojima upravlja biskupija Matagalpa do kojeg je došlo 1. kolovoza 2022.;

| B. | budući da u policijskm priopćenju nije naveden razlog za uhićenja, ali je navedeno da su ona dio istrage pokrenute 5. kolovoza 2022. o „destabilizacijskim i provokativnim” aktivnostima u zemlji; budući da je policija kasnije potvrdila da su u tijeku „pravosudne istrage”; budući da je nekoliko sati kasnije potpredsjednica Nikaragve Rosario Murillo u govoru tvrdila da je policija ponovno uspostavila red u Matagalpi i da je biskupovo uhićenje bilo „nužno”; |
| --- | --- |

B.

budući da u policijskm priopćenju nije naveden razlog za uhićenja, ali je navedeno da su ona dio istrage pokrenute 5. kolovoza 2022. o „destabilizacijskim i provokativnim” aktivnostima u zemlji; budući da je policija kasnije potvrdila da su u tijeku „pravosudne istrage”; budući da je nekoliko sati kasnije potpredsjednica Nikaragve Rosario Murillo u govoru tvrdila da je policija ponovno uspostavila red u Matagalpi i da je biskupovo uhićenje bilo „nužno”;

| C. | budući da je apostolski nuncij u Nikaragvi, mons. Waldemar Stanisław Sommertag, protjeran u ožujku 2022., da je otac Manuel Salvador García pritvoren u lipnju 2022., da je dobrotvorna udruga Sv. Tereze iz Kalkute proglašena nezakonitom i protjerana u srpnju 2022., a da je nacionalna policija navodno zabranila vjerske procesije predviđene za 13. i 14. kolovoza 2022.; budući da su petorica drugih svećenika, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández i Dani García, otišla u egzil zbog uhićenja biskupa Álvareza; budući da je biskup Silvio Báez 2019. bio prisiljen na egzil nakon prijetnji smrću koje je Vatikan potvrdio; budući da su vlasti Nikaragve 1. rujna 2022. mons. Leonardu Joséu Urbini Rodríguezu izrekle kaznu zatvora od 30 godina; budući da je to samo nekoliko primjera represije nad pripadnicima Rimokatoličke crkve u Nikaragvi; |
| --- | --- |

C.

budući da je apostolski nuncij u Nikaragvi, mons. Waldemar Stanisław Sommertag, protjeran u ožujku 2022., da je otac Manuel Salvador García pritvoren u lipnju 2022., da je dobrotvorna udruga Sv. Tereze iz Kalkute proglašena nezakonitom i protjerana u srpnju 2022., a da je nacionalna policija navodno zabranila vjerske procesije predviđene za 13. i 14. kolovoza 2022.; budući da su petorica drugih svećenika, Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández i Dani García, otišla u egzil zbog uhićenja biskupa Álvareza; budući da je biskup Silvio Báez 2019. bio prisiljen na egzil nakon prijetnji smrću koje je Vatikan potvrdio; budući da su vlasti Nikaragve 1. rujna 2022. mons. Leonardu Joséu Urbini Rodríguezu izrekle kaznu zatvora od 30 godina; budući da je to samo nekoliko primjera represije nad pripadnicima Rimokatoličke crkve u Nikaragvi;

| D. | budući da nikaragvanski režim od 2018. sustavno i opetovano zatvara, uznemirava i zastrašuje potencijalne predsjedničke kandidate, oporbene vođe i vjerske vođe, posebno iz Rimokatoličke crkve, kao i studentske vođe i vođe iz ruralnih područja, novinare, borce za ljudska prava, organizacije civilnog društva, osobe pripadnike zajednice LGBTI i predstavnike poduzeća; |
| --- | --- |

D.

budući da nikaragvanski režim od 2018. sustavno i opetovano zatvara, uznemirava i zastrašuje potencijalne predsjedničke kandidate, oporbene vođe i vjerske vođe, posebno iz Rimokatoličke crkve, kao i studentske vođe i vođe iz ruralnih područja, novinare, borce za ljudska prava, organizacije civilnog društva, osobe pripadnike zajednice LGBTI i predstavnike poduzeća;

| E. | budući da je otada u Nikaragvi uspostavljen okvir državne represije čija su obilježja sustavno nekažnjavanje kršenja ljudskih prava, pogoršanje stanja u institucijama i vladavine prava te dosluh između izvršne i sudbene vlasti; |
| --- | --- |

E.

budući da je otada u Nikaragvi uspostavljen okvir državne represije čija su obilježja sustavno nekažnjavanje kršenja ljudskih prava, pogoršanje stanja u institucijama i vladavine prava te dosluh između izvršne i sudbene vlasti;

| F. | budući da su se pojačali napadi na slobodu izražavanja, savjesti i vjeroispovijesti te budući da su prijetnje ureda javnog tužitelja protiv nekoliko novinara, boraca za ljudska prava kao kritičara režima i članova Rimokatoličke crkve, zbog njihovih napora u posredovanju u nacionalnim pregovorima 2018. i prijava kršenja ljudskih prava počinjenih u kontekstu aktualne krize u Nikaragvi, potaknule mnoge od njih da napuste Nikaragvu kako bi zatražili zaštitu; |
| --- | --- |

F.

budući da su se pojačali napadi na slobodu izražavanja, savjesti i vjeroispovijesti te budući da su prijetnje ureda javnog tužitelja protiv nekoliko novinara, boraca za ljudska prava kao kritičara režima i članova Rimokatoličke crkve, zbog njihovih napora u posredovanju u nacionalnim pregovorima 2018. i prijava kršenja ljudskih prava počinjenih u kontekstu aktualne krize u Nikaragvi, potaknule mnoge od njih da napuste Nikaragvu kako bi zatražili zaštitu;

| G. | budući da su, kao što su istaknuli Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i nositelji mandata za posebne postupke Vijeća UN-a za ljudska prava, zatvorenici pritvoreni na temelju obrazloženja koja nisu u skladu s međunarodnim standardima ljudskih prava i Ustavom Nikaragve; |
| --- | --- |

G.

budući da su, kao što su istaknuli Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i nositelji mandata za posebne postupke Vijeća UN-a za ljudska prava, zatvorenici pritvoreni na temelju obrazloženja koja nisu u skladu s međunarodnim standardima ljudskih prava i Ustavom Nikaragve;

| H. | budući da je gašenje katoličkih radijskih postaja i još dviju lokalnih radijskih i televizijskih postaja nedugo nakon toga, pri čemu je došlo do prekomjerne uporabe sile, zadnja stavka na dugom popisu od više od 1 700 napada nad organizacijama civilnog društva i najmanje 40 ženskih organizacija, nekoliko političkih stranaka, medijskih udruga i sveučilišta koje je proveo nikaragvanski režim; |
| --- | --- |

H.

budući da je gašenje katoličkih radijskih postaja i još dviju lokalnih radijskih i televizijskih postaja nedugo nakon toga, pri čemu je došlo do prekomjerne uporabe sile, zadnja stavka na dugom popisu od više od 1 700 napada nad organizacijama civilnog društva i najmanje 40 ženskih organizacija, nekoliko političkih stranaka, medijskih udruga i sveučilišta koje je proveo nikaragvanski režim;

| I. | budući da je nikaragvanski režim ove godine odobrio rusku vojnu prisutnost u zemlji, što je jasan dokaz o čvrstom odnosu i zajedničkoj potpori između režima Ortege-Murilla i Putina; |
| --- | --- |

I.

budući da je nikaragvanski režim ove godine odobrio rusku vojnu prisutnost u zemlji, što je jasan dokaz o čvrstom odnosu i zajedničkoj potpori između režima Ortege-Murilla i Putina;

| 1. | najoštrije osuđuje represiju i uhićenja pripadnika Rimokatoličke crkve u Nikaragvi, posebno uhićenje biskupa Rolanda Álvareza; potiče nikaragvanski režim da odmah okonča represiju i ponovno uspostavi potpuno poštovanje svih ljudskih prava, uključujući slobodu izražavanja, vjeroispovijesti i uvjerenja; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih proizvoljno pritvorenih osoba, uključujući biskupa Álvareza i onih koji su uz njega pritvoreni, te na poništenje svih sudskih postupaka protiv njih, uključujući zatvorske kazne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odbacuje i oštro osuđuje stalno pogoršanje stanja u Nikaragvi i eskalaciju represije nad Katoličkom crkvom, pripadnicima oporbe, civilnim društvom, borcima za ljudska prava, novinarima, poljoprivrednicima, studentima i autohtonim narodima, među ostalim akterima, kao i njihovo proizvoljno pritvaranje samo zbog ostvarivanja temeljnih sloboda, nehumano i ponižavajuće postupanje nad njima te pogoršanje njihova zdravlja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje zloupotrebu pritvaranja, nedostatak jamstava poštenog suđenja i nezakonite osude političkih zatvorenika u Nikaragvi; naglašava da pravosudni sustav nije neovisan o izvršnoj vlasti; izražava zabrinutost zbog manipulacije kaznenim pravom i upotrebe pravosudnog sustava kao alata za kriminalizaciju ostvarivanja građanskih i političkih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog pogoršanja stanja više od 206 političkih zatvorenika pritvorenih u Nikaragvi od travnja 2018., prema navodima posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu (MESENI), te poziva na njihovo trenutačno puštanje na slobodu, na poništenje sudskih postupaka protiv njih te na to da se svim izbjeglicama i prognanicima dopusti siguran povratak u njihove domove; potiče nikaragvanski režim da stane na kraj okrutnom i nehumanom postupanju te da poštuje tjelesni integritet, dostojanstvo, slobodu i pravo na pristup zdravstvenoj skrbi onih koji su u zatvoru, kao i njihovih obitelji; smatra da je režim odgovoran osigurati da uvjeti pritvora budu u skladu s njegovim međunarodnim pravnim obvezama i standardima u području ljudskih prava, kao što su Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice da je 7. rujna 2022. zatvoreno još 100 nevladinih organizacija, čime je ukupan broj nevladinih organizacija zatvorenih u Nikaragvi ove godine porastao na 1 850; poziva nikaragvanski režim da prestane proizvoljno zatvarati nevladine organizacije i organizacije civilnog društva te da prizna statute svih proizvoljno zatvorenih organizacija, političkih stranaka, vjerskih organizacija, medijskih udruga i medijskih kuća, sveučilišta i organizacija za ljudska prava, kao i da vrati svu imovinu, dokumente i opremu koji su neopravdano zaplijenjeni te da ponovno uspostavi njihov zakonit pravni status; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje ukidanje oporbenih političkih stranaka i nedostatak slobode organiziranja i sudjelovanja na lokalnim izborima 6. studenoga 2022.; poziva na ponovnu uspostavu legitimnih uprava u jurisdikcijama El Cuá, San Sebastián de Yalí, Santa María de Pantasma, Murra i El Almendro; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno potiče Nikaragvu da stavi izvan snage zakonodavstvo doneseno od 2018. kojim se neopravdano ograničava građanski i demokratski prostor; ponovno poziva EU da nastavi podupirati organizacije civilnog društva, borce za ljudska prava i rodbinu političkih zatvorenika u Nikaragvi i u egzilu, među kojima su svećenici Uriel Vallejos, Vicente Martínez, Sebastián López, Mangel Hernández i Dani García; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe ključnu ulogu civilnog društva, boraca za ljudska prava, novinara i članova Rimokatoličke crkve u Nikaragvi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva nikaragvanski režim da hitno dopusti povratak međunarodnih organizacija u tu zemlju, uključujući Međuameričku komisiju za ljudska prava i Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, kako bi se pratilo stanje ljudskih prava u zemlji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva nikaragvanski režim da provede Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava br. 49/3 kojom se na razdoblje od jedne godine uspostavlja skupina stručnjaka za ljudska prava koja će nadgledati vjerodostojne, nepristrane i iscrpne istrage, čuvati dokaze i jamčiti pozivanje na odgovornost za teška kršenja ljudskih prava koja su se dogodila od 2018.; poziva institucije Nikaragve da osiguraju da se u pogledu ozbiljnih kršenja i povreda ljudskih prava ne nastavi s nekažnjavanjem te da žrtvama omoguće pristup pravdi i potpunoj odšteti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Nikaragvu da pokrene uključiv nacionalni dijalog kako bi se osiguralo mirno i demokratsko rješenje političke i socijalne krize te krize ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži da EU svojim vanjskim djelovanjem i dijalogom nastavi davati prednost promicanju demokracije, vladavine prava, jednakosti i slobode medija te da surađuje s međunarodnom zajednicom u obrani dijaloga, demokracije i ljudskih prava u Nikaragvi; traži od delegacije EU-a u Nikaragvi da pomno prati zbivanja u zemlji, uključujući praćenje suđenjâ i posjet oporbenim vođama i kritičarima vlade koji se nalaze u zatvoru ili u kućnom pritvoru; poziva Komisiju da se pobrine da se njezinom pomoći za suradnju povećava potpora civilnom društvu, posebno borcima za ljudska prava, te da se njome ni na koji način ne doprinosi trenutačnim represivnim politikama vlasti Nikaragve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da Nikaragva, u svjetlu Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike, mora poštovati i konsolidirati načela vladavine prava, demokracije i ljudskih prava, posebno s obzirom na odredbe istaknute u Glavi I.; ponavlja svoj zahtjev da se, u svjetlu trenutačnih okolnosti, aktivira demokratska klauzula Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja svoj poziv da se nikaragvanske suce i tužitelje brzo uvrsti na popis pojedinaca koje je EU sankcionirao te da se popis sankcioniranih pojedinaca i subjekata proširi na Daniela Ortegu i krug njegovih bliskih suradnika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice EU-a i Vijeće sigurnosti UN-a da u skladu s člancima 13. i 14. Rimskog statuta pokrenu službenu istragu pred Međunarodnim kaznenim sudom protiv Nikaragve i Daniela Ortege zbog zločina protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoj poziv na hitno izručenje Alessija Casimirrija Italiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži od Konferencije predsjednika da odobri slanje misije za utvrđivanje činjenica radi praćenja stanja u Nikaragvi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Organizacije američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, Srednjoameričkom parlamentu, Limskoj skupini, Vatikanu te vladi i parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL C 251, 30.6.2022., str. 134.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0238.

(3)  SL L 262, 15.10.2019., str. 58.

(4)  SL L 346, 15.12.2012., str. 3.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/80

---

P9_TA(2022)0325

Stanje temeljnih prava u Europskoj uniji 2020. i 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2020. i 2021. (2021/2186(INI))

(2023/C 125/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), posebice njegov članak 2., u kojem je navedeno je da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), posebice njegov članak 2., u kojem je navedeno je da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), osobito članak 2. stavak 1., članke 20. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), osobito članak 2. stavak 1., članke 20. i 21.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/1534 оd 16. rujna 2021. o jamčenju zaštite, sigurnosti i jačanja položaja novinara i drugih medijskih djelatnika u Europskoj uniji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/1534 оd 16. rujna 2021. o jamčenju zaštite, sigurnosti i jačanja položaja novinara i drugih medijskih djelatnika u Europskoj uniji (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2021. o uključivijoj i zaštićenijoj Europi: proširenje popisa područja kriminaliteta u EU-u na govor mržnje i zločine iz mržnje (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2021. o uključivijoj i zaštićenijoj Europi: proširenje popisa područja kriminaliteta u EU-u na govor mržnje i zločine iz mržnje (COM(2021)0777),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020.: „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020.: „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za prava žrtava (2020.–2025.)” (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za prava žrtava (2020.–2025.)” (COM(2020)0258),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020.: „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020.: „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o povredama prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (7),

| — | uzimajući u obzir preporuke Frontexove radne skupine za nadzor njegova Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, kako je navedeno u izvješću odbora od 14. srpnja 2021. o istrazi u svrhu utvrđivanja činjenica o Frontexu u vezi s navodnim kršenjima temeljnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Frontexove radne skupine za nadzor njegova Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, kako je navedeno u izvješću odbora od 14. srpnja 2021. o istrazi u svrhu utvrđivanja činjenica o Frontexu u vezi s navodnim kršenjima temeljnih prava,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2021. naslovljeno „Unija jednakosti: Strategija za ravnopravnost pripadnika zajednice LGBTIQ 2020.-2025.” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2021. naslovljeno „Unija jednakosti: Strategija za ravnopravnost pripadnika zajednice LGBTIQ 2020.-2025.” (8),

| — | uzimajući u obzir raspravu u Odboru za aktualna pitanja Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe i njegova naknadna izvješća od 17. Svibnja 2021. naslovljena „Uloga lokalnih vlasti s obzirom na stanje i prava osoba LGBTIQ u Poljskoj” i od 17. lipnja 2021.„Zaštita LGBTI osoba u kontekstu sve raširenijeg govora mržnje i diskriminacije osoba LGBTI: uloga lokalnih i regionalnih vlasti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu u Odboru za aktualna pitanja Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe i njegova naknadna izvješća od 17. Svibnja 2021. naslovljena „Uloga lokalnih vlasti s obzirom na stanje i prava osoba LGBTIQ u Poljskoj” i od 17. lipnja 2021.„Zaštita LGBTI osoba u kontekstu sve raširenijeg govora mržnje i diskriminacije osoba LGBTI: uloga lokalnih i regionalnih vlasti”,

| — | uzimajući u obzir izvješća Agencije EU-a za temeljna prava, a posebno njezina izvješća o temeljnim pravima za 2020. i 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Agencije EU-a za temeljna prava, a posebno njezina izvješća o temeljnim pravima za 2020. i 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima u EU-u” (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima u EU-u” (COM(2020)0711),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 10. prosinca 2021. naslovljeno „Zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu – Godišnje izvješće za 2021. o primjeni Povelje EU-a o temeljnim pravima” (COM(2021)0819), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 10. prosinca 2021. naslovljeno „Zaštita temeljnih prava u digitalnom dobu – Godišnje izvješće za 2021. o primjeni Povelje EU-a o temeljnim pravima” (COM(2021)0819),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0224/2022),

| A. | budući da se u skladu s člankom 2. UEU-a Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da institucije EU-a i svaka pojedina država članica moraju poštovati vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a u svim svojim politikama; budući da je Komisija, zajedno s Parlamentom i Vijećem, u skladu s Ugovorima odgovorna za jamčenje poštovanja vladavine prava kao temeljne vrijednosti Unije te za jamčenje poštovanja i pridržavanja prava, vrijednosti i načela Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da se u skladu s člankom 2. UEU-a Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da institucije EU-a i svaka pojedina država članica moraju poštovati vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a u svim svojim politikama; budući da je Komisija, zajedno s Parlamentom i Vijećem, u skladu s Ugovorima odgovorna za jamčenje poštovanja vladavine prava kao temeljne vrijednosti Unije te za jamčenje poštovanja i pridržavanja prava, vrijednosti i načela Unije;

| B. | budući da se članak 151. UFEU-a odnosi na temeljna socijalna prava kao što su ona utvrđena u Europskoj socijalnoj povelji; budući da Unija još nije pristupila Europskoj konvenciji o ljudskim pravima unatoč obvezi prema kojoj to mora učiniti na temelju članka 6. stavka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da se članak 151. UFEU-a odnosi na temeljna socijalna prava kao što su ona utvrđena u Europskoj socijalnoj povelji; budući da Unija još nije pristupila Europskoj konvenciji o ljudskim pravima unatoč obvezi prema kojoj to mora učiniti na temelju članka 6. stavka 2. UEU-a;

| C. | budući da su 2020. i 2021. restriktivne mjere za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 utjecale na širok raspon temeljnih prava, kao što su pravo na slobodu kretanja i okupljanja, pravo na privatni i obiteljski život, uključujući zaštitu osobnih podataka, te prava na obrazovanje, rad i socijalnu sigurnost; budući da je pandemija pogoršala postojeće izazove i nejednakosti u svim područjima života, posebno pogodila ranjive skupine, te je potaknula porast rasističkih incidenata; |
| --- | --- |

C.

budući da su 2020. i 2021. restriktivne mjere za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 utjecale na širok raspon temeljnih prava, kao što su pravo na slobodu kretanja i okupljanja, pravo na privatni i obiteljski život, uključujući zaštitu osobnih podataka, te prava na obrazovanje, rad i socijalnu sigurnost; budući da je pandemija pogoršala postojeće izazove i nejednakosti u svim područjima života, posebno pogodila ranjive skupine, te je potaknula porast rasističkih incidenata;

| D. | budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u članku 2. i članku 3. stavku 3. UEU-a, člancima 8., 10., 19. i 157. UFEU-a i člancima 21. i 23. Povelje; |
| --- | --- |

D.

budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u članku 2. i članku 3. stavku 3. UEU-a, člancima 8., 10., 19. i 157. UFEU-a i člancima 21. i 23. Povelje;

| E. | budući da naziv „romsko stanovništvo” obuhvaća osobe romskog podrijetla ili podrijetlom iz skupina Kalè, Manuši, Lovari, Rissende, Bajaši, Domare, Kalderaši i Sinti; budući da se novom definicijom romskog stanovništva na bolji način uključuje čak i osobe koje su stigmatizirane nazivom „Cigani”, a nemaju odgovarajuću etničku pripadnost, kao što su Egipćani, Aškali ili Putnici; budući da su romske zajednice i dalje jedna od najranjivijih i najugnjetavanih skupina u EU-u; |
| --- | --- |

E.

budući da naziv „romsko stanovništvo” obuhvaća osobe romskog podrijetla ili podrijetlom iz skupina Kalè, Manuši, Lovari, Rissende, Bajaši, Domare, Kalderaši i Sinti; budući da se novom definicijom romskog stanovništva na bolji način uključuje čak i osobe koje su stigmatizirane nazivom „Cigani”, a nemaju odgovarajuću etničku pripadnost, kao što su Egipćani, Aškali ili Putnici; budući da su romske zajednice i dalje jedna od najranjivijih i najugnjetavanih skupina u EU-u;

| F. | budući da se zdravstvena kriza često koristi kao izgovor za napad na manjine, uključujući migrante, osobe migrantskog podrijetla i Rome, koji su već bili izloženi rasnoj i etničkoj diskriminaciji, govoru mržnje i zločinima iz mržnje; budući da su Romkinje i romska djeca, koji su često izloženi višestrukim ili intersekcijskim oblicima diskriminacije, među najugroženijim skupinama i pojedincima u državama članicama i zemljama pristupnicama i kandidatkinjama jer se u općem stanovništvu suočavaju s još većim preprekama od Roma, i često žive u siromašnim, ruralnim ili urbanim područjima, često neformalnim, naseljenim područjima s ograničenim pristupom obrazovanju, radu i zdravstvenim uslugama, bez pristupa sanitarnim čvorovima i čistoj vodi, s kraćim očekivanim životnim vijekom, što je situacija pogoršana zbog pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

F.

budući da se zdravstvena kriza često koristi kao izgovor za napad na manjine, uključujući migrante, osobe migrantskog podrijetla i Rome, koji su već bili izloženi rasnoj i etničkoj diskriminaciji, govoru mržnje i zločinima iz mržnje; budući da su Romkinje i romska djeca, koji su često izloženi višestrukim ili intersekcijskim oblicima diskriminacije, među najugroženijim skupinama i pojedincima u državama članicama i zemljama pristupnicama i kandidatkinjama jer se u općem stanovništvu suočavaju s još većim preprekama od Roma, i često žive u siromašnim, ruralnim ili urbanim područjima, često neformalnim, naseljenim područjima s ograničenim pristupom obrazovanju, radu i zdravstvenim uslugama, bez pristupa sanitarnim čvorovima i čistoj vodi, s kraćim očekivanim životnim vijekom, što je situacija pogoršana zbog pandemije bolesti COVID-19;

| G. | budući da je 20. svibnja 2022. Odbor ministara Vijeća Europe donio preporuku o borbi protiv govora mržnje, koja pruža neobvezujuće smjernice o tome kako riješiti tu pojavu; budući da je novoosnovani Odbor stručnjaka za suzbijanje govora mržnje dobio zaduženje da pripremi nacrta preporuke o govoru mržnje za Odbor ministara do kraja 2023.; |
| --- | --- |

G.

budući da je 20. svibnja 2022. Odbor ministara Vijeća Europe donio preporuku o borbi protiv govora mržnje, koja pruža neobvezujuće smjernice o tome kako riješiti tu pojavu; budući da je novoosnovani Odbor stručnjaka za suzbijanje govora mržnje dobio zaduženje da pripremi nacrta preporuke o govoru mržnje za Odbor ministara do kraja 2023.;

| H. | budući da je namjerna usmjerenost na prava određenih manjinskih skupina stvorilo zamah u drugim zemljama o čemu svjedoči nazadovanje u pogledu prava žena i LGBTIQ osoba; budući da su to namjerne strategije usmjerene na slabljenje zaštite temeljnih prava EU-a, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a; budući da je Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe donio rezoluciju u kojoj podsjeća na odgovornost lokalnih vlasti u zaštiti prava osoba LGBTIQ te ih poziva da imenuju „lokalnog stručnjaka za ravnopravnost i raznolikost”; budući da je Odbor regija iznio brojne prijedloge za aktivnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u sprečavanju i zaštiti od diskriminacije LGBTIQ osoba; |
| --- | --- |

H.

budući da je namjerna usmjerenost na prava određenih manjinskih skupina stvorilo zamah u drugim zemljama o čemu svjedoči nazadovanje u pogledu prava žena i LGBTIQ osoba; budući da su to namjerne strategije usmjerene na slabljenje zaštite temeljnih prava EU-a, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a; budući da je Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe donio rezoluciju u kojoj podsjeća na odgovornost lokalnih vlasti u zaštiti prava osoba LGBTIQ te ih poziva da imenuju „lokalnog stručnjaka za ravnopravnost i raznolikost”; budući da je Odbor regija iznio brojne prijedloge za aktivnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u sprečavanju i zaštiti od diskriminacije LGBTIQ osoba;

| I. | budući da su tijekom ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19 LGBTIQ osobe, posebno mladi, zbog diskriminacije LGBTIQ osoba bile izložene natprosječnim stopama nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; budući da su LGBTIQ osobe podložnije beskućništvu, što je pogoršano ograničenjima kretanja zbog bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

I.

budući da su tijekom ograničenja kretanja zbog bolesti COVID-19 LGBTIQ osobe, posebno mladi, zbog diskriminacije LGBTIQ osoba bile izložene natprosječnim stopama nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; budući da su LGBTIQ osobe podložnije beskućništvu, što je pogoršano ograničenjima kretanja zbog bolesti COVID-19;

| J. | budući da je sloboda medija jedan od temelja i jamstava funkcionirajuće demokracije i vladavine prava; budući da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija te sigurnost novinara ključne sastavnice prava na slobodu izražavanja i informacije te su presudni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; budući da bi javna tijela trebala usvojiti pravni i regulatorni okvir kojim se potiče razvoj slobodnih, neovisnih i pluralističkih medija; budući da je uznemiravanje na internetu, prijetnje i tužbe, posebice protiv istraživačkih novinara, a koji dolaze od istaknutih političara i javnih ličnosti, uključujući članove vlade, u nekim državama i dalje u porastu; budući da su prijavljeni slučajevi političkog uplitanja u medije u diljem država članica; budući da se novinari i dalje suočavaju s preprekama u pristupu javnim informacijama i dokumentima; |
| --- | --- |

J.

budući da je sloboda medija jedan od temelja i jamstava funkcionirajuće demokracije i vladavine prava; budući da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija te sigurnost novinara ključne sastavnice prava na slobodu izražavanja i informacije te su presudni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; budući da bi javna tijela trebala usvojiti pravni i regulatorni okvir kojim se potiče razvoj slobodnih, neovisnih i pluralističkih medija; budući da je uznemiravanje na internetu, prijetnje i tužbe, posebice protiv istraživačkih novinara, a koji dolaze od istaknutih političara i javnih ličnosti, uključujući članove vlade, u nekim državama i dalje u porastu; budući da su prijavljeni slučajevi političkog uplitanja u medije u diljem država članica; budući da se novinari i dalje suočavaju s preprekama u pristupu javnim informacijama i dokumentima;

| K. | budući da je kriminalizacija novinara zbog njihova rada posebno ozbiljno pitanje; budući da se novinari ne bi trebali zatvarati niti bi im se smjelo prijetiti zatvorskom kaznom zbog klevete; budući da države članice ne bi trebale izricati kaznene sankcije za medijske prekršaje, osim u slučajevima kada su ozbiljno narušena druga temeljna prava, te trebaju osigurati da se te sankcije ne primjenjuju protiv novinara na diskriminirajući ili proizvoljan način; |
| --- | --- |

K.

budući da je kriminalizacija novinara zbog njihova rada posebno ozbiljno pitanje; budući da se novinari ne bi trebali zatvarati niti bi im se smjelo prijetiti zatvorskom kaznom zbog klevete; budući da države članice ne bi trebale izricati kaznene sankcije za medijske prekršaje, osim u slučajevima kada su ozbiljno narušena druga temeljna prava, te trebaju osigurati da se te sankcije ne primjenjuju protiv novinara na diskriminirajući ili proizvoljan način;

| L. | budući da je otkriveno da je nekoliko zemalja, uključujući države članice EU-a, koristilo špijunski softver za nadzor Pegasus protiv novinara, političara i drugih aktera što je iznimno zabrinjavajuće i čini se da potvrđuje opasnost zlouporabe nadzorne tehnologije za potkopavanje ljudskih prava i demokracije; |
| --- | --- |

L.

budući da je otkriveno da je nekoliko zemalja, uključujući države članice EU-a, koristilo špijunski softver za nadzor Pegasus protiv novinara, političara i drugih aktera što je iznimno zabrinjavajuće i čini se da potvrđuje opasnost zlouporabe nadzorne tehnologije za potkopavanje ljudskih prava i demokracije;

| M. | budući da su zviždači temeljni aspekt slobode izražavanja i da imaju ključnu ulogu u otkrivanju i prijavljivanju prijestupa te jačanju demokratske odgovornosti i transparentnosti; budući da zviždači predstavljaju jedan od ključnih izvora informacija u borbi protiv organiziranog kriminala te pri istraživanju, utvrđivanju i objavljivanju slučajeva korupcije u javnom i privatnom sektoru; budući da odgovarajuća zaštita zviždača na razini EU-a te na nacionalnoj i međunarodnoj razini te prepoznavanje važne uloge zviždača u društvu čine preduvjet za osiguravanje učinkovitosti takve uloge; |
| --- | --- |

M.

budući da su zviždači temeljni aspekt slobode izražavanja i da imaju ključnu ulogu u otkrivanju i prijavljivanju prijestupa te jačanju demokratske odgovornosti i transparentnosti; budući da zviždači predstavljaju jedan od ključnih izvora informacija u borbi protiv organiziranog kriminala te pri istraživanju, utvrđivanju i objavljivanju slučajeva korupcije u javnom i privatnom sektoru; budući da odgovarajuća zaštita zviždača na razini EU-a te na nacionalnoj i međunarodnoj razini te prepoznavanje važne uloge zviždača u društvu čine preduvjet za osiguravanje učinkovitosti takve uloge;

| N. | budući da neke države članice još uvijek nisu provele sve zahtjeve iz Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (9), a posebno one koji se odnose na neovisnost nacionalnih regulatora medijskog tržišta; |
| --- | --- |

N.

budući da neke države članice još uvijek nisu provele sve zahtjeve iz Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (9), a posebno one koji se odnose na neovisnost nacionalnih regulatora medijskog tržišta;

| O. | budući da je 24. lipnja 2021. Parlament usvojio sveobuhvatnu rezoluciju o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, u kojoj je iznio svoju viziju o tom pitanju u državama članicama; budući da se u rezoluciji priznaju nedostaci, pozdravlja napredak i upućuje širok raspon prijedloga da se svima omogući pristup proizvodima za menstrualnu higijenu, sveobuhvatnom spolnom odgoju, modernoj kontracepciji kao strategiji za rodnu ravnopravnost, sigurnoj i zakonitoj reproduktivnoj skrbi, pristup liječenju plodnosti te skrbi koja se odnosi na majčinstvo, trudnoću i porod za sve; |
| --- | --- |

O.

budući da je 24. lipnja 2021. Parlament usvojio sveobuhvatnu rezoluciju o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, u kojoj je iznio svoju viziju o tom pitanju u državama članicama; budući da se u rezoluciji priznaju nedostaci, pozdravlja napredak i upućuje širok raspon prijedloga da se svima omogući pristup proizvodima za menstrualnu higijenu, sveobuhvatnom spolnom odgoju, modernoj kontracepciji kao strategiji za rodnu ravnopravnost, sigurnoj i zakonitoj reproduktivnoj skrbi, pristup liječenju plodnosti te skrbi koja se odnosi na majčinstvo, trudnoću i porod za sve;

| P. | budući da, u skladu s istraživanjem o nasilju nad ženama koje provela Agencija EU-a za temeljna prava, žrtve nasilja prijavljuju policiji samo najozbiljnije slučajeve nasilja koje su nad njima vršili intimni partneri u 14 % slučajeva, te da dvije trećine žena koje su žrtve sustavno ne prijavljuju nasilje vlastima, ili zbog straha ili zbog nedostatka informacija o pravima koje imaju kao žrtva, ili zbog općenitog vjerovanja da je takvo nasilje privatna stvar o kojoj ne bi trebalo javno govoriti; |
| --- | --- |

P.

budući da, u skladu s istraživanjem o nasilju nad ženama koje provela Agencija EU-a za temeljna prava, žrtve nasilja prijavljuju policiji samo najozbiljnije slučajeve nasilja koje su nad njima vršili intimni partneri u 14 % slučajeva, te da dvije trećine žena koje su žrtve sustavno ne prijavljuju nasilje vlastima, ili zbog straha ili zbog nedostatka informacija o pravima koje imaju kao žrtva, ili zbog općenitog vjerovanja da je takvo nasilje privatna stvar o kojoj ne bi trebalo javno govoriti;

| Q. | budući da je rodno uvjetovano nasilje ozbiljno kršenje temeljnih ljudskih prava i velika prepreka postizanju rodne ravnopravnosti u društvu; budući da su žene i djevojčice i dalje nerazmjerno pogođene nasiljem temeljenim na spolu, uključujući među ostalim oblicima seksualno nasilje, uznemiravanje i sakaćenje ženskih genitalija, kao i obiteljsko nasilje i nasilje koje vrše intimni partneri; budući da se ti činovi nasilja mogu počiniti i u javnosti i u privatnom životu; |
| --- | --- |

Q.

budući da je rodno uvjetovano nasilje ozbiljno kršenje temeljnih ljudskih prava i velika prepreka postizanju rodne ravnopravnosti u društvu; budući da su žene i djevojčice i dalje nerazmjerno pogođene nasiljem temeljenim na spolu, uključujući među ostalim oblicima seksualno nasilje, uznemiravanje i sakaćenje ženskih genitalija, kao i obiteljsko nasilje i nasilje koje vrše intimni partneri; budući da se ti činovi nasilja mogu počiniti i u javnosti i u privatnom životu;

| R. | budući da je pojava rodno uvjetovanog nasilja na internetu u porastu, pri čemu je u EU-u svaka peta žena u dobi između 18 i 29 godina prijavila da je pretrpjela seksualno uznemiravanje na internetu; budući da digitalna javna sfera mora pružati sigurno okruženje za sve, uključujući žene i djevojčice; budući da u internetskom okruženju ne smije postojati nekažnjivost; budući da je Parlament u dvama zakonodavnim izvješćima o vlastitoj inicijativi pozvao Komisiju da podnese prijedloge o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja i nasilja na internetu te o dodavanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta navedenog u članku 83. stavku 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je pojava rodno uvjetovanog nasilja na internetu u porastu, pri čemu je u EU-u svaka peta žena u dobi između 18 i 29 godina prijavila da je pretrpjela seksualno uznemiravanje na internetu; budući da digitalna javna sfera mora pružati sigurno okruženje za sve, uključujući žene i djevojčice; budući da u internetskom okruženju ne smije postojati nekažnjivost; budući da je Parlament u dvama zakonodavnim izvješćima o vlastitoj inicijativi pozvao Komisiju da podnese prijedloge o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja i nasilja na internetu te o dodavanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta navedenog u članku 83. stavku 1. UFEU-a;

| S. | budući da su se u mnogim državama članicama mjere ograničavanja kretanja i ograničavanja društvenih kontakata uvedene tijekom pandemije bolesti COVID-19 počele povezivati s eksponencijalnim povećanjem učestalosti i intenziteta slučajeva nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama, psihološkog nasilja, prisilne kontrole i kibernasilja, te sa 60 % porasta broja hitnih poziva koje su prijavile žrtve nasilja u obitelji; budući da su zahtjev za ostajanjem kod kuće i alarmantni porast tzv. „pandemije u sjeni” rodno uvjetovanog nasilja otežali ženama i djeci pristup učinkovitoj zaštiti, uslugama potpore i pravosuđu te ukazali na to da su resursi i strukture za potporu nedostatni i da su žrtve imale ograničen pristup uslugama potpore, a mnoge su ostale bez odgovarajuće i pravovremene zaštite; budući da bi države članice trebale razmjenjivati najbolje prakse u pogledu posebnih mjera za pružanje pravovremene i pristupačne pomoći žrtvama, uključujući uspostavljanje posebnih sustava za slanje tekstualnih poruka u hitnim slučajevima ili uspostavljanje kontaktnih točaka za pomoć u ljekarnama i supermarketima; budući da se iz raznih razloga, usprkos raširenosti tog fenomena, žrtve i njihove obitelji, prijatelji, poznanici i susjedi u EU-u nedovoljno prijavljuju nasilje nad ženama koje vrše intimni partneri, a posebno tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da postoji značajan nedostatak sveobuhvatnih, usporedivih podataka razvrstanih po spolu, što otežava potpunu procjenu učinka krize; |
| --- | --- |

S.

budući da su se u mnogim državama članicama mjere ograničavanja kretanja i ograničavanja društvenih kontakata uvedene tijekom pandemije bolesti COVID-19 počele povezivati s eksponencijalnim povećanjem učestalosti i intenziteta slučajeva nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama, psihološkog nasilja, prisilne kontrole i kibernasilja, te sa 60 % porasta broja hitnih poziva koje su prijavile žrtve nasilja u obitelji; budući da su zahtjev za ostajanjem kod kuće i alarmantni porast tzv. „pandemije u sjeni” rodno uvjetovanog nasilja otežali ženama i djeci pristup učinkovitoj zaštiti, uslugama potpore i pravosuđu te ukazali na to da su resursi i strukture za potporu nedostatni i da su žrtve imale ograničen pristup uslugama potpore, a mnoge su ostale bez odgovarajuće i pravovremene zaštite; budući da bi države članice trebale razmjenjivati najbolje prakse u pogledu posebnih mjera za pružanje pravovremene i pristupačne pomoći žrtvama, uključujući uspostavljanje posebnih sustava za slanje tekstualnih poruka u hitnim slučajevima ili uspostavljanje kontaktnih točaka za pomoć u ljekarnama i supermarketima; budući da se iz raznih razloga, usprkos raširenosti tog fenomena, žrtve i njihove obitelji, prijatelji, poznanici i susjedi u EU-u nedovoljno prijavljuju nasilje nad ženama koje vrše intimni partneri, a posebno tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da postoji značajan nedostatak sveobuhvatnih, usporedivih podataka razvrstanih po spolu, što otežava potpunu procjenu učinka krize;

| T. | budući da se prava djece i dalje krše u državama članicama, i to kao posljedica nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja, siromaštva, socijalne isključenosti i diskriminacije na temelju vjere, invaliditeta, spola, spolnog identiteta, dobi, etničke pripadnosti, migracije ili boravišnog statusa; budući da je u Europskoj uniji gotovo 25 % djece mlađe od 18 godina u opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da siromaštvo djeci oduzima obrazovne mogućnosti, skrb, zdravstvenu zaštitu, primjerenu prehranu i stanovanje, obiteljsku potporu pa čak i zaštitu od nasilja te može imati vrlo dugotrajne učinke; budući da je Agencija EU-a za temeljna prava naglasila da je borba protiv siromaštva djece između ostalog i pitanje temeljnih prava i pravnih obveza; budući da je promicanje prava djece izričit cilj politika i da je Poveljom utvrđeno da u svakom djelovanju EU-a primarni cilj mora biti zaštita najboljeg interesa djeteta; |
| --- | --- |

T.

budući da se prava djece i dalje krše u državama članicama, i to kao posljedica nasilja, zlostavljanja, iskorištavanja, siromaštva, socijalne isključenosti i diskriminacije na temelju vjere, invaliditeta, spola, spolnog identiteta, dobi, etničke pripadnosti, migracije ili boravišnog statusa; budući da je u Europskoj uniji gotovo 25 % djece mlađe od 18 godina u opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da siromaštvo djeci oduzima obrazovne mogućnosti, skrb, zdravstvenu zaštitu, primjerenu prehranu i stanovanje, obiteljsku potporu pa čak i zaštitu od nasilja te može imati vrlo dugotrajne učinke; budući da je Agencija EU-a za temeljna prava naglasila da je borba protiv siromaštva djece između ostalog i pitanje temeljnih prava i pravnih obveza; budući da je promicanje prava djece izričit cilj politika i da je Poveljom utvrđeno da u svakom djelovanju EU-a primarni cilj mora biti zaštita najboljeg interesa djeteta;

| U. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 na dosad nezabilježen način opteretila djecu i obitelji diljem EU-a, posebno one koji su već u gospodarski ili društveno nepovoljnom položaju; budući da djeci u nepovoljnom socioekonomskom položaju često nedostaje odgovarajuća informatička oprema, pristup internetu te odgovarajući radni prostor i uvjeti, što je pogoršalo postojeće nejednakosti u obrazovanju tijekom pandemije; budući da su pandemija bolesti COVID-19 i mjere poduzete kao odgovor na nju povećale rizik da djeca budu izložena nasilju, uključujući seksualno iskorištavanje i zlostavljanje djece uz pomoć tehnologije; budući da su, iako je podneseno manje zahtjeva za dječji azil, uvjeti prihvata djece i dalje neodgovarajući u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

U.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 na dosad nezabilježen način opteretila djecu i obitelji diljem EU-a, posebno one koji su već u gospodarski ili društveno nepovoljnom položaju; budući da djeci u nepovoljnom socioekonomskom položaju često nedostaje odgovarajuća informatička oprema, pristup internetu te odgovarajući radni prostor i uvjeti, što je pogoršalo postojeće nejednakosti u obrazovanju tijekom pandemije; budući da su pandemija bolesti COVID-19 i mjere poduzete kao odgovor na nju povećale rizik da djeca budu izložena nasilju, uključujući seksualno iskorištavanje i zlostavljanje djece uz pomoć tehnologije; budući da su, iako je podneseno manje zahtjeva za dječji azil, uvjeti prihvata djece i dalje neodgovarajući u nekoliko država članica;

| V. | budući da, u skladu s člankom 47. Povelje, temeljno pravo na učinkovit pravni lijek zahtijeva pristup neovisnom sudu; budući da politički utjecaj ili kontrola pravosuđa i slične prepreke neovisnosti sudaca opetovano rezultiraju nemogućnošću pravosuđa da ispuni svoju ulogu neovisne provjere proizvoljnog korištenja ovlasti od strane izvršne i zakonodavne vlasti; budući da je djelotvoran, neovisan i nepristran pravosudni sustav neophodan za jamčenje vladavine prava i zaštitu temeljnih prava i građanskih sloboda građana u EU-u; |
| --- | --- |

V.

budući da, u skladu s člankom 47. Povelje, temeljno pravo na učinkovit pravni lijek zahtijeva pristup neovisnom sudu; budući da politički utjecaj ili kontrola pravosuđa i slične prepreke neovisnosti sudaca opetovano rezultiraju nemogućnošću pravosuđa da ispuni svoju ulogu neovisne provjere proizvoljnog korištenja ovlasti od strane izvršne i zakonodavne vlasti; budući da je djelotvoran, neovisan i nepristran pravosudni sustav neophodan za jamčenje vladavine prava i zaštitu temeljnih prava i građanskih sloboda građana u EU-u;

| W. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala neuspjeh u rješavanju situacije osoba u istražnom zatvoru prije suđenja; budući da su se prakse određivanja istražnog zatvora prije suđenja tijekom pandemije bolesti COVID-19 razlikovale od države članice do države članice, kašnjenja u sudskim saslušanjima i istragama rezultirala su duljim trajanjem istražnog zatvora prije suđenja u u mnogim državama članicama; budući da su osobe lišene slobode bile izloženije pandemiji bolesti COVID-19 nego opće stanovništvo zbog ograničenih uvjeta u kojima su živjeli dulje vrijeme; budući da su zatvaranje sudova i/ili kašnjenja saslušanja i istraga uzrokovali zbunjenost i nesigurnost za osumnjičenike, posebno one u istražnom zatvoru koji nisu imali gotovo nikakvu ideju o tome kada će se održati suđenje i koliko će još biti u istražnom zatvoru; |
| --- | --- |

W.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala neuspjeh u rješavanju situacije osoba u istražnom zatvoru prije suđenja; budući da su se prakse određivanja istražnog zatvora prije suđenja tijekom pandemije bolesti COVID-19 razlikovale od države članice do države članice, kašnjenja u sudskim saslušanjima i istragama rezultirala su duljim trajanjem istražnog zatvora prije suđenja u u mnogim državama članicama; budući da su osobe lišene slobode bile izloženije pandemiji bolesti COVID-19 nego opće stanovništvo zbog ograničenih uvjeta u kojima su živjeli dulje vrijeme; budući da su zatvaranje sudova i/ili kašnjenja saslušanja i istraga uzrokovali zbunjenost i nesigurnost za osumnjičenike, posebno one u istražnom zatvoru koji nisu imali gotovo nikakvu ideju o tome kada će se održati suđenje i koliko će još biti u istražnom zatvoru;

| X. | budući da međunarodno pravo potvrđuje da se pojedinac ne može zadržati samo zbog toga što je tražitelj azila; budući da se zadržavanje stoga mora primjenjivati samo kao krajnja mjera i samo u opravdanu svrhu; budući da za osobe bez državljanstva de jure i de facto njihov nedostatak pravnog statusa ili dokumentacije znači da postoji opasnost da će ih se zadržati na neodređeno vrijeme, što je prema međunarodnom pravu nezakonito; |
| --- | --- |

X.

budući da međunarodno pravo potvrđuje da se pojedinac ne može zadržati samo zbog toga što je tražitelj azila; budući da se zadržavanje stoga mora primjenjivati samo kao krajnja mjera i samo u opravdanu svrhu; budući da za osobe bez državljanstva de jure i de facto njihov nedostatak pravnog statusa ili dokumentacije znači da postoji opasnost da će ih se zadržati na neodređeno vrijeme, što je prema međunarodnom pravu nezakonito;

| Y. | budući da strategija EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) mora osigurati okvir za djelovanje kako bi se spriječilo pravna i socijalna nekažnjivost, čime bi se povećala sigurnost i zaštita temeljnih prava svih građana EU-a; |
| --- | --- |

Y.

budući da strategija EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) mora osigurati okvir za djelovanje kako bi se spriječilo pravna i socijalna nekažnjivost, čime bi se povećala sigurnost i zaštita temeljnih prava svih građana EU-a;

| Z. | budući da je očuvanje bioraznolikosti i ekosustava ključno za razvoj otporan na klimatske promjene, a razdoblje 2021. – 2030. proglašeno je UN-ovim desetljećem obnove ekosustava; budući da je Komisija objavila da je donošenje ključnih zakonodavnih inicijativa o zaštiti okoliša, uključujući vodeći zakon o obnovi prirode, moralo biti odgođeno za nekoliko mjeseci; budući da se europskim zelenim planom nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit njegovih građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem; budući da će niz predloženih zakonodavnih inicijativa imati pozitivan učinak na razinu zaštite okoliša, kako je sadržano u članku 37. Povelje; |
| --- | --- |

Z.

budući da je očuvanje bioraznolikosti i ekosustava ključno za razvoj otporan na klimatske promjene, a razdoblje 2021. – 2030. proglašeno je UN-ovim desetljećem obnove ekosustava; budući da je Komisija objavila da je donošenje ključnih zakonodavnih inicijativa o zaštiti okoliša, uključujući vodeći zakon o obnovi prirode, moralo biti odgođeno za nekoliko mjeseci; budući da se europskim zelenim planom nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit njegovih građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem; budući da će niz predloženih zakonodavnih inicijativa imati pozitivan učinak na razinu zaštite okoliša, kako je sadržano u članku 37. Povelje;

Vladavina prava i temeljna prava

| 1. | ističe činjenicu da je vladavina prava temelj demokracije, održava diobu vlasti, osigurava odgovornost, doprinosi povjerenju u javne institucije i jamči načela zakonitosti, pravne sigurnosti, zabranu proizvoljne naravi izvršnih vlasti, neovisnost sudova, nepristranost te jednakost pred zakonom; naglašava da su vladavina prava i neovisnost sudova osobito važni kako bi građani mogli uživati svoja temeljna prava i slobode; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja da su vladavina prava, sloboda medija i pluralizam te učinkovita borba protiv korupcije temelj naših društava i temeljne vrijednosti EU-a koje utječu na sva temeljna prava; međutim, sa žaljenjem napominje da se ta načela kontinuirano krše u nekim državama članicama i da predstavljaju ozbiljnu prijetnju pravednoj, pravnoj i nepristranoj raspodjeli sredstava EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je vladavina prava usko povezana s poštovanjem demokracije i temeljnih prava te ističe da pogoršanje bilo koje od tih vrijednosti predstavlja napad na stupove Unije kako je utvrđeno u UEU-u; ponavlja svoje brojne pozive da se proširi domet Komisijinih godišnjih izvješća o vladavini prava kako bi se obuhvatile sve vrijednosti iz članka 2. UEU-a u svrhu pružanja cjelovita pregleda stanja u svim državama članicama; poziva Komisiju da iskoristi sve alate koji su joj na raspolaganju, uključujući postupak predviđen u okviru mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, kako bi se suočila s tim kršenjima načela vladavine prava, demokracije i temeljnih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje teška kršenja načela vladavine prava u nekim državama članicama koja prouzročuju ozbiljnu opasnost u pogledu temeljnih prava i sloboda; smatra da su u nekim slučajevima ta kršenja sustavne prirode; ističe povezanost pogoršanja standarda vladavine prava i kršenja temeljnih prava, kao što su kršenja počinjena u području pravosuđa, napadi na novinare i slobodne medije, uključujući prekomjernu upotrebu sile tijela kaznenog progona na prosvjedima i na granicama EU-a, nedostatak jamstava i zakonitog postupanja za zatvorenike, poticanje mržnje političkih aktera, povećanje ovlasti tijela za provođenje masovnog nadzora i masovnog prikupljanja presretenih podataka te ograničenja nametnuta organizacijama civilnog društva koje primaju inozemna financijska sredstva ili na temelju njihove vjerske pripadnosti; nadalje osuđuje napore nekih vlada država članica da oslabe razdvajanje ovlasti i neovisnost sudstva; izražava osobito duboku zabrinutost zbog odluka kojima se dovodi u pitanje nadređenost europskog prava te poziva Komisiju da iskoristi sva dostupna sredstva i poduzme mjere protiv tih napada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je u skladu s člankom 2. UEU-a, EU unija utemeljena na vladavini prava i da je provedba prava EU-a ključna kako bi se osiguralo da građani mogu ispravno koristiti svoja temeljna prava; u tom pogledu žali zbog toga što se Komisija manje koristi svojim provedbenim alatima, posebno pokrećući sve manji broj postupaka zbog povrede prava; Napominje stoga da se građani EU-a stoga sve više moraju okretati sudskim postupcima kako bi ostvarili uživanje svojih temeljnih prava; poziva Komisiju da podupre te sudske postupke uspostavom namjenskog fonda za financijsku pomoć za strateške sporove za prava iz Povelje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se, unatoč brojnim rezolucijama i izvješćima te unatoč nekoliko postupaka zbog povrede prava i odluka Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) 2020. i 2021., stanje u pogledu vladavine prava u Europskoj uniji i dalje pogoršava; žali zbog toga što Komisija nije mogla na odgovarajući način odgovoriti na višestruke zabrinutosti Parlamenta u vezi s demokracijom, vladavinom prava i temeljnim pravima u nekoliko država članica; naglašava potrebu za sveobuhvatnim praćenjem i provedbom usklađenosti sa svim vrijednostima iz članka 2. UEU-a; poziva Komisiju da uključi sveobuhvatno praćenje u godišnje izvješće o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima kao dio mehanizma EU-a o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je ključno da se sudske kazne izvršavaju, kako na nacionalnoj razini tako i na razini EU-a, te osuđuje nepoštivanje presuda Suda Europske unije i nacionalnih sudova od strane dotičnih javnih tijela; naglašava da se presude Suda Europske unije moraju provesti pravodobno i što je prije moguće u skladu s Ugovorima, posebno one presude kojima se nastoji spriječiti diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kojeg drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja da je korupcija ozbiljna prijetnja demokraciji, vladavini prava i pravednom postupanju prema svim građanima; ističe vezu između korupcije i kršenja temeljnih prava u brojnim područjima kao što su neovisnost pravosuđa, sloboda medija i sloboda izražavanja novinara i zviždača, zatvorske ustanove, pristup socijalnim pravima i trgovanje ljudima; poziva institucije EU-a i države članice da se odlučno bore protiv korupcije te da razvijaju učinkovite instrumente za sprečavanje, suzbijanje i sankcioniranje korupcije, za borbu protiv prijevara i za redovni nadzor uporabe javnih sredstava; poziva Komisiju da bez odgode nastavi s godišnjim praćenjem i izvješćivanjem o borbi protiv korupcije u institucijama EU-a i državama članicama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da nedjelovanje i blagi pristup prema oligarhijskim strukturama i sustavnom kršenju vladavine prava oslabljuje cijelu Europsku uniju i narušava povjerenje njezinih građana; ističe da je potrebno osigurati da novac poreznih obveznika nikada ne završi u džepovima onih koji potkopavaju zajedničke vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe činjenicu da su hitne mjere koje su rezultirale koncentracijom ovlasti i odstupanjima od temeljnih prava povećale rizik od korupcije; poziva države članice da pojačaju napore kako bi osigurale da se odgovarajuće zakonodavstvo i institucionalni okviri za borbu protiv korupcije učinkovito primjenjuju u praksi te da vlade djeluju transparentno i odgovorno; u tom pogledu poziva države članice da pomno slijede smjernice koje je Skupina država protiv korupcije (RECO) Vijeća Europe izdao 2020. kako bi se spriječili rizici od korupcije u kontekstu pandemije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog činjenice da strukturni problemi u nekim državama članicama u vezi s neovisnošću pravosuđa i autonomijom tužiteljstava potkopavaju pristup građana pravdi i negativno utječu na njihova prava i slobode; podsjeća da nedostaci u vladavini prava u jednoj državi članici utječu na Uniju u cjelini i da utječu na prava svih ljudi u EU-u; poziva države članice i institucije EU-a da zaštite suce i državne odvjetnike od političkih napada i svih pokušaja nanošenja pritisaka na njih kojima se pokušava ugroziti njihov rad; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da, u skladu s člankom 47. Povelje, temeljno pravo na djelotvoran pravni lijek zahtijeva pristup neovisnom sudu; primjećuje sve veće izazove koje predstavljaju nacionalni ustavni sudovi i neki političari; ustraje u tome da države članice moraju u potpunosti poštovati pravo EU-a i međunarodno pravo, kao i presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, uključujući one koje se odnose na neovisnost pravosuđa; osuđuje niz država članica, uključujući Poljsku i Mađarsku, zbog nepoštivanja brojnih zakona EU-a i presuda europskog suda; poziva države članice da poštuju ključnu ulogu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava i da poštuju njihove odluke; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno izražava osudu prakse progona i uznemiravanja sudaca koji se kritički izražavaju o poljskoj vladi; poziva poljsku vladu da temeljito reformira stegovni sustav za suce u skladu s presudama Europskog suda za ljudska prava i da vrati na posao sve suce koje je nezakonito stegovno vijeće Vrhovnog suda smijenilo s položaja, uključujući one suce koji i dalje ne mogu donositi presude iako su se uspješno žalili na njihovu suspenziju na sudu koju je provelo vijeće; poziva poljske vlasti da poštuju različite presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava u vezi sa sastavom i organizacijom nelegitimnog „Ustavnog suda” i Stegovnog vijeća Vrhovnog suda kako bi se poštovali standardi neovisnosti pravosuđa na koje se Poljska obvezala; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja postupke zbog povrede prava koje je Komisija pokrenula protiv Mađarske i Poljske kao dio paketa o povredama za srpanj 2021. u vezi s poštovanjem ljudskih prava LGBTIQ osoba i povredama prava Unije, što je bio prvi put da je Komisija izričito pokrenula postupke zbog povrede prava kako bi zaštitila svoja prava; prima na znanje obrazloženo mišljenje Komisije upućeno mađarskoj vladi o zakonu protiv zajednice LGBTIQ i odgovor vlade te poziva Komisiju da nastavi s postupkom zbog povrede prava upućivanjem predmeta Sudu Europske unije; prima na znanje odluku Visokog suda u Budimpešti kojom se poništava obveza tiskanja izjave o ograničenju odgovornosti u dječjim knjgama u Mađarskoj te poziva Komisiju da prati razvoj tog predmeta kako bi ocijenila sljedeće potrebne korake u povredi; zabrinut je zbog nepostojanja daljnjih mjera u pogledu postupaka zbog povrede prava u poljskim „zonama bez LGBT-ja” i nepostojanja iskrene suradnje poljskih vlasti te poziva Komisiju da vladi pošalje obrazloženo mišljenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je Parlament u skladu s člankom 265. UFEU-a u listopadu 2021. pokrenuo pravni postupak protiv Komisije pred Sudom Europske unije zbog njezina propuštanja djelovanja i neprimjene Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (10), što je zatražio u dvjema rezolucijama 2021., nakon što je Komisija ponudila nezadovoljavajuće odgovore i pokušala odugovlačenjem dobiti na vremenu; žali zbog činjenice da do kraja 2021. Komisija još nije odgovorila na poziv Parlamenta da primjeni članak 6. stavak 1. Uredbe te je samo Mađarskoj i Poljskoj poslala zahtjeve za informacijama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoje stajalište o Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, koja je stupila na snagu 1. siječnja 2021. i koja se u cijelosti izravno primjenjuje u Europskoj uniji i svim njezinim državama članicama za sva sredstva iz proračuna EU-a, uključujući sredstva koja su otad dodijeljena preko NextGenerationEU u iznosu 800 milijardi EUR privremenog Instrumenta za oporavak i otpornost; podsjeća da Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava pruža jasnu definiciju vladavine prava koja se mora tumačiti u odnosu na druge vrijednosti Unije, uključujući temeljna prava i nediskriminaciju; smatra da diskriminacija manjina pod pokroviteljstvom države ima izravan učinak na projekte za koje države članice odlučuju hoće li na njih potrošiti sredstva EU-a te stoga izravno utječe na zaštitu financijskih interesa Unije; poziva Komisiju da odmah pokrene postupak iz članka 6. stavka 1. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na to da još nije pružen odgovarajući odgovor na inicijativu Parlamenta o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koji bi trebao biti uređen međuinstitucijskim sporazumom između Parlamenta, Komisije i Vijeća; poziva Komisiju i Vijeće da odmah započnu pregovore s Parlamentom o međuinstitucijskom sporazumu u skladu s člankom 295. UFEU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prepoznaje ključnu ulogu organizacija civilnog društva u promicanju i zaštiti vrijednosti EU-a utvrđenih u članku 2. UEU-a i Povelji; naglašava njihov ključan doprinos poštivanju načela vladavine prava u državama članicama, davanje glasa ranjivim i marginaliziranim osobama te osiguravanje pristupa ključnim socijalnim uslugama; priznaje da je zdrav prostor za građansko djelovanje preduvjet za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; naglašava da bi se Unija stoga trebala obvezati na očuvanje i poticanje prostora za građansko djelovanje na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini, među ostalim donošenjem namjenske strategije u tu svrhu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja brzu uspostavu učinkovitog, neovisnog i potpuno operativnog Ureda europskog javnog tužitelja u svrhu jačanja borbe protiv prijevara u Europskoj uniji; ističe da je važno podržavati i jačati suradnju između institucija EU-a, država članica, Europskog ureda za borbu protiv prijevara i Ureda europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je pandemija bolesti COVID-19, posebno tijekom ranijih faza, dovela do teškog kršenja slobode kretanja i slobode rada te pogoršanja radnih i životnih uvjeta, među ostalim za sezonske i prekogranične radnike diljem Unije; poziva države članice da osiguraju da se ograničenja temeljnih prava koja proizlaze iz pandemije ukinu čim to stanje javnog zdravlja dopusti te da se u potpunosti ponovno uspostave sva prava i slobode; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe nazadovanje u pogledu vladavine prava u mnogim državama članicama u različitim razdobljima i na različitim razinama vlasti, od izvršne razine putem postupaka kao što je ubrzana provedba zakona tijekom izvanrednih stanja do lokalne razine, kao što su raširene zlouporabe od strane policijskih tijela; podsjeća da bi upotrebu diskrecijskih ovlasti trebalo kontrolirati sudskim ili drugim neovisnim preispitivanjima te da bi dostupni pravni lijekovi trebali biti jasni i lako dostupni, posebice u slučaju zloupotrebe, uključujući pristup pravobranitelju ili drugi oblik nesporne nadležnosti; poziva države članice da uspostave mehanizme za sprečavanje, ispravljanje i kažnjavanje zlouporabe diskrecijskih ovlasti i da pruže odgovarajuće razloge za svoje odluke, posebno kada one utječu na prava pojedinaca; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zabrinut je zbog toga što su pandemija bolesti COVID-19 i odgovori na nju imali dosad nezabilježen učinak na funkcioniranje sudova i mogućnost ostvarivanja prava na obranu jer je sposobnost odvjetnika da se savjetuju sa svojim klijentima bila ozbiljno ograničena; ističe činjenicu da je pristup policijskim postajama i sudovima bio strogo ograničen te da su mnoge sudske rasprave odgođene ili premještene na internet; naglašava da su te mjere imale ozbiljne posljedice na sposobnost uhićenih, kazneno gonjenih ili pritvorenih osoba da ostvaruju svoje pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da pandemija bolesti COVID-19 ne oslobađa tijela kaznenog progona od njihove obveze da pažljivo odvagnu interese o kojima je riječ i da svoje ovlasti koriste na način koji je u skladu s njihovim obvezama u pogledu ljudskih prava; podsjeća da u slučajevima kršenja ljudskih prava povezanim s policijskim nadzorom i uporabom sile države članice moraju provesti brze, temeljite, učinkovite i neovisne istrage te osigurati da svi odgovorni snose posljedice putem pravednih suđenja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izražava zabrinutost zbog utjecaja krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 na osobe u pritvoru; naglašava da su neke države članice donijele mjere za smanjenje broja zatvorenika, ali često samo na privremenoj osnovi; ističe ćinjenicu da se EU suočava s dugotrajnom krizom prenapučenosti zatvora, koja je uglavnom potaknuta prekomjernom upotrebom istražnog zatvora (11); zabrinut je zbog sve većih problema s mentalnim zdravljem među osobama u istražnom zatvoru; podsjeća da je zadržavanje pravno nedužnih osoba u istražnom zatvoru prihvatljivo samo kao iznimna krajnja mjera i poziva države članice da ograniče oslanjanje na istražni zatvor i pronađu alternative; naglašava potrebu za standardima EU-a o istražnom zatvoru kojima se treba utvrditi minimalna kazna potrebna prije određivanja mjere istražnog zatvora kako bi se izuzeli maloljetni prijestupnici; mišljenja je da se pojedinci ne bi trebali zadržavati u zatvoru čekajući suđenje dulje od zakonskog ograničenja te da se suđenja moraju održati u razumnom roku; poziva Komisiju da predloži minimalne standarde za zatvorske uvjete i uvjete pritvora u EU-u; |
| --- | --- |

24.

Pravo na jednako postupanje

| 25. | sa zabrinutošću naglašava da se diskriminacijske prakse i dalje provode na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjeroispovijesti ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi, seksualne orijentacije i rodnog identiteta; poziva Komisiju da promiče javne politike usmjerene na sprječavanje takve diskriminacije i da osigura da se Okvirna odluka Vijeća 2008/913/JHA o borbi protiv rasizma i ksenofobije (12) pravilno i u potpunosti provodi; vjeruje da bi Komisija trebala pokrenuti postupke zbog povrede protiv država članica koje to ne učine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da, prema godišnjim izvješćima Agencije EU-a za temeljna prava o temeljnim pravima, mnoge države članice slijede diskriminirajuće institucionalne prakse, politike i zakone; poziva Komisiju i države članice da osiguraju potpunu provedbu i primjenu zakonodavstva o suzbijanju diskriminacije, da pokrenu postupke zbog povrede protiv država članica koje ne prenose ili u potpunosti ne provode zakonodavstvo EU-a o suzbijanju diskriminacije te da pojačaju mjere za sprječavanje institucionalne diskriminacije, posebno od tijela za provođenje zakona i pravosudnog sustava, što može imati ozbiljniji učinak na pojedince iz skupina u ranjivijem položaju; podsjeća na hitnu potrebu da se horizontalnim i intersekcijskim pristupom proširi zaštita od diskriminacije izvan okvira zapošljavanja; potiče Komisiju i Vijeće da bez daljnje odgode i bez snižavanja standarda deblokiraju Direktivu o jednakom postupanju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi, u skladu s izvješćem o temeljnim pravima Agencije za temeljna prava za 2021., države članice trebale znatno poboljšati učinkovitost svojih mjera i institucijskih mehanizama za ispravnu i potpunu primjenu Direktive o rasnoj jednakosti (13), posebno povećanjem neovisnosti tijela za ravnopravnost osiguravanjem da imaju odgovarajuće ovlasti i resurse potrebne za učinkovito provođenje zadaća koje su im dodijeljene zakonodavstvom EU-a o nediskriminaciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče Komisiju da pojača svoje napore u borbi protiv rasizma, uključujući predlaganje ambicioznog zakonodavstva; nadalje poziva Komisiju da osigura odgovarajuće postupanje u skladu s akcijskim planom EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025. (14) i da uspostavi učinkovite mehanizme praćenja i evaluacije za mjerenje napretka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja činjenicu da je Komisija imenovala koordinatora za prava žrtava, usvojila svoju prvu strategiju za prava žrtava i uspostavila platformu za prava žrtava; naglašava, međutim, da u nekoliko država članica i dalje postoje izazovi u pogledu pristupa pravosuđu, posebno za žrtve u ranjivom položaju, te u pogledu neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na uspostavu osviještene politike u području suradnje i koordinacije politika EU-a i nacionalnih politika ravnopravnosti, čime bi se osiguralo da se svi oblici diskriminacije, posebno one vrste koje se preklapaju, uzimaju u obzir pri preispitivanju i donošenju politika, među ostalim redovitim i transparentnim procjenama učinka na ravnopravnost u skladu s jasnim ciljevima i rokovima, utemeljenima na dokazima i upotrebom pokazatelja uspješnosti; poziva na uspostavu bliske suradnje s relevantnim dionicima, organizacijama za potporu, zajednicama i osobama koje se suočavaju s diskriminacijom te da se istodobno osiguraju odgovarajuća sredstva za poduzimanje mjera i praćenje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | osuđuje porast napada na pripadnike skupine LGBTIQ i potiče države članice i Komisiju da poduzmu mjere kako bi se zaustavili ti napadi i zajamčila stvarna ravnopravnost LGBTIQ osoba u svim područjima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | osuđuje pristup nekih vlada država EU-a da donose zakonodavstvo u ubrzanim postupcima bez javnih savjetovanja ili, u iznimnim slučajevima, čak i ustavne promjene kao način legitimizacije diskriminirajućih politika koje se inače ne bi mogle zakonski urediti, kao što su odredbe koje su posebno usmjerene na pripadnike zajednice LGBTIQ; napominje da su izmjene mađarskog ustava i zakona protiv zajednice LGBTIQ koji je mađarski parlament donio u lipnju 2021. istaknuti primjeri zadiranja u pravo na jednako postupanje i načelo nediskriminacije; pozdravlja činjenicu da je 18 država članica objavilo zajedničku izjavu u kojoj se osuđuju izmjene mađarskog zakona o zaštiti djece usmjerene protiv zajednice LGBT; pozdravlja činjenicu da je 16 država članica ponovilo svoju potporu borbi protiv diskriminacije LGBTIQ osoba; naglašava da promicanje europskog projekta nedvojbeno uključuje promicanje tolerancije, prihvaćanja, nediskriminacije i jednakog postupanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zabrinut je zbog izvješća o prekomjernoj sili, policijskoj brutalnosti i neprimjerenom ponašanju protiv Roma diljem EU-a, u skladu s nalazima Agencije EU-a za temeljna prava iz 2020., koji su također pokazali da romsko stanovništvo mora podnositi rašireno siromaštvo, neprimjerene životne uvjete, loše zdravlje, isključenost s tržišta rada i uznemirivanje. osuđuje ustrajnu socijalnu isključenost i antiromizam koji dovode do nerazmjerne kriminalizacije romskog stanovništva i poziva Komisiju da predloži bolje zakonodavstvo i posebne političke mjere kako bi se spriječili takvi incidenti i postigla pravda za žrtve, uz stavljanje borbe protiv antiromizma u središte politika EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali zbog činjenice da znatan broj Roma u EU-u i dalje živi u marginaliziranim naseljima u iznimno nesigurnim uvjetima i u vrlo lošim socioekonomskim okolnostima te često nema pristup čistoj pitkoj vodi, električnoj energiji, sigurnom i primjerenom stanovanju, obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi, kanalizaciji i prikupljanju otpada; podsjeća da se situacijom u romskim naseljima očito krše ljudska prava i temeljna prava te da ona ima ozbiljne posljedice, posebno za romsku djecu; apelira na države članice da slijede preporuku Vijeća o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (15), kao i Strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma za razdoblje 2020. – 2030. (16) te da u tu svrhu u potpunosti iskoriste financijska sredstva EU-a i nacionalna sredstva; poziva Komisiju da pojača praćenje napretka država članica i u skladu s time poduzme daljnje korake; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog činjenice da je praksa segregacije djece manjinskih skupina u školama i dalje velik problem u Europi; naglašava da takve prakse često proizlaze iz pogrešne dijagnoze intelektualnih teškoća kod djece na temelju njihovih društvenih ili osobnih okolnosti; poziva države članice da ojačaju svoje uključive politike kako bi spriječile te diskriminatorne prakse, namjerne i nenamjerne, te da uspostave nadzorne mehanizme kako bi preispitale i, prema potrebi, poništile odluke u pogledu dijagnoza; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice da osiguraju odgovarajuće sudjelovanje tijela za socijalnu i pravnu zaštitu u pogledu djece i socijalnog skrbništva u marginaliziranim romskim zajednicama kako bi se osiguralo da djeca dobiju zaštitu i skrb koja im je potrebna za njihovu dobrobit i razvoj, uz poštovanje njihovih najboljih interesa, te da uspostave postupke prilagođene različitim potrebama marginaliziranih romskih zajednica kako bi izvršavali svoje dužnosti na isti način kao i za djecu većinskog stanovništva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da se novim strateškim okvirom EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma postavljaju ambiciozni ciljevi u sedam ključnih područja: nediskriminacija, uključenost, sudjelovanje, obrazovanje, zapošljavanje, zdravlje i stanovanje te služi kao snažniji okvir za praćenje, s nizom odredivih i mjerljivih ciljeva za praćenje napretka; potiče Komisiju da osigura odgovarajuće praćenje strategije i napretka; nadalje potiče Komisiju i države članice da provode zabranu rasnog ili etničkog profiliranja u tijelima kaznenog progona, u okviru protuterorističkih mjera i migracijskih kontrola kao i zabranu policijskog nasilja te da zajamče odgovornost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zabrinut je da su teroristička i protuteroristička politika mogle dovesti do diskriminacije i neprijateljstva usmjerenih protiv određenih skupina, uključujući zajednice nebijelaca, muslimanske zajednice, antirasističke pokrete, aktiviste i organizacije; žali što u nekim slučajevima te politike uključuju delegitimizaciju, kriminalizaciju ili pokušaj kriminalizacije političkih, vjerskih i drugih diskursa, što bi moglo rezultirati diskriminirajućom praksom provedbe zakona, kao što je rasno i vjersko profiliranje, te širim društvenim učincima kao što su autocenzura i smanjenje prostora za civilno društvo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja odluku Komisije da organizira javno savjetovanje o ažuriranju Direktive 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (17) u sklopu strategije EU-a o pravima žrtava (2020. – 2025.), s ciljem učinkovitog jačanja pomoći i zaštite koja se pruža žrtvama, uključujući žrtve terorizma, te prepoznavanja važnosti očuvanja njihova dostojanstva; traži od relevantnih institucija da uvedu zaštitne mjere kako bi se spriječila bilo kakva daljnja viktimizacija koja proizlazi iz poniženja i napada na sliku žrtava koji dolaze iz dijelova društva povezanih s napadačem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno poziva sve institucije EU-a i države članice da se učinkovito pozabave izazovima kao što su seksualno iskorištavanje djece, dječja pornografija, zaštita djece migranata bez pratnje, položaj institucionalizirane djece s invaliditetom, zaštita djece koja su pretrpjela zlostavljanje u obitelji i iskorištavanje na radnom mjestu i nestala djeca; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja činjenicu da je, u skladu s preporukama Parlamenta, Komisija donijela ambicioznu strategiju za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. (18); ponovno potvrđuje temeljnu važnost provedbe predloženih mjera i daljnjeg razvoja nacionalnih mjera kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom nisu u nepovoljnom položaju i da ih se ne diskriminira u pogledu zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti te da su njihova prava predviđena Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom u potpunosti zajamčena; |
| --- | --- |

41.

| 42. | duboko je zabrinut zbog povećanja siromaštva i socijalne isključenosti, posebno kao posljedice pandemije bolesti COVID-19, kao i zbog govora mržnje i zločina iz mržnje; izražava dodatnu zabrinutost zbog posebnog i dosad nezabilježenog pritiska koji je pandemija posebno stavila na pojedince u ranjivom položaju, uključujući žene, pojedince iz skupina koje su predmet rasizacije, migrante i osobe s invaliditetom; izražava duboku zabrinutost da se kriza uzrokovana bolešću Covid-19 sve više koristi kao izgovor za napad na ranjive skupine, uključujući migrante, osobe migrantskog podrijetla i Rome, koji su već bili izloženi rasnoj i etničkoj diskriminaciji, govoru mržnje i zločinima iz mržnje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala velike nedostatke u kapacitetima i pripravnosti sustava zdravstvene zaštite, obrazovanja, zapošljavanja i socijalne zaštite država članica; čvrsto vjeruje da države članice moraju znatno poboljšati svoje sustave zdravstvene skrbi, socijalne skrbi i socijalne pomoći kako bi se osiguralo da pružaju punu potporu svima, osobito ranjivijim osobama, čak i tijekom krize, čime bi se na odgovarajući način zaštitila zdravstvena, gospodarska i socijalna prava za sve; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žali zbog činjenice da je pandemija bolesti COVID-19 nerazmjerno pogodila marginalizirane romske zajednice zbog loših stambenih uvjeta, ograničenog pristupa vodi, struji i sanitarnim čvorovima te nedostatka pristupa internetu i odgovarajuće informatičke opreme, zbog čega mlađi Romi zaostaju za školskim obrazovanjem još i više; posebno je zabrinut što je utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na romsko stanovništvo doveo do povećanja nejednakosti i potaknuo predrasude, uključujući slučajeve policijskog nasilja; sa žaljenjem primjećuje da je romska populacija u mnogim prilikama bila žrtveno janje tijekom pandemije; napominje da su bili izloženi stigmatizaciji, diskriminaciji i govoru mržnje kojim se virus povezuje s njihovom etničkom pripadnosti; žali zbog činjenice što su neki mediji i društvene mreže često prikazivali Rome kao opasnost za javno zdravlje i kao odgovorne za širenje virusa; poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje politike rješavanja problema siromaštva i socijalne isključenosti koju romske zajednice moraju podnositi, s posebnim naglaskom na pravima Romkinja i romske djece; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je stanovanje temeljna potreba i da je pristup stanovanju, posebice pomoći za stanovanje, temeljno pravo jer građani bez stambenog prostora ne mogu u potpunosti sudjelovati u društvu niti iskoristiti sva svoja temeljna prava; poziva države članice da bez odgode prihvate da budu obvezane člankom 31. revidirane Europske socijalne povelje o pravu na stanovanje; izražava osobitu zabrinutost zbog toga što su mladi lišeni pristupa stanovanju zbog golemog povećanja cijena stambenih nekretnina, posebno u određenim urbanim područjima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uviđa da je siromaštvo još jedan oblik diskriminacije koji dovodi do kršenja temeljnih prava, posebno onih skupina čija su prava već najviše pogođena, kao što su žene, migranti, crnci, nebijelci, etničke manjine, zajednica LGBTIQ i djeca; ističe posebnu ranjivost djece i utjecaj koji siromaštvo ima na njih te na njihov fizički i psihički razvoj; poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razviju politike za smanjenje siromaštva, s posebnim naglaskom na djecu; poziva države članice da svima zajamče pristup zdravstvenoj skrbi, kvalitetnom obrazovanju i stanovanju pod jednakim uvjetima te da stanu na kraj smanjenju javnih usluga, što je dovelo do viših stopa siromaštva i, prije svega, nejednakosti; podsjeća da su gospodarska i socijalna prava temeljna prava; ponavlja svoj poziv Vijeću i Komisiji da pri izradi prijedloga gospodarske politike razmotre temeljna prava; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da bi države članice trebale poduzeti korake kako bi zajamčile pravo na kvalitetna radna mjesta koja se mogu uskladiti s osobnim i obiteljskim životom i razvojem jer je to najbolji način da se okonča siromaštvo; priznaje da je to pravo očito prekršeno u slučaju radnog iskorištavanja i zlostavljanja; poziva države članice da ojačaju inspekcije rada i poduzmu mjere za zaustavljanje zlostavljanja radne snage; poziva Komisiju da razmotri korake potrebne za pristupanje EU-a Europskoj socijalnoj povelji i da predloži vremenski okvir u tu svrhu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zabrinut je zbog nedostatka napretka u pogledu nesigurnih radnih uvjeta u uslugama skrbi, što ima dramatične posljedice na starije osobe kojima su potrebne takve usluge da žive dostojanstveno i da ostanu integrirane u društvo; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore u borbi protiv svih oblika diskriminacije starijih osoba i da zajamče njihove potrebe i prava; naglašava da je važno poduprijeti inicijative povezane s aktivnim starenjem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da je dostupnost internetskih usluga diljem EU-a jedan od temeljnih preduvjeta za potpunu društvenu uključenost u Europi; primjećuje da neki dijelovi EU-a još nisu obuhvaćeni internetskim uslugama dobre kvalitete, najčešće u ruralnim područjima, što bi moglo dovesti do daljnjeg povećanja nejednakosti među Europljanima; potiče Komisiju i države članice da ubrzaju digitalnu transformaciju EU-a, koja bi se trebala usmjeriti na dobrobit svih generacija i baviti se sigurnošću u internetskom prostoru; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na važnost sustavnog prikupljanja obveznih i raščlanjenih podataka o jednakosti te razvoja pokazatelja za mjerenje i izvješćivanje o napretku strategija EU-a protiv rasizma i diskriminacije; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore u tom pogledu; poziva Komisiju i države članice da prikupe podatke o jednakosti razvrstane prema rasnom i etničkom podrijetlu te prema drugim zaštićenim značajkama kako bi se dokumentirao rasizam i razviju javne politike koje zadovoljavaju potrebe pogođenih ljudi na stvaran i učinkovit način, uz potpuno poštivanje temeljnog prava na privatnost, zaštitu osobnih podataka i relevantno zakonodavstvo EU-a i nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

50.

Strukturni rasizam

| 51. | prepoznaje i osuđuje postojanje strukturnog rasizma u EU-u uzrokovanog stereotipima koje omogućuju diskursi koji diskriminiraju etničke manjine u svim područjima njihova života; duboko je zabrinut je zbog pojedinačnih, strukturnih i institucionalnih oblika rasizma i ksenofobije u EU-u te sve veće diskriminacije Arapa, crnih Europljana, osoba azijskog podrijetla, Židova, muslimana i Roma; potiče države članice da stanu na kraj institucionalnim diskriminacijskim praksama, politikama i zakonima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava činjenicu da je pokret Black Lives Matter mobilizirao društva diljem svijeta kako bi se suočila s rasizmom i diskriminacijom tijela kaznenog progona; podsjeća na svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (19), u kojoj se ponovno potvrđuje da su životi crnaca važni („Black Lives Matter”); ponavlja svoju potporu masovnim prosvjedima protiv rasizma i diskriminacije koji su se održali u europskim prijestolnicama i gradovima diljem svijeta nakon smrti Georgea Floyda 2020.; podupire poziv prosvjednika da se zauzme stav protiv ugnjetavanja i strukturnog rasizma u Europi; pozdravlja imenovanje koordinatora EU-a za borbu protiv rasizma u svibnju 2021., organizaciju sastanka na vrhu EU-a o borbi protiv rasizma, osnivanje stalnog foruma za savjetovanje s civilnim društvom o antirasizmu i zaključke Vijeća o suzbijanju rasizma i antisemitizma od 4. ožujka 2022.; osim toga, pozdravlja to što je Komisija po prvi put priznala postojanje strukturnog rasizma u svom akcijskom planu EU-a za borbu protiv rasizma za razdoblje 2020. – 2025. i utvrđivanje konkretnih mjera za borbu protiv rasizma i etničke diskriminacije u EU-u; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče institucije EU-a i države članice da se uhvate u koštac s temeljnim uzrocima strukturnog rasizma; poziva Komisiju i države članice da provedu mjere za rješavanje trajnih strukturnih nejednakosti u ključnim područjima kao što su kaznenopravni sustav, obrazovanje, stanovanje, zapošljavanje, zdravstvena skrb, roba i usluge; ističe važnu ulogu obrazovanja i medija u borbi protiv rasističkih diskursa i razgradnji predrasuda te stereotipa; poziva Komisiju i države članice da promiču osposobljavanje za borbu protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice da do kraja 2022. donesu nacionalne akcijske planove za borbu protiv rasizma i da prednost daju mjerama za rješavanje nedostatka pristupa pravosuđu i trajnih socioekonomskih nejednakosti u područjima kao što su stanovanje, zdravstvena skrb, zapošljavanje i obrazovanje, što treba prepoznati kao veliku prepreku potpunom uživanju temeljnih prava i ključnu prepreku uključenosti i ravnopravnosti; traži od Komisije da nadzire i osigura odgovarajuće praćenje tih nacionalnih akcijskih planova i akcijskog plana EU-a; nadalje traži od Komisije da prati i poduzme mjere protiv rasizma i diskriminacije u državama članicama, među ostalim pokretanjem postupaka zbog povrede obveze kako bi se promicala učinkovita primjena zakonodavstva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe sve više rasističkih i ksenofobnih stavove koje gaje neki od predvodnika javnog mnijenja, političara i medija koji su doprinijeli stvaranju neprijateljskog okruženja za zagovornike i organizacije koje se bore protiv rasizma; poziva države članice da u potpunosti prenesu i primijene Okvirnu odluku 2008/913/PUP o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima; potiče države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da se rasistički ili ksenofobni motiv smatra otegotnom okolnošću ili da sudovi takvu motivaciju uzmu u obzir pri određivanju kazni. |
| --- | --- |

55.

| 56. | iznimno je zabrinut zbog postojanja i stalnog širenja ekstremnih desničarskih pokreta u EU-u, posebno neofašističkih i neonacističkih skupina; poziva države članice da poduzmu hitne mjere za učinkovitu zabranu tih skupina; u međuvremenu poziva na više istraživanja o zakladama, članstvu, a posebno financiranju iza tih skupina u cilju utvrđivanja mogućeg stranog uplitanja; naglašava da je u nastavnom programu iz povijesti potrebno posvetiti veći prostor za objektivno i činjenično učenje o različitim rasnim ili etničkim ideologijama, kao što su ropstvo, kolonijalizam ili fašizam, te njihovim oblicima i podrijetlu, uključujući zlouporabu znanosti za njihovo opravdanje, kao i o njihovim posljedicama i mogućim ostacima u sadašnjim vremenima kako bi se suzbila opetovana ponovna pojava tih ideologija; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da je potrebno posvetiti posebnu pozornost digitalizaciji i potencijalnim društvenim predrasudama koje se mogu uvesti u nove tehnologije; ističe potrebu za rješavanjem potencijalnih rizika od umjetne inteligencije ne kao tehnološkog, već društvenog problema, posebno za pojedince iz skupina koje se definiraju njihovom rasom; poziva Komisiju i države članice da uvedu mjere za sprečavanje da nove tehnologije, uključujući umjetnu inteligenciju, povećaju diskriminaciju, postojeće nejednakosti i siromaštvo; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se sustavi umjetne inteligencije vode načelima transparentnosti, objašnjivosti, pravednosti i odgovornosti te da se provedu neovisne revizije kako bi se spriječilo da ti sustavi pogoršaju problem rasizma; nadalje poziva Komisiju i države članice da se uhvate u koštac s rodnim razlikama i manjkom raznolikosti u sektoru IKT-a i sektoru znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM-a), posebno u razvoju novih tehnologija, uključujući umjetnu inteligenciju, te posebno na položajima na kojima se donose odluke; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče države članice da osiguraju potpunu provedbu Direktive o rasnoj jednakosti i Direktive o jednakosti pri zapošljavanju (20) kako bi se borile protiv trajnog rasizma protiv ljudi različitog podrijetla, etničke pripadnosti ili boje kože; osuđuje činjenicu da se rasne, etničke, jezične i vjerske manjine još uvijek suočavaju s duboko ukorijenjenim strukturnim i institucionalnim rasizmom, diskriminacijom, zločinima iz mržnje i govorom mržnje, nedostatkom pristupa pravdi te trajnim socioekonomskim nejednakostima koje su glavne prepreke njihovom potpunom uživanju njihovih temeljnih prava, socijalne uključenosti i jednakosti kao građani EU-a u svim sferama života, uključujući stanovanje, obrazovanje, zdravstvenu skrb i zapošljavanje; |
| --- | --- |

58.

Rodno uvjetovano nasilje, prava žena i prava LGBTIQ+ osoba

| 59. | smatra neprihvatljivim da je rodno uvjetovano nasilje jedan od najraširenijih oblika nasilja u EU-u, pri čemu istraživanja Eu-a pokazuju da je svaka treća žena u Uniji, ukupno 62 milijuna žena, u nekom trenutku od svoje 15. godine doživjela fizičko ili seksualno nasilje te da je više od polovice žena (55 %) pretrpjela seksualno uznemiravanje; ističe da je rodno uvjetovano nasilje oblik diskriminacije i kršenje temeljnih prava, kao i rezultat rodnih stereotipa, heteropatrijarhalnih struktura, asimetrije moći te strukturnih i institucionalnih nejednakosti; naglašava da je važno da se intersekcijski pristup usmjeren na žrtvu primjeni na sve politike i mjere za rješavanje problema rodno uvjetovanog nasilja; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore u tom smjeru; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava važnost borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja u svim njegovim oblicima i promicanja rodne ravnopravnosti i prava žena; pozdravlja Komisijin prijedlog direktive o borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (21) od 8. ožujka 2022., u kojem se predlažu mjere za kriminalizaciju određenih oblika nasilja, uključujući kriminalizaciju silovanja na temelju nedostatka pristanka i određenih oblika nasilja na internetu, kao i mjere za zaštitu žrtava te poboljšanje pristupa pravosuđu, potporu žrtvama i prevenciju te sadrži odredbe o intersekcionalnosti; naglašava prekograničnu dimenziju rodno uvjetovanog nasilja i ustraje na tome da se rodno uvjetovano nasilje mora rješavati na europskoj razini; poziva Komisiju da rodno uvjetovano nasilje doda na popis posebno teških kaznenih djela sadržanih u članku 83. stavku 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | apelira na Vijeće da zaključi Unijinu ratifikaciju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulske konvencije); žali zbog činjenice da Bugarska, Češka, Mađarska, Latvija, Litva i Slovačka još nisu ratificirale konvenciju i ponavlja svoj poziv tim zemljama da to učine; ističe da bi Istanbulsku konvenciju trebalo shvatiti kao minimalni standard za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja; oštro osuđuje pokušaje nekih država članica, posebno Poljske, da opozovu mjere koje su već poduzete u provedbi Istanbulske konvencije i borbi protiv nasilja te da se povuče iz Konvencije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | osuđuje djelovanja antirodnih i antifeminističkih pokreta kojima se sustavno napadaju prava žena i LGBTIQ osoba; potiče Komisiju da osigura da organizacije civilnog društva koje primaju financijsku i drugu potporu EU-a ne promiču rodnu diskriminaciju; pozdravlja prvu Strategiju o ravnopravnosti LGBTIQ osoba i nadalje osuđuje sve brojnije slučajeve diskriminacije, zločina iz mržnje i nasilja nad pripadnicima skupine LGBTIQ; potiče Komisiju da osigura odgovarajuće praćenje strategije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | osuđuje stalno i trajno nazadovanje u nekim državama članicama, osobito Poljskoj, Slovačkoj, Hrvatskoj i Litvi, u pogledu prava žena, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava; podsjeća da su reproduktivna prisila i uskraćivanje sigurnog i zakonitog pobačaja također oblik rodno uvjetovanog nasilja; ističe činjenicu da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko navrata presudio da se restriktivnim zakonima o pobačaju i neprovedbom krše ljudska prava žena i djevojčica i njihova tjelesna autonomija; smatra neprihvatljivim da žene u mnogim zemljama nemaju pristup pobačaju i osuđuje smrt najmanje četiri žene u Poljskoj zbog primjene propisa kojima se zabranjuje pobačaj u gotovo svim okolnostima; snažno potiče države članice da poduzmu učinkovite korake za ispravljanje takvih postojećih kršenja ljudskih prava i prava žena te da uspostave potrebne mehanizme kako bi se spriječilo njihovo pojavljivanje u budućnosti; poziva Komisiju da pobačaj smatra temeljnim pravom, da ukloni sve prepreke pristupu pobačaju i osigura da se provodi u sustavima javne zdravstvene zaštite te da u svojim godišnjim izvješćima o vladavini prava stavi veći naglasak na spolno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

63.

| 64. | oštro osuđuje diskriminaciju i segregaciju Romkinja u ustanovama za zdravstvenu skrb za majke; pozdravlja činjenicu da je Češka donijela zakon o naknadi žrtvama prisilne i nezakonite sterilizacije, i napominje da je slovačka vlada napravila iskorak 2021. godine uputivši ispriku, ali za sada nije predložila zakon o naknadi; smatra da je pravo na pristup zdravlju, posebno spolnom i reproduktivnom zdravlju, temeljno pravo žena koja bi trebalo ojačati i koje se ni u kojem slučaju ne bi smjelo smanjiti ili oduzeti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva sve države članice da poštuju tjelesnu autonomiju svih ljudi, posebno zabranom genitalnog sakaćenja interseksualnih osoba, praksi takozvane „konverzijske terapije” i prisilne sterilizacije transrodnih osoba kao preduvjeta za pravno priznavanje roda; ponavlja da bi zakone o priznavanju roda trebalo donijeti u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava, zbog čega bi priznavanje roda trebalo biti dostupno, cjenovno pristupačno, administrativno, brzo i utemeljeno na samoodređenju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava potrebu za priznavanjem svih partnerstava u svrhu slobode kretanja, među ostalim i za partnere državljana EU-a koji nisu iz EU-a; zabrinut je zbog nastavka neprovođenja presude Suda Europske unije u predmetu C-673/16 Coman & Hamilton, u kojem se utvrđuje da pojam „bračni drug” uključuje istospolne bračne drugove prema propisima EU-a o slobodi kretanja; ističe podnošenje pritužbe Komisiji u vezi s identičnim predmetom (A.B. i K.V. protiv Rumunjske – prijava br. 17816/21); naglašava da je nedjelovanje Komisije dovelo do toga da su tužitelji Coman i Hamilton pokrenuli postupak pred ESLJP-om u pokušaju da osiguraju pravnu zaštitu (Coman i drugi protiv Rumunjske – prijava br. 2663/21); ponavlja svoj poziv Komisiji da pokrene postupke zbog povrede uslijed neprovođenja predmeta Coman i Hamilton; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja obvezu Komisije da 2022. objavi prijedlog uredbe o uzajamnom priznavanju roditeljstva među državama članicama, kojom će se stvoriti pravna sigurnost za dugine obitelji diljem EU-a; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe zabrinjavajući porast rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji tijekom pandemije bolesti COVID-19; pohvaljuje brze odgovore nekih nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti u uvođenje mjera za pomoć žrtvama nasilja u obitelji, kao što su povećanje broja telefonskih linija za pomoć i razmjena informacija, uvođenje programa korištenja šifri u ljekarnama, privremeni centri za savjetovanje u prodavaonicama prehrambenih proizvoda ili skrivene aplikacije kako bi se olakšalo prijavljivanje nasilja u obitelji i zlostavljanja; ističe, međutim, opći manjak skloništa ili drugih sigurnih mogućnosti smještaja za osobe koje su preživjele; stoga apelira na države članice da dodijele odgovarajuća sredstva postojećim skloništima kako bi im se pomoglo da povećaju svoje kapacitete, kao i da olakšaju uspostavu dodatnih skloništa i sigurnih stambenih objekata za žrtve, uključujući za osobe koje se brinu za maloljetnike; osim toga, poziva države članice da osiguraju da se usluge za žrtve smatraju ključnima i da ostanu otvorene te da budu nadopunjene odgovarajućim i specijaliziranim osposobljavanjem policijskih snaga, kao i ciljanim odgovorom pravosuđa u cilju povećanja spremnosti u budućnosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | žali zbog pojačanog nazadovanja u pogledu prava žena i djevojčica, pri čemu su neke države članice nastojale umanjiti seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, koristeći pandemiju bolesti COVID-19 kao izgovor za ograničavanje pristupa pobačaju, kontracepciji i ginekološkim uslugama; naglašava činjenicu da je u nekim državama članicama, usprkos pandemiji, bilo pokušaja da se ograniči postojeća zakonska zaštita za pristup žena pobačaju, uključujući uvođenje regresivnih uvjeta koji moraju biti ispunjeni prije nego što se pobačaj može provesti, kao što su obvezno i pristrano savjetovanje ili razdoblje čekanja; posebno osuđuje više od 20 parlamentarnih pokušaja ograničavanja pristupa pobačaju u Slovačkoj tijekom tog razdoblja; snažno ističe da se usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima moraju prepoznati kao ključne i moraju biti dostupne čak i tijekom globalnih zdravstvenih kriza, s obzirom na osjetljivu vremensku prirodu tih usluga; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava da je važno pobrinuti se da odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 obuhvaća rodnu perspektivu i rodno osviještenu izradu proračuna kao i ex post procjene učinka na rodnu ravnopravnost kako je predloženo u Strategiji Komisije za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.; potiče institucije EU-a da osiguraju rodno osviještenu politiku u svim politikama i djelovanjima EU-a; |
| --- | --- |

70.

Slobode

| 71. | podsjeća na važnost podupiranja slobode, pluralizma i neovisnosti medija, osiguravanja transparentnosti vlasništva nad medijima i regulacije tržišne koncentracije, kao i pružanja zaštite novinara; smatra da su u EU-u prijeko potrebna obvezujuća pravila EU-a kojima se neovisnim medijima i novinarima pruža snažna i dosljedna zaštita od zlonamjernih tužbi kojima je namjera ušutkati ili zastrašiti ih, kako bi se okončala takva praksa zastrašivanja; poziva Komisiju da pojača svoje napore u tom smislu, među ostalim predlaganjem obvezujućih mjera te štićenjem i promicanjem financiranja istraživačkog novinarstva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | osuđuje upotrebu strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja (SLAPP) koje se koriste za ušutkavanje i zastrašivanje novinara i boraca za ljudska prava, uključujući borce za prava LGBTI osoba koji kritiziraju kršenja ljudskih prava; ističe da su SLAPP-ovi samo jedna od prijetnji slobodnim i pluralističkim medijima, a druge prijetnje uključuju komercijalni pritisak i imperative, politički pritisak, novinarsku autocenzuru o posebno kontroverznim temama, nesigurnost karijera novinara i veliki radni pritisci s kojima se suočavaju, pritisak koji osjećaju da zadrže pristup elitnim izvorima putem nekritičkog izvještavanja i izglede da će njihova profesionalna promaknuća biti nemoguća ako prekrše neizgovorene i internalizirane pretpostavke u vezi s ispravnim „stavom” koji treba zauzeti u pogledu posebno kontroverznih pitanja, posebice kada je riječ o vanjskoj politici; poziva države članice da zaštite i razviju neovisan, pluralistički i slobodan medijski sektor; u tom smislu osuđuje sve mjere usmjerene na ušutkavanje kritičkih medija i ugrožavanje slobode medija i pluralizma; naglašava hitnu potrebu za borbu protiv svih vrsta SLAPP-ova; pozdravlja nedavnu inicijativu Komisije da se izda preporuka o jamčenju zaštite, sigurnosti i osnaživanja novinara u Europskoj uniji; poziva Komisiju da bez odgađanja ispuni najave o Aktu o slobodi medija; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zabrinut je zbog izvješća da su vlasti nekih država članica upotrijebile špijunski program Pegasus u političke ili druge neopravdane svrhe za špijuniranje novinara, političara, odvjetnika, aktera civilnog društva i drugih osoba, čime su prekršile pravo EU-a i vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a i Povelji; zabrinut je zbog upotrebe programa Pegasus protiv novinara, boraca za ljudska prava, članova oporbe i odvjetnika unutar i izvan EU-a; podsjeća da je Pegasus samo jedan od brojnih primjera programa koje su državni subjekti zlorabili u svrhu provođenja nezakonitog masovnog nadzora nad nevinim građanima; pozdravlja osnivanje istražnog odbora Europskog parlamenta za Pegasus koji će istražiti navodnu zlouporabu alata za nadzor i opseg navodnih kršenja prava i sloboda sadržanih u članku 2. UEU-a i Povelji te osigurati zaštitne mjere i preporuke; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ističe da su kampanje ocrnjivanja usmjerene protiv pripadnika zajednice LGBTIQ i civilnog društva u širem smislu raširenije u državama članicama u kojima je sloboda medija pod napadom; oštro osuđuje kontinuirane kampanje ocrnjivanja u javnim medijima usmjerene protiv sudaca, novinara i političara kritički nastrojenih prema trenutačnoj vladi, koje uključuju strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja koje podnose vladine agencije, dužnosnici vlade, kompanije u državnom vlasništvu ili pojedinci blisko povezani s vladajućim koalicijama diljem Europe; potiče Komisiju da upotrijebi sve zakonodavne i izvršne alate koji su joj na raspolaganju kako bi spriječila te radnje zastrašivanja kojima se ugrožava sloboda izražavanja; poziva Komisiju da, u suradnji s udruženjima novinara, prati napade na novinare i izvještava o njima, kao i o tužbama čija je svrha ušutkavanje ili zastrašivanje neovisnih medija, te da zajamči pristup odgovarajućim pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žali zbog činjenice da sigurnost novinara nije univerzalno zajamčena; ističe važnost medijskog pluralizma i potrebu za zaštitom novinara od prijetnji i napada kako bi se spriječila samocenzura i osigurala sloboda izražavanja te pravo na informiranje i zaštitila novinarska struka; poziva Komisiju da poboljša instrumente za procjenu mjera koje poduzimaju vlade kojima bi se mogla ugroziti sloboda informiranja i pluralizam; |
| --- | --- |

75.

| 76. | osuđuje napade, pritvaranja i nasilje nad novinarima tijekom prosvjeda, koji nisu mogli izvještavati, a time i samo obavljati svoj posao; izražava duboku zabrinutost zbog slučajeva policijske brutalnosti, posebno protiv novinara, tijekom prosvjeda te poziva na odgovornost za ta djela; poziva Komisiju i države članice da zajamče sigurnost i zaštitu novinara, posebno tijekom prosvjeda; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava da se u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima na slobodu mirnog okupljanja mogu zakonito postaviti određena ograničenja kako bi se zaštitilo javno zdravlje ili drugi legitimni interesi, ali ona moraju biti predviđena zakonom te nužna i razmjerna određenom cilju; izražava duboku zabrinutost zbog nekih općih zabrana prosvjeda, kao i određenih zabrana i ograničenja prosvjeda uvedenih tijekom pandemije bolesti COVID-19, dok to nije imalo utjecaja na druga javna okupljanja slične veličine, kao i zbog upotrebe sile protiv mirnih prosvjednika; zabrinut je zbog činjenice da države članice imaju različite pragove za upotrebu sile i oružja od strane tijela kaznenog progona radi održavanja javnog reda; poziva države članice da zaštite temeljna prava pri donošenju restriktivnih mjera i zakona u vezi sa slobodom izražavanja, okupljanja i udruživanja te omoguće okruženje u kojem je kritika dio zdrave rasprave o bilo kojem pitanju od javnog interesa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | duboko je zabrinut zbog napada, uznemiravanja, nasilja i prijetnji usmjerenih protiv novinara, boraca za ljudska prava i drugih osoba koje razotkrivaju strano upletanje i kampanje dezinformiranja; potiče države članice da u kontekstu brzog povećanja dezinformacija, prijevara i političke propagande u svoje kurikule uključe ciljane aktivnosti prilagođene dobi usmjerene na razvoj kritičkog razmišljanja, medijske pismenosti i digitalnih vještina; poziva na posvećivanje većeg naglaska na građanski odgoj usredotočenog na temeljna prava, demokraciju i sudjelovanje u javnim poslovima; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primjećuje da je položaj nekoliko država članica na međunarodnim ljestvicama slobode medija oslabio; naglašava nezamjenjivu ulogu javnih medija i ističe kako je nužno osigurati i održavati njihovu neovisnost od političkog uplitanja; oštro osuđuje prijetnje slobodi medija, uključujući uznemiravanje i napade na novinare i zviždače, neuvažavanje njihove pravne zaštite kao i zarobljavanje medija (en. media capture) i politički motivirane akcije usmjerene na medijski sektor; |
| --- | --- |

79.

| 80. | duboko je zabrinut zbog dodatnog pogoršanja slobode medija u Mađarskoj, Poljskoj i Sloveniji te različitih reformi koje su vladajuće koalicije provela kako bi se smanjila raznolikost i ušutkali kritički stavovi u medijima; nadalje je zabrinut zbog nedostatka transparentnog i jasnog skupa načela za distribuciju oglašavanja medijskim kućama od strane nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti u nekim državama članicama; duboko žali zbog pogoršanja gospodarske situacije u medijima tijekom pandemije bolesti COVID-19 i smatra da treba poduzeti posebne mjere kako bi se ublažio učinak pandemije na medijske kuće; |
| --- | --- |

80.

| 81. | izražava zabrinutost zbog osnivanja tijela pod kontrolom vlade koja upravljaju velikim dijelom medija i preuzimanja javnih medija kako bi služili političkim interesima; podsjeća da situacije u kojima je vlasništvo nad medijima i dalje vrlo koncentrirano, bilo u vladinim bilo u privatnim rukama, predstavljaju znatan rizik za raznolikost informacija i stajališta zastupljenih u medijskim sadržajima; podsjeća da su sloboda izražavanja i informiranja, uključujući slobodu umjetničkog izražavanja, i sloboda medija temelji demokracije i vladavine prava te potiče države članice da zajamče neovisnost svojih medijskih vlasti; podsjeća da je pravo traženja, primanja i prenošenja informacija i ideja usmenim, pisanim ili tiskanim putem, u umjetničkom obliku ili bilo kojim drugim medijima, sastavni dio slobode umjetničkog izražavanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisiju da zajamči pravilnu provedbu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, uz posvećivanje posebne pozornosti neovisnosti regulatornih tijela za medije, transparentnosti vlasništva nad medijima i medijske pismenosti; Poziva Komisiju da učinkovito koristi postupke zbog povrede prava u situacijama u kojima države članice te odredbe provode nepravilno ili nepotpuno; |
| --- | --- |

82.

| 83. | napominje da su neke mjere koje su države članice poduzele u borbi protiv bolesti COVID-19 ozbiljno utjecale na pravo na privatnost i zaštitu podataka, da se nije u potpunosti savjetovalo s tijelima za zaštitu podataka, da nužnost i proporcionalnost nisu uvijek bile jasne, te da je u mnogim slučajevima nedostajala čvrsta pravna osnova i da nije provedena odgovarajuća evaluacija; poziva Komisiju, Europskog nadzornika za zaštitu podataka i Europski odbor za zaštitu podataka da bez odgode procijene situaciju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | izražava duboku zabrinutost zbog slabe i neujednačene provedbe Opće uredbe o zaštiti podataka (22) zbog čega postoji opasnost da uredba postane papirnati tigar i ne pruža stvarnu zaštitu građanima EU-a; žali zbog činjenice što je Komisija zanemarila poziv Parlamenta na pokretanje postupaka zbog povrede protiv Irske zbog nepravilne provedbe Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

84.

| 85. | zabrinut je zbog internih smjernica Europske komisije o upravljanju dokumentacijom i arhivima, koje se temelje na pogrešnom tumačenju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o pristupu dokumentima (23), te zbog isključivanja tekstualnih poruka iz područja primjene pravila o pristupu dokumentima, što je Europski ombudsman nazvao „nepravilnosti u postupanju”; žali zbog činjenice što su neke države članice onemogućile učinkovito ostvarivanje prava građana na pristup dokumentima nepotrebnim odgađanjem ili čak ukidanjem rokova za zahtjeve za pristup dokumentima; ističe da je to dovelo ne samo do nedostatka povjerenja u vlasti među građanima EU-a već i do ugrožavanja medijskog pluralizma u EU-u; |
| --- | --- |

85.

Stanje i kršenja temeljnih prava na vanjskim granicama EU-a

| 86. | naglašava da je spašavanje života pravna obveza propisana međunarodnim pravom i pravom EU-a; oštro osuđuje kazneni postupak pokrenut u nekim državama članicama protiv organizacija civilnog društva i pojedinaca zbog pružanja humanitarne pomoći migrantima; poziva države članice da osiguraju da se ne progoni pojedince i organizacije civilnog društva koje pomažu migrantima iz humanitarnih razloga; |
| --- | --- |

86.

| 87. | osuđuje činjenicu što su neke države članice donijele zakone, politike i prakse koje narušavaju učinkovitu zaštitu ljudskih prava izbjeglica, tražitelja azila i migranata na kopnu i na moru; poziva Komisiju i države članice da ljudska prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica te načelo podjele odgovornosti postave u središte njihove politike o migracijama i azilu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | oštro osuđuje slučajeve prisilnog vraćanja i kršenja temeljnih prava i nasilje na vanjskim granicama EU-a prema migrantima, izbjeglicama i tražiteljima azila, koje su osudile institucije poput Međunarodne organizacije za migracije (24), kao i kriminalizaciju humanitarnih radnika i aktivista te upotrebu financijskih sredstava EU-a, koja su nerazmjerno poslužila za izgradnju zatvorenih objekata i jačanje vanjskih granica; poziva Komisiju i države članice da uspostave potpuno razvijen sustav praćenja temeljnih prava kako bi se istražile sve tvrdnje o odbijanju i kršenju temeljnih prava i povećala transparentnost mjera poduzetih na vanjskim granicama, na što poziva Agencija EU-a za temeljna prava; (25); poziva Komisiju da pokrene postupke zbog povrede prava ako postoje naznake o prisilnom vraćanju i nasilju; |
| --- | --- |

88.

| 89. | izražava duboku zabrinutost zbog objavljenih informacija o Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) u kojima se priznaje njezina uključenost u prisilnom vraćanju i znanje o tome; poziva Frontex da primjeni članak 46. svoje uredbe (26) i da obustavi sve operacije u državama članicama u kojima se takvi slučajevi događaju te da osigura potpunu transparentnost i odgovornost svojih operativnih aktivnosti; poziva Komisiju da provede istragu i poduzme potrebne mjere u Frontexu kako bi se stalo na kraj tim praksama; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva države članice da uspostave odgovarajuće postupke kojima se jamči saslušanje osoba prije nego što ih se vrati susjednoj državi članici te da ih se službeno obavijesti o donesenoj odluci; osuđuje činjenicu da se migranti i tražitelji azila uhićeni nakon prelaska unutarnje ili vanjske granice EU-a ne saslušavaju sustavno prije nego što se vrate susjednoj državi članici te da ih se o tome ne obavještava sustavno; podsjeća na obvezu država članica da učinkovito jamče pravo na pošteno suđenje i pravo na jednakost pred zakonom svim ljudima; |
| --- | --- |

90.

| 91. | izražava duboku zabrinutost zbog maloljetnika bez pratnje koji prelaze vanjske granice EU-a, posebno njegove istočne i južne granice, te poziva države članice da obrate posebnu pozornost na slučajeve maloljetnika bez pratnje na tim prijelazima; |
| --- | --- |

91.

| 92. | duboko je zabrinut zbog sve veće upotrebe tehnologije na granicama, s time da neke od tehnologija mogu biti iznimno nametljive; snažno potiče Komisiju i države članice da uspostave neovisne mehanizme nadzora na granicama, koji bi također trebali obuhvaćati praćenje aktivnosti nadzora granica, te da osiguraju poštovanje temeljnih prava; |
| --- | --- |

92.

Zločin iz mržnje i govor mržnje

| 93. | zabrinut je zbog porasta slučajeva govora mržnje i kampanja ocrnjivanja diljem država članica, koje često provode visoki javni dužnosnici ili vodeći političari i koji su posebno usmjereni na medije, nevladine organizacije i određene društvene skupine ili manjine, kao što su pripadnici skupine LGBTIQ; ističe njihov neosporan utjecaj na građanski prostor, čime se stvara nesigurno okružje za civilno društvo i borce za ljudska prava; zabrinut je zbog brojnih primjera napada na LGBTIQ urede i osoblje samo 2021. u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

93.

| 94. | osuđuje sve vrste zločina iz mržnje, govora mržnje i neutemeljenih optužbi ili optužbi sastavljenih u lošoj vjeri, izvan interneta ili na njemu, koji su utemeljeni na diskriminaciji bilo koje vrste, kao što su diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili društvenog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjeroispovijesti ili uvjerenja, političkih ili bilo kojih drugih opredjeljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, na temelju vlasništva, rođenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije; izražava zabrinutost zbog zločina iz mržnje i kaznenih djela koja se odnose na poticanje na diskriminaciju ili nasilje koja su se javljala tijekom pandemije bolesti COVID-19 i tako dovodila do stigmatizacije određenih posebno ranjivih pojedinaca; podsjeća da su rasizam i ksenofobija kaznena djela, a ne mišljenja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pozdravlja Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o proširenju popisa kaznenih djela u EU-u na govor mržnje i zločin iz mržnje te poziva Vijeće da s dužnom pažnjom radi na njegovu jednoglasnom donošenju; podsjeća na potrebu da Komisija i države članice surađuju s internetskim poduzećima kako bi se osigurale odgovarajuće zaštitne mjere i temeljito provodio Kodeks ponašanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu; |
| --- | --- |

95.

Zaštita okoliša

| 96. | ističe članak 37. Povelje, kojim se potvrđuje da mjere za postizanje visoke razine zaštite okoliša i poboljšanja kvalitete okoliša moraju biti uključene u politike Unije; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva Komisiju da bez odgode donese odgovarajuće zakonodavne inicijative te da provede donošenje dodatnog planiranog zakonodavstva u skladu s izvornim vremenskim okvirom; naglašava hitnu potrebu uključivanja relevantnih ekoloških pitanja u postupak donošenja odluka za sve politike i inicijative; vjeruje da održivost mora biti vodeće načelo svih makroekonomskih politika kako bi se osigurao pravedan prijelaz na ekološki održivo gospodarstvo, uz zaštitu i stvaranje održivog zapošljavanja, kako bi se riješila jedna od najvećih prijetnji s kojima se čovječanstvo ikada suočilo; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva na provedbu Aarhuške konvencije, u kojoj se povezuju ekološka prava i ljudska prava; ističe da ugrožavanje okoliša i činjenica da neka javna tijela ne pružaju informacije o ozbiljnim rizicima za okoliš kojima su izloženi pojedinci mogu imati ozbiljne i štetne posljedice za pojedince; poziva na zaštitu novinara, aktivista, nevladinih organizacija, boraca za prava, zviždača i zaštitnika javnih interesa koji djeluju u tim područjima; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  SL L 331, 20.9.2021., str. 8.

(2)  SL C 474, 24.11.2021., str. 140.

(3)  SL C 81, 18.2.2022., str. 43.

(4)  SL C 99, 1.3.2022., str. 218.

(5)  SL C 117, 11.3.2022., str. 2.

(6)  SL C 395, 29.9.2021., str. 2.

(7)  SL C 255, 29.6.2021., str. 7.

(8)  SL C 61, 4.2.2022., str. 36.

(9)  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

(11)  Fair Trials, ‘Europe: Increase in pre-trail detention rates erodes rule of law’ (Poštena suđenja, „Europa: Povećanje stope istražnog zatvora narušava vladavinu prava”), 28. travnja 2021.

(12)  Okvirna odluka Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (SL L 328, 6.12.2008., str. 55.).

(13)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

(14)  Komunikacija Komisije od 18. rujna 2020.: „Unija ravnopravnosti: akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025.” (COM(2020)0565).

(15)  Preporuka Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (SL C 93, 19.3.2021., str. 1.).

(16)  Komunikacija Komisije od 7. listopada 2020.: „Unija ravnopravnosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620).

(17)  Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.).

(18)  Komunikacija Komisije od 3. ožujka 2021.: „Unija ravnopravnosti: Strategija za prava osoba s invaliditetom 2021. – 2030.” (COM(2021)0101).

(19)  SL C 362, 8.9.2021., str. 63.

(20)  Direktiva Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).

(21)  COM(2022)0105.

(22)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(23)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(24)  Međunarodna organizacija za migracije, ‘IOM calls for end to pushbacks and violence against migrants at EU external borders’ („Međunarodna organizacija za migracije poziva na zaustavljanje prisinog vraćanja i nasilja nad migrantima na vanjskim granicama EU-a”), 9. veljače 2021.

(25)  Agencija EU-a za temeljna prava, izvješće o temeljnim pravima za 2021., travanj 2021.

(26)  Uredba (EU) 2019/1896 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2019. o europskoj graničnoj i obalnoj straži (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/100

---

P9_TA(2022)0326

Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija u EU-u: osmo izvješće o koheziji

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u EU-u: Osmo izvješće o koheziji (2022/2032(INI))

(2023/C 125/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 4., članak 162., članke od 174. do 178. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4., članak 162., članke od 174. do 178. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (1) (Uredba o zajedničkim odredbama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (1) (Uredba o zajedničkim odredbama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (7),

| — | uzimajući u obzir paket „Spremni za 55 %” koji je Komisija donijela 14. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket „Spremni za 55 %” koji je Komisija donijela 14. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/562 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/562 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 223/2014 u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (11),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (12) (Fond solidarnosti Europske unije – FSEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 radi pružanja financijske pomoći državama članicama i zemljama koje pregovaraju o pristupanju Uniji ozbiljno pogođenima izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja (12) (Fond solidarnosti Europske unije – FSEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (13) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (13) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 29. svibnja 2018. o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu, (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 29. svibnja 2018. o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu, (COM(2018)0373),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. veljače 2022. naslovljenu „Osmo izvješće o koheziji: kohezija u Europi do 2050.” (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. veljače 2022. naslovljenu „Osmo izvješće o koheziji: kohezija u Europi do 2050.” (COM(2022)0034),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. svibnja 2022. naslovljenu „Stavljanje ljudi na prvo mjesto, osiguravanje uključivog i održivog rasta, oslobađanje potencijala najudaljenijih regija EU-a” (COM(2022)0198), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. svibnja 2022. naslovljenu „Stavljanje ljudi na prvo mjesto, osiguravanje uključivog i održivog rasta, oslobađanje potencijala najudaljenijih regija EU-a” (COM(2022)0198),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345),

| — | uzimajući u obzir Amsterdamski pakt kojim se uspostavlja Plan EU-a za gradove koji su na neformalnom sastanku održanom 30. svibnja 2016. u Amsterdamu odobrili ministri EU-a odgovorni za urbana pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Amsterdamski pakt kojim se uspostavlja Plan EU-a za gradove koji su na neformalnom sastanku održanom 30. svibnja 2016. u Amsterdamu odobrili ministri EU-a odgovorni za urbana pitanja,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, koji su Parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. u Göteborgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, koji su Parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. u Göteborgu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela UN-a o klimatskim promjenama naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela UN-a o klimatskim promjenama naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. prosinca 2020. naslovljeno „Strategija EU-a za ruralnu revitalizaciju” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 10. prosinca 2020. naslovljeno „Strategija EU-a za ruralnu revitalizaciju” (14),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. o ulozi strukturne i kohezijske politike EU-a u poticanju transformacije gospodarstva na inovativan i pametan način (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. o ulozi strukturne i kohezijske politike EU-a u poticanju transformacije gospodarstva na inovativan i pametan način (15),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. rujna 2021. naslovljeno „Uloga kohezijske politike u borbi protiv nejednakosti u novom programskom razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Komplementarnosti i moguća preklapanja s Mehanizmom za oporavak i otpornost i nacionalnim planovima oporavka” (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. rujna 2021. naslovljeno „Uloga kohezijske politike u borbi protiv nejednakosti u novom programskom razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Komplementarnosti i moguća preklapanja s Mehanizmom za oporavak i otpornost i nacionalnim planovima oporavka” (16),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. o ulozi socijalne ekonomije u otvaranju radnih mjesta i provedbi europskog stupa socijalnih prava (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. o ulozi socijalne ekonomije u otvaranju radnih mjesta i provedbi europskog stupa socijalnih prava (17),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (18),

| — | uzimajući u obzir inicijativu Komisije Novi europski Bauhaus pokrenutu 14. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu Komisije Novi europski Bauhaus pokrenutu 14. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir Komisijinu Inicijativu za nadoknađivanje zaostatka (poznatu i pod nazivom Inicijativa za regije koje zaostaju) pokrenutu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu Inicijativu za nadoknađivanje zaostatka (poznatu i pod nazivom Inicijativa za regije koje zaostaju) pokrenutu 2015.,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja utvrđene u rujnu 2015. u okviru Programa održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja utvrđene u rujnu 2015. u okviru Programa održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP 21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP 21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o kohezijskoj politici kao instrumentu za smanjenje razlika u zdravstvenoj zaštiti i povećanje prekogranične suradnje u području zdravstva (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o kohezijskoj politici kao instrumentu za smanjenje razlika u zdravstvenoj zaštiti i povećanje prekogranične suradnje u području zdravstva (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kohezijske politike u promicanju inovativne i pametne preobrazbe i regionalne povezanosti IKT-a (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2022. o ulozi kohezijske politike u promicanju inovativne i pametne preobrazbe i regionalne povezanosti IKT-a (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2022. o izazovima za urbana područja u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2022. o izazovima za urbana područja u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19 (21),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 14. rujna 2021. Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 14. rujna 2021. Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o rodnoj dimenziji u kohezijskoj politici (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o rodnoj dimenziji u kohezijskoj politici (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o preokretanju demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o preokretanju demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o kohezijskoj politici i regionalnim strategijama za okoliš u borbi protiv klimatskih promjena (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o kohezijskoj politici i regionalnim strategijama za okoliš u borbi protiv klimatskih promjena (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o regijama koje zaostaju u EU-u (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o regijama koje zaostaju u EU-u (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o kohezijskoj politici i kružnom gospodarstvu (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o kohezijskoj politici i kružnom gospodarstvu (27),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Konferencije o budućnosti Europe i njezine preporuke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Konferencije o budućnosti Europe i njezine preporuke,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „EU Lagging Regions: state of play and future challenges” (Regije koje zaostaju u EU-u: trenutačno stanje i budući izazovi) (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „EU Lagging Regions: state of play and future challenges” (Regije koje zaostaju u EU-u: trenutačno stanje i budući izazovi) (28),

| — | uzimajući u obzir Pregled Revizorskog suda br. 01/2020 o praćenju potrošnje sredstava u području klime u proračunu EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled Revizorskog suda br. 01/2020 o praćenju potrošnje sredstava u području klime u proračunu EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0210/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0210/2022),

| A. | budući da je u posljednjem financijskom razdoblju od 2014. do 2020. kohezijska politika, kao glavna politika u području javnih ulaganja, bila zaslužna za pružanje potpore za više od 1,4 milijuna poduzeća, doprinos izgradnji 1 544 km željezničkih pruga i sigurnijih cesta, pružanje pomoći za 45,5 milijuna osoba prilikom integracije na tržište rada i za povećanje BDP-a u najnerazvijenijim regijama za do 5 %; |
| --- | --- |

A.

budući da je u posljednjem financijskom razdoblju od 2014. do 2020. kohezijska politika, kao glavna politika u području javnih ulaganja, bila zaslužna za pružanje potpore za više od 1,4 milijuna poduzeća, doprinos izgradnji 1 544 km željezničkih pruga i sigurnijih cesta, pružanje pomoći za 45,5 milijuna osoba prilikom integracije na tržište rada i za povećanje BDP-a u najnerazvijenijim regijama za do 5 %;

| B. | budući da su tijekom pandemije rizik od nezaposlenosti, povećanja siromaštva i razlika među spolovima bili posebno izraženi u slabije razvijenim regijama EU-a; budući da je rodno uvjetovana razlika u zaposlenosti bila gotovo dvostruko veća od razlike u zaposlenosti razvijenijih regija; |
| --- | --- |

B.

budući da su tijekom pandemije rizik od nezaposlenosti, povećanja siromaštva i razlika među spolovima bili posebno izraženi u slabije razvijenim regijama EU-a; budući da je rodno uvjetovana razlika u zaposlenosti bila gotovo dvostruko veća od razlike u zaposlenosti razvijenijih regija;

| C. | budući da je kohezijska politika, iako nije krizni instrument, više puta i učinkovito pomogla regijama da učinkovito odgovore na hitne situacije i asimetrične šokove kao što su kriza uzrokovana bolešću COVID-19, Brexit i trenutačna izbjeglička kriza prouzročena ruskom invazijom u Ukrajini, među ostalim pružanjem potpore državama članicama koje su na prvoj liniji kada je riječ o prihvatu izbjeglica; budući da ta hitna pomoć, međutim, ne bi smjela ugroziti strateški pristup cijelog razdoblja financiranja jer je kohezijska politika sama po sebi dugoročna investicijska politika; |
| --- | --- |

C.

budući da je kohezijska politika, iako nije krizni instrument, više puta i učinkovito pomogla regijama da učinkovito odgovore na hitne situacije i asimetrične šokove kao što su kriza uzrokovana bolešću COVID-19, Brexit i trenutačna izbjeglička kriza prouzročena ruskom invazijom u Ukrajini, među ostalim pružanjem potpore državama članicama koje su na prvoj liniji kada je riječ o prihvatu izbjeglica; budući da ta hitna pomoć, međutim, ne bi smjela ugroziti strateški pristup cijelog razdoblja financiranja jer je kohezijska politika sama po sebi dugoročna investicijska politika;

| D. | budući da je iznimno važno da se buduća kohezijska politika oblikuje na temelju strategije koja se slijedi tijekom cijelog razdoblja financiranja, koja bi se, međutim, mogla ponovno procijeniti i prilagoditi tijekom revizije sredinom provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

D.

budući da je iznimno važno da se buduća kohezijska politika oblikuje na temelju strategije koja se slijedi tijekom cijelog razdoblja financiranja, koja bi se, međutim, mogla ponovno procijeniti i prilagoditi tijekom revizije sredinom provedbenog razdoblja;

| E. | budući da, iako razvijene regije istočnog dijela EU-a sustižu ostatak EU-a, nekoliko regija sa srednjim dohotkom i slabije razvijenih regija bilježe gospodarsku stagnaciju ili pad, što upućuje na to da su upale u tzv. „razvojnu zamku”; budući da bi se pri raspodjeli sredstava trebao uzeti u obzir razvoj razlika ne samo među državama članicama nego i unutar njih; |
| --- | --- |

E.

budući da, iako razvijene regije istočnog dijela EU-a sustižu ostatak EU-a, nekoliko regija sa srednjim dohotkom i slabije razvijenih regija bilježe gospodarsku stagnaciju ili pad, što upućuje na to da su upale u tzv. „razvojnu zamku”; budući da bi se pri raspodjeli sredstava trebao uzeti u obzir razvoj razlika ne samo među državama članicama nego i unutar njih;

| F. | budući da je podloga konvergencije bio snažan rast u slabije razvijenim regijama, ali će se korist koju imaju od nižih troškova i povrata ulaganja vjerojatno s vremenom smanjiti; budući da će slabije razvijene regije morati potaknuti obrazovanje i osposobljavanje, povećati ulaganja u istraživanje i inovacije te poboljšati kvalitetu svojih institucija, uz nastavak ulaganja u infrastrukturu, kako bi se održao stabilan rast, izbjegla zamka razvoja, premostio jaz u povezivosti te osigurao pristup kvalitetnim uslugama i pristojnim životnim uvjetima; |
| --- | --- |

F.

budući da je podloga konvergencije bio snažan rast u slabije razvijenim regijama, ali će se korist koju imaju od nižih troškova i povrata ulaganja vjerojatno s vremenom smanjiti; budući da će slabije razvijene regije morati potaknuti obrazovanje i osposobljavanje, povećati ulaganja u istraživanje i inovacije te poboljšati kvalitetu svojih institucija, uz nastavak ulaganja u infrastrukturu, kako bi se održao stabilan rast, izbjegla zamka razvoja, premostio jaz u povezivosti te osigurao pristup kvalitetnim uslugama i pristojnim životnim uvjetima;

| G. | budući da je broj osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost pao između 2012. i 2019., dok je 20 % ukupnog stanovništva EU-a i dalje izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je broj osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost pao između 2012. i 2019., dok je 20 % ukupnog stanovništva EU-a i dalje izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti;

| H. | budući da se kvaliteta infrastrukture, pružanje usluga, pristup zdravstvenoj skrbi i prijevozu te rješenja za mobilnost znatno razlikuju između urbanih i ruralnih regija; |
| --- | --- |

H.

budući da se kvaliteta infrastrukture, pružanje usluga, pristup zdravstvenoj skrbi i prijevozu te rješenja za mobilnost znatno razlikuju između urbanih i ruralnih regija;

| I. | budući da su gradovi i funkcionalne urbano-ruralne veze važni pokretači lokalnog i regionalnog razvoja, kohezije te pravedne tranzicije; |
| --- | --- |

I.

budući da su gradovi i funkcionalne urbano-ruralne veze važni pokretači lokalnog i regionalnog razvoja, kohezije te pravedne tranzicije;

| J. | budući da rastući troškovi sirovina i građevinskih materijala imaju izravan negativan učinak na mnoge infrastrukturne projekte koje financira EU i da ugrožavaju njihovu provedbu; |
| --- | --- |

J.

budući da rastući troškovi sirovina i građevinskih materijala imaju izravan negativan učinak na mnoge infrastrukturne projekte koje financira EU i da ugrožavaju njihovu provedbu;

| K. | budući da je demografski pad izraženiji u ruralnim regijama i da će do 2050. 50 % stanovništva EU-a živjeti u regiji s malobrojnijim i starijim stanovništvom; budući da će ta kretanja vjerojatno utjecati na potencijal rasta, i pristup uslugama u ruralnim područjima; budući da je, s obzirom na starenje stanovništva, ključno uključiti mlađe generacije u budući razvoj njihovih regija; |
| --- | --- |

K.

budući da je demografski pad izraženiji u ruralnim regijama i da će do 2050. 50 % stanovništva EU-a živjeti u regiji s malobrojnijim i starijim stanovništvom; budući da će ta kretanja vjerojatno utjecati na potencijal rasta, i pristup uslugama u ruralnim područjima; budući da je, s obzirom na starenje stanovništva, ključno uključiti mlađe generacije u budući razvoj njihovih regija;

| L. | budući da odljev mozgova nerazmjerno pogađa slabije razvijene regije i da će taj fenomen, ako se ne riješi, imati dugoročne i trajne učinke na budućnost Unije; |
| --- | --- |

L.

budući da odljev mozgova nerazmjerno pogađa slabije razvijene regije i da će taj fenomen, ako se ne riješi, imati dugoročne i trajne učinke na budućnost Unije;

| M. | budući da je kohezijska politika od ključne važnosti za državna ulaganja jer osigurava više od polovice ukupnih sredstava za javna ulaganja u nekim državama članicama; budući da bi potpora koja se pruža putem europskih strukturnih i investicijskih fondova trebala biti dodatak javnim rashodima država članica, a ne zamjena za njih; |
| --- | --- |

M.

budući da je kohezijska politika od ključne važnosti za državna ulaganja jer osigurava više od polovice ukupnih sredstava za javna ulaganja u nekim državama članicama; budući da bi potpora koja se pruža putem europskih strukturnih i investicijskih fondova trebala biti dodatak javnim rashodima država članica, a ne zamjena za njih;

| N. | budući da bi cilj ugljično neutralne Europe najkasnije do 2050. trebao biti povezan s ciljem poštene i pravedne tranzicije; budući da je onečišćenje zraka i vode općenito i dalje previsoko u mnogim slabije razvijenim regijama; budući da sve regije EU-a moraju imati važnu ulogu u suočavanju s izazovima klimatskih promjena s pomoću mjera koordiniranih s okolnim regijama; |
| --- | --- |

N.

budući da bi cilj ugljično neutralne Europe najkasnije do 2050. trebao biti povezan s ciljem poštene i pravedne tranzicije; budući da je onečišćenje zraka i vode općenito i dalje previsoko u mnogim slabije razvijenim regijama; budući da sve regije EU-a moraju imati važnu ulogu u suočavanju s izazovima klimatskih promjena s pomoću mjera koordiniranih s okolnim regijama;

| O. | budući da se povećao regionalni inovacijski jaz i da su razlike u obrazovanju, osposobljavanju i vještinama između razvijenijih i slabije razvijenih regija često velike; budući da su dotacije za vještine posebno koncentrirane u regijama glavnih gradova i da je došlo do velikog jaza između urbanih i ruralnih područja; |
| --- | --- |

O.

budući da se povećao regionalni inovacijski jaz i da su razlike u obrazovanju, osposobljavanju i vještinama između razvijenijih i slabije razvijenih regija često velike; budući da su dotacije za vještine posebno koncentrirane u regijama glavnih gradova i da je došlo do velikog jaza između urbanih i ruralnih područja;

| P. | budući da se inicijativom Novi europski Bauhaus preobrazbom izgrađenog okoliša europski zeleni plan povezuje sa životnim prostorima u urbanim i ruralnim područjima; |
| --- | --- |

P.

budući da se inicijativom Novi europski Bauhaus preobrazbom izgrađenog okoliša europski zeleni plan povezuje sa životnim prostorima u urbanim i ruralnim područjima;

| Q. | budući da i dalje postoje razlike u brzini digitalne tranzicije diljem Europe; budući da su brze internetske veze dostupne samo dvama od triju stanovnika grada i jednom od šest stanovnika ruralnih područja; |
| --- | --- |

Q.

budući da i dalje postoje razlike u brzini digitalne tranzicije diljem Europe; budući da su brze internetske veze dostupne samo dvama od triju stanovnika grada i jednom od šest stanovnika ruralnih područja;

| R. | budući da cijene stambenih nekretnina i energije rastu, što pokazuje potrebu za jeftinijim socijalnim stanovima i ubrzanom obnovom stambenih nekretnina radi borbe protiv energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

R.

budući da cijene stambenih nekretnina i energije rastu, što pokazuje potrebu za jeftinijim socijalnim stanovima i ubrzanom obnovom stambenih nekretnina radi borbe protiv energetskog siromaštva;

| S. | budući da je postignut znatan napredak u pogledu zapošljavanja i socijalne uključenosti, no regionalne razlike i dalje su veće nego prije financijske krize 2008.; budući da bi kohezijska politika trebala pružiti učinkovite odgovore za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti, otvaranje radnih mjesta i rast, povećanje konkurentnosti, promicanje ulaganja u obrazovanje, uključujući digitalno obrazovanje, zdravstvo, istraživanje i inovacije, borbu protiv klimatskih promjena i rješavanje demografskih izazova; budući da kohezijska politika može ispuniti sve te zadaće samo ako je utemeljena na solidnom financiranju; |
| --- | --- |

S.

budući da je postignut znatan napredak u pogledu zapošljavanja i socijalne uključenosti, no regionalne razlike i dalje su veće nego prije financijske krize 2008.; budući da bi kohezijska politika trebala pružiti učinkovite odgovore za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti, otvaranje radnih mjesta i rast, povećanje konkurentnosti, promicanje ulaganja u obrazovanje, uključujući digitalno obrazovanje, zdravstvo, istraživanje i inovacije, borbu protiv klimatskih promjena i rješavanje demografskih izazova; budući da kohezijska politika može ispuniti sve te zadaće samo ako je utemeljena na solidnom financiranju;

| T. | budući da regije i područja navedena u članku 174. UFEU-a zahtijevaju posebnu pozornost; budući da bi trebalo nastaviti s posebnim mjerama i dodatnim financiranjem za rijetko naseljena najudaljenija i najsjevernija područja kako bi se ublažile ozbiljne i trajne prirodne i demografske poteškoće tih regija; |
| --- | --- |

T.

budući da regije i područja navedena u članku 174. UFEU-a zahtijevaju posebnu pozornost; budući da bi trebalo nastaviti s posebnim mjerama i dodatnim financiranjem za rijetko naseljena najudaljenija i najsjevernija područja kako bi se ublažile ozbiljne i trajne prirodne i demografske poteškoće tih regija;

| U. | budući da bi se kohezijska politika trebala provoditi u skladu s načelima dobrog upravljanja i uz potpuno poštovanje zajedničkih vrijednosti EU-a utvrđenih u članku 2. UFEU-a, Povelji EU-a o temeljnim pravima i Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo; budući da se vladavina prava s vremenom pogoršala u nekoliko država članica; budući da bi kohezijska politika trebala doprinijeti jačanju demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

U.

budući da bi se kohezijska politika trebala provoditi u skladu s načelima dobrog upravljanja i uz potpuno poštovanje zajedničkih vrijednosti EU-a utvrđenih u članku 2. UFEU-a, Povelji EU-a o temeljnim pravima i Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo; budući da se vladavina prava s vremenom pogoršala u nekoliko država članica; budući da bi kohezijska politika trebala doprinijeti jačanju demokracije i vladavine prava;

| V. | budući da su pandemija bolesti COVID-19 i trenutačne geopolitičke napetosti potvrdile potrebu da se razmotri okvir gospodarskog upravljanja, uključujući privremenu suspenziju (do 2023.) i reviziju Pakta o stabilnosti i rastu, te da se predvidi mogućnost da se javna potrošnja država članica te regionalnih i lokalnih vlasti u okviru kohezijske politike u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova ne bi trebala smatrati nacionalnim ili ekvivalentnim strukturnim rashodima kako je definirano u Paktu o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

V.

budući da su pandemija bolesti COVID-19 i trenutačne geopolitičke napetosti potvrdile potrebu da se razmotri okvir gospodarskog upravljanja, uključujući privremenu suspenziju (do 2023.) i reviziju Pakta o stabilnosti i rastu, te da se predvidi mogućnost da se javna potrošnja država članica te regionalnih i lokalnih vlasti u okviru kohezijske politike u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova ne bi trebala smatrati nacionalnim ili ekvivalentnim strukturnim rashodima kako je definirano u Paktu o stabilnosti i rastu;

| W. | budući da proračun FSEU-a nije ni približno dovoljan za pružanje odgovarajućeg odgovora na velike prirodne katastrofe i izražavanje europske solidarnosti s regijama pogođenima katastrofama; budući da će ta neusklađenost rasti zbog očekivanog povećanja broja prirodnih katastrofa koje proizlaze iz klimatskih promjena i koje će dovesti do drastičnih promjena u životima ljudi; budući da doprinosi iz fondova EU-a obuhvaćaju samo obnovu postojećeg stanja infrastrukture i opreme, dok dodatne troškove ponovne izgradnje struktura otpornijih na klimatske promjene moraju (su)financirati države članice; |
| --- | --- |

W.

budući da proračun FSEU-a nije ni približno dovoljan za pružanje odgovarajućeg odgovora na velike prirodne katastrofe i izražavanje europske solidarnosti s regijama pogođenima katastrofama; budući da će ta neusklađenost rasti zbog očekivanog povećanja broja prirodnih katastrofa koje proizlaze iz klimatskih promjena i koje će dovesti do drastičnih promjena u životima ljudi; budući da doprinosi iz fondova EU-a obuhvaćaju samo obnovu postojećeg stanja infrastrukture i opreme, dok dodatne troškove ponovne izgradnje struktura otpornijih na klimatske promjene moraju (su)financirati države članice;

| 1. | uvjeren je da kohezijska politika može nastaviti ispunjavati svoju sadašnju ulogu ključnog elementa za ulaganje i otvaranje radnih mjesta, ulogu instrumenta za smanjivanje regionalnih i međuregionalnih razlika te ulogu mehanizma solidarnosti za sve regije EU-a samo ako raspolaže solidnim financiranjem koje se temelji na načelima partnerstva i višerazinskog upravljanja; naglašava da to podrazumijeva osiguravanje najmanje iste razine financiranja kao u financijskom razdoblju 2021. – 2027., također u svjetlu očekivane recesije, nadopunjeno proračunskim sredstvima Fonda za pravednu tranziciju (FPT II); podsjeća da su za nove izazove potrebna nova sredstva i traži da se kohezijska politika dopuni novim proračunskim sredstvima kako bi se državama članicama i regionalnim vlastima omogućilo da se suoče s različitim izazovima i krizama koji pogađaju Uniju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da države članice mogu podnijeti propisno obrazložen zahtjev za dodatnu fleksibilnost u trenutačnom okviru Pakta o stabilnosti i rastu za javne ili istovrsne strukturne rashode, uz potporu javne uprave sufinanciranjem ulaganja aktiviranih u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijskog fonda (KF) i Fonda za pravednu tranziciju (FPT); podsjeća da pri definiranju fiskalne prilagodbe u okviru preventivnog ili korektivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu Komisija mora pažljivo ocijeniti taj zahtjev na način koji odražava stratešku važnost ulaganja koja se sufinanciraju iz EFRR-a, KF-a i FPT-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje svoju snažnu predanost kohezijskoj politici, koja je dio pravne stečevine i koja je stoga neodvojiva od europskog projekta i temelji se na načelu solidarnosti među državama članicama i regijama; ističe da se kohezijska politika pokazala modernim i fleksibilnim alatom koji se može brzo primijeniti u hitnim situacijama; naglašava da bi izvorni cilj kohezijske politike, odnosno promicanje i podupiranje „sveukupnog skladnog razvoja” njezinih država članica i regija, trebao ostati ključna uloga programa kohezijske politike; međutim, ističe da kohezijska politika ne bi trebala postati izvor financiranja kojim bi se nadoknadili nedostaci u proračunskoj fleksibilnosti niti bi je trebalo srezati kao odgovor na krizu te da bi kohezijska politika, kao dugoročna investicijska politika, trebala pomoći regijama u pripremi za buduće izazove; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog toga što su kašnjenja u pregovorima o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) dovela do znatnih kašnjenja u programskom razdoblju, što je utjecalo na upravljačka tijela i korisnike; potiče Komisiju i države članice da ubrzaju donošenje sporazuma i programa o partnerstvu s obzirom na to da produljena nedovoljna provedba kohezijske politike dovodi do abnormalnih zaostataka u plaćanjima u drugoj polovici razdoblja provedbe VFO-a, čime se stvara dodatni pritisak na plaćanja tijekom pregovora o VFO-u za razdoblje nakon 2027.; stoga poziva Komisiju da ocijeni pravnu izvedivost stvaranja dvaju zasebnih dijelova u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama, odnosno dijela koji se odnosi na sadržaj (politički) i dijela koji se odnosi na VFO (financijski resursi) za programsko razdoblje nakon 2027.; smatra da bi se o dijelu koji se odnosi na sadržaj trebalo pregovarati te da bi ga se trebalo zaključiti prije dijela koji se odnosi na VFO kako bi se upravljačkim tijelima omogućilo da se pravodobno počnu pripremati; u tom okviru naglašava potrebu za brzim usvajanjem sljedećeg VFO-a kako bi države članice te regionalne i lokalne vlasti imale jasnu viziju svojih financijskih omotnica i mogle donositi političke odluke i utvrditi prioritete za ulaganja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja Mehanizam za oporavak i otpornost, koji je važan alat za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 i za to da se europska gospodarstva i društva učine održivijima, otpornima i bolje pripremljenima za izazove i mogućnosti zelene i digitalne tranzicije. naglašava važnost osiguravanja komplementarnosti i sinergija s kohezijskom politikom; kritizira nedostatak teritorijalne dimenzije u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i ponavlja važnost načela partnerstva u okviru teritorijalnih politika EU-a; žali zbog toga što je uvođenje Mehanizma za oporavak i otpornost vrlo centralizirano i nije bilo savjetovanja s regijama i općinama te naglašava da se pri oblikovanju i provedbi politika i mjera Unije moraju uzeti u obzir ciljevi utvrđeni u članku 174. UFEU-a i doprinijeti njihovu ostvarenju; nadalje, smatra da nacionalni planovi oporavka koji se financiraju iz Mehanizma ne bi trebali utjecati na sposobnost mobilizacije europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je Europski revizorski sud kritizirao nedostatak razlikovanja između ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe klimatskim promjenama; naglašava da bi buduća kohezijska politika trebala takvo razlikovanje uključiti u nadzor potrošnje i u tematsku koncentraciju; naglašava da su klimatske promjene najozbiljnija prijetnja ljudskim društvima diljem svijeta i da utječu na sve regije; stoga ističe da je potrebno pojačati napore u borbi protiv klimatskih promjena i poboljšati ublažavanje klimatskih promjena; naglašava da se kohezijskom politikom treba podupirati snažno uključivanje klimatskih pitanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da je Komisija uvela Fond za pravednu tranziciju kako bi pružila potporu regijama koje se suočavaju s izazovima u prijelazu na ugljičnu neutralnost; potiče države članice koje oklijevaju da nastave s njegovom provedbom i poziva Komisiju da izvuče pouke iz provedbe Fonda za pravednu tranziciju; traži da se u programskom razdoblju nakon 2027. na razini NUTS 3 uspostavi novi fond, Fond za pravednu tranziciju II, s revidiranom metodom dodjele sredstava; smatra da bi fond trebao biti u potpunosti integriran u Uredbu o zajedničkim odredbama, uz primjenu načela podijeljenog upravljanja i partnerstva; smatra da bi regije s visokim emisijama CO2 po stanovniku, kao i industrije u tranziciji, trebale imati pristup tom fondu, kojem bi trebalo dodijeliti više financijskih sredstava nego trenutačnom Fondu za pravednu tranziciju i šire područje primjene; poziva na to da novi Fond za pravednu tranziciju II razlikuje ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima te naglašava potrebu za osmišljavanjem jednostavne strukture za buduću kohezijsku politiku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja ideju o načelu „nenanošenja štete koheziji”, što znači da nijedno djelovanje ne bi smjelo ometati proces konvergencije ili doprinositi regionalnim razlikama; smatra da bi Europski odbor regija trebao biti uključen u osmišljavanje tog načela i da bi ga trebalo utvrditi u zakonodavstvu kako bi se područje primjene i načini njegove primjene jasno definirali kako bi se ono utvrdilo kao transverzalno načelo u politikama EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da bi, iako kohezijska politika nije krizni instrument, nedodijeljen iznos fleksibilnosti trebao ostati na istoj razini kao i u tekućem razdoblju nakon preispitivanja u sredini programskog razdoblja kako bi se ojačala otpornost i sposobnost reagiranja regija, čime bi im se omogućilo da se suoče s novim i predstojećim izazovima i apsorbiraju asimetrične šokove; smatra da bi u VFO-u za razdoblje nakon 2027. trebalo osigurati snažnu kohezijsku politiku s povećanim financijskim sredstvima, ali da se ta politika ne bi trebala koristiti za rješavanje svakog novog izazova; poziva Komisiju da predloži mobilizaciju neiskorištenih kohezijskih dodijeljenih sredstava za 2021. radi daljnje fleksibilnosti od 2022. kako bi se pronašla rješenja za povećane troškove infrastrukturnih projekata koje financira EU (promet, energetika, digitalizacija itd.); podsjeća da cijena sirovina i građevinskih materijala ugrožava provedbu mnogih infrastrukturnih projekata koje financira EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da su klimatske promjene u narednim desetljećima najozbiljnija prijetnja ljudskim društvima diljem svijeta; podsjeća da su klimatske promjene već rezultirale vidljivim i opipljivim posljedicama, odnosno povećanim brojem i intenzitetom prirodnih katastrofa i ekstremnih klimatskih pojava (poplave, oluje, cikloni, suše, toplinski udari, šumski požari itd.); smatra da će trošak za Uniju, za svaku zemlju i za svaku nespremnost i izostanak prilagodbe na klimatske promjene biti iznimno visok; poziva na znatno povećanje proračuna Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU), čime bi se regijama pomoglo u predviđanju i ublažavanju učinaka klimatskih promjena, te na proširenje područja primjene FSEU-a kako bi se također mogla poduprijeti obnova ili izgradnja javne i privatne infrastrukture koja je otpornija na klimatske promjene; traži od Komisije da procijeni može li se proračun FSEU-a povećati vrstom osiguranja u kojem države članice plaćaju godišnju naknadu na temelju broja stanovnika, uložiti u sigurnu imovinu i staviti na raspolaganje u slučaju krize; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da stopa sufinanciranja za cilj „Ulaganje u radna mjesta i rast” na razini svakog prioriteta u normalnim okolnostima ne bi trebala biti viša od:






  (a) | 85 % za slabije razvijene i najudaljenije regije; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

85 % za slabije razvijene i najudaljenije regije;

| (b) | 75 % za tranzicijske regije, ako se zadrže; |
| --- | --- |

(b)

75 % za tranzicijske regije, ako se zadrže;

| (c) | 70 % za razvijenije regije; |
| --- | --- |

(c)

70 % za razvijenije regije;

smatra da bi sve tri stope trebalo povećati u hitnim situacijama, koristeći se iznosom fleksibilnosti;

| 12. | mišljenja je da bi se Kohezijskim fondom trebale podržavati one države članice čiji je BND po stanovniku, izmjeren prema standardu kupovne moći i izračunan na temelju podataka Unije za razdoblje od 2025. do 2027., manji od 90 % prosječnog BND-a po stanovniku država EU-27 za isto referentno razdoblje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da se BDP-om kao jedinim pokazateljem razvoja ne uzimaju u obzir ekološka održivost, učinkovitost resursa, integracija i društveni napredak; podsjeća da su, osim gospodarskih pitanja, zdravlje, obrazovanje, održivost, jednakost i socijalna uključenost sastavni dijelovi razvojnog modela EU-a; poziva na to da se BDP dopuni novim kriterijima (npr. socijalnim, ekološkim, demografskim) kako bi se pružio bolji socioekonomski pregled regija, uzeli u obzir trenutačni prioriteti Unije, kao što su europski zeleni plan i europski stup socijalnih prava, te kako bi se bolje odrazila ekološka, digitalna i demografska tranzicija i dobrobit ljudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaže otvaranje postupka promišljanja o doprinosu kohezijske politike postizanju dugoročnih strateških ciljeva EU-a, posebno u svjetlu novih izazova koji predstoje; smatra da su zelena i digitalna tranzicija i dalje veliki izazovi na koje bismo trebali usmjeriti svoja ulaganja kako bi se spriječio razvoj novih nejednakosti; poziva Komisiju, države članice i upravljačka tijela da ojačaju dijalog i udruže snage u utvrđivanju strateških ciljeva kojima bi buduća kohezija trebala doprinijeti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da u većini država članica još uvijek postoje zaostala područja; poziva na potporu industrijskoj, socijalnoj i ekološkoj tranziciji tih regija te smatra da bi, kako bi se riješio mogući negativan učinak tranzicije starih industrija kao što su industrija čelika i aluminija te kako bi se poduprle takve industrije, sredstva Fonda za pravednu tranziciju II trebala usmjeriti na njihovu modernizaciju gdje je to moguće, stvaranje strategija pametne specijalizacije prilagođenih potrebama svake od regija u industrijskoj tranziciji, poticanje rasta koji se temelji na inovacijama i osiguravanje širenja koristi za rast; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da, iako se neke regije u industrijskoj tranziciji suočavaju s posebnim izazovima kao što su deindustrijalizacija zbog eksternalizacije industrijske proizvodnje u gospodarstva u usponu, niske razine produktivnosti i nedostatak stvarne strategije za zanimanja usmjerena na budućnost, druge regije imaju relativno snažan potencijal, kao što su tradicija u proizvodnji i sofisticirane inovacijske aktivnosti u lokalnim specijaliziranim industrijama; napominje da su industrijaliziranije regije otpornije na razne gospodarske i socijalne šokove te poziva Komisiju da izgradi ambicioznu politiku reindustrijalizacije regija EU-a; naglašava važnost lokalne i regionalne proizvodnje i potrošnje; nadalje, poziva na posebnu inicijativu EU-a za potporu slaborastućim i siromašnijim regijama Unije koje se i unutar i izvan EU-a razlikuju od prosjeka EU-a, oslanjajući se na iskustva stečena u okviru inicijative Catching Up; ponavlja potrebu za lokaliziranim oblikovanjem politika s pomoću odgovarajuće analize obrazaca slabog rasta i potrebnih alata za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da je 2019. više od četvrtine stanovništva EU-a živjelo u regiji u kojoj se stvarni BDP još nije vratio na razinu prije financijske krize 2007., posebno u Grčkoj, Cipru, Italiji i Španjolskoj; naglašava da su te iste države još više pogođene gospodarskom i socijalnom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnost podupiranja ruralnih područja vrednovanjem njihove raznolikosti i potencijala, poboljšanjem prometne povezanosti i širokopojasnih mreža velike brzine, pružanjem usluga, gospodarskom diversifikacijom i otvaranjem radnih mjesta te pomaganjem tim područjima da odgovore na izazove kao što su dezertifikacija ruralnih područja, starenje stanovništva, depopulacija i napuštanje ruralnih područja, propadanje zajednica općenito, uključujući gradska središta, te nedostatne zdravstvene i obrazovne mogućnosti, istodobno naglašavajući važnost urbano-ruralnih veza u kontekstu funkcionalnih urbanih područja; posebno naglašava ulogu mladih žena u ruralnim područjima, koja je često nesigurna; smatra da bi inicijativa novog europskog Bauhausa doprinijela povećanju privlačnosti ruralnih područja; napominje da bi sve te mjere također pomogle rastućim gradovima u suočavanju s izazovima s kojima se suočavaju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava važnost održivih rješenja za mobilnost diljem EU-a; poziva Komisiju da promiče pametnu i zelenu mobilnost i postupno ukidanje fosilnih goriva kako bi se doprinijelo zelenom planu EU-a i paketu za ostvarivanje cilja od 55 %; ističe važnost zelenog plana i paketa „Spremni za 55 %” i napominje da su ulaganja na regionalnoj i lokalnoj razini ključna za njihov uspjeh; potiče Komisiju da dodatno podupre potrošnju povezanu s klimom i da ojača načelo „ne nanosi bitnu štetu”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava višedimenzionalnu prirodu ruralnog razvoja koja nadilazi samo poljoprivredu; ističe potrebu za provedbom mehanizma procjene učinka na ruralna područja kako bi se procijenio učinak zakonodavnih inicijativa EU-a na ruralna područja; međutim, napominje da samo 11,5 % osoba koje žive u ruralnim područjima radi u poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu; stoga poziva na ponovno uključivanje EPFRR-a u strateški okvir Uredbe o zajedničkim odredbama kao zasebnog fonda; naglašava da se uključivanjem u fondove kohezijske politike s pomoću integriranog pristupa koji se financira iz više fondova jačaju mogućnosti i sinergije za ulaganja u ruralna područja izvan područja poljoprivrede te za regionalni razvoj; ističe vrijedan doprinos programa LEADER ruralnom razvoju, čiji je cilj uključiti lokalne aktere u osmišljavanje i provedbu strategija, donošenje odluka i dodjelu resursa za njihova ruralna područja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na jačanje članaka 174. i 349. UFEU-a u svim politikama Unije kako bi se promicalo postizanje ciljeva koji su u njima utvrđeni; žali zbog toga što se u Osmom izvješću o koheziji posebna pozornost ne posvećuje napretku postignutom u postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim i demografskim poteškoćama, kao što su najudaljenije regije, najsjevernije rijetko naseljene regije, otoci, planinska područja i prekogranične regije; podsjeća na ključnu ulogu kohezijske politike u najudaljenijim regijama; naglašava važnost osmišljavanja prilagođenih programa i mjera za te regije i naglašava potrebu za zadržavanjem svih mjera posebno osmišljenih za njih s obzirom na to da se većina najudaljenijih regija i dalje nalazi među slabije razvijenim regijama, što čini šest od 30 regija EU-a s najnižim BDP-om po stanovniku; u tom kontekstu ponovno potvrđuje važnost dinamične regionalne suradnje kako bi se oslobodio potencijal najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uvjeren je da bi trebalo ojačati ulogu malih gradova, naselja i sela kako bi se pružila potpora lokalnim gospodarstvima i riješili demografski te klimatski izazovi; ponovno potvrđuje važnost urbano-ruralnih veza i razvoja strategija utemeljenih na funkcionalnim područjima s posebnim naglaskom na male i srednje gradove kako bi se spriječilo smanjenje ruralnih područja; naglašava važnost provedbe prilagođenih teritorijalnih pristupa i osobito ulaganja u inicijativu za pametna sela u cilju revitalizacije ruralnih usluga s pomoću digitalnih i socijalnih inovacija; naglašava važnost sinergija između različitih instrumenata financiranja, kao što su EPFRR, EFRR, ESF+ i Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, kako bi se odgovarajuća razina financiranja usmjerila prema ruralnim područjima s pomoću pristupa financiranih iz više fondova; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja ulogu kohezijske politike u usklađivanju i poboljšanju životnih uvjeta za sve u cijeloj Uniji; primjećuje, međutim, sve veću pojavu siromašnih i osiromašenih područja, uključujući u razvijenijim regijama i područjima; naglašava da, iako su gradovi regionalni pokretači rasta i tranzicije, a život i rad u njima imaju brojne prednosti, visoka koncentracija stanovništva i iznadprosječni rast stanovništva u određenim urbanim područjima također mogu imati posljedice na cjenovnu pristupačnost stanovanja, razine onečišćenja i kvalitetu života; stoga traži od Komisije da predstavi prijedlog da inicijativa novog europskog Bauhausa postane program EU-a za VFO za razdoblje nakon 2027., s namjenskim proračunom koji se temelji na novim sredstvima, čime bi se pružila rješenja za razvoj održivih i inovativnih urbanih područja; smatra da bi gradske vlasti u budućnosti trebale imati izravan pristup financijskim sredstvima EU-a; ponavlja važnost zaštitnih mjera kojima bi se spriječilo nepošteno kažnjavanje regionalnih i lokalnih vlasti koje se nalaze u zemljama koje mogu podlijegati aktivaciji mehanizma vladavine prava te traži od Komisije da uspostavi načine na koje sredstva može izravno isporučiti krajnjim korisnicima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važnost jačanja pristupa „odozdo prema gore” ruralnom i lokalnom razvoju, koji je sredstvo za socijalne inovacije i izgradnju kapaciteta, čime se građanima omogućuje da preuzmu odgovornost za razvoj svojih područja; stoga ustraje u tome da lokalne i regionalne vlasti, kao i nevladine organizacije i građani, budu u potpunosti uključeni u postupak donošenja odluka i provedbe kako bi se osiguralo da su njihove potrebe na odgovarajući način zadovoljene; napominje da bi se potencijal koji postoji na lokalnoj razini mogao bolje iskoristiti jačanjem i olakšavanjem lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD); smatra da bi lokalni razvoj pod vodstvom zajednice trebao biti obvezan za države članice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da bi društva i gospodarstva trebali osloboditi svoj kreativni potencijal istodobno rješavajući izazove prelaska na ugljičnu neutralnost, kao u slučaju starih industrijskih regija, koje bi kreativnu industriju trebale koristiti kao multidisciplinarni katalizator za procese tranzicije, integrirajući ideje iz kulturnih i kreativnih industrija u administrativne procese; smatra da upravljačka tijela mogu pomoći starim industrijskim regijama; stoga naglašava potrebu za podupiranjem multidisciplinarne suradnje; nadalje ističe važnost kulture u kohezijskoj politici, koja pomaže u osiguravanju da regije budu živahne i povećanju njihove privlačnosti, poticanju kulturnih razmjena te promicanju raznolikosti i solidarnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zabrinutošću primjećuje demografske izazove s kojima se suočava EU, posebno u određenim regijama, kao što su starenje stanovništva, depopulacija ruralnih i udaljenih područja, demografski pritisak na druga područja, kao što su obalna i urbana područja, migracijski tokovi i dolazak izbjeglica; ustraje u tome da je potrebno pripremiti hitan odgovor na dolazak izbjeglica kako bi se osigurala njihova brza i jednostavna integracija; nadalje, potiče države članice da osmisle i provedu posebne mjere za promicanje osposobljavanja i zapošljavanja, kao i za zaštitu temeljnih prava; naglašava da su lokalne i regionalne vlasti, strukovna udruženja i nevladine organizacije ključni za utvrđivanje i procjenu posebnih potreba za ulaganjima i osnovnih usluga za mobilnost i teritorijalnu pristupačnost u ruralnim i urbanim područjima te da bi trebali imati odlučujuću ulogu kao aktivni sudionici u razvoju teritorijalnih strategija koje potječu iz lokalnih zajednica; ističe važnost uključivanja posebnog proračunskog odgovora za ruralna područja, među ostalim za preokretanje negativnih demografskih trendova u relevantnim programima EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potrebu za poboljšanjem odnosa između kohezijske politike i gospodarskog upravljanja EU-a, izbjegavajući pritom kazneni pristup; naglašava da bi europski semestar trebao biti u skladu s ciljevima kohezijske politike iz članaka 174. i 175. UFEU-a; poziva na sudjelovanje regija u ostvarivanju tih ciljeva i na snažniji teritorijalni pristup; poziva na postupak promišljanja o konceptu makroekonomske uvjetovanosti i na istraživanje mogućnosti da se taj koncept zamijeni novim oblicima uvjetovanosti kako bi se bolje odrazili novi izazovi koji su pred nama; smatra da socioekonomska situacija u EU-u, pogoršana posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19 i ruske agresije na Ukrajinu, poziva na suspenziju Pakta o stabilnosti do 2023. i njegovu reviziju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primjećuje da se neke regije sa srednjim dohotkom suočavaju sa zamkom srednjih prihoda te da su često pogođene smanjenjem i starenjem stanovništva, slabim proizvodnim industrijama, niskim rastom, inovacijama, konkurentnošću, produktivnošću te kvalitetom institucija i vlasti, nedostatkom napretka prema pravednoj tranziciji i osjetljivosti na šokove uzrokovane globalizacijom; skreće pozornost na zabrinjavajuće pogoršanje tog trenda i potiče Komisiju i države članice da poduzmu ozbiljne korake kako bi se suočile s tim izazovom i pronašle rješenja za te regije kako ih se dugoročno ne bi zapostavilo, već kako bi im se pružila potpora u razvoju njihovih specifičnih prednosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primjećuje da su mnogi pokretači rasta i dalje koncentrirani u urbanim područjima i razvijenijim regijama; uvjeren je da će glavni izazov za buduću kohezijsku politiku biti pružanje odgovarajuće potpore slabije razvijenim regijama te da bi se kohezijskom politikom trebale smanjiti razlike i spriječiti zaostajanje tih regija, uzimajući u obzir različite trendove i dinamiku te pružajući posebnu proračunsku potporu ruralnim područjima, uključujući za preokretanje negativnih demografskih trendova u relevantnim programima EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sa zabrinutošću primjećuje znatan pad sredstava koja su države članice posljednjih godina dodijelile siromašnijim regijama; podsjeća na važnost poštovanja načela EU-a o dodatnosti; poziva Komisiju da osigura da nacionalna tijela propisno uzmu u obzir unutarnju koheziju pri izradi i provedbi projekata strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da regije u kojima postoji rizik od zamke srednjeg dohotka imaju različita obilježja i potrebna su prilagođena rješenja kako bi se potaknula ulaganja u visokokvalitetno obrazovanje, ljudski kapital, istraživanje i razvoj, osposobljavanje radne snage, socijalne usluge i strategije ublažavanja; potiče Komisiju da definira te regije kako bi se bolje razumjeli strukturni čimbenici koji dovode do zamke srednjeg dohotka, da ih podupre diferenciranim pristupom usmjerenim na konkretna područja te da im u sljedećem programskom razdoblju dodijeli veće iznose u okviru fonda ESF+; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi pojednostavljenje trebalo biti jedan od ključnih pokretača buduće kohezijske politike; traži od Komisije i država članica da izbjegavaju dodatno administrativno opterećenje za upravljačka tijela i podsjeća na potrebu da se administrativno opterećenje za regionalna i lokalna tijela i korisnike svede na najmanju moguću mjeru; poziva države članice da izbjegavaju prekomjerne propise, da programe učine strateškima, sažetima, a instrumente fleksibilnima te da sporazume o financiranju između upravljačkih tijela i korisnika učine alatom za pojednostavljenje; potiče nastavak korištenja pojednostavljenih mogućnosti obračuna troškova mogućim podizanjem pragova ispod kojih bi upotreba takvih pojednostavnjenih mogućnosti financiranja trebala biti obvezna; poziva države članice da ubrzaju provedbu e-kohezije; naglašava potencijal digitalizacije aktivnosti praćenja i izvješćivanja; nadalje, poziva Komisiju da poboljša transparentnost svojih revizijskih pravila i proširi primjenu načela jedinstvene revizije kako bi se izbjeglo udvostručavanje revizija i provjera upravljanja istim rashodima; smatra da bi se odnos između Komisije i upravljačkih tijela trebao razviti u „ugovor o povjerenju” koji se temelji na razvoju i uspostavi objektivnih kriterija te smatra da je potrebno uvesti oznaku kojom bi se nagradila upravljačka tijela koja su dokazala svoju sposobnost poštovanja pravila i smanjenja stope pogreške; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da je zadržavanje odgovarajuće i prikladne dodjele financijskih sredstava u okviru Kohezijskog fonda posebno potrebno za države članice s velikim deficitom u području prometne i ekološke infrastrukture, pod uvjetom da postoji podijeljeno upravljanje tim fondom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da bi strukturne politike na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a trebale ići ruku pod ruku s lokaliziranim pristupom kako bi se doprinijelo teritorijalnoj koheziji, riješilo pitanje različitih razina upravljanja, osigurala suradnja i koordinacija te oslobodio jedinstveni potencijal regija, istodobno uviđajući da je potrebno osmišljavati prilagođena rješenja; nadalje, smatra da bi kohezijska politika trebala više biti usmjerena na ulaganja u ljude jer se gospodarstva regija mogu potaknuti učinkovitom kombinacijom ulaganja u inovacije, ljudski kapital, dobro upravljanje i institucionalni kapacitet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da je europska teritorijalna suradnja ključni cilj kohezijske politike; ističe dodanu vrijednost teritorijalne suradnje općenito, a posebno prekogranične suradnje; primjećuje da su pogranične regije posebno pogođene pandemijom i da je njihov oporavak obično sporiji od oporavka metropolskih regija; stoga naglašava važnost uklanjanja prepreka prekograničnoj suradnji i naglašava da bi europski prekogranični mehanizam koji je predložila Komisija pridonio uklanjanju više od 50 % postojećih prepreka; duboko žali zbog činjenice da je Vijeće blokiralo zakonodavni postupak u vezi s europskim prekograničnim mehanizmom; poziva Komisiju da poduzme sve potrebne inicijative, uključujući ponovno pokretanje mehanizma prekogranične suradnje, kako bi ta suradnja postala dinamičnija i učinkovitija u korist građana; ističe važnost povećanog financiranja Interrega za potporu prekograničnoj suradnji regija; stoga naglašava važnost malih i prekograničnih projekata u zbližavanju ljudi; naglašava važnost prekograničnih ulaganja u poboljšanje inovacija, prijenosa tehnologije, zajedničkih rješenja i sinergija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava ključnu ulogu koju ulaganja u visokokvalitetne javne usluge imaju u izgradnji socijalne otpornosti i rješavanju gospodarske, zdravstvene i socijalne krize; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da je reforma kohezijske politike za financijsko razdoblje od 2021. do 2027. doprinijela pojednostavljenom i fleksibilnom korištenju sredstava za korisnike i upravljačka tijela; pozdravlja fleksibilnost predloženu u Kohezijskom djelovanju za izbjeglice u Europi i Investicijskoj inicijativi plus kao odgovor na koronavirus, koji su dokazali da je kohezijska politika izvrstan alat u kriznim situacijama; podsjeća, međutim, da je kohezijska politika dugoročna investicijska politika i da bi stoga u sljedećem VFO-u trebalo uspostaviti namjenski mehanizam za odgovor na krizu; poziva Komisiju da ispita praktične učinke mjera pojednostavnjenja i promiče daljnje pojednostavnjenje, među ostalim u obliku digitalizacije, fleksibilnosti i sudjelovanja građana; stoga traži od država članica da pomognu korisnicima, posebno korisnicima malih projekata, da podrže privatne inicijative kao pokretači radnih mjesta i istraživanja, razvoja i inovacija te da kohezijsku politiku približe svim građanima EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da je Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava poštovanje vladavine prava utvrđeno kao uvjet za financiranje kohezijske politike; smatra da je potrebno ojačati poštovanje vladavine prava i temeljnih prava u provedbi kohezijske politike; stoga poziva Komisiju da iskoristi sve alate koji su joj na raspolaganju kako bi utvrdila načine kojima bi se osiguralo da građani država članica na koje se primjenjuje članak 7. stavak 1. UFEU-a zbog djelovanja svojih vlada ne budu lišeni koristi od fondova EU-a te da se regionalne i lokalne vlasti tih država članica ne kažnjavaju u slučaju aktiviranja mehanizma vladavine prava; stoga očekuje od Komisije da u potpunosti uzme u obzir aspekte vladavine prava tijekom cijelog postupka pripreme i provedbe programa kohezijske politike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da pokrenu odvažne strategije za poticanje javnih i privatnih ulaganja u zelenu, digitalnu i demografsku tranziciju kako bi rekonstrukciju svog modela socijalnog tržišnog gospodarstva prilagodile društvu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče smanjenje broja posredničkih tijela uključenih u upravljanje i kontrolu kohezijskih fondova jačanjem koordinacije i nadležnosti posredničkih tijela kritične veličine i utvrđivanjem jedinstvenih kontaktnih točaka za korisnike, gdje je to moguće; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava potrebu za uspostavljanjem okvira kojim će se zajamčiti pravna stabilnost na temelju jednostavnih, jasnih i predvidljivih pravila, posebno u pogledu upravljanja i revizije; traži da se u najvećoj mogućoj mjeri izbjegne retroaktivna primjena i tumačenje pravila; predlaže da se pokrene postupak razmatranja praga ukupne stope pogreške za svaku godinu u okviru kojeg se smatra da sustav upravljanja i kontrole programa učinkovito funkcionira i sposobnost upravljačkih tijela da poštuju tu odredbu Uredbe bez kažnjavanja korisnika; smatra da bi taj prag trebalo povisiti na 5 %; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žali zbog toga što se čini da su UN-ovi ciljevi održivog razvoja postupno izgubili na važnosti u diskursu EU-a, posebno u pogledu učinaka ublažavanja kriza, što ugrožava njihove izglede za provedbu do 2030.; potiče trajnu snažnu predanost fondova kohezijske politike EU-a provedbi ciljeva održivog razvoja na regionalnoj i lokalnoj razini, npr. u pogledu kružnog gospodarstva; u tom kontekstu naglašava da bi aspekte jednakosti i uključenosti trebalo dodatno ojačati u regionalnom razvoju; podsjeća na važnost rodno osviještene politike u kohezijskoj politici i ističe posebnu ulogu žena, posebno u udaljenim ruralnim područjima, koje imaju važnu ulogu u civilnom društvu i održivom gospodarskom rastu, ali se istodobno suočavaju s poteškoćama u pristupu tržištu rada, jednakoj plaći, i javnim uslugama, kao što su zdravstvena skrb i skrb o djeci; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podržava povećanje proračuna dodijeljenog za razdoblje 2021. – 2027. za novu kohezijsku politiku, što će, u skladu sa snažnim naglaskom na pametnom, zelenom i socijalnom djelovanju, pružiti dovoljno povjerenja za nove inovativne projekte; traži snažnu koordinaciju između tih fondova i programa i djelovanja novog europskog Bauhausa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da je ulaganje u ljude ključno za razvoj njihovih vještina, poticanje njihove kreativnosti i poticanje inovacija, kojima bi volontiranje sigurno moglo doprinijeti; smatra da bi trebalo zadržati ili stvoriti kvalitetna i dobro plaćena radna mjesta, zajedno s potporom za (ponovno) osposobljavanje, kako bi se suzbilo siromaštvo i potaknula integracija migranata i izbjeglica, uz istodobno jačanje socijalne kohezije i jamčenje da nitko ne bude zapostavljen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava važnost poštovanja načela partnerstva u svim programima, provedbi i praćenju kohezijske politike EU-a te uspostave snažne suradnje između regionalnih i lokalnih vlasti, nevladinih organizacija i drugih dionika; naglašava da bi Komisija trebala biti aktivnija u zaštiti fondova kohezijske politike od prijetnji koje proizlaze iz pritiska na demokraciju i njezine vrijednosti u određenim državama članicama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća da je Brexit pridonio narušavanju gospodarstva, međuregionalne suradnje, istraživačkih ekosustava te sustava obrazovanja i osposobljavanja u regijama EU-a; poziva sve uključene strane da nastave podupirati regionalne i lokalne vlasti pogođene povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; smatra da promišljanje o kohezijskoj politici nakon 2027. zahtijeva stalno razmatranje trajnih gospodarskih i socijalnih posljedica Brexita na regije EU-a; nadalje, poziva vladu Ujedinjene Kraljevine da financira sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u programima Interreg; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća da se člankom 175. UFEU-a predviđa da Komisija svake tri godine izvješćuje o postignutom napretku u postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; smatra da će se kombinirani učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 i rata u Ukrajini morati detaljno ocijeniti u 9. kohezijskom izvješću najkasnije do svibnja 2025.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na bolji pristup financiranju kako bi se omogućila ulaganja u lokalnu energetsku tranziciju, uključujući energetsku učinkovitost, decentraliziranu distribuciju energije i snažnu usredotočenost na obnovljive izvore energije; u tom kontekstu ističe potrebu da se kohezijskom politikom podupire energetski učinkovita obnova kako bi se uštedjeli resursi i osiguralo stanovanje za sve; nadalje, naglašava potrebu za očuvanjem i preobrazbom povijesno i društveno-gospodarski važnih zgrada; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se javna potrošnja u okviru kohezijske politike država članica te regionalnih i lokalnih tijela u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova ne smatra nacionalnim ili istovjetnim strukturnim rashodima kako je definirano u Paktu o stabilnosti i rastu, posebno ako ne odstupaju od ispunjenja ciljeva Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da bi pravila o državnim potporama trebalo uskladiti s politikama EU-a kako programi kohezijske politike, koji moraju biti u skladu sa svim pravilima o državnim potporama, ne bi bili stavljeni u nepovoljan položaj u usporedbi s drugim politikama EU-a koje su od nje izuzete; nadalje, poziva na uvođenje, gdje je to moguće, pretpostavke usklađenosti sa sustavom državnih potpora kako bi se sve politike ulaganja EU-a stavile u ravnopravan položaj i kako bi se izbjeglo tržišno natjecanje među njima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju i države članice da nastave ulagati napore u poboljšanje komunikacije i vidljivosti poboljšanjem razmjene informacija o operacijama od strateške važnosti i predstojećim pozivima na podnošenje prijedloga; pozdravlja pokretanje nove baze podataka Kohesio i traži da internetska stranica bude dostupna na svim službenim jezicima EU-a što je prije moguće; naglašava da bi Kohesio trebao pružiti podatke o svim kohezijskim i teritorijalnim projektima, uključujući one povezane s ruralnim razvojem, koji se sufinanciraju iz EPFRR-a i u okviru programa Leader, te omogućiti korisnicima da traže projekte povezane sa svojim tematskim područjima kako bi se osigurala platforma za razmjenu dobrih praksi i promicanje projekata izvrsnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da se drugim politikama Unije može ugroziti kohezija; stoga pozdravlja stajalište Komisije da bi horizontalne politike trebale uključivati regionalnu provjeru i poziva Komisiju da procijeni i učinak koji druge politike imaju na učinkovitost kohezijske politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da potrošnja u okviru kohezijske politike, kao što je slučaj i sa svim ostalim oblicima potrošnje sredstava EU-a, može biti podložna neregularnim aktivnostima povezanima s korupcijom i prijevarama; poziva na adekvatno financiranje i zapošljavanje osoblja kada je riječ o relevantnim agencijama i tijelima, posebno Uredu europskog javnog tužitelja i Europskom uredu za borbu protiv prijevara, kako bi mogli pravilno provoditi istrage i povratiti zlouporabljena sredstva; poziva Komisiju da prije odobravanja bilo kakvih sporazuma o partnerstvu i programa kohezijske politike provede detaljnu procjenu kako bi se spriječila bilo kakva zlouporaba sredstava EU-a i kršenje vladavine prava te kako bi se osigurala usklađenost s Poveljom o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | izražava zabrinutost zbog toga što Komisijin prijedlog REPowerEU uključuje veće mogućnosti za prijenos proračunskih sredstava u Mehanizam za oporavak i otpornost iz kohezijske politike; ističe da će se do 2030. više od 100 milijardi EUR sredstava kohezijske politike uložiti u energetsku tranziciju, dekarbonizaciju i obnovljive izvore energije; stoga poziva na ubrzanu provedbu kohezijske politike; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe potrebu za učinkovitom i usklađenom provedbom kriznog plana na razini EU-a kako bi se osigurala opskrba hranom i sigurnost opskrbe hranom u kriznim vremenima, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije o tome (COM(2021)0689); |
| --- | --- |

55.

| 56. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Europskom odboru regija te nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(2)  SL L 231, 30.6.2021., str. 60.

(3)  SL L 231, 30.6.2021., str. 1.

(4)  SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

(5)  SL L 231, 30.6.2021., str. 21.

(6)  SL L 99, 31.3.2020., str. 5.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(8)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(9)  SL L 435, 6.12.2021., str. 187.

(10)  SL L 109, 8.4.2022., str. 1.

(11)  SL L 357, 8.10.2021., str. 1.

(12)  SL L 99, 31.3.2020., str. 9.

(13)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(14)  SL C 37, 2.2.2021., str. 16.

(15)  SL C 429, 11.12.2020., str. 153.

(16)  SL C 517, 22.12.2021., str. 1.

(17)  SL C 286, 16.7.2021., str. 13.

(18)  SL L 80, 8.3.2021., str. 1.

(19)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0058.

(20)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0059.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0022.

(22)  SL C 117, 11.3.2022., str. 18.

(23)  SL C 67, 8.2.2022., str. 16.

(24)  SL C 15, 12.1.2022., str. 125.

(25)  SL C 494, 8.12.2021., str. 26.

(26)  SL C 162, 10.5.2019., str. 24.

(27)  SL C 28, 27.1.2020., str. 40.

(28)  Studija – „Regije koje zaostaju u EU-u: trenutačno stanje i budući izazovi”, Resorni odjel za strukturnu i kohezijsku politiku, Glavna uprava za unutarnju politiku, rujan 2020.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/114 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/114

---

P9_TA(2022)0327

Pogranične regije EU-a: živući laboratoriji europske integracije

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o pograničnim regijama EU-a: živući laboratoriji europske integracije (2021/2202(INI))

(2023/C 125/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 4., 162., 174., 175., 176., 177., 178. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4., 162., 174., 175., 176., 177., 178. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (1) (Direktiva o staništima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (1) (Direktiva o staništima),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (3) (Direktiva o pticama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (3) (Direktiva o pticama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (4),

| — | uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP 21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP 21),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. naslovljeno „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. naslovljeno „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2017. naslovljenu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. rujna 2017. naslovljenu „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (COM(2017)0534),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 29. svibnja 2018. o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu (europski prekogranični mehanizam) (COM(2018)0373), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 29. svibnja 2018. o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu (europski prekogranični mehanizam) (COM(2018)0373),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o kohezijskoj politici i kružnom gospodarstvu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o kohezijskoj politici i kružnom gospodarstvu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o poticanju rasta i kohezije u pograničnim regijama EU (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o poticanju rasta i kohezije u pograničnim regijama EU (7),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. travnja 2020. naslovljenu „Smjernice za izvanrednu pomoć EU-a u području prekogranične suradnje u zdravstvenoj zaštiti u kontekstu krize izazvane bolešću COVID-19” (C(2020)2153), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. travnja 2020. naslovljenu „Smjernice za izvanrednu pomoć EU-a u području prekogranične suradnje u zdravstvenoj zaštiti u kontekstu krize izazvane bolešću COVID-19” (C(2020)2153),

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje Europske komisije od 22. srpnja do 11. listopada 2020. o uklanjanju prekograničnih prepreka (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje Europske komisije od 22. srpnja do 11. listopada 2020. o uklanjanju prekograničnih prepreka (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (COM(2020)0625),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/2228 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o Europskoj godini željeznice (2021.) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2020/2228 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o Europskoj godini željeznice (2021.) (9),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 5. veljače 2021. naslovljeno „Prekogranične javne usluge u Europi” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 5. veljače 2021. naslovljeno „Prekogranične javne usluge u Europi” (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Strategija za potpuno funkcionalno i otporno schengensko područje” (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Strategija za potpuno funkcionalno i otporno schengensko područje” (COM(2021)0277),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (11),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (12) („Uredba o Interregu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (12) („Uredba o Interregu”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Pogranične regije EU-a Živući laboratoriji europske integracije” (COM(2021)0393), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Pogranične regije EU-a Živući laboratoriji europske integracije” (COM(2021)0393),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) naslovljeno „Klimatske promjene 2021.: osnova fizikalne znanosti. Doprinos radne skupine I. Šestom izvješću o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene” objavljeno 7. kolovoza 2021. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) naslovljeno „Klimatske promjene 2021.: osnova fizikalne znanosti. Doprinos radne skupine I. Šestom izvješću o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene” objavljeno 7. kolovoza 2021. (13),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1755 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2021. o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (14),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog odbora regija od 29. listopada 2021. o temi: „Vizija za Europu: Budućnost prekogranične suradnje” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog odbora regija od 29. listopada 2021. o temi: „Vizija za Europu: Budućnost prekogranične suradnje” (15),

| — | uzimajući u obzir tri tematske publikacije Komisije i Udruženja europskih pograničnih regija od 9. prosinca 2021. o preprekama i rješenjima za prekograničnu suradnju u EU-u, pod nazivom „Brojnije i bolje prekogranične javne usluge” (16), „Dinamična prekogranična tržišta rada” (17) i „Pogranične regije za europski zeleni plan” (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tri tematske publikacije Komisije i Udruženja europskih pograničnih regija od 9. prosinca 2021. o preprekama i rješenjima za prekograničnu suradnju u EU-u, pod nazivom „Brojnije i bolje prekogranične javne usluge” (16), „Dinamična prekogranična tržišta rada” (17) i „Pogranične regije za europski zeleni plan” (18),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije i Udruženja europskih pograničnih regija od 9. prosinca 2021. naslovljeno B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021 (B-rješenja: rješavanje graničnih prepreka. Zbirka 2020. – 2021.) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije i Udruženja europskih pograničnih regija od 9. prosinca 2021. naslovljeno B-solutions: Solving Border Obstacles. A Compendium 2020-2021 (B-rješenja: rješavanje graničnih prepreka. Zbirka 2020. – 2021.) (19),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (COM(2021)0891),

| — | uzimajući u obzir izvješće IPCC-a od 4. travnja 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće IPCC-a od 4. travnja 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0222/2022),

| A. | budući da EU i njegovi neposredni susjedi u Europskom udruženju slobodne trgovine (EFTA) imaju 40 unutarnjih kopnenih granica i unutarnjih graničnih regija, a te regije čine 40 % teritorija Unije i u njima živi 30 % stanovništva EU-a koje stvara gotovo trećinu BDP-a EU-a i ima znatan potencijal za dodatno osnaživanje njihova gospodarstva; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i njegovi neposredni susjedi u Europskom udruženju slobodne trgovine (EFTA) imaju 40 unutarnjih kopnenih granica i unutarnjih graničnih regija, a te regije čine 40 % teritorija Unije i u njima živi 30 % stanovništva EU-a koje stvara gotovo trećinu BDP-a EU-a i ima znatan potencijal za dodatno osnaživanje njihova gospodarstva;

| B. | budući da pogranične regije, posebno one s niskom gustoćom naseljenosti te osobito ruralna područja, često imaju lošije uvjete razvoja i općenito ostvaruju slabije gospodarske rezultate od drugih regija u državama članicama te budući da njihov gospodarski potencijal nije u potpunosti iskorišten; |
| --- | --- |

B.

budući da pogranične regije, posebno one s niskom gustoćom naseljenosti te osobito ruralna područja, često imaju lošije uvjete razvoja i općenito ostvaruju slabije gospodarske rezultate od drugih regija u državama članicama te budući da njihov gospodarski potencijal nije u potpunosti iskorišten;

| C. | budući da unatoč uloženim naporima i dalje postoje brojne administrativne, jezične i pravne prepreke koje ometaju održiv rast, društveno-gospodarski razvoj i koheziju između i unutar graničnih regija; budući da se poziva na veću i dublju suradnju među tijelima iz susjednih država članica; budući da bi pogranične regije imale koristi od nadnacionalnog pravnog instrumenta kojim bi se mogli zaobići negativne posljedice koje bi mogle nastati zbog radnji država članica kojima se fragmentira jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

C.

budući da unatoč uloženim naporima i dalje postoje brojne administrativne, jezične i pravne prepreke koje ometaju održiv rast, društveno-gospodarski razvoj i koheziju između i unutar graničnih regija; budući da se poziva na veću i dublju suradnju među tijelima iz susjednih država članica; budući da bi pogranične regije imale koristi od nadnacionalnog pravnog instrumenta kojim bi se mogli zaobići negativne posljedice koje bi mogle nastati zbog radnji država članica kojima se fragmentira jedinstveno tržište;

| D. | budući da se priznaje da je istinski pristup odozdo prema gore u europskoj kohezijskoj politici i dalje potrebno ojačati te da se institucijama i akterima koji su bliski građanima, kao što je Europska grupacija za teritorijalnu suradnju, ne bi trebalo povjeriti izravnije upravljanje sredstvima iz proračuna kohezijske politike EU-a; budući da mali i prekogranični projekti imaju važnu ulogu u tom pogledu u zbližavanju ljudi te time stvaraju nove mogućnosti za održivi lokalni razvoj i prekograničnu suradnju; |
| --- | --- |

D.

budući da se priznaje da je istinski pristup odozdo prema gore u europskoj kohezijskoj politici i dalje potrebno ojačati te da se institucijama i akterima koji su bliski građanima, kao što je Europska grupacija za teritorijalnu suradnju, ne bi trebalo povjeriti izravnije upravljanje sredstvima iz proračuna kohezijske politike EU-a; budući da mali i prekogranični projekti imaju važnu ulogu u tom pogledu u zbližavanju ljudi te time stvaraju nove mogućnosti za održivi lokalni razvoj i prekograničnu suradnju;

| E. | budući da se neki sektori suočavaju s vrlo specifičnim preprekama koje bi zahtijevale bolju koordinaciju na europskoj razini, kao što su sektori vina i jakih alkoholnih pića koji su za stavljanje na tržište u susjednoj zemlji izloženi velikom administrativnom opterećenju; budući da bi praktična rješenja, kao što je pristup jedinstvenim kontaktnim točkama, trebala biti dostupna gospodarskim subjektima kada je to moguće; |
| --- | --- |

E.

budući da se neki sektori suočavaju s vrlo specifičnim preprekama koje bi zahtijevale bolju koordinaciju na europskoj razini, kao što su sektori vina i jakih alkoholnih pića koji su za stavljanje na tržište u susjednoj zemlji izloženi velikom administrativnom opterećenju; budući da bi praktična rješenja, kao što je pristup jedinstvenim kontaktnim točkama, trebala biti dostupna gospodarskim subjektima kada je to moguće;

| F. | budući da su uslijed pandemije bolesti COVID-19 te prepreke postale izraženije i da se prekogranični radnici svakodnevno suočavaju s različitim i kontraproduktivnim zdravstvenim propisima s obje strane granica; |
| --- | --- |

F.

budući da su uslijed pandemije bolesti COVID-19 te prepreke postale izraženije i da se prekogranični radnici svakodnevno suočavaju s različitim i kontraproduktivnim zdravstvenim propisima s obje strane granica;

| G. | budući da je zatvaranje nacionalnih granica zbog pandemije bolesti COVID-19 razotkrilo jedinstvenu ranjivost i međuovisnost europskih prekograničnih regija; budući da je prekid slobodnog kretanja robe, usluga, ljudi i osnovne medicinske opreme rezultirao štetnim gospodarskim posljedicama; |
| --- | --- |

G.

budući da je zatvaranje nacionalnih granica zbog pandemije bolesti COVID-19 razotkrilo jedinstvenu ranjivost i međuovisnost europskih prekograničnih regija; budući da je prekid slobodnog kretanja robe, usluga, ljudi i osnovne medicinske opreme rezultirao štetnim gospodarskim posljedicama;

| H. | budući da je privremeno zatvaranje prekograničnih javnih i zdravstvenih usluga ugrozilo izvore prihoda prekograničnih radnika i rezultiralo financijskim poteškoćama za mala i srednja poduzeća (MSP-ove) u pograničnim regijama; budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 odgovorna za pojavu novih pravnih i administrativnih izazova u pograničnim regijama, kao što je rad na daljinu, i budući da se radnici na daljinu suočavaju s problemima u pogledu socijalne zaštite i poreznih zakona; |
| --- | --- |

H.

budući da je privremeno zatvaranje prekograničnih javnih i zdravstvenih usluga ugrozilo izvore prihoda prekograničnih radnika i rezultiralo financijskim poteškoćama za mala i srednja poduzeća (MSP-ove) u pograničnim regijama; budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 odgovorna za pojavu novih pravnih i administrativnih izazova u pograničnim regijama, kao što je rad na daljinu, i budući da se radnici na daljinu suočavaju s problemima u pogledu socijalne zaštite i poreznih zakona;

| I. | budući da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 susjedne države članice, kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini, međusobno iskazale iznimnu solidarnost; |
| --- | --- |

I.

budući da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 susjedne države članice, kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini, međusobno iskazale iznimnu solidarnost;

| J. | budući da se neke pogranične regije suočavaju s dosad nezabilježenim ključnim infrastrukturnim izazovima povezanima s izbjegličkom krizom uzrokovanom trenutnom ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu. budući da nova situacija do koje je došlo nakon epidemije COVID-a također doprinosi njihovoj ranjivosti; |
| --- | --- |

J.

budući da se neke pogranične regije suočavaju s dosad nezabilježenim ključnim infrastrukturnim izazovima povezanima s izbjegličkom krizom uzrokovanom trenutnom ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu. budući da nova situacija do koje je došlo nakon epidemije COVID-a također doprinosi njihovoj ranjivosti;

| K. | budući da su prirodna područja još uvijek mahom isprekidana nacionalnim granicama, što njihovu zaštitu i upravljanje čini manje učinkovitima, posebno uzimajući u obzir činjenicu da se primjenjuju različiti pravni okviri; |
| --- | --- |

K.

budući da su prirodna područja još uvijek mahom isprekidana nacionalnim granicama, što njihovu zaštitu i upravljanje čini manje učinkovitima, posebno uzimajući u obzir činjenicu da se primjenjuju različiti pravni okviri;

| L. | budući da stanovništvo masovno napušta pogranične regije, posebno mladi i kvalificirana radna snaga, što odražava nedostatak gospodarskih prilika u tim regijama i zbog čega su još manje privlačne u pogledu zapošljavanja i ulaganja; budući da nema dovoljno prilika za učenje jezika ni inicijativa za podizanje razine osviještenosti o prednostima učenja jezika susjedne države za stanovnike pograničnih područja; budući da ne postoji prijevod svih administrativnih dokumenata na jezik pograničnih država članica; budući da bi države članice trebale poduzeti mjere za rješavanje tog problema, a Komisija bi ih u tom postupku trebala savjetovati; |
| --- | --- |

L.

budući da stanovništvo masovno napušta pogranične regije, posebno mladi i kvalificirana radna snaga, što odražava nedostatak gospodarskih prilika u tim regijama i zbog čega su još manje privlačne u pogledu zapošljavanja i ulaganja; budući da nema dovoljno prilika za učenje jezika ni inicijativa za podizanje razine osviještenosti o prednostima učenja jezika susjedne države za stanovnike pograničnih područja; budući da ne postoji prijevod svih administrativnih dokumenata na jezik pograničnih država članica; budući da bi države članice trebale poduzeti mjere za rješavanje tog problema, a Komisija bi ih u tom postupku trebala savjetovati;

| M. | budući da u okviru nove Uredbe o Interregu za razdoblje 2021. 2027. pogranične regije sada raspolažu jasnim okvirom financijske potpore za bolje prekogranično upravljanje kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, uspostavile zajedničke mjere zaštite okoliša i ublažili učinci klimatskih promjena; |
| --- | --- |

M.

budući da u okviru nove Uredbe o Interregu za razdoblje 2021. 2027. pogranične regije sada raspolažu jasnim okvirom financijske potpore za bolje prekogranično upravljanje kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, uspostavile zajedničke mjere zaštite okoliša i ublažili učinci klimatskih promjena;

| N. | budući da sklapanje sporazuma o partnerstvu u okviru kohezijske politike za razdoblje 2021. 2027. kasni, čime se ugrožava dodjela vitalnih resursa na područjima kojima su oni potrebni; |
| --- | --- |

N.

budući da sklapanje sporazuma o partnerstvu u okviru kohezijske politike za razdoblje 2021. 2027. kasni, čime se ugrožava dodjela vitalnih resursa na područjima kojima su oni potrebni;

| O. | budući da fragmentirana i nedovoljna prekogranična suradnja može dovesti do povećane osjetljivosti na prirodne katastrofe i ekstremne vremenske uvjete u pograničnim regijama; |
| --- | --- |

O.

budući da fragmentirana i nedovoljna prekogranična suradnja može dovesti do povećane osjetljivosti na prirodne katastrofe i ekstremne vremenske uvjete u pograničnim regijama;

| P. | budući da Uniju čine i pomorske prekogranične regije, posebno njezini otoci na Sredozemlju, ali i u najudaljenijim regijama, Atlantskom oceanu i Indijskom oceanu; budući da su neki europski otoci zbog svoje udaljenosti, zajedno sa svojim statusom kao pogranične regije, izloženi kombinaciji ograničenja na tržištu rada te u području prijevoza i zdravstvene skrbi, što je ozbiljna prepreka za njihov potencijal rasta; |
| --- | --- |

P.

budući da Uniju čine i pomorske prekogranične regije, posebno njezini otoci na Sredozemlju, ali i u najudaljenijim regijama, Atlantskom oceanu i Indijskom oceanu; budući da su neki europski otoci zbog svoje udaljenosti, zajedno sa svojim statusom kao pogranične regije, izloženi kombinaciji ograničenja na tržištu rada te u području prijevoza i zdravstvene skrbi, što je ozbiljna prepreka za njihov potencijal rasta;

| Q. | budući da je prepoznato da su zbog jedinstvene ranjivosti pograničnih regija potrebne promjene načina financiranja u tim regijama kako bi se za pogranične regije konačno stvorili jednaki uvjeti kao i za središte; budući da se nadalje preporučuje da te promjene uključuju odbijanje iznosa „milijarde za pogranične regije” usklađenog s inflacijom iz proračuna Unije za koheziju te njegovu rezervaciju posebno za pogranične regije; |
| --- | --- |

Q.

budući da je prepoznato da su zbog jedinstvene ranjivosti pograničnih regija potrebne promjene načina financiranja u tim regijama kako bi se za pogranične regije konačno stvorili jednaki uvjeti kao i za središte; budući da se nadalje preporučuje da te promjene uključuju odbijanje iznosa „milijarde za pogranične regije” usklađenog s inflacijom iz proračuna Unije za koheziju te njegovu rezervaciju posebno za pogranične regije;

| R. | budući da se procjenjuje da bi se usvajanjem Prijedloga uredbe o europskom prekograničnom mehanizmu (ECBM), koji je Komisija objavila u svibnju 2018. na preporuku nekadašnjeg luksemburškog predsjedništva Vijeća, doprinijelo tome da se prevlada najmanje 30 %, a vjerojatno čak i 50 % prepoznatih prepreka za prekograničnu suradnju; |
| --- | --- |

R.

budući da se procjenjuje da bi se usvajanjem Prijedloga uredbe o europskom prekograničnom mehanizmu (ECBM), koji je Komisija objavila u svibnju 2018. na preporuku nekadašnjeg luksemburškog predsjedništva Vijeća, doprinijelo tome da se prevlada najmanje 30 %, a vjerojatno čak i 50 % prepoznatih prepreka za prekograničnu suradnju;

1.

pozdravlja komunikaciju Komisije (2021.) naslovljenu „Pogranične regije: živi laboratoriji europskih integracija”, u kojoj se daju točne informacije o preprekama s kojima se suočavaju pogranične regije EU-a;

Posebna obilježja pograničnih regija

Posebna obilježja pograničnih regija

| 2. | ističe da se člankom 174. UFEU-a priznaju izazovi s kojima se suočavaju granične regije i predviđa da bi im Unija trebala posvetiti posebnu pozornost kada razvija i provodi mjere koje vode jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije; |
| --- | --- |

2.

ističe da se člankom 174. UFEU-a priznaju izazovi s kojima se suočavaju granične regije i predviđa da bi im Unija trebala posvetiti posebnu pozornost kada razvija i provodi mjere koje vode jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije;

| 3. | naglašava da se izazovi s kojima se susreću pogranične regije, osobito one koje imaju samo morske granice, koje su posebne granice s vlastitim potrebama, kao i ruralna područja i slabo naseljena područja, razlikuju od regije do regije ovisno o pravnim, administrativnim, jezičnim, kulturnim, socioekonomskim, okolišnim, demografskim i zemljopisnim okolnostima u dotičnoj regiji; naglašava da treba učinkovito upotrebljavati i bolje koordinirati fondove EU-a kako bi se osigurao sveobuhvatniji pristup spomenutim izazovima; poziva na uključivanje lokalnih vlasti i zajednica te na prilagođene, integrirane, specijalizirane i lokalizirane pristupe u okviru višerazinskog upravljanja; ističe da je potrebno uzeti u obzir izazove s kojima se neke pogranične regije suočavaju zbog trenutne ruske agresije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

3.

naglašava da se izazovi s kojima se susreću pogranične regije, osobito one koje imaju samo morske granice, koje su posebne granice s vlastitim potrebama, kao i ruralna područja i slabo naseljena područja, razlikuju od regije do regije ovisno o pravnim, administrativnim, jezičnim, kulturnim, socioekonomskim, okolišnim, demografskim i zemljopisnim okolnostima u dotičnoj regiji; naglašava da treba učinkovito upotrebljavati i bolje koordinirati fondove EU-a kako bi se osigurao sveobuhvatniji pristup spomenutim izazovima; poziva na uključivanje lokalnih vlasti i zajednica te na prilagođene, integrirane, specijalizirane i lokalizirane pristupe u okviru višerazinskog upravljanja; ističe da je potrebno uzeti u obzir izazove s kojima se neke pogranične regije suočavaju zbog trenutne ruske agresije na Ukrajinu;

| 4. | preporučuje inicijativu EU-a za pružanje jezičnih tečajeva za jezike susjednih zemalja uz niske troškove za sudionike u svim regijama razine NUTS-3 čiji teritorij graniči sa susjednom državom članicom; ističe da bi se tom inicijativom EU-a trebala nastojati podići i osviještenost o prednostima učenja jezika susjednih zemalja; |
| --- | --- |

4.

preporučuje inicijativu EU-a za pružanje jezičnih tečajeva za jezike susjednih zemalja uz niske troškove za sudionike u svim regijama razine NUTS-3 čiji teritorij graniči sa susjednom državom članicom; ističe da bi se tom inicijativom EU-a trebala nastojati podići i osviještenost o prednostima učenja jezika susjednih zemalja;

| 5. | naglašava da bi nerazmjerna opterećenja, kao što su inherentni strukturni nedostaci s kojima se suočavaju sve pogranične regije, trebala biti kompenzirana zasebnim sustavom regionalnih potpora posebno osmišljenim za pogranične regije; |
| --- | --- |

5.

naglašava da bi nerazmjerna opterećenja, kao što su inherentni strukturni nedostaci s kojima se suočavaju sve pogranične regije, trebala biti kompenzirana zasebnim sustavom regionalnih potpora posebno osmišljenim za pogranične regije;

| 6. | zahtijeva da se na početku svakog novog programskog razdoblja 0,26 % proračuna EU-a za kohezijsku politiku namijeni isključivo za razvoj pograničnih regija, počevši od razdoblja 2028.–2034. („milijarda za pogranične regije”); nadalje predlaže da se preostali iznos vrati u proračun EU-a za koheziju ako se ta sredstva ne potraže za uporabu u pograničnim regijama; |
| --- | --- |

6.

zahtijeva da se na početku svakog novog programskog razdoblja 0,26 % proračuna EU-a za kohezijsku politiku namijeni isključivo za razvoj pograničnih regija, počevši od razdoblja 2028.–2034. („milijarda za pogranične regije”); nadalje predlaže da se preostali iznos vrati u proračun EU-a za koheziju ako se ta sredstva ne potraže za uporabu u pograničnim regijama;

| 7. | predlaže da se „milijarda za pogranične regije” povjeri europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS-ovima) ili pograničnim regijama u kojima postoje slične strukture; poziva da se EGTS-ovima ili sličnim strukturama pruži visoka razina autonomije u pogledu uporabe sredstava i odabira projekata; |
| --- | --- |

7.

predlaže da se „milijarda za pogranične regije” povjeri europskim grupacijama za teritorijalnu suradnju (EGTS-ovima) ili pograničnim regijama u kojima postoje slične strukture; poziva da se EGTS-ovima ili sličnim strukturama pruži visoka razina autonomije u pogledu uporabe sredstava i odabira projekata;

| 8. | zahtijeva da države članice uklone postojeće prepreke i omoguće EGTS-ovima veću razinu autonomije u pogledu odabira projekata i uporabe sredstava, posebno utvrđivanjem EGTS-ova kao upravljačkih tijela programa Interreg u skladu s člankom 45. stavkom 4. Uredbe o Interregu, jačanjem institucionalne i financijske sposobnosti EGTS-ova u skladu s člankom 14. stavkom 4. Uredbe o Interregu ili imenovanjem EGTS-ova kao korisnika koji upravljaju fondovima za male projekte u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe o Interregu; predlaže da Komisija stvori poticaje za države članice da iskoriste navedene mogućnosti za davanje značajnije uloge EGTS-ovima kako bi doista proveli cilj 5. kohezijske politike EU-a za razdoblje 2021.–2027.: „Europa bliža građanima”; |
| --- | --- |

8.

zahtijeva da države članice uklone postojeće prepreke i omoguće EGTS-ovima veću razinu autonomije u pogledu odabira projekata i uporabe sredstava, posebno utvrđivanjem EGTS-ova kao upravljačkih tijela programa Interreg u skladu s člankom 45. stavkom 4. Uredbe o Interregu, jačanjem institucionalne i financijske sposobnosti EGTS-ova u skladu s člankom 14. stavkom 4. Uredbe o Interregu ili imenovanjem EGTS-ova kao korisnika koji upravljaju fondovima za male projekte u skladu s člankom 25. stavkom 2. Uredbe o Interregu; predlaže da Komisija stvori poticaje za države članice da iskoriste navedene mogućnosti za davanje značajnije uloge EGTS-ovima kako bi doista proveli cilj 5. kohezijske politike EU-a za razdoblje 2021.–2027.: „Europa bliža građanima”;

| 9. | preporučuje da se izmijene smjernice EU-a za regionalnu potporu; predlaže se da se u okviru tog pravila prednost daje pograničnim regijama jer manje od polovice ukupnog stanovništva EU-a smije istodobno primati regionalnu potporu; |
| --- | --- |

9.

preporučuje da se izmijene smjernice EU-a za regionalnu potporu; predlaže se da se u okviru tog pravila prednost daje pograničnim regijama jer manje od polovice ukupnog stanovništva EU-a smije istodobno primati regionalnu potporu;

Otpornost kroz pojačanu institucionalnu suradnju

Otpornost kroz pojačanu institucionalnu suradnju

| 10. | pozdravlja napredak koji je Komisija dosad ostvarila u provedbi svog akcijskog plana iz 2017., posebno u okviru projekta „b-solutions”, kojim je osigurana pravna i administrativna potpora tijelima u pograničnim regijama te je tako riješeno 90 slučajeva prepreka u odnosima, ali i pružanjem potpore lakšem pristupu zapošljavanju, promicanju prekogranične višejezičnosti i udruživanju zdravstvenih ustanova; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napredak koji je Komisija dosad ostvarila u provedbi svog akcijskog plana iz 2017., posebno u okviru projekta „b-solutions”, kojim je osigurana pravna i administrativna potpora tijelima u pograničnim regijama te je tako riješeno 90 slučajeva prepreka u odnosima, ali i pružanjem potpore lakšem pristupu zapošljavanju, promicanju prekogranične višejezičnosti i udruživanju zdravstvenih ustanova;

| 11. | poziva institucije EU-a i države članice da podignu razinu osviještenosti među prekograničnim regijama o mogućnosti za primanje potpore Komisije u okviru inicijative b-solutions; naglašava da bi razmjena znanja o uspješnim b-solutions mogla doprinijeti rješavanju i sprečavanju pojave novih administrativnih i pravnih prepreka; |
| --- | --- |

11.

poziva institucije EU-a i države članice da podignu razinu osviještenosti među prekograničnim regijama o mogućnosti za primanje potpore Komisije u okviru inicijative b-solutions; naglašava da bi razmjena znanja o uspješnim b-solutions mogla doprinijeti rješavanju i sprečavanju pojave novih administrativnih i pravnih prepreka;

| 12. | međutim, naglašava da samo projekti b-solutions ne mogu biti prikladan i učinkovit odgovor na pravne i administrativne prepreke koje utječu na pogranične regije; |
| --- | --- |

12.

međutim, naglašava da samo projekti b-solutions ne mogu biti prikladan i učinkovit odgovor na pravne i administrativne prepreke koje utječu na pogranične regije;

| 13. | prepoznaje važnu ulogu koju makroregije, euroregije, neprofitne organizacije i udruge imaju u promicanju zajedničkog interesa i u području prekogranične suradnje; poziva Komisiju da pokrene dubinsku procjenu makroregionalnih strategija kako bi se ocijenila njihova usklađenost s obnovljenim okolišnim i digitalnim prioritetima EU-a; |
| --- | --- |

13.

prepoznaje važnu ulogu koju makroregije, euroregije, neprofitne organizacije i udruge imaju u promicanju zajedničkog interesa i u području prekogranične suradnje; poziva Komisiju da pokrene dubinsku procjenu makroregionalnih strategija kako bi se ocijenila njihova usklađenost s obnovljenim okolišnim i digitalnim prioritetima EU-a;

| 14. | podsjeća da, unatoč uloženim naporima, i dalje postoje brojne administrativne, pravne i jezične prepreke koje ometaju održivi rast, društveno-gospodarski razvoj i koheziju između i unutar pograničnih regija; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da, unatoč uloženim naporima, i dalje postoje brojne administrativne, pravne i jezične prepreke koje ometaju održivi rast, društveno-gospodarski razvoj i koheziju između i unutar pograničnih regija;

| 15. | napominje da je većina prepreka za prekograničnu suradnju pravne prirode i proizlaze iz različitog nacionalnog zakonodavstva ili općeg zakonodavstva EU-a; stoga podsjeća da je 2018. Komisija izdala prijedlog uredbe o europskom prekograničnom mehanizmu (ECBM) (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

15.

napominje da je većina prepreka za prekograničnu suradnju pravne prirode i proizlaze iz različitog nacionalnog zakonodavstva ili općeg zakonodavstva EU-a; stoga podsjeća da je 2018. Komisija izdala prijedlog uredbe o europskom prekograničnom mehanizmu (ECBM) (COM(2018)0373);

| 16. | ističe da je pristup javnim uslugama od ključne važnosti za 150 milijuna ljudi koji žive na unutarnjim pograničnim područjima, a često ga otežavaju brojne pravne i administrativne prepreke; poziva Komisiju i države članice da stoga ulože najveće moguće napore u uklanjanje tih prepreka, posebno kada su povezane sa zdravstvenim uslugama, prijevozom, obrazovanjem, mobilnosti radne snage i okolišem; |
| --- | --- |

16.

ističe da je pristup javnim uslugama od ključne važnosti za 150 milijuna ljudi koji žive na unutarnjim pograničnim područjima, a često ga otežavaju brojne pravne i administrativne prepreke; poziva Komisiju i države članice da stoga ulože najveće moguće napore u uklanjanje tih prepreka, posebno kada su povezane sa zdravstvenim uslugama, prijevozom, obrazovanjem, mobilnosti radne snage i okolišem;

| 17. | naglašava da bi se ECBM-om, koji je predložila Komisija, doprinijelo uklanjanju više od 50 % tih prepreka, posebno u pogledu nedostatka prekograničnog javnog prijevoza i ograničenog pristupa uslugama zapošljavanja, obrazovanja, kulture i zabave; u tom pogledu žali zbog toga što je Vijeće zaustavilo zakonodavni postupak u vezi s europskim prekograničnim mehanizmom; podsjeća da je cilj tog mehanizma olakšati suradnju među prekograničnim regijama na zajedničkim projektima iz različitih područja (infrastruktura, zdravstvena skrb, radna snaga itd.) tako da se jednoj od regija omogući da primjenjuje pravne odredbe susjedne države članice ako primjena njezinih zakona predstavlja pravne prepreke; |
| --- | --- |

17.

naglašava da bi se ECBM-om, koji je predložila Komisija, doprinijelo uklanjanju više od 50 % tih prepreka, posebno u pogledu nedostatka prekograničnog javnog prijevoza i ograničenog pristupa uslugama zapošljavanja, obrazovanja, kulture i zabave; u tom pogledu žali zbog toga što je Vijeće zaustavilo zakonodavni postupak u vezi s europskim prekograničnim mehanizmom; podsjeća da je cilj tog mehanizma olakšati suradnju među prekograničnim regijama na zajedničkim projektima iz različitih područja (infrastruktura, zdravstvena skrb, radna snaga itd.) tako da se jednoj od regija omogući da primjenjuje pravne odredbe susjedne države članice ako primjena njezinih zakona predstavlja pravne prepreke;

| 18. | napominje da je u veljači 2019. Prijedlog o ECBM-u podržala velika većina u Parlamentu te tijekom rasprave na plenarnoj sjednici nakon pitanja za usmeni odgovor upućenog Vijeću u listopadu 2021.; podsjeća da je stajalište Parlamenta u prvom čitanju o toj uredbi sadržavalo posebne formulacije kojima bi se osigurala njezina dobrovoljna primjena, čime bi se ublažila zabrinutost država članica; |
| --- | --- |

18.

napominje da je u veljači 2019. Prijedlog o ECBM-u podržala velika većina u Parlamentu te tijekom rasprave na plenarnoj sjednici nakon pitanja za usmeni odgovor upućenog Vijeću u listopadu 2021.; podsjeća da je stajalište Parlamenta u prvom čitanju o toj uredbi sadržavalo posebne formulacije kojima bi se osigurala njezina dobrovoljna primjena, čime bi se ublažila zabrinutost država članica;

| 19. | poziva Komisiju da izmijeni trenutačni prijedlog uzimajući u obzir zaključke pravnih službi Vijeća i Parlamenta radi postizanja ravnoteže između stajališta suzakonodavaca; poziva Komisiju da osigura da se u tom prijedlogu uzme u obzir osnaživanje prekograničnih regija, anticipirajući predvidljivu štetu u regijama koje će biti najviše pogođene posljedicama ruske agresije na Ukrajinu; poziva Komisiju da nastavi pregovore s državama članicama u cilju brzog usvajanja sustava za prevladavanje pravnih ili administrativnih graničnih prepreka kako bi se ljudima koji žive u prekograničnim regijama olakšao život; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da izmijeni trenutačni prijedlog uzimajući u obzir zaključke pravnih službi Vijeća i Parlamenta radi postizanja ravnoteže između stajališta suzakonodavaca; poziva Komisiju da osigura da se u tom prijedlogu uzme u obzir osnaživanje prekograničnih regija, anticipirajući predvidljivu štetu u regijama koje će biti najviše pogođene posljedicama ruske agresije na Ukrajinu; poziva Komisiju da nastavi pregovore s državama članicama u cilju brzog usvajanja sustava za prevladavanje pravnih ili administrativnih graničnih prepreka kako bi se ljudima koji žive u prekograničnim regijama olakšao život;

| 20. | pozdravlja usvajanje pilot-projekta „Integrirana inicijativa za odgovor na prekogranične krize (CB-CRII)”, čiji je cilj jačanje otpornosti pograničnih regija na buduće krize; apelira na Komisijinu Glavnu upravu za regionalnu i urbanu politiku da provede projekt (20); |
| --- | --- |

20.

pozdravlja usvajanje pilot-projekta „Integrirana inicijativa za odgovor na prekogranične krize (CB-CRII)”, čiji je cilj jačanje otpornosti pograničnih regija na buduće krize; apelira na Komisijinu Glavnu upravu za regionalnu i urbanu politiku da provede projekt (20

| 21. | naglašava da se, usporedno sa štetom uzrokovanom bolešću COVID-19, a posebno nakon zatvaranja granica uslijed pandemije, pogranične regije suočavaju i s posljedicama Brexita, što stvara nove prepreke slobodnoj trgovini i ozbiljne poremećaje u prekograničnoj trgovini između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, čime se pogoršava položaj poduzeća i građana u pograničnim regijama; u tom pogledu pozdravlja dogovor o pričuvi za prilagodbu Brexitu u pogledu pružanja financijske i pravne potpore državama članicama i regijama pogođenima Brexitom; |
| --- | --- |

21.

naglašava da se, usporedno sa štetom uzrokovanom bolešću COVID-19, a posebno nakon zatvaranja granica uslijed pandemije, pogranične regije suočavaju i s posljedicama Brexita, što stvara nove prepreke slobodnoj trgovini i ozbiljne poremećaje u prekograničnoj trgovini između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, čime se pogoršava položaj poduzeća i građana u pograničnim regijama; u tom pogledu pozdravlja dogovor o pričuvi za prilagodbu Brexitu u pogledu pružanja financijske i pravne potpore državama članicama i regijama pogođenima Brexitom;

Brojnije i bolje prekogranične javne usluge

Brojnije i bolje prekogranične javne usluge

| 22. | sa zanimanjem napominje da je nedavno javno savjetovanje Komisije o uklanjanju graničnih prepreka (2020.) pokazalo da su glavne poteškoće za ljude koji žive u pograničnim regijama, među ostalim, nedostatak pouzdanih prekograničnih usluga javnog prijevoza, nedostatak digitalnih usluga i njihova ograničena prekogranična interoperabilnost, prepreke izravno prouzročene jezičnim razlikama te prepreke povezane sa zakonodavnim postupcima i gospodarskim razlikama; |
| --- | --- |

22.

sa zanimanjem napominje da je nedavno javno savjetovanje Komisije o uklanjanju graničnih prepreka (2020.) pokazalo da su glavne poteškoće za ljude koji žive u pograničnim regijama, među ostalim, nedostatak pouzdanih prekograničnih usluga javnog prijevoza, nedostatak digitalnih usluga i njihova ograničena prekogranična interoperabilnost, prepreke izravno prouzročene jezičnim razlikama te prepreke povezane sa zakonodavnim postupcima i gospodarskim razlikama;

| 23. | primjećuje da privlačnost prekograničnih područja za život i ulaganja uvelike ovisi o kvaliteti života, dostupnosti javnih i komercijalnih usluga za građane i poduzeća te o kvaliteti prijevoza, a to su uvjeti koji se mogu ispuniti i očuvati u bliskoj suradnji nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, kao i poduzeća s obje strane granice; |
| --- | --- |

23.

primjećuje da privlačnost prekograničnih područja za život i ulaganja uvelike ovisi o kvaliteti života, dostupnosti javnih i komercijalnih usluga za građane i poduzeća te o kvaliteti prijevoza, a to su uvjeti koji se mogu ispuniti i očuvati u bliskoj suradnji nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti, kao i poduzeća s obje strane granice;

| 24. | naglašava ključnu ulogu koju ulaganja u visokokvalitetne javne usluge imaju u izgradnji socijalne otpornosti i rješavanju gospodarske, zdravstvene i socijalne krize; |
| --- | --- |

24.

naglašava ključnu ulogu koju ulaganja u visokokvalitetne javne usluge imaju u izgradnji socijalne otpornosti i rješavanju gospodarske, zdravstvene i socijalne krize;

| 25. | podsjeća da bi se uvođenjem boljih prekograničnih javnih usluga poboljšala ne samo kvaliteta života prekograničnih građana nego i troškovna učinkovitost tih usluga; |
| --- | --- |

25.

podsjeća da bi se uvođenjem boljih prekograničnih javnih usluga poboljšala ne samo kvaliteta života prekograničnih građana nego i troškovna učinkovitost tih usluga;

| 26. | naglašava da je koordinacija usluga prijevoza u prekograničnim regijama i dalje nedostatna, djelomično zbog veza koje nedostaju ili su neiskorištene, što otežava mobilnost i mogućnosti prekograničnog razvoja; također naglašava da je razvoj održive prekogranične prometne infrastrukture otežan zbog složenosti pravnih i administrativnih odredbi; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je koordinacija usluga prijevoza u prekograničnim regijama i dalje nedostatna, djelomično zbog veza koje nedostaju ili su neiskorištene, što otežava mobilnost i mogućnosti prekograničnog razvoja; također naglašava da je razvoj održive prekogranične prometne infrastrukture otežan zbog složenosti pravnih i administrativnih odredbi;

| 27. | naglašava da izgradnja dodatne prekogranične prometne infrastrukture, koja je skupa i ekološki izazovna, možda nije uvijek najbolje rješenje te stoga naglašava potencijal neobvezujućih mjera za jačanje prekograničnih prometnih veza, kao što je bolja koordinacija voznih redova javnog prijevoza, uključivo planiranje i uporaba prilagođenih inovacija prekograničnih lokalnih i regionalnih vlasti koje imaju dovoljnu autonomiju za ostvarivanje zajedničkih ciljeva; ističe da bi razvoj nove infrastrukture javnog prijevoza trebao biti u skladu sa zahtjevima održivosti i isplativosti; stoga poziva na pravodobnu dodjelu sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju kako bi se osigurala aktivna uloga pograničnih regija u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

27.

naglašava da izgradnja dodatne prekogranične prometne infrastrukture, koja je skupa i ekološki izazovna, možda nije uvijek najbolje rješenje te stoga naglašava potencijal neobvezujućih mjera za jačanje prekograničnih prometnih veza, kao što je bolja koordinacija voznih redova javnog prijevoza, uključivo planiranje i uporaba prilagođenih inovacija prekograničnih lokalnih i regionalnih vlasti koje imaju dovoljnu autonomiju za ostvarivanje zajedničkih ciljeva; ističe da bi razvoj nove infrastrukture javnog prijevoza trebao biti u skladu sa zahtjevima održivosti i isplativosti; stoga poziva na pravodobnu dodjelu sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju kako bi se osigurala aktivna uloga pograničnih regija u postizanju ciljeva europskog zelenog plana;

| 28. | naglašava ulogu kohezijske politike u rješavanju glavnih izazova s kojima se suočava prometni sektor Unije, uključujući razvoj dobro funkcionirajućeg jedinstvenog europskog prometnog prostora, povezivanje Europe modernim, multimodalnim i sigurnim mrežama prometne infrastrukture te prijelaz na mobilnost s niskom razinom emisija, među ostalim, podupirući dovršetak malih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju, čime bi se doprinijelo europskoj integraciji pograničnih regija; |
| --- | --- |

28.

naglašava ulogu kohezijske politike u rješavanju glavnih izazova s kojima se suočava prometni sektor Unije, uključujući razvoj dobro funkcionirajućeg jedinstvenog europskog prometnog prostora, povezivanje Europe modernim, multimodalnim i sigurnim mrežama prometne infrastrukture te prijelaz na mobilnost s niskom razinom emisija, među ostalim, podupirući dovršetak malih prekograničnih željezničkih veza koje nedostaju, čime bi se doprinijelo europskoj integraciji pograničnih regija;

| 29. | poziva države članice da uspostave snažniji i jasniji pravni okvir kako bi se poboljšala kvaliteta i učinkovitost javnih usluga; u tom pogledu naglašava da je kartografsko prikazivanje veza koje nedostaju u željezničkom sektoru, koje je pripremila Komisija, ključan alat za napredak u tom smjeru; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da uspostave snažniji i jasniji pravni okvir kako bi se poboljšala kvaliteta i učinkovitost javnih usluga; u tom pogledu naglašava da je kartografsko prikazivanje veza koje nedostaju u željezničkom sektoru, koje je pripremila Komisija, ključan alat za napredak u tom smjeru;

| 30. | ističe potrebu za stvaranjem djelotvornog političkog učinka Europske godine željeznice, posebno u prekograničnim regijama; podsjeća da europska i prekogranična dimenzija željeznica građanima omogućuje da se osjete bliže jedni drugima, da istražuju Uniju u svoj njezinoj raznolikosti i potiče socioekonomsku i teritorijalnu koheziju, posebno osiguravanjem bolje povezanosti unutar Unije i s njezinom geografskom periferijom, među ostalim putem prekograničnih regionalnih veza; pozdravlja uspostavu partnerstava za razvoj zajedničkih usluga u nekim prekograničnim regijama, uključujući usklađivanje voznih redova i izdavanja karata; poziva Komisiju da i dalje podupire tu vrstu inicijative te traži od Komisije da potiče prijevoz bicikala u prekograničnim vlakovima; |
| --- | --- |

30.

ističe potrebu za stvaranjem djelotvornog političkog učinka Europske godine željeznice, posebno u prekograničnim regijama; podsjeća da europska i prekogranična dimenzija željeznica građanima omogućuje da se osjete bliže jedni drugima, da istražuju Uniju u svoj njezinoj raznolikosti i potiče socioekonomsku i teritorijalnu koheziju, posebno osiguravanjem bolje povezanosti unutar Unije i s njezinom geografskom periferijom, među ostalim putem prekograničnih regionalnih veza; pozdravlja uspostavu partnerstava za razvoj zajedničkih usluga u nekim prekograničnim regijama, uključujući usklađivanje voznih redova i izdavanja karata; poziva Komisiju da i dalje podupire tu vrstu inicijative te traži od Komisije da potiče prijevoz bicikala u prekograničnim vlakovima;

| 31. | poziva na povećanu digitalizaciju javnih usluga i pojačane politike interoperabilnosti kako bi se osiguralo da su digitalne javne usluge u pravilu interoperabilne i prekogranične; ističe važnost potpore digitalnim inovacijama javnih usluga i poduzeća u prekograničnim regijama te u tom pogledu pozdravlja europske centre za digitalne inovacije (EDIH); |
| --- | --- |

31.

poziva na povećanu digitalizaciju javnih usluga i pojačane politike interoperabilnosti kako bi se osiguralo da su digitalne javne usluge u pravilu interoperabilne i prekogranične; ističe važnost potpore digitalnim inovacijama javnih usluga i poduzeća u prekograničnim regijama te u tom pogledu pozdravlja europske centre za digitalne inovacije (EDIH);

Dinamična prekogranična tržišta rada

Dinamična prekogranična tržišta rada

| 32. | pozdravlja brojne i važne mjere poduzete za rješavanje socioekonomskih asimetrija na granici; međutim, žali zbog nedostatka konkretnih procjena i uspoređenih statističkih podataka kako bi se dobio pregled socioekonomske situacije prekograničnih MSP-ova, što je još žalosnije s obzirom na to da mala i srednja poduzeća čine 67 % ukupne zaposlenosti i gotovo 60 % dodane vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja brojne i važne mjere poduzete za rješavanje socioekonomskih asimetrija na granici; međutim, žali zbog nedostatka konkretnih procjena i uspoređenih statističkih podataka kako bi se dobio pregled socioekonomske situacije prekograničnih MSP-ova, što je još žalosnije s obzirom na to da mala i srednja poduzeća čine 67 % ukupne zaposlenosti i gotovo 60 % dodane vrijednosti EU-a;

| 33. | poziva Komisiju da provede detaljnu analizu socioekonomskih okolnosti prekograničnih MSP-ova, u sklopu koje bi se prikupile posebne procjene i komparativni statistički podaci; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da provede detaljnu analizu socioekonomskih okolnosti prekograničnih MSP-ova, u sklopu koje bi se prikupile posebne procjene i komparativni statistički podaci;

| 34. | ističe da prema Osmom izvješću Komisije o koheziji (21) pokazatelji Interrega pokazuju da je do kraja 2020. ostvareno samo 68 % ciljeva za prekograničnu mobilnost radne snage za 2023., dok su u drugim područjima ciljevi ostvareni do 495 %; potiče države članice da nastave na tom putu kako bi postigle ciljeve za 2023.; |
| --- | --- |

34.

ističe da prema Osmom izvješću Komisije o koheziji (21

| 35. | uviđa da je za države članice važno osigurati porezne prihode, sustave socijalne sigurnosti i raznolikost nacionalnih poreza; podupire i obvezuje se da će pomno pratiti provedbu poreznog paketa Komisije od 15. srpnja 2020. kojom se nastoji osigurati pravedno, učinkovito, održivo i digitalno prilagođeno oporezivanje; |
| --- | --- |

35.

uviđa da je za države članice važno osigurati porezne prihode, sustave socijalne sigurnosti i raznolikost nacionalnih poreza; podupire i obvezuje se da će pomno pratiti provedbu poreznog paketa Komisije od 15. srpnja 2020. kojom se nastoji osigurati pravedno, učinkovito, održivo i digitalno prilagođeno oporezivanje;

| 36. | međutim, naglašava da se u nedostatku odgovarajuće ponude radnih mjesta ili drugih gospodarskih prilika, te s obzirom na niske plaće, dobro obrazovana radna snaga seli u regije u kojima je takvih prilika više, zbog čega je stanje u udaljenim pograničnim područjima još teže; |
| --- | --- |

36.

međutim, naglašava da se u nedostatku odgovarajuće ponude radnih mjesta ili drugih gospodarskih prilika, te s obzirom na niske plaće, dobro obrazovana radna snaga seli u regije u kojima je takvih prilika više, zbog čega je stanje u udaljenim pograničnim područjima još teže;

| 37. | smatra da bi kohezijska politika trebala više biti usmjerena na ulaganja u ljude jer se gospodarstva pograničnih regija mogu potaknuti učinkovitom kombinacijom ulaganja u inovacije, ljudski kapital, dobro upravljanje i institucionalni kapacitet; |
| --- | --- |

37.

smatra da bi kohezijska politika trebala više biti usmjerena na ulaganja u ljude jer se gospodarstva pograničnih regija mogu potaknuti učinkovitom kombinacijom ulaganja u inovacije, ljudski kapital, dobro upravljanje i institucionalni kapacitet;

| 38. | smatra da pogranične regije koje se suočavaju s posebnim izazovima trebaju dobivati prilagođenu potporu (npr. veće sinergije između Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji) za razvoj i provedbu dugoročnih strategija utemeljenih na gospodarskoj diversifikaciji i politikama prekvalifikacije i osposobljavanja za otpuštene radnike; |
| --- | --- |

38.

smatra da pogranične regije koje se suočavaju s posebnim izazovima trebaju dobivati prilagođenu potporu (npr. veće sinergije između Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji) za razvoj i provedbu dugoročnih strategija utemeljenih na gospodarskoj diversifikaciji i politikama prekvalifikacije i osposobljavanja za otpuštene radnike;

| 39. | potiče države članice da u potpunosti sudjeluju u naporima Komisije za uspostavu europskog prostora obrazovanja, kojim će se, u sinergiji s Programom vještina za Europu i europskim istraživačkim prostorom, osigurati pristup ciljanom obrazovanju i osposobljavanju s obje strane granice, pružanjem zajedničkih obrazovnih usluga i osiguravanjem uzajamnog priznavanja diploma, vještina i kvalifikacija i poticanjem učenja; |
| --- | --- |

39.

potiče države članice da u potpunosti sudjeluju u naporima Komisije za uspostavu europskog prostora obrazovanja, kojim će se, u sinergiji s Programom vještina za Europu i europskim istraživačkim prostorom, osigurati pristup ciljanom obrazovanju i osposobljavanju s obje strane granice, pružanjem zajedničkih obrazovnih usluga i osiguravanjem uzajamnog priznavanja diploma, vještina i kvalifikacija i poticanjem učenja;

| 40. | potiče unapređenje programa za suradnju između pograničnih regija EU-a na vanjskim granicama Unije i pograničnih regija susjednih zemalja; prepoznaje izazove te suradnje s obzirom na razlike u propisima među tim regijama; smatra da je ta suradnja važan alat za unapređenje politike proširenja EU-a; ističe da promicanje prekogranične suradnje između susjednih regija može na ključan način doprinijeti suočavanju s velikim izazovima koji utječu na Uniju (npr. osiguravanje održive budućnosti Sredozemlja, Baltičkog mora i drugih morskih bazena; osiguravanje održive budućnost Alpa, Pireneja, Karpata i drugih planinskih lanaca; te osiguravanje održive budućnosti velikih riječnih slivova npr. porječja Rajne, Dunava i Meusea); |
| --- | --- |

40.

potiče unapređenje programa za suradnju između pograničnih regija EU-a na vanjskim granicama Unije i pograničnih regija susjednih zemalja; prepoznaje izazove te suradnje s obzirom na razlike u propisima među tim regijama; smatra da je ta suradnja važan alat za unapređenje politike proširenja EU-a; ističe da promicanje prekogranične suradnje između susjednih regija može na ključan način doprinijeti suočavanju s velikim izazovima koji utječu na Uniju (npr. osiguravanje održive budućnosti Sredozemlja, Baltičkog mora i drugih morskih bazena; osiguravanje održive budućnost Alpa, Pireneja, Karpata i drugih planinskih lanaca; te osiguravanje održive budućnosti velikih riječnih slivova npr. porječja Rajne, Dunava i Meusea);

| 41. | poziva Komisiju i države članice da hitno osiguraju pravilnu provedbu i izvršavanje relevantnog zakonodavstva EU-a u pogledu prava prekograničnih i pograničnih radnika, poboljšaju njihove uvjete zapošljavanja te radne, zdravstvene i sigurnosne uvjete te rješavaju potrebu za revizijom postojećeg zakonodavnog okvira, uključujući Uredbu (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (22), kako bi se ojačala prenosivost prava i osigurala odgovarajuća koordinacija socijalne sigurnosti te preispitala uloga agencija za privremeno zapošljavanje, agencija za zapošljavanje, drugih posrednika i podizvođača radi utvrđivanja nedostataka u zaštiti u svjetlu načela jednakog postupanja; apelira na države članice i Komisiju da prepoznaju stvarnost i poteškoće koji prate sve veće količine rada na daljinu, osiguraju da osobe koje rade na daljinu iz svoje zemlje boravišta imaju pristup pravima socijalnog osiguranja, radničkim pravima i poreznim sustavima te sigurnost u pogledu tijela odgovornog za njihovo osiguranje; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju i države članice da hitno osiguraju pravilnu provedbu i izvršavanje relevantnog zakonodavstva EU-a u pogledu prava prekograničnih i pograničnih radnika, poboljšaju njihove uvjete zapošljavanja te radne, zdravstvene i sigurnosne uvjete te rješavaju potrebu za revizijom postojećeg zakonodavnog okvira, uključujući Uredbu (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (22

| 42. | priznaje da su u pograničnim regijama potrebni brže i sveobuhvatnije priznavanje diploma i drugih kvalifikacija stečenih nakon osposobljavanja, poboljšana zdravstvena skrb, širenje lokalnog prijevoza i prijevoza na velike udaljenosti te bolji pristup informacijama o slobodnim radnim mjestima; naglašava da je potrebno povećati sredstva kako bi se omogućila bolja koordinacija pravnih i administrativnih sustava susjednih zemalja, posebno u pogledu razmjene informacija o zakonodavstvu koje se primjenjuje na radnike i prikupljanja podataka o prekograničnim radnicima kako bi se uklonile razlike u nacionalnim praksama, ostvario bolji pristup dostupnim informacijama i stvorilo predvidljivo i pristupačno unutarnje tržište rada; naglašava da ti problemi predstavljaju još veću prijetnju za prekogranične radnike koji dolaze iz zemalja koje nisu članice EU-a i u njih odlaze; |
| --- | --- |

42.

priznaje da su u pograničnim regijama potrebni brže i sveobuhvatnije priznavanje diploma i drugih kvalifikacija stečenih nakon osposobljavanja, poboljšana zdravstvena skrb, širenje lokalnog prijevoza i prijevoza na velike udaljenosti te bolji pristup informacijama o slobodnim radnim mjestima; naglašava da je potrebno povećati sredstva kako bi se omogućila bolja koordinacija pravnih i administrativnih sustava susjednih zemalja, posebno u pogledu razmjene informacija o zakonodavstvu koje se primjenjuje na radnike i prikupljanja podataka o prekograničnim radnicima kako bi se uklonile razlike u nacionalnim praksama, ostvario bolji pristup dostupnim informacijama i stvorilo predvidljivo i pristupačno unutarnje tržište rada; naglašava da ti problemi predstavljaju još veću prijetnju za prekogranične radnike koji dolaze iz zemalja koje nisu članice EU-a i u njih odlaze;

| 43. | smatra da digitalizacija pruža dosad neviđenu priliku za olakšavanje mobilnosti radne snage, a istodobno omogućuje brži i lakši nadzor usklađenosti s mjerodavnim odredbama EU-a; poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s Europskim nadzornim tijelom za rad bez daljnje odgode iznese zakonodavni prijedlog o europskoj propusnici za socijalnu sigurnost za sve mobilne radnike i državljane zemalja koje nisu u EU-u i koji su obuhvaćeni pravilima EU-a o mobilnosti unutar EU-a, čime bi se relevantnim nacionalnim tijelima i socijalnim partnerima pružio instrument kojim bi se osigurala učinkovita identifikacija, sljedivost, agregiranje i prenosivost prava na socijalnu sigurnost te poboljšala provedba pravila EU-a o mobilnosti radne snage i koordinaciji sustava socijalne sigurnosti na tržištu rada na pravedan i učinkovit način kako bi se osigurali jednaki uvjeti u EU-u; |
| --- | --- |

43.

smatra da digitalizacija pruža dosad neviđenu priliku za olakšavanje mobilnosti radne snage, a istodobno omogućuje brži i lakši nadzor usklađenosti s mjerodavnim odredbama EU-a; poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s Europskim nadzornim tijelom za rad bez daljnje odgode iznese zakonodavni prijedlog o europskoj propusnici za socijalnu sigurnost za sve mobilne radnike i državljane zemalja koje nisu u EU-u i koji su obuhvaćeni pravilima EU-a o mobilnosti unutar EU-a, čime bi se relevantnim nacionalnim tijelima i socijalnim partnerima pružio instrument kojim bi se osigurala učinkovita identifikacija, sljedivost, agregiranje i prenosivost prava na socijalnu sigurnost te poboljšala provedba pravila EU-a o mobilnosti radne snage i koordinaciji sustava socijalne sigurnosti na tržištu rada na pravedan i učinkovit način kako bi se osigurali jednaki uvjeti u EU-u;

| 44. | ističe da među državama članicama EU-a trenutačno ne postoji uzajamno priznavanje statusa invaliditeta, što osobama s invaliditetom stvara poteškoće jer postoji mogućnost da njihova nacionalna iskaznica za osobe s invaliditetom neće biti priznata u drugim državama članicama; smatra da taj propust posebno ograničava prekogranične radnike i studente s invaliditetom jer ugrožava njihovo pravo na odgovarajuće usluge; prepoznaje vrijednost iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom koja omogućuje uzajamno priznavanje invaliditeta u svim državama članicama koje trenutačno sudjeluju u tom projektu; pozdravlja činjenicu da će Komisija do kraja 2023. predložiti uvođenje europske iskaznice za osobe s invaliditetom kako bi ta iskaznica bila priznata u svim državama članicama; |
| --- | --- |

44.

ističe da među državama članicama EU-a trenutačno ne postoji uzajamno priznavanje statusa invaliditeta, što osobama s invaliditetom stvara poteškoće jer postoji mogućnost da njihova nacionalna iskaznica za osobe s invaliditetom neće biti priznata u drugim državama članicama; smatra da taj propust posebno ograničava prekogranične radnike i studente s invaliditetom jer ugrožava njihovo pravo na odgovarajuće usluge; prepoznaje vrijednost iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom koja omogućuje uzajamno priznavanje invaliditeta u svim državama članicama koje trenutačno sudjeluju u tom projektu; pozdravlja činjenicu da će Komisija do kraja 2023. predložiti uvođenje europske iskaznice za osobe s invaliditetom kako bi ta iskaznica bila priznata u svim državama članicama;

Pogranične regije za europski zeleni plan

Pogranične regije za europski zeleni plan

| 45. | podsjeća da već postoji važan pravni okvir Unije, naročito Direktiva o pticama i Direktiva o staništima te Okvirna direktivu EU-a o vodama (23), kao i Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030., koji države članice moraju u potpunosti, sustavno i zajednički provoditi u prekograničnim regijama; podsjeća da se priroda, klima, prirodne katastrofe i bolesti ne zaustavljaju na nacionalnim granicama te poziva na koordiniranu i dosljednu zaštitu područja mreže Natura 2000 kako bi se osigurale integriranije provedbene mjere; potiče nacionalne vlade država članica da prijeđu na veći stupanj usklađenosti i koordinacije u provedbi tih i drugih direktiva; naglašava da je planiranje i upravljanje rizicima od katastrofa područje u kojem je prekogranična suradnja od ključne važnosti; poziva Komisiju da pomno prati komponentu povezanu s prekograničnim područjima nacionalnih ili regionalnih strategija za prilagodbu klimatskim promjenama i predvidi konkretne mjere za poticanje odgovarajućih rješenja; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da već postoji važan pravni okvir Unije, naročito Direktiva o pticama i Direktiva o staništima te Okvirna direktivu EU-a o vodama (23

| 46. | ističe da i klimatske promjene ozbiljno utječu na pogranične regije, između ostalog tako što ih obvezuju da razviju zajedničke prekogranične prilagođene preventivne mjere za prirodne katastrofe; podsjeća da su prirodne katastrofe 2021. pogodile nekoliko pograničnih regija u Belgiji, Francuskoj, Luksemburgu, Nizozemskoj i Njemačkoj; ističe obvezu država članica u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu da redovito provode procjene rizika i analize scenarija katastrofa koje obuhvaćaju prekograničnu suradnju, kao i izvješćivanje o ključnim rizicima s prekograničnim učinkom; poziva Komisiju i države članice da povećaju suradnju i razmjenu informacija u pogledu upravljanja rizicima od katastrofa, s ciljem da se poboljšaju i sustavi ranog upozoravanja u pograničnim regijama; u tom pogledu pozdravlja projekte Interreg Rajna-Meuse o javnoj sigurnosti, prikupljanju podataka, prekograničnom upravljanju rijekama i administrativnoj suradnji u području prostornog planiranja za smanjenje rizika od poplava; |
| --- | --- |

46.

ističe da i klimatske promjene ozbiljno utječu na pogranične regije, između ostalog tako što ih obvezuju da razviju zajedničke prekogranične prilagođene preventivne mjere za prirodne katastrofe; podsjeća da su prirodne katastrofe 2021. pogodile nekoliko pograničnih regija u Belgiji, Francuskoj, Luksemburgu, Nizozemskoj i Njemačkoj; ističe obvezu država članica u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu da redovito provode procjene rizika i analize scenarija katastrofa koje obuhvaćaju prekograničnu suradnju, kao i izvješćivanje o ključnim rizicima s prekograničnim učinkom; poziva Komisiju i države članice da povećaju suradnju i razmjenu informacija u pogledu upravljanja rizicima od katastrofa, s ciljem da se poboljšaju i sustavi ranog upozoravanja u pograničnim regijama; u tom pogledu pozdravlja projekte Interreg Rajna-Meuse o javnoj sigurnosti, prikupljanju podataka, prekograničnom upravljanju rijekama i administrativnoj suradnji u području prostornog planiranja za smanjenje rizika od poplava;

| 47. | smatra da su uzajamno povjerenje, politička volja i fleksibilan pristup među dionicima na više razina, uključujući civilno društvo, od ključne važnosti za prevladavanje prepreka te za poticanje održivog rasta i razvoja u pograničnim regijama; stoga poziva na bolju koordinaciju i dijalog te daljnju razmjenu najboljih praksi među vlastima; apelira na Komisiju i države članice da ojačaju takvu suradnju; nadalje, poziva države članice da osiguraju odgovarajuću funkcionalnu i financijsku autonomiju lokalnih i regionalnih vlasti; uz to, naglašava da sve pogranične regije moraju imati odlučujuću ulogu u rješavanju izazova klimatskih promjena koordiniranim djelovanjem s regijama koje ih okružuju; |
| --- | --- |

47.

smatra da su uzajamno povjerenje, politička volja i fleksibilan pristup među dionicima na više razina, uključujući civilno društvo, od ključne važnosti za prevladavanje prepreka te za poticanje održivog rasta i razvoja u pograničnim regijama; stoga poziva na bolju koordinaciju i dijalog te daljnju razmjenu najboljih praksi među vlastima; apelira na Komisiju i države članice da ojačaju takvu suradnju; nadalje, poziva države članice da osiguraju odgovarajuću funkcionalnu i financijsku autonomiju lokalnih i regionalnih vlasti; uz to, naglašava da sve pogranične regije moraju imati odlučujuću ulogu u rješavanju izazova klimatskih promjena koordiniranim djelovanjem s regijama koje ih okružuju;

| 48. | napominje da pogranične regije imaju premalo koristi od uvođenja kružnog gospodarstva, energije iz obnovljivih izvora i mjera energetske učinkovitosti; poziva Komisiju da na temelju već postignutog regulatornog napretka financira više prekograničnih projekata za proizvodnju, zajedničko korištenje i skladištenje energije iz obnovljivih izvora; smatra da se prilike za suradnju koje već postoje u mjerodavnom pravnom okviru EU-a moraju u potpunosti iskoristiti te poziva države članice da poboljšaju koordinaciju u prekograničnim regijama radi provedbe strategije EU-a za integraciju energetskog sustava; naglašava potencijal slabije naseljenih pograničnih područja za razvoj održivih i zelenih gospodarstava te da se time stvara dodana vrijednost za lokalni razvoj stvaranjem novih zelenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

48.

napominje da pogranične regije imaju premalo koristi od uvođenja kružnog gospodarstva, energije iz obnovljivih izvora i mjera energetske učinkovitosti; poziva Komisiju da na temelju već postignutog regulatornog napretka financira više prekograničnih projekata za proizvodnju, zajedničko korištenje i skladištenje energije iz obnovljivih izvora; smatra da se prilike za suradnju koje već postoje u mjerodavnom pravnom okviru EU-a moraju u potpunosti iskoristiti te poziva države članice da poboljšaju koordinaciju u prekograničnim regijama radi provedbe strategije EU-a za integraciju energetskog sustava; naglašava potencijal slabije naseljenih pograničnih područja za razvoj održivih i zelenih gospodarstava te da se time stvara dodana vrijednost za lokalni razvoj stvaranjem novih zelenih radnih mjesta;

| 49. | naglašava da će suradnja između susjednih država članica biti središnji element u postizanju ciljeva europskog zelenog plana te poziva države članice da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste postojeće mogućnosti za suradnju u okviru mjerodavnog pravnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

49.

naglašava da će suradnja između susjednih država članica biti središnji element u postizanju ciljeva europskog zelenog plana te poziva države članice da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste postojeće mogućnosti za suradnju u okviru mjerodavnog pravnog okvira EU-a;

o

o o

| 50. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

50.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

1

(2)  SL L 288, 6.11.2007., str. 27.

2

(3)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

3

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

4

(5)  SL C 207, 30.6.2017., str. 19.

5

(6)  SL C 28, 27.1.2020., str. 40.

6

(7)  SL C 433, 23.12.2019., str. 24.

7

(8)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/border-2020/

8

(9)  SL L 437, 28.12.2020., str. 108.

9

(10)  SL C 106, 26.3.2021., str. 12.

10

(11)  SL L 231, 30.6.2021., str. 60.

11

(12)  SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

12

(13)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-i/ https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

13

(14)  SL L 357, 8.10.2021., str. 1.

14

(15)  SL C 440, 29.10.2021., str. 6.

15

(16)  Europska komisija, Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., „Brojnije i bolje prekogranične javne usluge: prepreke i rješenja za prekograničnu suradnju u EU-u”, Ured za publikacije Europske unije, 2021., https://data.europa.eu/doi/10.2776/912236

16

(17)  Europska komisija, Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., „Dinamična prekogranična tržišta rada: prepreke i rješenja za prekograničnu suradnju u EU-u”, Ured za publikacije Europske unije, 2021., https://data.europa.eu/doi/10.2776/094950

17

(18)  Europska komisija, Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., „Pogranične regije za europski zeleni plan: prepreke i rješenja za prekograničnu suradnju u EU-u”, Ured za publikacije Europske unije, 2021., https://data.europa.eu/doi/10.2776/475773

18

(19)  Europska komisija, Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, Brustia, G., Dellagiacoma, A., Cordes, C., et al., „B-rješenja, rješavanje graničnih prepreka: Zbirka 2020. – 2021.”, Ured za publikacije Europske unije, 2021., https://data.europa.eu/doi/10.2776/625110

19

(20)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/214920/budg2021-doc6-tab-en.pdf

20

(21)  Europska komisija, „Kohezija u Europi do 2050. – Osmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji”, 9. veljače 2022.

21

(22)  Uredba (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (SL L 166, 30.4.2004., str. 1.).

22

(23)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

23

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/124

---

P9_TA(2022)0329

Provedba ažurirane nove industrijske strategije za Europu: usklađivanje potrošnje s politikom

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o provedbi ažurirane nove industrijske strategije za Europu: usklađivanje potrošnje s politikom (2022/2008(INI))

(2023/C 125/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9., 151. i 152., članak 153. stavke 1. i 2., kao i njegov članak 173., koji se odnosi na industrijsku politiku EU-a i, među ostalim, na konkurentnost industrije Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 9., 151. i 152., članak 153. stavke 1. i 2., kao i njegov članak 173., koji se odnosi na industrijsku politiku EU-a i, među ostalim, na konkurentnost industrije Unije,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 5. stavak 3. i njegov Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 5. stavak 3. i njegov Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljenu „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljenu „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (COM(2021)0350),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (COM(2021)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (COM(2021)0550),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Industrijski ekosustavi, strateška autonomija i dobrobit”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Industrijski ekosustavi, strateška autonomija i dobrobit”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 2. prosinca 2021. naslovljeno „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 2. prosinca 2021. naslovljeno „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (1),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Godišnje izvješće za 2021. o jedinstvenom tržištu” (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Godišnje izvješće za 2021. o jedinstvenom tržištu” (SWD(2021)0351),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Strateške ovisnosti i kapaciteti” (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Strateške ovisnosti i kapaciteti” (SWD(2021)0352),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Prema konkurentnom i čistom europskom čeliku” (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Prema konkurentnom i čistom europskom čeliku” (SWD(2021)0353),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisijine Skupine na visokoj razini za energetski intenzivne industrije iz 2019. naslovljeno „Glavni plan za konkurentnu preobrazbu energetski intenzivnih industrija EU-a kojim se omogućuje postizanje klimatski neutralnog kružnog gospodarstva do 2050.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisijine Skupine na visokoj razini za energetski intenzivne industrije iz 2019. naslovljeno „Glavni plan za konkurentnu preobrazbu energetski intenzivnih industrija EU-a kojim se omogućuje postizanje klimatski neutralnog kružnog gospodarstva do 2050.”,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međunarodne agencije za energiju iz 2021. naslovljeno „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulta neto stopa do 2050.: Plan za globalni energetski sektor), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međunarodne agencije za energiju iz 2021. naslovljeno „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector” (Nulta neto stopa do 2050.: Plan za globalni energetski sektor),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. studenoga 2018. pod naslovom „Buduća strategija industrijske politike EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. studenoga 2018. pod naslovom „Buduća strategija industrijske politike EU-a”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2019. pod naslovom „Strategija industrijske politike EU-a: vizija za 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2019. pod naslovom „Strategija industrijske politike EU-a: vizija za 2030.”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. studenoga 2020. pod naslovom „Oporavak kojim se pospješuje prijelaz prema dinamičnijoj, otpornijoj i konkurentnijoj europskoj industriji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. studenoga 2020. pod naslovom „Oporavak kojim se pospješuje prijelaz prema dinamičnijoj, otpornijoj i konkurentnijoj europskoj industriji”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. prosinca 2020. o osiguravanju kružnog i zelenog oporavka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. prosinca 2020. o osiguravanju kružnog i zelenog oporavka,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za vodik (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o europskoj strategiji za integraciju energetskih sustava (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2021. o europskoj strategiji za kritične sirovine (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2021. o europskoj strategiji za kritične sirovine (9),

| — | uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu (Pariški sporazum) na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Farmaceutska strategija za Europu” (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Farmaceutska strategija za Europu” (COM(2020)0761),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2022. naslovljenu „Donošenje Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće” (COM(2022)0027), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2022. naslovljenu „Donošenje Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće” (COM(2022)0027),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 8. travnja 2019. naslovljen „Tehnološke infrastrukture” (SWD(2019)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 8. travnja 2019. naslovljen „Tehnološke infrastrukture” (SWD(2019)0158),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (10),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. o energetskoj učinkovitosti na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka u energetskom sektoru i drugim područjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. o energetskoj učinkovitosti na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka u energetskom sektoru i drugim područjima,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela UN-a o klimatskim promjenama od 4. travnja 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela UN-a o klimatskim promjenama od 4. travnja 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: ublažavanje klimatskih promjena”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0214/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0214/2022),

| A. | budući da je ključno industriji omogućiti da ostvari usporednu zelenu i digitalnu tranziciju uz istodobno otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta te osiguravanje konkurentnosti i kapaciteta za razvoj i proizvodnju čistih proizvoda, usluga i proizvodnih procesa; |
| --- | --- |

A.

budući da je ključno industriji omogućiti da ostvari usporednu zelenu i digitalnu tranziciju uz istodobno otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta te osiguravanje konkurentnosti i kapaciteta za razvoj i proizvodnju čistih proizvoda, usluga i proizvodnih procesa;

| B. | budući da cilj industrijske strategije mora biti i jačanje jedinstvenog tržišta i poticanje revolucionarnih tehnologija kako bi EU postao svjetski predvodnik u zelenim i digitalnim tehnologijama; |
| --- | --- |

B.

budući da cilj industrijske strategije mora biti i jačanje jedinstvenog tržišta i poticanje revolucionarnih tehnologija kako bi EU postao svjetski predvodnik u zelenim i digitalnim tehnologijama;

| C. | budući da industrijski i proizvodni procesi čine okosnicu tržišta rada EU-a te bi njima trebalo potaknuti otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

C.

budući da industrijski i proizvodni procesi čine okosnicu tržišta rada EU-a te bi njima trebalo potaknuti otvaranje visokokvalitetnih radnih mjesta;

| D. | budući da je u geopolitičkom svijetu koji se mijenja ključno osnažiti stratešku autonomiju EU-a i smanjiti ovisnost o kritičnim materijalima, proizvodima, energiji, proizvodnim kapacitetima i tehnologijama te istodobno održati gospodarstvo otvoreno koliko je to moguće, a zatvoreno koliko je to potrebno; |
| --- | --- |

D.

budući da je u geopolitičkom svijetu koji se mijenja ključno osnažiti stratešku autonomiju EU-a i smanjiti ovisnost o kritičnim materijalima, proizvodima, energiji, proizvodnim kapacitetima i tehnologijama te istodobno održati gospodarstvo otvoreno koliko je to moguće, a zatvoreno koliko je to potrebno;

| E. | budući da je ruski agresivni rat protiv Ukrajine još jednom pokazao da EU uvelike ovisi o opskrbi energijom iz trećih zemalja; budući da EU svoju industrijsku i energetsku politiku mora preusmjeriti radi što brže diversifikacije svojih izvora energije te povećanja ušteda energije i korištenja mjera energetske učinkovitosti, kao i razviti znatne obnovljive izvore energije i u svim industrijama primijeniti znatno snažniji pristup kružnog gospodarstva na temelju otpornih i održivih lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

E.

budući da je ruski agresivni rat protiv Ukrajine još jednom pokazao da EU uvelike ovisi o opskrbi energijom iz trećih zemalja; budući da EU svoju industrijsku i energetsku politiku mora preusmjeriti radi što brže diversifikacije svojih izvora energije te povećanja ušteda energije i korištenja mjera energetske učinkovitosti, kao i razviti znatne obnovljive izvore energije i u svim industrijama primijeniti znatno snažniji pristup kružnog gospodarstva na temelju otpornih i održivih lanaca opskrbe;

| F. | budući da visoka razina ovisnosti o opskrbi energijom, na primjer iz Rusije, i visoke cijene energije mogu biti štetni za proizvodne kapacitete europskih poduzeća; budući da je dostupnost materijala i komponenti te proizvodnog kapaciteta u Europi ključna kako bi se izbjeglo da se energetska ovisnost EU-a zamijeni povećanom ovisnošću kada je riječ o nabavi rijetkih zemnih minerala, drugih kritičnih metala i opreme ili proizvodnim kapacitetima; |
| --- | --- |

F.

budući da visoka razina ovisnosti o opskrbi energijom, na primjer iz Rusije, i visoke cijene energije mogu biti štetni za proizvodne kapacitete europskih poduzeća; budući da je dostupnost materijala i komponenti te proizvodnog kapaciteta u Europi ključna kako bi se izbjeglo da se energetska ovisnost EU-a zamijeni povećanom ovisnošću kada je riječ o nabavi rijetkih zemnih minerala, drugih kritičnih metala i opreme ili proizvodnim kapacitetima;

| G. | budući da se u EU-u nalaze vodeći svjetski istraživački instituti, poduzeća i stručnjaci te da EU ima potencijal biti svjetski predvodnik u industrijskim inovacijama; |
| --- | --- |

G.

budući da se u EU-u nalaze vodeći svjetski istraživački instituti, poduzeća i stručnjaci te da EU ima potencijal biti svjetski predvodnik u industrijskim inovacijama;

| H. | budući da je Komisija najavila da će, nakon što utvrdi strateške ovisnosti u najosjetljivijim industrijskim ekosustavima, predložiti konkretne sistemske (gospodarske i regulatorne) mjere za smanjenje tih ovisnosti, među ostalim osiguravanjem i promicanjem proizvodnje i ulaganja u Europi; |
| --- | --- |

H.

budući da je Komisija najavila da će, nakon što utvrdi strateške ovisnosti u najosjetljivijim industrijskim ekosustavima, predložiti konkretne sistemske (gospodarske i regulatorne) mjere za smanjenje tih ovisnosti, među ostalim osiguravanjem i promicanjem proizvodnje i ulaganja u Europi;

| I. | budući da EU treba riješiti pitanje otpornosti opskrbe i pritom stvoriti privlačan i inovativan visokovrijedni ekosustav proizvodnje i opskrbe, usklađen s europskim ciljevima u području istraživanja i razvoja, inovacija, klime i okoliša; |
| --- | --- |

I.

budući da EU treba riješiti pitanje otpornosti opskrbe i pritom stvoriti privlačan i inovativan visokovrijedni ekosustav proizvodnje i opskrbe, usklađen s europskim ciljevima u području istraživanja i razvoja, inovacija, klime i okoliša;

| J. | budući da je industrijski sektor od 1990. zabilježio smanjenje emisija CO2 za 35 % i budući da je znatan dio tog smanjenja posljedica premještanja proizvodnje; |
| --- | --- |

J.

budući da je industrijski sektor od 1990. zabilježio smanjenje emisija CO2 za 35 % i budući da je znatan dio tog smanjenja posljedica premještanja proizvodnje;

| K. | budući da procijenjeni gospodarski potencijal za smanjenje potrošnje konačne energije do 2030., u usporedbi s postojećom potrošnjom, iznosi 23,5 % za europski industrijski sektor (11); |
| --- | --- |

K.

budući da procijenjeni gospodarski potencijal za smanjenje potrošnje konačne energije do 2030., u usporedbi s postojećom potrošnjom, iznosi 23,5 % za europski industrijski sektor (11);

| L. | budući da je Komisija prepoznala da je nekoliko gospodarskih sektora, primjerice zdravstveni sektor, poljoprivredno-prehrambeni sektor, rudarska i ekstraktivna industrija te industrija digitalnih tehnologija, ključno za postizanje strateške autonomije EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija prepoznala da je nekoliko gospodarskih sektora, primjerice zdravstveni sektor, poljoprivredno-prehrambeni sektor, rudarska i ekstraktivna industrija te industrija digitalnih tehnologija, ključno za postizanje strateške autonomije EU-a;

| M. | budući da je Komisija u novoj ažuriranoj industrijskoj strategiji prepoznala da bi neodržive tržišne politike, uključujući politike u području javne nabave, mogle dovesti do konsolidacije tržišta; |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija u novoj ažuriranoj industrijskoj strategiji prepoznala da bi neodržive tržišne politike, uključujući politike u području javne nabave, mogle dovesti do konsolidacije tržišta;

| 1. | pozdravlja ažuriranje industrijske strategije; naglašava da je potrebno da zeleni plan bude popraćen ambicioznom industrijskom politikom kako bi bio istinska i transformativna strategija održivog rasta te kako bi se zahvaljujući njemu smanjile ovisnosti i održali jednaki uvjeti za europsku industriju tijekom usporedne tranzicije te kako bi se ostvario konkurentan predvodnički položaj u području nulte neto stope emisija stakleničkih plinova i održivog gospodarstva i ostvarile sinergije među poduzećima, malim i srednjim poduzećima te start-up poduzećima i da ga treba poduprijeti ambicioznom politikom istraživanja i razvoja i okvirom koji pogoduje MSP-ovima; naglašava da se ta potreba znatno povećala zbog trenutačne klimatske i energetske krize i ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine; u tom pogledu ističe potrebu za ciljanim mjerama pomoći ugroženim korisnicima u industrijskom kontekstu, posebno ranjivim MSP-ovima i mikropoduzećima, koji su također snažno pogođeni posljedicama pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju i države članice da u sadašnjim i budućim inicijativama i ciljevima razmotre utjecaj ruskog agresivnog rata na europsku industriju i njezine kapacitete te da usvoje holistički pristup kada se njime stvaraju poticaji za potporu strateškim industrijskim sektorima i njihovim lancima opskrbe koji se suočavaju s naglim porastom troškova energije, prijevoza i sirovina; uviđa da postoje brojne mjere kojima bi se mogli smanjiti ti učinci i pritom smanjiti emisije stakleničkih plinova i onečišćenje zraka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je funkcionalno europsko jedinstveno tržište važno sredstvo za jačanje otpornosti industrije, atraktivnosti Europe kao odredišta za ulaganja i konkurentnosti EU-a te za poboljšanje usporedne zelene i digitalne tranzicije kao temelja za novi rast u industrijskim sektorima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da EU ne smije ovisiti o trećim zemljama kada je riječ o proizvodima, energiji, proizvodnim kapacitetima i tehnologijama koji su ključni za naše gospodarstvo i naše društvo budućnosti; naglašava da EU treba povratiti čvrst položaj u ključnim globalnim lancima vrijednosti i osigurati opskrbu kritičnim sirovinama u kriznim vremenima, među ostalim i povećanom primjenom poslovnih modela kružnog gospodarstva; ističe korist kraćih lanaca opskrbe za otpornost našeg gospodarstva i postizanje klimatskih ambicija EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost međunarodne suradnje, ravnopravnih partnerstava i otvorene globalne poštene trgovine za europsko gospodarstvo te napominje da je diversifikacija lanaca opskrbe s pomoću ambicioznih mjera trgovinske politike, uključujući strateške sporazume o trgovini i ulaganjima, jedan od najučinkovitijih načina za jačanje europske industrijske otpornosti i smanjenje ovisnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da što prije predstavi jasne i znanstveno utemeljene tranzicijske putanje za industrijski ekosustav, među ostalim na način da utvrdi što je u pogledu infrastrukture, tehnologija i vještina potrebno za uspješnu tranziciju; poziva Komisiju da zajamči dosljednost, koordinaciju i sinergije u svim inicijativama, ciljevima, financiranju i regulatornim instrumentima kojima će se industrija poduprijeti tijekom tih tranzicija; ističe potrebu za usklađivanjem tranzicijskih putanja, planova tehnološkog razvoja i strateških planova za istraživanja i inovacije europskih partnerstava u okviru programa Obzor Europa; poziva na godišnje praćenje i izvješćivanje o konkurentnosti, tehnološkom napretku, zapošljivosti i otpornosti naših industrijskih ekosustava te o napretku tranzicijskih putanja u pojedinačnim sektorima, među ostalim u pogledu njihove usklađenosti s klimatskim ciljevima EU-a, kako bi se instrumenti mogli brzo prilagoditi kada je to potrebno; naglašava da bi svi dionici u lancu vrijednosti, uključujući civilno društvo, akademsku zajednicu, organizacije potrošača, sindikate i Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene, trebali na transparentan način biti uključeni u postupak tranzicije kako bi se osiguralo kontinuirano i znanstveno utemeljeno praćenje napretka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da predstavi strategiju usmjerenu na tranziciju energetski najintenzivnijih industrija koja bi im omogućila da očuvaju svoju konkurentnost i istodobno poduprla veću stratešku autonomiju EU-a jer su te industrije često od strateške važnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da industrijska konkurentnost Europe u velikoj mjeri ovisi o njezinoj inovacijskoj sposobnosti; konstatira da su druge gospodarske sile ispred EU-a kada je riječ o postotnim udjelima rashoda za istraživanje i razvoj u BDP-u; ponavlja da je važno imati ambicioznu razinu ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se poboljšala konkurentnost EU-a u svijetu; žali zbog toga što cilj ulaganja od 3 % BDP-a u istraživanje i razvoj još uvijek nije postignut u velikoj većini država članica; poziva Komisiju da koordinira napore država članica u pogledu daljnjeg povećanja ulaganja u istraživanje i razvoj, posebno u pogledu nacionalnog javnog i privatnog financiranja industrijskih inovacija i istraživanja kako bi se potaknula istraživanja potaknuta znatiželjom na niskim razinama tehnološke spremnosti kojima bi se održala i poboljšala baza znanja na kojoj se temelje europske industrijske inovacije; u tom pogledu ističe ulogu koju bi mogla imati partnerstva za otvorenu znanost; poziva Komisiju da zajamči da ulaganja u istraživanje i razvoj budu usmjerena i na uključivanje mikropoduzeća; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe potrebu da se u programima rada i javno-privatnim partnerstvima u okviru Obzora Europa uzmu u obzir nove okolnosti koje proizlaze iz ruske invazije Ukrajine, posebno u klasterima 4., o „industriji, digitalizaciji i svemiru”, i 5., o „klimi, energiji i mobilnosti”, te da se industrijska istraživanja i razvoj usmjere na zamjenu fosilnih goriva i smanjenje ovisnosti industrija EU-a o uvozu energije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da doprinese premošćivanju investicijskog jaza u odnosu na globalne konkurente kada je riječ o ključnim razvojnim tehnologijama; u tom pogledu pozdravlja prijedlog Komisije o europskom aktu o čipovima te uspostavu Europskog saveza za industrijske podatke, računalstvo na rubu mreže i računalstvo u oblaku; poziva Komisiju da brzo pokrene odgođeno djelovanje Europskog industrijskog saveza za procesore i tehnologije poluvodiča; poziva Komisiju da te inicijative brzo proširi na druge instrumente za istraživanje, razvoj i inovacije te na ključne razvojne tehnologije kao što su baterije, umjetna inteligencija, kibersigurnost, automatizacija i robotika, biotehnologija, računalstvo na rubu mreže, fotonika te kvantno računalstvo i tehnologija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja napore Komisije u vezi s europskim ekosustavom poluvodiča, što uključuje povećanje lokalnih proizvodnih kapaciteta, pilot-linije i prve proizvodne pogone svoje vrste za napredne tehnologije čipova te projektiranje čipova i sustava; naglašava da je potrebno osigurati da financiranje europskog akta o čipovima ne dovede do smanjenja sredstava za druge povezane programe EU-a; pozdravlja radni dokument službi Komisije priložen europskom aktu o čipovima (SWD(2022)0147); poziva, međutim, Komisiju da izradi procjenu učinka, uključujući učinak na okoliš, i sveobuhvatnu analizu buduće potrebe za čipovima, konkurentske prednosti različitih vrsta i potencijala za proizvodnju čipova u Europi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe važnost potpune provedbe postojećeg strateškog programa za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije jer je to ključan program za stratešku autonomiju Unije u pogledu nekoliko ključnih razvojnih tehnologija; smatra da bi se preusmjeravanje financiranja Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije na istraživanje, posebno u području čipova, prvenstveno trebalo provesti u okviru postojećeg strateškog programa za istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je potrebno ojačati inicijativu „Made in EU” i ubrzati usvajanje industrijskih tehnologija 4.0, posebno u malim i srednjim poduzećima; poziva Komisiju da partnerstvo za „Made in Europe” u velikoj mjeri uključi u program Obzor Europa i to na način da potiče suradnju MSP-ova sa sveučilištima i organizacijama za istraživanje i tehnologiju; naglašava da „Made in Europe” ne bi trebao biti oznaka samo za kvalitetu i inovacije, već i za visoko održive i socijalno pravedne industrijske proizvode, procese i usluge te da bi tom oznakom trebalo promicati vraćanje kvalitetnih radnih mjesta i proizvodnih prilika diljem Unije u cilju pružanja potpore uravnoteženom i održivom razvoju svih regija EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost Industrijskog foruma uspostavljenog u okviru industrijske strategije i napominje da je od pet uspostavljenih radnih skupina jedna izravno relevantna za jedinstveno tržište i analizu horizontalnih aspekata jedinstvenog tržišta i otklanjanje prepreka, dok je druga posebno usredotočena na naprednu proizvodnju kao horizontalni pokretač za širok raspon ekosustava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost Unijina cilja nulte stope onečišćenja i potpuno integriranog kružnog gospodarstva za stvaranje učinkovite i dekarbonizirane industrije; poziva Komisiju da provede analize o recikliranju i ponovnom uključivanju u proizvodni ciklus; poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti prilikama za financiranje i javne natječaje za projekte poduzeća koja su inovativna vodeća poduzeća u kružnom gospodarstvu, kao i potrebi za poticanjem razvoja vodećih tržišta; smatra da su sprečavanje nastanka otpada i smanjenje potrošnje energije i resursa povezanih s otpadom, kao i sustav recikliranja zatvorene petlje diljem cijelih industrijskih sektora, neophodni za kružno gospodarstvo; također ističe važnost normi, ovlaštenja za kupnju, kvota, održivosti i ciljanog omogućavanja popravaka za pospješivanje recikliranja i ponovne uporaba važnih (kritičnih) sirovina, kao i poboljšane uporabe i dugovječnosti proizvoda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja najavu Komisije o izdavanju smjernica o javnoj nabavi i njezine napore u promicanju reciprociteta u pristupu tržištima javne nabave; ističe da je javna nabava ključan instrument za nacionalnu i gospodarsku sigurnost, industrijsku politiku, društvenu i ekološku održivost te za podupiranje uvođenje održivih proizvoda i usluga i potražnje za njima; naglašava da bi se mehanizmima javne nabave trebala dodatno poduprijeti transformacija europske industrije poticanjem proizvodnje ekološki inovativne, troškovno učinkovite i održive robe i usluga te povećanjem potražnje za sekundarnim sirovinama koja proizlazi iz uvođenja kružnih proizvodnih procesa; u tom pogledu poziva Komisiju da, prema potrebi, preispita pravila o javnoj nabavi i tržišnom natjecanju i pritom zajamči pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta; podsjeća na važnost smjernica koje je izradila Komisija o tome kako bi države članice u sklopljene ugovore trebale uključiti ciljeve uspješnosti i kriterije kakvoće, kao i kriterij ekonomski najpovoljnije ponude (MEAT); poziva Komisiju da zaštiti mogućnost pristupa MSP-ovima i da se bori protiv kriterija javne nabave kojima se postavljaju zahtjevi ili kvalifikacije koji nadilaze osnovne elemente kupljene usluge ili robe, kako bi MSP-ovi dobili poštenu priliku za sudjelovanje na značajnom tržištu javne nabave; poziva na najveći mogući oprez u pogledu mogućnosti da neeuropski akteri steknu vlasništvo nad kritičnom infrastrukturom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na ulogu praksi održive nabave u sprečavanju nestašice lijekova, čime se jamči sigurnost opskrbe i osiguravaju ulaganja u proizvodnju; poziva Komisiju da podrži države članice izradom ciljanih pravila EU-a o nabavi lijekova u okviru postojeće direktive o javnoj nabavi u cilju osiguravanja dugoročne održivosti, tržišnog natjecanja, sigurnosti opskrbe i poticanja ulaganja u proizvodnju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da ocijeni zajedničke javne nabave pokrenute tijekom pandemije bolesti COVID-19, da ih usporedi s ugovorima o predviđenoj kupoprodaji te da izvuče pouke kako bi se taj alat poboljšao i izbjegli poremećaji na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe važnost uključivanja obrazovanja, dodatnog osposobljavanja i prekvalifikacija u tranzicijske putanje, kao važnih alata za transformaciju industrije EU-a, te u nastojanja za postizanje veće produktivnosti, uzimajući u obzir potrebe tržišta rada regija u procesu gospodarske revitalizacije, kako bi se spriječilo osiromašenje regija; poziva Komisiju i države članice da zajedno sa socijalnim partnerima, posebno u okviru regionalnih industrijskih klastera, razviju strategiju za strukovno obrazovanje i partnerstva između poduzeća i obrazovnog sustava kako bi se poboljšale vještine i povećalo prihvaćanje inovacija spremnih za tržište među MSP-ovima te da MSP-ovima pruže poticaje za osposobljavanje i poboljšanje vještina njihovog osoblja i radnika, posebno u području digitalnih vještina; ističe potrebu za jačanjem suradnje između sektora istraživanja i razvoja i industrije, posebno u obliku prijenosa tehnologije malim i srednjim poduzećima; naglašava da bi trebalo zajamčiti promicanje rodne ravnopravnosti, rodno osviještene politike, jednakih mogućnosti te sudjelovanja žena na tržištu rada i poduzetništva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost proaktivnih politika obrazovanja i osposobljavanja kojima se potiče zapošljavanje i zadržavanje talenata u EU-u; poziva Komisiju i države članice da podrže vrhunske istraživače i nastavnike u EU-u u vođenju programa obrazovanja, istraživanja, razvoja i osposobljavanja buduće radne snage te da poboljšaju suradnju između sektora obrazovanja i osposobljavanja, istraživanja i poslovnog sektora; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da je potrebno da države članice provedu Pakt za vještine i druge inicijative Unije usmjerene na stvaranje prilika za prekvalifikaciju i dodatno osposobljavanje radne snage, da pojedincima pruže potrebne vještine koje dovode do profesionalne diversifikacije te da riješe problem nedostatka radne snage i vještina te ubrzaju prekvalifikaciju i dodatno osposobljavanje radnika i nezaposlenih, posebno radnika koji su najranjiviji u pogledu tranzicije; naglašava potrebu za provedbom inicijativa usmjerenih na jačanje europskog istraživačkog prostora, europskog prostora obrazovanja i europskih inovacijskih ekosustava u cilju stvaranja snažnog europskog unutarnjeg tržišta za istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da su najslabije kvalificirani radnici posebno ranjivi; ističe važnost Fonda za tranziciju u tom pogledu, unatoč njegovu ograničenom području primjene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da MSP-ovi i start-up poduzeća imaju središnju ulogu u industrijskim ekosustavima EU-a, posebno u digitalizaciji EU-a i da su ključan izvor održivih i društveno odgovornih poslovnih modela i inovacija proizvoda; naglašava da treba poboljšati pristup tih poduzeća nacionalnom financiranju i financiranju EU-a, posebno u tradicionalnim sektorima u kojima digitalizacija još nije razvijena; žali zbog jaza u financiranju poduzetnika na temelju roda, seksualne orijentacije ili podrijetla; ističe ulogu Europskog vijeća za inovacije u poticanju europskog investicijskog i start-up ekosustava koji bio pogodniji za razvoj deep-tech inovacija visokog rizika, ali i visoke isplativosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da će inicijative za ostvarenje digitalnog desetljeća doprinijeti digitalnoj transformaciji poduzeća, posebno MSP-ova koji još zaostaju za velikim poduzećima u pogledu digitalnih vještina i digitalizacije poslovanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe potrebu za rješavanjem postojećih prepreka na jedinstvenom tržištu koje ometaju rast MSP-ova i start-up poduzeća u Europi, kao i potrebu za poboljšanim pravnim i regulatornim okvirom, zbog čega je potrebno donijeti politike koje pogoduju MSP-ovima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je regulatorni okvir potrebno modernizirati i prilagoditi budućim potrebama, kako bi se zajamčila regulatorna stabilnost i predvidljivost, čime se olakšavaju inovacije, ulaganja, odobravanje inovativnih proizvoda i usluga te omogućuje prijelaz na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova i osigurava konkurentnost Europe i visokokvalitetna radna mjesta, uzimajući pritom u obzir gospodarske, okolišne, rodne i socijalne aspekte; poziva Komisiju da u tranzicijske putanje, nakon procjene učinka, uključi planove djelovanja s obvezujućim kvantitativnim i kvalitativnim ciljevima i smanji nepotrebno administrativno opterećenje za europska poduzeća, a posebno za MSP-ove; ističe načelo „one in, one out” (jedan za jedan); |
| --- | --- |

26.

| 27. | također naglašava da je potrebno smanjiti nepotrebno administrativno opterećenje za poduzeća, posebno za MSP-ove i start-up poduzeća, ali i zadržati najviše standarde za potrošače i radnike te za zaštitu zdravlja i okoliša; naglašava da se Europa zbog ruske agresije na Ukrajinu i posljedica pandemije bolesti COVID-19 nalazi na prekretnici; poziva Komisiju da razmotri bi li se novim zakonodavnim prijedlozima poduzećima nametnulo nepotrebno regulatorno ili administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na ulogu koju javna uprava ima u osiguravanju gospodarskog okruženja pogodnog za poslovanje i smanjenju nepotrebnog administrativnog opterećenja poduzeća uz istodobno jamčenje najviših standarda transparentnosti i sigurnosti radnika; smatra da bi se u javnom sektoru i među njegovim zaposlenicima trebali promicati alati e-uprave, politike digitalnih inovacija i poboljšanje digitalnih vještina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe nacionalnu i regionalnu dimenziju industrijske politike i ulogu regionalnih strategija za pametnu specijalizaciju, posebno u pogledu zapošljavanja, gospodarskog i industrijskog razvoja na cijelom državnom području država članica; u tom pogledu poziva na analizu postignuća strategija pametne specijalizacije kao platforme za buduće mjere na regionalnoj razini; ističe potrebu za transparentnim sudjelovanjem svih lokalnih dionika, uključujući predstavnike civilnog društva i zajednice, u pripremi i provedbi regionalnih strategija za pametnu specijalizaciju; poziva Komisiju da uvede instrumente za jačanje primjene inicijative „Made in EU” na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da se osloni na regionalne ekosustave koji koriste vlastitu pametnu specijalizaciju, da pomogne u premošćivanju regionalnih razlika i da uključi javnu upravu, visoka učilišta, znanstvenike, civilno društvo i industriju kako bi kombinirali svoje znanje i zajednički stvarali sadržaj, kontekst i iskustva učenja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ustraje u tome da je potrebno osigurati socijalnu pravednost industrijske tranzicije i razviti odgovarajuće mjere za potporu reindustrijalizaciji regija u tranziciji pomoću strateških međuregionalnih investicijskih projekata i planova za ponovni razvoj ranjivih regija, posebno ruralnih i udaljenih područja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da je, kao odgovor na nasilnu invaziju Rusije na Ukrajinu, potrebno temeljito preusmjeravanje naše europske energetske politike; poziva na znatno smanjenje energetske ovisnosti EU-a, posebno o ruskom plinu, nafti, ugljenu i nuklearnom gorivu; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju proizvodne kapacitete održive, cjenovno pristupačne, sigurne i obilne obnovljive i tranzicijske niskougljične energije te da povećaju uštede energije i pojačaju mjere energetske učinkovitosti; poziva Komisiju da učinkovitije podupre razvoj izvora energije kojima će se omogućiti odgovor na rastuće potrebe za električnom energijom i poveća koordinaciju planiranja i financiranja potrebne infrastrukture, posebno infrastrukture za električnu energiju, energiju, pametne električne mreže, vodik, CO2 i grijanje/hlađenje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da pravilno funkcioniranje europskog industrijskog ekosustava iziskuje stabilnu opskrbu energijom; upozorava na to da bi smanjenje opskrbe energijom moglo negativno utjecati na proizvodnu infrastrukturu; u tom pogledu smatra da je potreban koordinacijski sustav kojim bi se sustavno pratila dostupnost plina u kriznim vremenima, kako bi se potaknule zajedničke europske strategije za suočavanje s krizom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe činjenicu da je postupak grijanja i hlađenja i dalje jedan od najznačajnijih načina potrošnje energije u industrijskom sektoru; naglašava da je, kako bi se smanjenje emisija stakleničkih plinova u industriji, potrebno u potpunosti iskoristiti potencijal za energetsku učinkovitost u industrijskom grijanju i hlađenju; naglašava da je potrebno bolje iskoristiti neizbježnu otpadnu toplinu i hladnoću te industrijske klastere i simbioze koji imaju znatne potencijale za postizanje sinergija i uštede energije u mnogim sektorima, uključujući tekstil, kemikalije, preradu hrane i strojarstvo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da poveća svoje napore u pogledu iskorištavanja potencijala kružnog biogospodarstva u kojem se koriste održivi i obnovljivi resursi kako bi se dugoročno promicale konkurentne i otporne industrije; u tom pogledu ističe da upotreba otpada iz biomase može učinkovito zamijeniti fosilna goriva i istodobno omogućiti smanjenje ugljičnog otiska; stoga potiče tijela EU-a te nacionalna i lokalna tijela da potiču takav kružni pristup u svim politikama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju i države članice da znatno smanje vrijeme potrebno za izdavanje dozvola i da uspostave ubrzane postupke izdavanja dozvola za infrastrukturu kojom se podupire prelazak industrije na klimatski neutralno kružno gospodarstvo, ne dovodeći u pitanje transparentnost, legitimnost i zakonitost postojećih postupaka; u tom kontekstu naglašava potrebu za razvojem okosnice za vodik u Europi, za daljnjim razvojem energetske povezanosti diljem našeg kontinenta i za podupiranjem širenja primjene tehnologija za uštedu energije, kao što je ugradnja visoko učinkovitih lokalnih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i kogeneraciju, posebno za MSP-ove; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponavlja potrebu za poticajnim uvjetima za razvoj održive mobilnosti i podupiranje povezivanja sektora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice i Komisiju da na pametan i selektivan način ubrzaju provedbu svih programa i instrumenata EU-a u području istraživanja, razvoja i inovacija te infrastrukture i digitalizacije, uključujući važne projekte od zajedničkog europskog interesa usmjerene na nefunkcioniranje tržišta, te industrijske saveze, kao i tehnološke infrastrukture za ispitivanje, validaciju i unapređenje novih tehnoloških rješenja, posebno onih kojima se razvijaju inovativne revolucionarne tehnologije potrebne za usporednu tranziciju, posebno one povezane s proizvodnjom energije, gorivima i ključnim razvojnim tehnologijama, te na provedbu učinkovitog kružnog gospodarstva, kao što su čisti čelik, čisto zrakoplovstvo, e-goriva, čista gnojiva i e-krekiranje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da je brza Komisijina evaluacija prijava za važne projekte od zajedničkog europskog interesa ključna za otpornost europske industrije; poziva Komisiju da uspostavi jasne, učinkovite, jednostavne i sveobuhvatne smjernice za važne projekte od zajedničkog europskog interesa; ponovno ističe važnost smanjenja rizika od financiranja, primjerice putem fonda InvestEU ili Inovacijskog fonda, koji su ključni za jačanje proizvodnih kapaciteta EU-a u ključnim strateškim sektorima, kao što je solarna industrija, čime se omogućuje ponovna izgradnja čvrste europske proizvodne baze; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe veliki potencijal ugovora za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik kao ključnog instrumenta za poticanje smanjenja emisija i smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima u industriji; smatra da su oni posebno važni za sektore u kojima je teško smanjiti emisije, za razvoj tehnologija i za podupiranje njihova širenja unutar sektora; naglašava da bi ugovori za kompenzaciju razlike u odnosu na ugljik trebali biti razmjerni, u skladu sa zakonodavstvom EU-a i pravilima WTO-a te da ne bi smjeli dovesti do neopravdanog narušavanja unutarnjeg tržišta EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja analizu Komisije o strateškim ovisnostima i kapacitetima u skladu s ciljem strateške autonomije; poziva Komisiju da što prije dovrši analize i planove tehnološkog razvoja industrije te da predloži mjere za smanjenje ovisnosti o utvrđenim kritičnim proizvodima, uključujući mjere za recikliranje i učinkovito korištenje resursa, i dobavljačima, uključujući dobavljačima energije; ističe važnost osiguravanja neprekinutog pristupa osnovne medicinske i zdravstvene opreme zajedničkom tržištu EU-a, nakon iskustva stečenog prvotnim nestašicama na početku pandemije bolesti COVID-19; ističe da je potrebna strategija koja se temelji na daljnjoj dubinskoj analizi međusobnih ovisnosti kako bi se ojačao kapacitet EU-a u kritičnim lancima vrijednosti i proizvodnje, uz nastavak predanosti multilateralizmu i slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da pri analizi strateških ovisnosti u četrnaest ključnih industrijskih ekosustava koje je utvrdila u svojem Godišnjem izvješću o jedinstvenom tržištu za 2021. usvoji holistički pristup lancu vrijednosti; preporučuje da se ta detaljna ispitivanja prošire na sve sektore koji se smatraju strateškima; traži od Komisije da uzme u obzir učinak eksteritorijalnih mjera zemalja izvan EU-a na industrije EU-a, posebno u pogledu kontrola izvoza; ističe da bi se, kako bi se izbjeglo stvaranje novih ovisnosti i ranjivosti, ažurirana nova industrijska strategija trebala temeljiti na europskim resursima i tehnološkim kapacitetima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da recikliranje mora imati ključnu ulogu u povećanju opskrbe sirovinama i sekundarnim materijalima jer se njime smanjuje oslanjanje EU-a na uvoz iz trećih zemalja; poziva Komisiju da dodatno podupre mjere za ograničavanje povećanja potražnje za primarnim sirovinama, kao što su promicanje kružnog gospodarstva, podupiranje istraživanja i inovacija za zamjenske materijale, što se odnosi i na održivu opskrbu u trgovinskim sporazumima, te strateška partnerstva za sirovine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da proširi područje djelovanja Opservatorija za ključne tehnologije kako bi se njime obuhvatilo stalno praćenje, ocjenjivanje i izvješćivanje o pokazateljima otpornosti industrija EU-a, kao što su međuovisnosti u ključnim tehnologijama, proizvodni kapaciteti, sustav ranog upozoravanja za eventualne nestašice, strateške ovisnosti i strane subvencije u strateškim sektorima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hitno poziva Komisiju i države članice da stvore ad hoc poticaje za ulaganja u proizvodnju i proizvodnu tehnologiju ključne robe, kao što su osnovni lijekovi, kako bi se postigla otvorena strateška autonomija u pogledu bilo koje vrste krize, uključujući rat, uz istodobno osiguravanje dugoročno otpornih lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da osigura da se mjerama predloženima u farmaceutskoj strategiji EU-a zajamči inovacijska uloga EU-a u istraživanjima i razvoju te njegova konkurentnost, osigura pouzdana i cjenovno pristupačna opskrba, pristup modernim lijekovima i poticanje inovacije i ulaganja u istraživanje i razvoja; napominje da će se otpornost EU-a također poduprijeti privlačenjem snažne farmaceutske industrije utemeljene na istraživanju u EU; naglašava potrebu za podupiranjem namjenskih ulaganja u istraživanje i inovacije, proizvodnju lijekova i aktivnih sastojaka u EU-u te održavanjem dinamičnih istraživačkih i proizvodnih postrojenja na njegovu teritoriju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | duboko je zabrinut zbog nepoštenog tržišnog natjecanja, ulaganja i preuzimanja na jedinstvenom tržištu od strane poduzeća izvan EU-a koja financiraju države, posebno u strateškim sektorima, kao što je opskrba energijom, potrebnima kako bi se zajamčila neovisnost i energetska sigurnost Unije; poziva Komisiju da analizira to uplitanje kako bi se zajamčili jednaki uvjeti, posebno za mala i srednja poduzeća, razvile odgovarajuće i pravno utemeljene mjere za sprečavanje uplitanja, pri čemu je potrebno paziti da se ne ugrozi dobro uhodan okvir politike tržišnog natjecanja EU-a i promiče pošteno tržišno natjecanje među poduzećima koja posluju na jedinstvenom tržištu EU-a, i onima izvan EU-a i onima iz EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja prijedloge Komisije za uvođenje jednakih uvjeta za europska i neeuropska poduzeća; naglašava da je nužno da se u okviru tih prijedloga očuva konkurentnost europskih poduzeća u području izvoza; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da, s obzirom na njegovo sljedeće preispitivanje, proširi područje primjene i definiciju okvira za izravna strana ulaganja kako bi se odgovorilo na problem utjecaja stranih subvencija na gospodarsku sigurnost u EU-u i prijenosa tehnologije u strateškim sektorima od strane poduzeća iz EU-a u zemlje izvan EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da promiče prijenos tehnologija zaštite okoliša u zemlje u razvoju kako bi se na globalnoj razini olakšala zelena tranzicija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zabrinut je zbog sve veće ovisnosti o proizvođačima izvan EU-a kada je riječ o sigurnosnoj opremi u ključnim i osjetljivim sferama našeg društva, kao što što su sigurnost granica, kibersigurnost i obrambena sigurnost; naglašava da je tehnologiju i opremu u području sigurnosti potrebno odrediti kao strateški sektor; poziva na donošenje akcijskog plana za poticanje te industrije EU-a, među ostalim s pomoću prilagođenih pravila javne nabave; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe zaključke izvješća Europskog revizorskog suda o uvođenju 5G mreža u EU-u i rizicima povezanima s dobavljačima izvan EU-a (12); poziva Komisiju da potakne koordinirano uvođenje 5G mreža u EU-u i smanji vanjske ovisnosti i rizike od uplitanja u komunikacijske tehnologije 5G i 6G koordiniranom potporom kako bi se europskim akterima omogućilo da izgrade kapacitete za istraživanje i razvoj 6G sustava i razviju vodeća tržišta za 5G infrastrukturu kao temelj za digitalnu i zelenu transformaciju; poziva Komisiju da zajamči odgovarajuću razinu konkurentnosti u području 5G tehnologija te da istodobno zajamči sigurnost 5G mreža; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da su kulturne i kreativne industrije i sektori ključni za pokret novog europskog Bauhausa, koji će biti jedna od ključnih inicijativa; primjećuje da su kulturni i kreativni sektori pokretač inovacija i razvoja u Europi; poziva Komisiju da razvije sveobuhvatan, dosljedan i dugoročan okvir industrijske politike za kulturne i kreativne industrije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja prijedlog Europske komisije o Aktu o podacima i razvoju zajedničkog europskog podatkovnog prostora; ističe ulogu koju će interoperabilni, konkurentni i paneuropski podatkovni prostori imati za više industrijskih sektora, uključujući razvoj umjetne inteligencije, mobilnost, okoliš, zdravlje i pametnu proizvodnju; naglašava potrebu za diferenciranim pristupom kojim se uzimaju u obzir značajke svakog pojedinog sektora; smatra da vodeća uloga poduzeća izvan EU-a/EGP-a u inicijativama za podatkovne prostore EU-a može oslabiti cilj jačanja tehnološke suverenosti EU-a; naglašava važnost podatkovnog gospodarstva i zahtijeva od Komisije da ubrza sve inicijative povezane s podacima i pruži potporu stvaranju ekosustava europskog podatkovnog prostora temeljenog na pouzdanosti, konkurentnosti i interoperabilnosti te da potakne stvaranje zajedničke europske infrastrukture u cilju olakšavanja uporabe i razmjene podataka diljem industrijskih sektora, jačanja podatkovnih ekosustava, ekosustava u oblaku i na rubu mreže i jačanja ulaganja u komunikacije velike brzine; u tom pogledu ističe važnost pravne sigurnosti koja je ključna za inovacijski kapacitet poduzeća iz EU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da je potrebno zajamčiti otpornost komunikacijskih mreža i sigurnost podatkovnih prostora i stoga potaknuti uvođenje svjetlovodnih mreža koje bi mogle osigurati višestruke putanje i otpornost na fizičke i kibernapade; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da zajamči da će se u okviru digitalne tranzicije koristiti najsuvremenije metode i najbolje prakse za smanjenje emisija stakleničkih plinova i računalne složenosti, povećanje energetske učinkovitosti i učinkovitosti podataka sustava u produktivnoj upotrebi; u tom pogledu naglašava da je u digitalnu tranziciju potrebno uključiti procjenu okolišne održivosti, među ostalim u pogledu potrošnje energije, tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda i sustava; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da uvede mjere kojima bi se spriječilo da ovlaštena tijela EU-a, koja neka država članica EU-a imenuje za ocjenjivanje sukladnosti određenih proizvoda prije njihova stavljanja na tržište, budu u vlasništvu subjekata izvan EU-a; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja inicijativu Komisije o europskoj strategiji za normizaciju čiji je cilj poduprijeti digitalnu transformaciju i zelenu tranziciju te dijeli ambiciju da se s ključnim trgovinskim partnerima zauzme proaktivniji pristup u pogledu utvrđivanja strategija za norme, među ostalim na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da, kako bi ostvario stratešku autonomiju, EU mora razviti svoje obrambene kapacitete; ističe važnost pružanja političkih smjernica i razvoja ambicioznih javnih programa za potporu i poticanje ulaganja u svemirsku i obrambenu industriju; smatra da je iznimno važno operacionalizirati pouzdano, odmjereno i učinkovito europsko tržište obrambene opreme, što uključuje visok stupanj tehnološke suverenosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  SL C 97, 28.2.2022., str. 43.

(2)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(3)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(4)  SL C 425, 20.10.2021., str. 43.

(5)  SL C 445, 29.10.2021., str. 2.

(6)  SL C 465, 17.11.2021., str. 11.

(7)  SL C 15, 12.1.2022., str. 56.

(8)  SL C 15, 12.1.2022., str. 45.

(9)  SL C 224, 8.6.2022., str. 22.

(10)  SL C 238, 6.7.2018., str. 28.

(11)  Europski revizorski sud, tematsko izvješće br. 02/2022: „Energetska učinkovitost u poduzećima. Neke su uštede energije ostvarene, ali u planiranju i odabiru projekata utvrđeni su nedostatci” https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR22_02/SR_Energy-effic-enterpr_HR.pdf

(12)  Europski revizorski sud, tematsko izvješće br. 03/2022: Uvođenje 5G mreža u EU-u: bilježe se kašnjenja u uvođenju mreža, a određena sigurnosna pitanja i dalje nisu riješena, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2022.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/135 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/135

---

P9_TA(2022)0330

Posljedice suše, požara i drugih ekstremnih vremenskih uvjeta: povećanje napora EU-a u borbi protiv klimatskih promjena

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o posljedicama suše, požara i drugih ekstremnih vremenskih uvjeta: povećanje napora EU-a u borbi protiv klimatskih promjena (2022/2829(RSP))

(2023/C 125/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380) i rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. o istoj temi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380) i rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. o istoj temi (4),

| — | uzimajući u obzir strategiju „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (COM(2020)0381), i svoju rezoluciju od 20. listopada 2021. o toj strategiji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (COM(2020)0381), i svoju rezoluciju od 20. listopada 2021. o toj strategiji (5),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), a posebno njezin Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), a posebno njezin Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće o globalnoj procjeni smanjenja rizika od katastrofa (GAR) o suši 2021. koje je sastavio Ured UN-a za smanjenje rizika od katastrofa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće o globalnoj procjeni smanjenja rizika od katastrofa (GAR) o suši 2021. koje je sastavio Ured UN-a za smanjenje rizika od katastrofa,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja dogovorene 2015., a posebno cilj br. 15, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja dogovorene 2015., a posebno cilj br. 15,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju dezertifikacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju dezertifikacije,

| — | uzimajući u obzir posebno izdanje Global Wetland Outlooka (Globalna prognoza za močvarna područja) za 2021. koje je objavilo Tajništvo Konvencije o močvarama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izdanje Global Wetland Outlooka (Globalna prognoza za močvarna područja) za 2021. koje je objavilo Tajništvo Konvencije o močvarama,

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije naslovljeno „Suša u Europi – kolovoz 2022.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije naslovljeno „Suša u Europi – kolovoz 2022.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. srpnja 2021. naslovljenu „Nova strategija EU-a za šume do 2030.” (COM(2021)0572),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir Izvješće o globalnoj procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava koje je u svibnju 2019. objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o globalnoj procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava koje je u svibnju 2019. objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. studenoga 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za tlo do 2030.: Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu” (COM(2021)0699) i Rezoluciju Parlamenta od 28. travnja 2021. o zaštiti tla (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. studenoga 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za tlo do 2030.: Ostvarivanje koristi od zdravog tla za ljude, hranu, prirodu i klimu” (COM(2021)0699) i Rezoluciju Parlamenta od 28. travnja 2021. o zaštiti tla (7),

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o vodnim resursima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o vodnim resursima,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: Posljedice, prilagodba i ugroženost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: Posljedice, prilagodba i ugroženost”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/292 od 28. srpnja 2010. o ljudskom pravu na vodu i odvodnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 64/292 od 28. srpnja 2010. o ljudskom pravu na vodu i odvodnju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) br. 17/2020 naslovljeno „Voda i poljoprivreda: Ususret održivim rješenjima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) br. 17/2020 naslovljeno „Voda i poljoprivreda: Ususret održivim rješenjima”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetskog instituta za resurse od 21. siječnja 2020. naslovljeno „Postizanje obilja: razumijevanje troška održive budućnosti vode”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetskog instituta za resurse od 21. siječnja 2020. naslovljeno „Postizanje obilja: razumijevanje troška održive budućnosti vode”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 14. listopada 2021. naslovljeno „Vodni resursi diljem Europe – rješavanje problema nestašice vode: ažurirana procjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš od 14. listopada 2021. naslovljeno „Vodni resursi diljem Europe – rješavanje problema nestašice vode: ažurirana procjena”,

| — | uzimajući u obzir Komisijinu provjera prikladnosti Okvirne direktive o vodama, Direktive o podzemnim vodama, Direktive o standardima kvalitete okoliša i Direktive o poplavama (SWD(2019)0439), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu provjera prikladnosti Okvirne direktive o vodama, Direktive o podzemnim vodama, Direktive o standardima kvalitete okoliša i Direktive o poplavama (SWD(2019)0439),

| — | uzimajući u obzir izvješća o procjeni i posebna izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o procjeni i posebna izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (9) (Uredba o zajedničkim odredbama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (9) (Uredba o zajedničkim odredbama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (11) (EUSF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (11) (EUSF),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su prema podacima Europskog centra za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja u kolovozu 2022. za 64 % kontinenta vrijedili uvjeti upozorenja na sušu (pri čemu je 17 % bilo u stanju pripravnosti); budući da preliminarni podaci upućuju na to da je trenutačna suša najgora u barem 500 godina; budući da je prosječna temperatura u Europi 2022. i za kolovoz i za razdoblje od lipnja do kolovoza bila najviša otkad se bilježe temperature (12); budući da se u nadolazećim mjesecima za veći dio Europe predviđaju suši uvjeti od uobičajenih te da se toplinski valovi i suša međusobno pojačavaju; |
| --- | --- |

A.

budući da su prema podacima Europskog centra za predviđanje i promatranje sušnih razdoblja u kolovozu 2022. za 64 % kontinenta vrijedili uvjeti upozorenja na sušu (pri čemu je 17 % bilo u stanju pripravnosti); budući da preliminarni podaci upućuju na to da je trenutačna suša najgora u barem 500 godina; budući da je prosječna temperatura u Europi 2022. i za kolovoz i za razdoblje od lipnja do kolovoza bila najviša otkad se bilježe temperature (12); budući da se u nadolazećim mjesecima za veći dio Europe predviđaju suši uvjeti od uobičajenih te da se toplinski valovi i suša međusobno pojačavaju;

| B. | budući da je prema Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama jasno da zbog klimatske krize ekstremne vremenske prilike kao što su poplave, oluje i toplinski valovi postaju učestalije i intenzivnije, što znači da su oborine i oluje obilnije, toplinski valovi jači, a suše duže i ozbiljnije; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama jasno da zbog klimatske krize ekstremne vremenske prilike kao što su poplave, oluje i toplinski valovi postaju učestalije i intenzivnije, što znači da su oborine i oluje obilnije, toplinski valovi jači, a suše duže i ozbiljnije;

| C. | budući da klimatska kriza već ima dramatične učinke na ekosustave, ljude i njihova sredstva za život; budući da se prema Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama europski kontinent zagrijava brže od drugih dijelova svijeta, uz porast temperature od 2 oC u 2019. u odnosu na predindustrijsko razdoblje, dok je prosječni porast globalne temperature 1,1 oC; budući da je ovogodišnja rekordna suša najnovija u nizu ekstremnih klimatskih pojava koje postaju uobičajene te su sve većeg opsega i razmjera; budući da će, kako se ciklus vode intenzivira zbog klimatskih promjena, doći do češćih i intenzivnijih suša, oluja i poplava; |
| --- | --- |

C.

budući da klimatska kriza već ima dramatične učinke na ekosustave, ljude i njihova sredstva za život; budući da se prema Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama europski kontinent zagrijava brže od drugih dijelova svijeta, uz porast temperature od 2 oC u 2019. u odnosu na predindustrijsko razdoblje, dok je prosječni porast globalne temperature 1,1 oC; budući da je ovogodišnja rekordna suša najnovija u nizu ekstremnih klimatskih pojava koje postaju uobičajene te su sve većeg opsega i razmjera; budući da će, kako se ciklus vode intenzivira zbog klimatskih promjena, doći do češćih i intenzivnijih suša, oluja i poplava;

| D. | budući da je potrebno hitno djelovanje za ublažavanje klimatskih promjena smanjenjem emisija stakleničkih plinova u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama i u kombinaciji sa znatnim jačanjem mjera za prilagodbu i otpornost u svim sektorima kako bi se smanjili i kontrolirali kratkoročni, srednjoročni i dugoročni učinci na gospodarstvo, okoliš, dobrobit i zdravlje; |
| --- | --- |

D.

budući da je potrebno hitno djelovanje za ublažavanje klimatskih promjena smanjenjem emisija stakleničkih plinova u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama i u kombinaciji sa znatnim jačanjem mjera za prilagodbu i otpornost u svim sektorima kako bi se smanjili i kontrolirali kratkoročni, srednjoročni i dugoročni učinci na gospodarstvo, okoliš, dobrobit i zdravlje;

| E. | budući da je Svjetski institut za resurse utvrdio da je šest zemalja EU-a (Cipar, Belgija, Grčka, Španjolska, Portugal i Italija) izloženo visokim razinama nestašice vode te da predviđa da će do 2030. doći do razlike od 56 % između opskrbe i potražnje za vodom iz obnovljivih izvora (13); budući da Europska agencija za okoliš procjenjuje da nestašica vode već pogađa 20 % europskog teritorija i 30 % njegova stanovništva te procjenjuje da trošak suša u Europi iznosi između 2 i 9 milijardi EUR godišnje (14); |
| --- | --- |

E.

budući da je Svjetski institut za resurse utvrdio da je šest zemalja EU-a (Cipar, Belgija, Grčka, Španjolska, Portugal i Italija) izloženo visokim razinama nestašice vode te da predviđa da će do 2030. doći do razlike od 56 % između opskrbe i potražnje za vodom iz obnovljivih izvora (13); budući da Europska agencija za okoliš procjenjuje da nestašica vode već pogađa 20 % europskog teritorija i 30 % njegova stanovništva te procjenjuje da trošak suša u Europi iznosi između 2 i 9 milijardi EUR godišnje (14);

| F. | budući da su klimatske promjene promijenile obrasce vjetra i vremenske obrasce u Europi, što rezultira trajnim sustavima visokog tlaka i dužim razdobljima s malom količinom padalina ili bez padalina, zbog čega sezone uzgoja usjeva postaju suše; budući da vlaga u tlu pridonosi obnavljanju podzemnih voda, strukturi tla i bioti, temperaturama tla, a manjak vode, među ostalim, dovodi do erozije tla i manje proizvodnje usjeva; budući da su anomalije vlage u tlu i dalje izrazito negativne u većini Europe u usporedbi s lipnjem 2022. zbog nedostatka oborina i toplinskih valova koji su se dogodili posljednjih mjeseci; |
| --- | --- |

F.

budući da su klimatske promjene promijenile obrasce vjetra i vremenske obrasce u Europi, što rezultira trajnim sustavima visokog tlaka i dužim razdobljima s malom količinom padalina ili bez padalina, zbog čega sezone uzgoja usjeva postaju suše; budući da vlaga u tlu pridonosi obnavljanju podzemnih voda, strukturi tla i bioti, temperaturama tla, a manjak vode, među ostalim, dovodi do erozije tla i manje proizvodnje usjeva; budući da su anomalije vlage u tlu i dalje izrazito negativne u većini Europe u usporedbi s lipnjem 2022. zbog nedostatka oborina i toplinskih valova koji su se dogodili posljednjih mjeseci;

| G. | budući da je najveći utjecaj na predviđene prinose za kukuruz u zrnu, soju i suncokret u EU-u, pri čemu se procjenjuje da smanjenja (u usporedbi s prosjekom u posljednjih pet godina) iznose – 16 %, – 15 %, – 12 %; budući da će drugi usjevi vjerojatno biti snažno pogođeni, posebno krmivo; budući da se ozbiljnost utjecaja suša i toplinskih valova na poljoprivrednu proizvodnju u posljednjih 50 godina otprilike utrostručila (15); budući da su te niže razine proizvodnje posebno zabrinjavajuće s obzirom na posljedice aktualnog sukoba u Ukrajini na tržište hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

G.

budući da je najveći utjecaj na predviđene prinose za kukuruz u zrnu, soju i suncokret u EU-u, pri čemu se procjenjuje da smanjenja (u usporedbi s prosjekom u posljednjih pet godina) iznose – 16 %, – 15 %, – 12 %; budući da će drugi usjevi vjerojatno biti snažno pogođeni, posebno krmivo; budući da se ozbiljnost utjecaja suša i toplinskih valova na poljoprivrednu proizvodnju u posljednjih 50 godina otprilike utrostručila (15); budući da su te niže razine proizvodnje posebno zabrinjavajuće s obzirom na posljedice aktualnog sukoba u Ukrajini na tržište hrane i hrane za životinje;

| H. | budući da neodržive poljoprivredne prakse, krčenje šuma i intenzivna urbanizacija povećavaju rizik od prirodnih katastrofa, kao i njihovu ozbiljnost; |
| --- | --- |

H.

budući da neodržive poljoprivredne prakse, krčenje šuma i intenzivna urbanizacija povećavaju rizik od prirodnih katastrofa, kao i njihovu ozbiljnost;

| I. | budući da je prema najnovijim podacima Svjetskog atlasa dezertifikacije više od 75 % Zemljinog kopnenog područja već degradirano i da bi do 2050. više od 90 % tog područja moglo biti degradirano; budući da na razini EU-a dezertifikacija pogađa 8 % teritorija, uglavnom u južnoj, istočnoj i srednjoj Europi, što obuhvaća 14 milijuna hektara; budući da je 13 država članica izjavilo da su pogođene dezertifikacijom, kako je definirano u UNCCD-u; budući da je dezertifikacija potaknuta, među ostalim, erozijom tla, prekomjernom ispašom i gubitkom vegetacijskog pokrova, posebno drveća, salinizacijom, gubitkom organskih tvari u tlu te degradacijom biote i biološke raznolikosti; budući da su se Europska unija i države članice 2015. obvezale na postizanje neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u do 2030.; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema najnovijim podacima Svjetskog atlasa dezertifikacije više od 75 % Zemljinog kopnenog područja već degradirano i da bi do 2050. više od 90 % tog područja moglo biti degradirano; budući da na razini EU-a dezertifikacija pogađa 8 % teritorija, uglavnom u južnoj, istočnoj i srednjoj Europi, što obuhvaća 14 milijuna hektara; budući da je 13 država članica izjavilo da su pogođene dezertifikacijom, kako je definirano u UNCCD-u; budući da je dezertifikacija potaknuta, među ostalim, erozijom tla, prekomjernom ispašom i gubitkom vegetacijskog pokrova, posebno drveća, salinizacijom, gubitkom organskih tvari u tlu te degradacijom biote i biološke raznolikosti; budući da su se Europska unija i države članice 2015. obvezale na postizanje neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u do 2030.;

| J. | budući da se u članku 4. stavku 1. Okvirne direktive o vodama (16) navodi da „države članice štite, poboljšavaju i obnavljaju sve podzemne vode, osiguravaju ravnotežu između crpljenja i obnove podzemnih voda, s ciljem postizanja dobrog stanja podzemnih voda najkasnije 15 godina od datuma stupanja na snagu ove Direktive”; budući da je 22 godine kasnije samo 40 % praćenih jezera, estuarija, rijeka i obalnih voda u „dobrom” ili „vrlo dobrom” ekološkom stanju propisanom Okvirnom direktivom o vodama; budući da je provjera prikladnosti u skladu s Okvirnom direktivom o vodama pokazala da je gotovo 50 % vodnih tijela obuhvaćeno izuzećem, što je nezadovoljavajuće; budući da su se u prošlosti provodile loše prakse i mjere upravljanja, s razornim učinkom na zadržavanje vode u tlu, kao što su: ravnanje rijeka i/ili betoniranje riječnih korita, intenzivnije korištenje zemljišta i isušivanje ribnjaka i močvarnih područja; |
| --- | --- |

J.

budući da se u članku 4. stavku 1. Okvirne direktive o vodama (16) navodi da „države članice štite, poboljšavaju i obnavljaju sve podzemne vode, osiguravaju ravnotežu između crpljenja i obnove podzemnih voda, s ciljem postizanja dobrog stanja podzemnih voda najkasnije 15 godina od datuma stupanja na snagu ove Direktive”; budući da je 22 godine kasnije samo 40 % praćenih jezera, estuarija, rijeka i obalnih voda u „dobrom” ili „vrlo dobrom” ekološkom stanju propisanom Okvirnom direktivom o vodama; budući da je provjera prikladnosti u skladu s Okvirnom direktivom o vodama pokazala da je gotovo 50 % vodnih tijela obuhvaćeno izuzećem, što je nezadovoljavajuće; budući da su se u prošlosti provodile loše prakse i mjere upravljanja, s razornim učinkom na zadržavanje vode u tlu, kao što su: ravnanje rijeka i/ili betoniranje riječnih korita, intenzivnije korištenje zemljišta i isušivanje ribnjaka i močvarnih područja;

| K. | budući da je voda ključna sastavnica prehrambenog ciklusa; budući da je nužno da podzemne i površinske vode budu dobre kvalitete i dostupne u dovoljnim količinama za postizanje pravednog, zdravog, ekološki prihvatljivog i održivog prehrambenog sustava kako je opisano u strategiji „od polja do stola”; budući da je čista voda u dovoljnim količinama ključna za provođenje i postizanje pravog kružnog gospodarstva u EU-u; budući da je u Uredbi o strateškim planovima (17) zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) utvrđen cilj „poticanja održivog razvoja i učinkovitog upravljanja prirodnim resursima kao što su voda, tlo i zrak, među ostalim smanjenjem ovisnosti o kemikalijama”; |
| --- | --- |

K.

budući da je voda ključna sastavnica prehrambenog ciklusa; budući da je nužno da podzemne i površinske vode budu dobre kvalitete i dostupne u dovoljnim količinama za postizanje pravednog, zdravog, ekološki prihvatljivog i održivog prehrambenog sustava kako je opisano u strategiji „od polja do stola”; budući da je čista voda u dovoljnim količinama ključna za provođenje i postizanje pravog kružnog gospodarstva u EU-u; budući da je u Uredbi o strateškim planovima (17) zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) utvrđen cilj „poticanja održivog razvoja i učinkovitog upravljanja prirodnim resursima kao što su voda, tlo i zrak, među ostalim smanjenjem ovisnosti o kemikalijama”;

| L. | budući da poljoprivreda ovisi o dostupnosti vode; budući da navodnjavanje doprinosi zaštiti poljoprivrednika od promjenjivosti klime i povećanju prinosa, ali i znatnom pritisku na vodne resurse; budući da je 2016. navodnjavano samo 6 % (18) poljoprivrednog zemljišta EU-a, ali je ono činilo 24 % ukupnog zahvaćanja vode u EU-u; budući da, prema tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o održivoj uporabi vode u poljoprivredi, provedba ZPP-a nije bila dosljedno usklađena s vodnom politikom EU-a te da bi to moglo dovesti do povećanog pritiska na vodne resurse; |
| --- | --- |

L.

budući da poljoprivreda ovisi o dostupnosti vode; budući da navodnjavanje doprinosi zaštiti poljoprivrednika od promjenjivosti klime i povećanju prinosa, ali i znatnom pritisku na vodne resurse; budući da je 2016. navodnjavano samo 6 % (18) poljoprivrednog zemljišta EU-a, ali je ono činilo 24 % ukupnog zahvaćanja vode u EU-u; budući da, prema tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o održivoj uporabi vode u poljoprivredi, provedba ZPP-a nije bila dosljedno usklađena s vodnom politikom EU-a te da bi to moglo dovesti do povećanog pritiska na vodne resurse;

| M. | budući da se novim ZPP-om, koji će stupiti na snagu 2023., ograničavaju ulaganja za povećanje navodnjavanih površina u područjima u kojima je stanje vodnih tijela „manje od dobrog”; |
| --- | --- |

M.

budući da se novim ZPP-om, koji će stupiti na snagu 2023., ograničavaju ulaganja za povećanje navodnjavanih površina u područjima u kojima je stanje vodnih tijela „manje od dobrog”;

| N. | budući da zahvaćanje vode iz otvorenih i podzemnih voda za piće, industriju i poljoprivredu, u kombinaciji s iznimno visokim temperaturama i nedostatkom padalina, podrazumijeva povećane koncentracije onečišćujućih tvari i hranjivih tvari, a time i pojavu toksičnog cvjetanja algi i patogena, kao što se dogodilo u europskim riječnim sustavima, estuarijima i vodnim tijelima, što je dovelo do masovnog izumiranja i pomora slatkovodnih riba, kolapsa ribarstva i gubitka sredstava za život; budući da visoke temperature vode također smanjuju udio kisika, što ima dramatične posljedice za ribe; budući da smanjeni tokovi rijeka u kombinaciji s jaružanjem dovode do oslobađanja koncentriranih toksina koji su se akumulirali u sedimentima, što znatno utječe na vodeni okoliš i ribarstvo nizvodno; |
| --- | --- |

N.

budući da zahvaćanje vode iz otvorenih i podzemnih voda za piće, industriju i poljoprivredu, u kombinaciji s iznimno visokim temperaturama i nedostatkom padalina, podrazumijeva povećane koncentracije onečišćujućih tvari i hranjivih tvari, a time i pojavu toksičnog cvjetanja algi i patogena, kao što se dogodilo u europskim riječnim sustavima, estuarijima i vodnim tijelima, što je dovelo do masovnog izumiranja i pomora slatkovodnih riba, kolapsa ribarstva i gubitka sredstava za život; budući da visoke temperature vode također smanjuju udio kisika, što ima dramatične posljedice za ribe; budući da smanjeni tokovi rijeka u kombinaciji s jaružanjem dovode do oslobađanja koncentriranih toksina koji su se akumulirali u sedimentima, što znatno utječe na vodeni okoliš i ribarstvo nizvodno;

| O. | budući da se 60 % riječnih slivova nalazi u nalazi u transnacionalnim regijama, zbog čega je ključna učinkovita prekogranična suradnja; budući da 20 europskih zemalja ovisi o drugim zemljama u pogledu više od 10 % svojih vodnih resursa, dok pet zemalja u pogledu više od 75 % svojih resursa ovisi o resursima koji iz inozemstva dolaze rijekama (19); budući da neusklađenost s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (20) u pograničnim regijama uzrokuje pogoršanje stanja prekograničnih vodnih tijela, što onemogućuje postizanje ciljeva Okvirne direktive o vodama u državi članici primateljici; budući da, iako se u Okvirnoj direktivi o vodama spominju „relevantne ekoregije”, u praksi je suradnja u području vode slaba; budući da se zbog nestašice resursa očekuje povećanje hidropolitičke složenosti zajedničkih slivova; |
| --- | --- |

O.

budući da se 60 % riječnih slivova nalazi u nalazi u transnacionalnim regijama, zbog čega je ključna učinkovita prekogranična suradnja; budući da 20 europskih zemalja ovisi o drugim zemljama u pogledu više od 10 % svojih vodnih resursa, dok pet zemalja u pogledu više od 75 % svojih resursa ovisi o resursima koji iz inozemstva dolaze rijekama (19); budući da neusklađenost s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (20) u pograničnim regijama uzrokuje pogoršanje stanja prekograničnih vodnih tijela, što onemogućuje postizanje ciljeva Okvirne direktive o vodama u državi članici primateljici; budući da, iako se u Okvirnoj direktivi o vodama spominju „relevantne ekoregije”, u praksi je suradnja u području vode slaba; budući da se zbog nestašice resursa očekuje povećanje hidropolitičke složenosti zajedničkih slivova;

| P. | budući da su se u EU-u u posljednjih 60 godina obnovljivi vodni resursi po stanovniku smanjili za 17 %; budući da je posljednjih mjeseci nekoliko država članica EU-a moralo ograničiti konzumaciju pitke vode zbog suše, pri čemu se, na primjer, u nekim zajednicama voda isporučivala kamionima; budući da istjecanje vode čini 24 % ukupne potrošnje vode u Uniji; |
| --- | --- |

P.

budući da su se u EU-u u posljednjih 60 godina obnovljivi vodni resursi po stanovniku smanjili za 17 %; budući da je posljednjih mjeseci nekoliko država članica EU-a moralo ograničiti konzumaciju pitke vode zbog suše, pri čemu se, na primjer, u nekim zajednicama voda isporučivala kamionima; budući da istjecanje vode čini 24 % ukupne potrošnje vode u Uniji;

| Q. | budući da se 20 – 40 % dostupne vode u Europi rasipa zbog, među ostalim, istjecanja u sustavu za distribuciju vode, nedostatnih instalacija tehnologija za uštedu vode, prekomjernih i nepotrebnih aktivnosti navodnjavanja te kapanja slavina; |
| --- | --- |

Q.

budući da se 20 – 40 % dostupne vode u Europi rasipa zbog, među ostalim, istjecanja u sustavu za distribuciju vode, nedostatnih instalacija tehnologija za uštedu vode, prekomjernih i nepotrebnih aktivnosti navodnjavanja te kapanja slavina;

| R. | budući da se godišnji tokovi rijeka smanjuju u južnoj i jugoistočnoj Europi te povećavaju u sjevernoj i sjeveroistočnoj Europi; budući da to ozbiljno utječe na proizvodnju hidroenergije i sustave hlađenja elektrana; budući da je projekt Prilagodljivo upravljanje preprekama u europskim rijekama (Adaptive Management of Barriers in European Rivers (AMBER)) pokazao da više od milijun barijera blokira europske rijeke, pri čemu je više od 85 % malih struktura u lošem ili neaktivnom stanju; budući da sve barijere utječu na zdravlje rijeka i hidrološki ciklus, mijenjaju prirodni tok rijeke i blokiraju migracijske putove riba; |
| --- | --- |

R.

budući da se godišnji tokovi rijeka smanjuju u južnoj i jugoistočnoj Europi te povećavaju u sjevernoj i sjeveroistočnoj Europi; budući da to ozbiljno utječe na proizvodnju hidroenergije i sustave hlađenja elektrana; budući da je projekt Prilagodljivo upravljanje preprekama u europskim rijekama (Adaptive Management of Barriers in European Rivers (AMBER)) pokazao da više od milijun barijera blokira europske rijeke, pri čemu je više od 85 % malih struktura u lošem ili neaktivnom stanju; budući da sve barijere utječu na zdravlje rijeka i hidrološki ciklus, mijenjaju prirodni tok rijeke i blokiraju migracijske putove riba;

| S. | budući da su smanjene razine i količine vode ozbiljno utjecale na sektore zasnovane na fosilnim gorivima, nuklearnoj te hidroenergiji te na sustave hlađenja; budući da su suše ovog ljeta pogoršale ozbiljnu krizu tržišta energije koju Europa doživljava; budući da naknadni učinci mogu dodatno utjecati na vodene ekosustave koji se već suočavaju s toplinskim valovima; |
| --- | --- |

S.

budući da su smanjene razine i količine vode ozbiljno utjecale na sektore zasnovane na fosilnim gorivima, nuklearnoj te hidroenergiji te na sustave hlađenja; budući da su suše ovog ljeta pogoršale ozbiljnu krizu tržišta energije koju Europa doživljava; budući da naknadni učinci mogu dodatno utjecati na vodene ekosustave koji se već suočavaju s toplinskim valovima;

| T. | budući da mnoge turističke aktivnosti ovise o rijekama; budući da nestašica vode trenutačno pogađa 17 % teritorija EU-a, dok je stanje na Sredozemlju još više zabrinjavajuće, gdje oko 50 % stanovništva tijekom ljeta živi u stalnoj nestašici vode, a mnoge turističke lokacije morale su obustaviti svoje poslovne aktivnosti zbog suše; |
| --- | --- |

T.

budući da mnoge turističke aktivnosti ovise o rijekama; budući da nestašica vode trenutačno pogađa 17 % teritorija EU-a, dok je stanje na Sredozemlju još više zabrinjavajuće, gdje oko 50 % stanovništva tijekom ljeta živi u stalnoj nestašici vode, a mnoge turističke lokacije morale su obustaviti svoje poslovne aktivnosti zbog suše;

| U. | budući da su nedostatak oborina i masovno crpljenje vode za navodnjavanje utjecali na riječni promet, stvarajući poteškoće u opskrbi teškim materijalima, posebno u dolini Rajne, što negativno utječe na mnoge sektore djelatnosti; budući da su na glavnim europskim plovnim putovima, posebno na Rajni, Dunavu i Padu, zabilježene kritično niske razine, što utječe na poljoprivredu, pitku vodu, ekosustave i trgovinu; |
| --- | --- |

U.

budući da su nedostatak oborina i masovno crpljenje vode za navodnjavanje utjecali na riječni promet, stvarajući poteškoće u opskrbi teškim materijalima, posebno u dolini Rajne, što negativno utječe na mnoge sektore djelatnosti; budući da su na glavnim europskim plovnim putovima, posebno na Rajni, Dunavu i Padu, zabilježene kritično niske razine, što utječe na poljoprivredu, pitku vodu, ekosustave i trgovinu;

| V. | budući da su šume sve osjetljivije na učinke klimatskih promjena, posebno sve učestalijih šumskih požara; budući da su godine suše i degradacije stvorile idealne uvjete za širenje šumskih požara; budući da se Europa suočava sa šumskim požarima dramatičnih razmjera; |
| --- | --- |

V.

budući da su šume sve osjetljivije na učinke klimatskih promjena, posebno sve učestalijih šumskih požara; budući da su godine suše i degradacije stvorile idealne uvjete za širenje šumskih požara; budući da se Europa suočava sa šumskim požarima dramatičnih razmjera;

| W. | budući da je u desetogodišnjem razdoblju od 2011. do 2021. više od 5 milijuna hektara šuma izgorjelo, ponajprije zbog suša; budući da je ukupno više od 500 000 hektara zemlje izgorjelo u šumskim požarima koji su izbili samo u razdoblju između 4. lipnja i 3. rujna 2022. (21), a kapaciteti EU-a za suzbijanje šumskih požara iskorišteni su do krajnjih granica; budući da su na cijelom području Unije šumski požari uništili vrijedna područja, kao što su parkovi prirode i geoparkovi UNESCO-a, što je dovelo do gubitka biološke raznolikosti, usjeva i pašnjaka; |
| --- | --- |

W.

budući da je u desetogodišnjem razdoblju od 2011. do 2021. više od 5 milijuna hektara šuma izgorjelo, ponajprije zbog suša; budući da je ukupno više od 500 000 hektara zemlje izgorjelo u šumskim požarima koji su izbili samo u razdoblju između 4. lipnja i 3. rujna 2022. (21), a kapaciteti EU-a za suzbijanje šumskih požara iskorišteni su do krajnjih granica; budući da su na cijelom području Unije šumski požari uništili vrijedna područja, kao što su parkovi prirode i geoparkovi UNESCO-a, što je dovelo do gubitka biološke raznolikosti, usjeva i pašnjaka;

| X. | budući da suše i toplinski valovi povezani s klimatskim promjenama otežavaju gašenje požara jer ti uvjeti olakšavaju brzo širenje požara i povećavaju njihovu ozbiljnost; budući da će klimatske promjene povećati učestalost šumskih požara i njihov razorni potencijal te da će sezona šumskih požara u Europi vjerojatno počinjati ranije i završavati kasnije tijekom godine; budući da bi te dosad nezabilježene promjene trebalo uzeti u obzir u praksama upravljanja požarima u državama članicama; |
| --- | --- |

X.

budući da suše i toplinski valovi povezani s klimatskim promjenama otežavaju gašenje požara jer ti uvjeti olakšavaju brzo širenje požara i povećavaju njihovu ozbiljnost; budući da će klimatske promjene povećati učestalost šumskih požara i njihov razorni potencijal te da će sezona šumskih požara u Europi vjerojatno počinjati ranije i završavati kasnije tijekom godine; budući da bi te dosad nezabilježene promjene trebalo uzeti u obzir u praksama upravljanja požarima u državama članicama;

| Y. | budući da stabilne, mješovite, bioraznolike šume sa stablima različite dobi i s više vrsta te s trajnim pokrovom pružaju brojne dodatne koristi, posebno ublažavanje suše i topline; budući da poljoprivredno-šumarski sustavi i stabla ugrađeni u poljoprivredne ekosustave također donose brojne koristi, uključujući produktivnost i otpornost; |
| --- | --- |

Y.

budući da stabilne, mješovite, bioraznolike šume sa stablima različite dobi i s više vrsta te s trajnim pokrovom pružaju brojne dodatne koristi, posebno ublažavanje suše i topline; budući da poljoprivredno-šumarski sustavi i stabla ugrađeni u poljoprivredne ekosustave također donose brojne koristi, uključujući produktivnost i otpornost;

| Z. | budući da toplinski valovi i suše negativno utječu na prihode poljoprivrednika, što može dovesti do napuštanja poljoprivrednih gospodarstava; budući da, štoviše, napuštanje poljoprivrednih gospodarstava može stvoriti uvjete koji pogoduju izbijanju šumskih požara; |
| --- | --- |

Z.

budući da toplinski valovi i suše negativno utječu na prihode poljoprivrednika, što može dovesti do napuštanja poljoprivrednih gospodarstava; budući da, štoviše, napuštanje poljoprivrednih gospodarstava može stvoriti uvjete koji pogoduju izbijanju šumskih požara;

| AA. | budući da UN procjenjuje da je od 1970., unatoč brojnim koristima, 35 % močvarnih područja na globalnoj razini nestalo, i to tri puta brže nego što je to slučaj za šume; budući da obalna močvarna područja kao što su mangrovi sekvestriraju ugljik do 55 puta brže od tropskih prašuma; budući da tresetišta, koja pokrivaju samo 3 % Zemljine površine, mogu skladištiti 30 % cjelokupnog ugljika s kopna samo ako su vlažna i apsorbirati višak vode kako bi se spriječile poplave i suše; budući da je prema podacima Komisije u EU-u izgubljeno oko dvije trećine močvarnih područja koja su postojala prije 100 godina; |
| --- | --- |

AA.

budući da UN procjenjuje da je od 1970., unatoč brojnim koristima, 35 % močvarnih područja na globalnoj razini nestalo, i to tri puta brže nego što je to slučaj za šume; budući da obalna močvarna područja kao što su mangrovi sekvestriraju ugljik do 55 puta brže od tropskih prašuma; budući da tresetišta, koja pokrivaju samo 3 % Zemljine površine, mogu skladištiti 30 % cjelokupnog ugljika s kopna samo ako su vlažna i apsorbirati višak vode kako bi se spriječile poplave i suše; budući da je prema podacima Komisije u EU-u izgubljeno oko dvije trećine močvarnih područja koja su postojala prije 100 godina;

| AB. | budući da je Opća skupština UN-a 28. srpnja 2010. priznala pravo na vodu i odvodnju kao ljudsko pravo; budući da je čista pitka voda temeljna za sva ljudska prava; budući da je 2013. godine 1 884 790 građana potpisalo europsku građansku inicijativu pod nazivom „Right2Water” (Pravo na vodu) o pravu na vodu i odvodnju; budući da danas milijun građana EU-a nema pristup vodi, a 8 milijuna nema odvodnju; |
| --- | --- |

AB.

budući da je Opća skupština UN-a 28. srpnja 2010. priznala pravo na vodu i odvodnju kao ljudsko pravo; budući da je čista pitka voda temeljna za sva ljudska prava; budući da je 2013. godine 1 884 790 građana potpisalo europsku građansku inicijativu pod nazivom „Right2Water” (Pravo na vodu) o pravu na vodu i odvodnju; budući da danas milijun građana EU-a nema pristup vodi, a 8 milijuna nema odvodnju;

| AC. | budući da suša, zbog topline i nedostatka vode, pogoršava životne uvjete ljudi; budući da su najpotrebitije osobe nerazmjerno pogođene; budući da u europskim zemljama koje su najteže pogođene sušom postoji prekomjerna stopa smrtnosti; budući da suše oštećuju najosjetljivije zgrade i pogoršavaju kvalitetu života stanovnika; |
| --- | --- |

AC.

budući da suša, zbog topline i nedostatka vode, pogoršava životne uvjete ljudi; budući da su najpotrebitije osobe nerazmjerno pogođene; budući da u europskim zemljama koje su najteže pogođene sušom postoji prekomjerna stopa smrtnosti; budući da suše oštećuju najosjetljivije zgrade i pogoršavaju kvalitetu života stanovnika;

| AD. | budući da suša i drugi učinci klimatskih promjena utječu na mentalno zdravlje i jačaju tjeskobu, posebno među mladima; |
| --- | --- |

AD.

budući da suša i drugi učinci klimatskih promjena utječu na mentalno zdravlje i jačaju tjeskobu, posebno među mladima;

| AE. | budući da proračun Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU) nije dovoljan da bi se pružio odgovarajući odgovor na velike prirodne katastrofe i realizirala europska solidarnost s regijama pogođenima katastrofama; |
| --- | --- |

AE.

budući da proračun Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU) nije dovoljan da bi se pružio odgovarajući odgovor na velike prirodne katastrofe i realizirala europska solidarnost s regijama pogođenima katastrofama;

| AF. | budući da suše mogu imati kaskadne učinke, pri čemu se procjenjuje da gubici prouzročeni sušom u EU-u iznose 9 milijardi EUR godišnje; budući da analiza Zajedničkog istraživačkog centra pokazuje da bi učinak suša na europsko gospodarstvo do 2100. mogao premašiti 65 milijardi EUR godišnje (22); budući da se, ako globalne temperature premaše temperaturne ciljeve iz Pariškog sporazuma, očekuje da će suše biti dvostruko češće, a apsolutni godišnji gubici zbog suše u Europi povećali bi se na 40 milijardi EUR godišnje (23); budući da troškovi nedjelovanja znatno premašuju troškove trenutačnog ulaganja u ambiciozne klimatske mjere (24); |
| --- | --- |

AF.

budući da suše mogu imati kaskadne učinke, pri čemu se procjenjuje da gubici prouzročeni sušom u EU-u iznose 9 milijardi EUR godišnje; budući da analiza Zajedničkog istraživačkog centra pokazuje da bi učinak suša na europsko gospodarstvo do 2100. mogao premašiti 65 milijardi EUR godišnje (22); budući da se, ako globalne temperature premaše temperaturne ciljeve iz Pariškog sporazuma, očekuje da će suše biti dvostruko češće, a apsolutni godišnji gubici zbog suše u Europi povećali bi se na 40 milijardi EUR godišnje (23); budući da troškovi nedjelovanja znatno premašuju troškove trenutačnog ulaganja u ambiciozne klimatske mjere (24);

| AG. | budući da klimatska kriza pogoršava postojeće nejednakosti; budući da su kućanstva s niskim prihodima i ugrožene osobe posebno pogođeni klimatskom krizom i da im je potrebna posebna potpora za prilagodbu klimatskim promjenama; budući da je potrebno zaštititi radnike od negativnih učinaka klimatske krize na radnom mjestu; |
| --- | --- |

AG.

budući da klimatska kriza pogoršava postojeće nejednakosti; budući da su kućanstva s niskim prihodima i ugrožene osobe posebno pogođeni klimatskom krizom i da im je potrebna posebna potpora za prilagodbu klimatskim promjenama; budući da je potrebno zaštititi radnike od negativnih učinaka klimatske krize na radnom mjestu;

| 1. | izražava duboko suosjećanje i solidarnost s obiteljima žrtava nedavnih ekstremnih vremenskih uvjeta i sa stanovnicima razorenih područja te pozdravlja predanost stalno zaposlenih vatrogasaca i vatrogasaca dobrovoljaca, spasilaca i nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti uključenih u pružanje pomoći, kao i pripadnika javnosti koji su pokušavali spasiti ljude i spriječiti širenje požara, pri čemu su često riskirali vlastite živote; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe važnost održivog gospodarenja vodama za jamčenje sigurnosti opskrbe hranom te poziva Komisiju da se suzdrži od predlaganja daljnjeg zakonodavstva EU-a kojim se ugrožava ili bi se mogla ugroziti naša sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da su ti ekstremni vremenski uvjeti znak da je potrebno ambicioznije djelovanje u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama; smatra da bi EU trebao imati vodeću ulogu u tom procesu i ojačati svoje napore u svim sektorima; podsjeća da bi, u skladu sa Zakonom EU-a o klimi i Pariškim sporazumom te najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama, EU trebao pojačati svoje djelovanje u području klime u pogledu ublažavanja klimatskih promjena, kako bi se ograničilo globalno zatopljenje na 1,5 oC u usporedbi s predindustrijskim razinama, i u pogledu prilagodbe radi poticanja otpornosti; poziva EU da ažurira svoj nacionalno utvrđeni doprinos u okviru Pariškog sporazuma i poveća svoj cilj smanjenja stakleničkih plinova do 27. zasjedanja Konferencije stranaka UNFCCC-a (COP27), u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama; poziva na najveću razinu ambicije u pogledu paketa „Spremni za 55 %”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog zaključaka izvješća Programa Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2021., posebno zbog toga što, unatoč ambicioznijim klimatskim obvezama preuzetima prošle godine, predviđene emisije vode svijet na put prema porastu temperature od 2,7 oC ako se nacionalne obveze u potpunosti provedu, što bi imalo ozbiljne posljedice diljem svijeta; stoga apelira na Komisiju i države članice da i dalje budu snažno predane zelenom planu EU-a i da pojačaju djelovanje u pogledu ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe njima i otpornosti na njih, uz obraćanje posebne pozornosti na ekstremne vremenske uvjete; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očekuje da će prijedlog Komisije o zakonu EU-a o obnovi prirode (25) biti prilika za poboljšanje sinergija između ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe na njih, sprečavanja katastrofa i obnove prirode; očekuje da će se njime osigurati okvir za obnovu ekosustava otpornih na sušu, uključujući obnovu bioraznolikih šuma sa stablima različite dobi i s više vrsta te s trajnim pokrovom, močvarnih područja, prirodnog vegetacijskog pokrova, dinamike poplavnih područja i prirodne infiltracije cijelog krajolika, kao i poboljšanja otpornosti riječnih slivova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podržava namjeru Komisije da doprinese ukupnom učinku hlađenja uspostavom platforme EU-a za urbanu ekologizaciju; poziva Komisiju da postavi ambiciozne i konkretne obvezujuće ciljeve u vezi s urbanom biološkom raznolikošću, rješenjima utemeljenima na prirodi i pristupima utemeljenima na ekosustavima, te zelenom infrastrukturom, od kojih će koristi imati i ljudi i divlja fauna i flora te koji će doprinijeti općim ciljevima bioraznolikosti; ističe da je potrebno uključiti mjere kao što su minimalni udio zelenih krovova na novim zgradama, potpora urbanoj poljoprivredi, uključujući, prema potrebi, sadnju plodonosnih stabala, jamčenje nekorištenja kemijskih pesticida i smanjenje upotrebe gnojiva na gradskim zelenim površinama EU-a te povećanje broja zelenih površina u skladu s brojem stanovnika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da odrede prioritete i utvrde kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere obnove ekosustava koji su narušeni kao posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta; nadalje poziva na donošenje smjernica EU-a za planove obnove nakon kriznih situacija kako bi se utvrdila prioritetna područja za faze oporavka, rehabilitacije i obnove nakon katastrofa prouzročenih poplavama, šumskim požarima, toplinskim valovima ili sušama, uključujući preporuke za povećanje otpornosti i revitalizaciju životnih uvjeta, gospodarstava i pogođenog okoliša; |
| --- | --- |

7.

| 8. | traži od Komisije da pruži smjernice koje dionici mogu upotrijebiti za jačanje otpornosti ljudi i ekosustava na sušu; naglašava da je na europskoj razini potrebno koordinirano djelovanje i u području istraživanja i praćenja, i to između već postojećih tijela kao što su Europska agencija za okoliš, Služba za upravljanje kriznim situacijama programa Copernicus i drugih odgovarajućih dionika; napominje da bi, kad je riječ o financiranju, odgovarajuću financijsku potporu trebalo utvrditi u okviru ZPP-a, nacionalnih planova za oporavak i otpornost te drugih regionalnih fondova; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prepoznaje posebnu ranjivost sredozemnih zemalja i važnost primjene posebnih mehanizama i resursa za suočavanje s rizicima i posljedicama tih ekstremnih događaja na tim područjima; ističe da suša i drugi vremenski fenomeni povezani s klimatskom krizom nemaju samo okolišni već i društveni, kulturni, gospodarski i politički utjecaj, što dovodi do povećanog rizika od produbljivanja društvenih nejednakosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe negativan utjecaj prirodnih katastrofa na gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u EU-u, čime se ometa provedba kohezijske politike Unije; u tom smislu podsjeća da će se do 2030. više od 100 milijardi EUR sredstava kohezijske politike uložiti u energetsku tranziciju, dekarbonizaciju i obnovljive izvore energije; svjestan je da su područja navedena u članku 174. UFEU-a, posebno otoci i planinske regije, te u članku 349. UFEU-a posebno ranjiva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno ističe svoju podršku strategiji EU-a za prilagodbu; međutim, žali zbog toga što se u strategiji za prilagodbu ne utvrđuju konkretni, mjerljivi i vremenski ograničeni ciljevi kako bi EU i njegove države članice postali otporni na klimatske promjene te podsjeća da je Parlament pozvao da ciljevi budu obvezujući i mjerljivi; u tom pogledu poziva Komisiju da predloži sveobuhvatan, ambiciozan i pravno obvezujući europski okvir za prilagodbu klimatskim promjenama, uključujući odgovarajuće zakonodavne instrumente, s posebnim naglaskom na najugroženijim regijama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da hitno izradi sveobuhvatnu procjenu klimatskih rizika na razini EU-a u kojoj će se posebna pozornost posvetiti rizicima od suša, šumskih požara, zdravstvenih prijetnji, ranjivosti ekosustava i učinku na kritičnu infrastrukturu i žarišne točke mreže kako bi se usmjerili i prioritizirali kratkoročni, srednjoročni i dugoročni napori za prilagodbu i otpornost; posebno poziva na to da se do ljeta 2023. dovrši testiranje otpornosti ključne infrastrukture na klimatske promjene u EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe kako klimatska kriza pogoršava već postojeće nejednakosti; naglašava da su kućanstva s niskim prihodima i ugrožene osobe posebno pogođeni klimatskom krizom i da im je potrebna posebna potpora za prilagodbu klimatskim promjenama; pozdravlja socijalne politike u državama članicama kojima se radnici štite od negativnih učinaka klimatske krize na radnome mjestu i potiče države članice da uključe prilagodbu klimatskim promjenama u svoje politike rada i socijalne politike; |
| --- | --- |

13.

Civilna zaštita i odaziv u hitnim slučajevima

| 14. | ističe važnost daljnjeg razvoja i potpunog iskorištavanja Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu u odnosu na šumske požare i druge prirodne katastrofe; poziva Komisiju da prikuplja i širi znanje među državama članicama o tome kako prilagoditi šume trenutačnim i očekivanim klimatskim promjenama, u skladu s novom strategijom EU-a za prilagodbu; poziva Komisiju da izradi procjene rizika od šumskih požara i karte na temelju poboljšanih proizvoda programa Copernicus i drugih podataka dobivenih daljinskim istraživanjem kako bi se poduprlo preventivno djelovanje; ističe važnost jačanja Europskog mehanizma za civilnu zaštitu kako bi se osigurali odgovarajući kapaciteti za gašenje šumskih požara u EU-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da ubrzaju uspostavu nove stalne zračne flote rescEU i potiče ih da za to osiguraju dostatna financijska sredstva te da što prije prošire postojeću sezonsku europsku sigurnosnu mrežu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću primjećuje ograničenja trenutačnog okvira za odgovor na katastrofe na razini EU-a koji se temelji na dobrovoljnom fondu prethodno namijenjenih resursa za odgovor iz država članica; poziva Komisiju i države članice da istraže mogućnost proširenja kapaciteta i nadležnosti EU-a za odgovor na katastrofe u svjetlu sve češćih i ozbiljnijih klimatskih katastrofa, posebno osnivanjem stalnih snaga civilne zaštite EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na proširenje postojeće dobrovoljne vatrogasne pričuve u sklopu rescEU-a i poziva sve države članice da razmotre stavljanje dijela svojih nacionalnih vatrogasnih postrojbi u europsku pričuvu; poziva Komisiju da predstavi akcijski plan za povećanje kapaciteta EU-a za odaziv u hitnim slučajevima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava modernizaciju sredstava civilne zaštite s pomoću novih zajedničkih javnih nabava kako bi oprema te kopnena i zračna sredstva bili bolje prilagođeni geografskom položaju različitih teritorija EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na jačanje sezonskog preventivnog pozicioniranja vatrogasaca u žarišnim zonama šumskih požara, na temelju uspjeha pilot-programa koji je proveden ovog ljeta u Grčkoj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da povećaju ulaganja u istraživanje i inovacije te da podrže osnivanje europskog centra izvrsnosti u civilnoj zaštiti, posebno kako bi se promicalo osposobljavanje agenata u borbi protiv požara i upravljanju krizama te kako bi se potaknula razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da je FSEU nekoliko puta izmijenjen kako bi se proširilo njegovo područje primjene i da je proračunska linija za FSEU za 2022. već u potpunosti mobilizirana zbog povećanja broja prirodnih katastrofa; poziva na znatno povećanje proračuna FSEU-a kako bi se regijama pomoglo da predvide i ublaže učinke klimatskih promjena te na proširenje područja primjene FSEU-a kako bi se omogućilo da se podupre i obnova ili nova izgradnja javne i privatne infrastrukture koja bi bila otpornija na klimatske promjene; ističe da je u nekim slučajevima ozbiljnost određenih prirodnih katastrofa posljedica čimbenika uzrokovanih ljudskim djelovanjem, uključujući nerazborito prostorno planiranje koje dovodi do izgradnje stambenih prostora i infrastrukture u riječnim poplavnim ravnicama ili područjima podložnima odronima tla; u tom pogledu ponavlja da bi povratom sredstava iz FSEU-a trebalo poticati veću otpornost i održivost financiranjem rješenja koja se temelje na ekosustavu (npr. ponovno pošumljavanje, obnova prirodnih staništa i obnova otporna na potres); |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da je ključno da se pomoć i sredstva pogođenim regijama šalju što prije, što jednostavnije i što fleksibilnije te ističe da su za uspostavu sveobuhvatnog paketa za odgovor i otpornost ključne sinergije između FSEU-a, Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, komponente za prilagodbu klimatskim promjenama u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj te programâ teritorijalne suradnje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da promiče sudjelovanje civilnog društva u sprečavanju i suočavanju s posljedicama suše i klimatskih promjena; poziva Komisiju da predloži europsku inicijativu za građanski angažman i da promiče dobrovoljne inicijative za odgovor na katastrofe; |
| --- | --- |

23.

Poljoprivreda

| 24. | poziva Komisiju da izvrši punu procjenu učinaka kontinuirane suše na proizvodnju hrane u EU-u u tekućoj godini i na zalihe hrane za stanovništvo tijekom zime koja slijedi; nadalje, poziva Komisiju i Vijeće da razmotre koje se korektivne mjere mogu poduzeti i kakva se potpora može pružiti kako bi se osiguralo da primarni proizvođači hrane koji su pretrpjeli gubitke u proizvodnji zbog štete prouzročene vrućinom i sušom mogu bez odgode ponovno pokrenuti nove proizvodne cikluse za opskrbu osnovnim namirnicama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je važno poduzeti više od kratkoročnih mjera i ublažavanja trenutačne krize; ističe da EU mora nastaviti s prilagodbom svojih prehrambenih sustava kako bi ih dugoročno učinio otpornijima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EU i njegove države članice da ulažu u istraživanja i inovacije kako bi se olakšalo uvođenje sorti i praksi otpornijih na suše i klimatske promjene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da osigura da se nacionalni strateški planovi u okviru ZPP-a provedu na način kako bi poljoprivreda postala učinkovitija u pogledu vode u cilju smanjenja potrošnje vode i promicanja veće otpornosti na suše, uz istodobno smanjenje ukupnih hidromorfoloških pritisaka, uzimajući u obzir zaključke tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o održivoj upotrebi vode u poljoprivredi; pozdravlja uvođenje novih programa za ekologiju kojima bi se trebao olakšati prijelaz na otporniju i zeleniju poljoprivredu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU i države članice da povećaju udio poljoprivredne potpore namijenjene za sprečavanje rizika u poljoprivredi i upravljanje njima i da razmotre proširenje područja uporabe javnih sustava osiguranja u području klime; poziva Komisiju da promiče razmjenu dobrih praksi o tim pitanjima i o drugim mjerama ublažavanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i da odredi financijska sredstva za potporu poljoprivrednim gospodarstvima kako bi se nadoknadili gubici nastali zbog suša ili drugih događaja uzrokovanih klimatskom krizom, kako bi se potaknula veća otpornost na klimatske promjene i održivost te kako bi se osiguralo da ta kriza ne završi nepovratnim zatvaranjem poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da daju prednost stvaranju strateških zaliha hrane i hrane za životinje za slučaj nužde kao jednog od načina ublažavanja najštetnijih aspekata suše, uključujući velike razlike u prinosima iz godine u godinu, te poziva Komisiju da to pitanje riješi na međunarodnoj razini promicanjem uspostave skladištenja hrane kao stabilizacijskog alata u kontekstu utjecaja klimatskih promjena na poljoprivredu i opskrbu hranom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe potrebu za učinkovitijim i ciljanijim sustavima navodnjavanja u poljoprivredi, kao i kapacitetom za skladištenje vode i općenito ponovnom procjenom potreba za navodnjavanjem kako bi se postigla održiva uporaba vodnih resursa; podsjeća da se ulaganja u kapacitete za navodnjavanje i skladištenje vode podupiru samo ako dovode do uštede vode; naglašava da bi ulaganja u obnovu ekosustava i proizvodne metode kojima se prelazi na agroekologiju trebala biti prioritet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje odluku donesenu u okviru nove reforme ZPP-a u pogledu ulaganja u navodnjavanje u područjima u kojima je stanje vodnih tijela „manje od dobrog”; poziva države članice da potiču ulaganja u tim područja koja dovode do uštede vode na način kojim se rješava problem strukturne nestašice vode i smanjuju učinak na vode; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apelira na države članice i Komisiju da podrže uvođenje sustava navodnjavanja u kojima se ne upotrebljavaju površinske ili podzemne vode, kao što su skladištenje kišnice i recikliranje otpadnih voda, u kombinaciji s nastojanjima da se smanji ukupna potrošnja vode; traži od Komisije da što prije razjasni tumačenje novih odredbi EU-a o ulaganjima u navodnjavanje u okviru ZPP-a kako bi se uklonile sve nesigurnosti; poziva Komisiju da poboljša postojeće smjernice za države članice u pogledu ulaganja u navodnjavanje u okviru novih strateških planova u sklopu ZPP-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe pozitivnu ulogu agroekologije, agrošumarstva i sustava ekološke proizvodnje u očuvanju količine i kvalitete vode povećanjem učinkovitosti upotrebe resursa i kružnosti, poboljšanju otpornosti na razini poljoprivrednih gospodarstava smanjenjem inputa i diversifikacijom proizvodnje, a time i raspodjelom rizika, što je posebno važno za izbjegavanje potpunog propadanja usjeva. podsjeća da su sadnja živica i stabala, čime se osigurava pokrov tla, izbjegavanje prekomjerne ispaše, smanjenje zbijanja i povećanje razine organskih tvari u tlu i humusa korisni za poljoprivrednike; |
| --- | --- |

34.

| 35. | s obzirom na ekstremne klimatske pojave tijekom posljednjih mjeseci naglašava potrebu za brzom provedbom strategije „od polja do stola” i strategije za bioraznolikost kako bi se ostvarili ciljevi za zeleniji i održiviji poljoprivredni sektor, uzimajući u obzir diferenciran utjecaj različitih načina proizvodnje na klimu; stoga apelira na Komisiju i države članice da i dalje budu snažno predane zelenom planu EU-a i da pojačaju djelovanje u pogledu ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe njima i otpornosti na njih, uz obraćanje posebne pozornosti na ekstremne vremenske uvjete; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava važnost zdravlja tla za zadržavanje i filtriranje vode; poziva Komisiju da kapacitet zadržavanja i filtriranja vode te vlage u tlu učini ključnim elementom nacrta zakona EU-a o zdravlju tla koji će se objaviti 2023.; naglašava da tresetišta imaju golem potencijal kao ponori ugljika te da imaju važnu ulogu u filtriranju vode i ublažavanju poplava, suša i šumskih požara; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na postizanje cilja EU-a u pogledu neutralnosti degradacije zemljišta u EU-u do 2030. kako bi se osiguralo da se odgovarajući cilj u okviru UN-ovih ciljeva održivog razvoja u potpunosti ostvari u EU-u, s obzirom na to da EU trenutačno nije na dobrom putu da ostvari ciljeve održivog razvoja, kako je istaknuto u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda iz 2018. o dezertifikaciji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe odgovornost poljoprivrednika da tlo i vodne resurse održavaju u dobrom stanju, kao i potrebu za povećanjem prakse sekvestracije ugljika u poljoprivredi; stoga potiče države članice i Komisiju da promiču te prakse s pomoću novih programa za ekologiju i razvojem sekvestracije ugljika u poljoprivredi, u što će se morati integrirati i drugi ekološki elementi, kao što je upravljanje vodama, kako bi se povećali poticaji za proizvođače; pozdravlja namjeru Komisije da iznese prijedlog o certificiranju održivih ciklusa ugljika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe potrebu za brzim smanjenjem onečišćenja podzemnih i površinskih voda, posebno nitratima i pesticidima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na to da se u svim inicijativama i djelovanjima povezanima sa sprečavanjem i ublažavanjem suša, poplava, toplinskih valova i njihovih učinaka u potpunosti uzimaju u obzir pitanja prirodnog okoliša, posebno šuma, te bioraznolikosti i usluga ekosustava; |
| --- | --- |

40.

Šumski požari

| 41. | poziva na integrirani odgovor na šumske požare kako bi se šume u EU-u zaštitile od uništenja koje uzrokuju ekstremne klimatske pojave; ističe da su „megapožari” sve snažniji i češći na globalnoj razini; zabrinut je zbog predviđenog proširenja područja podložnih požarima i duljih sezona s visokim rizikom od požara u većini europskih regija, posebno u slučaju scenarija s visokim emisijama; podsjeća da raznolik krajobraz s bioraznolikim šumama omogućava veći bedem ili prirodnu zapreku protiv velikih šumskih požara koji se ne mogu kontrolirati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da bi obnova raznolikih šuma i njihovo ponovno pošumljavanje pomogli u sprječavanju i ograničavanju požara; naglašava potrebu za većim sredstvima i razvojem sustava upravljanja požarima koji se temelji na znanosti i potpore za izgradnju kapaciteta putem savjetodavnih usluga kako bi se suzbili učinci klimatskih promjena u šumama; poziva Komisiju i države članice da bolje promiču i koriste koncept integriranog upravljanja požarima te konstatira da bi za to mogli biti potrebni bolji regulatorni kapaciteti u državama članicama, jačanje javnih službi te predana potpora i pojačana suradnja u sprečavanju katastrofa, pripravnosti i odgovoru na njih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zabrinut je zbog rizika od stvaranja pirokumulonimbusa uslijed šumskih požara i negativnog utjecaja na stratosferu i ozonski omotač; stoga poziva na najveće moguće smanjenje namjernog potpaljivanja požara i spaljivanja stabala u šumama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | skreće pozornost na učinke šumskih požara na zdravlje i s njima povezano onečišćenje zraka te izražava zabrinutost zbog predviđanja Svjetske meteorološke organizacije (WMO) da se očekuje njihovo povećanje, čak i u slučaju scenarija niskih emisija (26); napominje da se, kako se planet zagrijava, očekuje da će šumski požari i s njima povezano onečišćenje zraka porasti, čak i u scenariju s niskim emisijama te napominje da će to, osim posljedica koje će imati na ljudsko zdravlje, utjecati i na ekosustave s obzirom na to da se onečišćivači zraka talože iz atmosfere na Zemljinu površinu; ističe kako klimatska kriza utječe na bioraznolikost i smanjenje otpornosti ekosustava te ima naknadne učinke na javno zdravlje, stoga ustraje na važnosti pristupa „Jedno zdravlje”; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice da osiguraju kontinuiranu zaštitu naših šuma i da zaštite zemljište od reklasifikacije u nešumsko zemljište nakon šumskog požara jer to može potaknuti podmetanje požara kako bi se zemljište moglo koristiti za druge namjene koje nisu bile dopuštene prije požara; poziva Odbor regija i službe Komisije da osiguraju suradnju s lokalnim vlastima i da istraže povijest reklasifikacije zemljišta nakon šumskih požara; |
| --- | --- |

45.

| 46. | traži reviziju Direktive Vijeća 2003/96/EZ o oporezivanju energenata i električne energije (27) kako bi se uvelo oslobođenje od poreza na unutarnju potrošnju energenata za vatrogasce u okviru njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

46.

Voda

| 47. | poziva Komisiju da predstavi sveobuhvatnu strategiju EU-a o vodama, što uključuje i organizaciju europske konferencije o vodama s državama članicama kako bi se brzo izradile smjernice za upravljanje transnacionalnim zajedničkim riječnim slivovima, posebno u slučajevima višegodišnjih suša, te kako bi se osiguralo uravnoteženo određivanje prioriteta među različitim načinima uporabe vode; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da koordinira razvoj sveobuhvatnih regionalnih ili nacionalnih planova od izvora do krajnje upotrebe kako bi se riješio problem istjecanja i curenja vode zbog nekvalitetne ili loše održavane infrastrukture, uključujući na razini slivova, gradova i poljoprivrednih gospodarstava, te da se u tu svrhu razmjenjuju najbolje prakse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da podrži povećane napore država članica da u vodnom sektoru povećaju upotrebu tehnika za ponovnu uporabu vode, tehnologija i praksi navodnjavanja kojima se štedi voda, tehnologija zelenih krovova te pametnih tuševa i zahoda, što se odnosi i na opskrbu, sanitarne usluge i upravljanje oborinskim vodama, te u svim industrijskim, stambenim i komercijalnim vodnim ciklusima i primjenama; poziva na izmjenu postojećeg zakonodavstva kako bi se u industrijama u kojima se upotrebljava mnogo vode potaknula ponovna uporaba vode uz poštovanje najstrožih kriterija kvalitete, kao i u uredima i domovima ponovnom uporabom potrošne vode; podsjeća na to da je upravljanje vodama ključno za smanjenje negativnih učinaka klimatskih promjena, zaštitu sigurnosti opskrbe vodom i hranom te za bioraznolikost i očuvanje zdravlja tla; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da je energetski sektor velik potrošač vode u Europi i da sam vodni sektor troši mnogo energije za zahvaćanje vode, crpljenje, grijanje, hlađenje, čišćenje i desalinizaciju; ističe utjecaj niskih vodostaja na energetski sektor i određene industrije; ističe da poboljšana učinkovitost potrošnje vode može izravno utjecati na smanjenje potrošnje energije i klimatske promjene; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe potrebu za uključivanjem građana u upravljanje vodama; potiče države članice da poduzmu mjere kako bi se osigurao pristup vodi za ranjive i marginalizirane skupine, u skladu s Direktivom, te da poduzmu daljnje mjere kako bi se osigurala opskrba vodom iz slavine; podsjeća na to da su države obvezne zajamčiti ljudsko pravo na vodu za piće, posebno tijekom toplinskih valova i razdoblja suše, što podrazumijeva, na primjer, uspostavu participativnog mehanizma, među ostalim implementacijom slobodnog prethodnog i informiranog pristanka (FPIC) za velike energetske infrastrukture i ekstraktivne industrije; naglašava važnost sustavnog priznavanja običajnih prava na vodu za piće i pružanja pravnih lijekova (putem mehanizma za podnošenje pritužbi) za slučajeve kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava važnost sprečavanja špekulacija u vezi s vodom kako bi se osigurao pravedan pristup i dobro upravljanje resursima; poziva na zabranu trgovanja vodom kao robom na financijskim tržištima; |
| --- | --- |

52.

Međunarodna i socijalna dimenzija

| 53. | naglašava da diljem Europe mnogi ljudi žive u zastarjelim i neodržavanim stambenim prostorima te u nezadovoljavajućim životnim uvjetima, zbog čega su osjetljiviji na utjecaj ekstremnih vremenskih pojava; podsjeća da je pristup odgovarajućem stanovanju temeljno pravo; poziva na brzo donošenje ambicioznog socijalnog fonda za klimatsku politiku kako bi se pružila potpora skupinama u najnepovoljnijem položaju, posebno kako bi se povećala energetska učinkovitost njihovih domova i dekarbonizirali njihovi sustavi grijanja i hlađenja, među ostalim integracijom energije iz obnovljivih izvora, što će im omogućiti da smanje svoje račune za energiju i poboljšaju kvalitetu života; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe hitnu potrebu za jačanjem globalnog djelovanja kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova i povećala sposobnost prilagodbe, ojačala otpornost i smanjila osjetljivost na klimatske promjene, kako je istaknuto u Klimatskom paktu iz Glasgowa usvojenom 2022.; poziva EU da preuzme aktivnu ulogu u nastavku procesa definiranja globalnog cilja za prilagodbu te u osiguravanju postizanja cilja za međunarodno financiranje borbe protiv klimatskih promjena, uključujući osiguravanje ravnoteže između financiranja ublažavanja klimatskih promjena i financiranja prilagodbe tim promjenama; nadalje poziva EU da se aktivno uključi u Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa kako bi se poduzele konkretne mjere za zaštitu razvojnih postignuća od rizika od prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća da su zdravlje i sigurnost radnika u nadležnosti EU-a i da bi u skladu s Direktivom 89/391/EEZ (28) radnike trebalo zaštititi od svih rizika, uključujući nove rizike; poziva Komisiju da hitno izvrši temeljitu procjenu novih i nadolazećih rizika klimatskih promjena za zdravlje i sigurnost na radu kako bi se radnike bolje zaštitilo od izloženosti višim temperaturama, prirodnom ultraljubičastom zračenju i drugim povezanim sigurnosnim opasnostima, posebno u građevinskom i poljoprivrednom sektoru te sektoru javnih usluga; ističe da rodno diferencirane uloge također uzrokuju različitu ranjivost žena i muškaraca u odnosu na učinke klimatskih promjena, a posljedice klimatskih promjena pogoršavaju rodne nejednakosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da države članice trebaju raditi na pristupu kojim se broj nesreća i bolesti povezanih s radom nastoji svesti na nulu („vizija nulte stope”) u skladu sa strateškim okvirom EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021. – 2027.; u tom kontekstu naglašava da je potrebno osigurati zdravlje i sigurnost na radu svih radnika interventnih službi, uključujući vatrogasce, koji su tijekom svojeg rada posebno izloženi karcinogenim tvarima; naglašava da je važno u nacionalne strategije država članica za zdravlje i sigurnost na radu uključiti redovito osposobljavanje u području sigurnosti i upravljanja rizicima za interventne službe, kao i osiguravanje odgovarajuće zaštitne opreme i materijala; poziva Komisiju da nadzire provedbu tih mjera; |
| --- | --- |

56.

| 57. | izražava najdublje suosjećanje s pakistanskim narodom koji trpi smrtonosne posljedice klimatske krize, i potvrđuje da je odgovornost Pakistana za klimatsku krizu vrlo mala; napominje da je EU inicijalno dodijelio 1,8 milijuna EUR humanitarne pomoći žrtvama poplava, ali priznaje da to nije dostatno za odgovarajuća rješavanje potreba pogođenih ljudi i zajednica; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava važnost promicanja potpune provedbe Programa održivog razvoja do 2030.; pozdravlja ministarsku deklaraciju donesenu ovog ljeta na Političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju, u kojoj se navodi da su suše i poplave izazovi globalne dimenzije koje najviše osjećaju zemlje u razvoju, kao i osobe u ranjivom položaju, posebno autohtoni narodi i lokalne zajednice; podsjeća razvijene zemlje na potrebu da pokažu solidarnost sa zemljama u razvoju, a posebno s najugroženijim zemljama; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća da je razdoblje 2021. – 2030. desetljeće obnove ekosustava UN-a i očekuje da će obnova prirode u EU-u obilježiti ovo desetljeće; potiče sve stranke Konvencije o biološkoj raznolikosti da hitno provedu mjere obnove prirode na svojim državnim područjima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | napominje da su zemlje diljem svijeta također pogođene ozbiljnim i rekordnim sušama, uključujući rekordnu sušu u Kini; poziva na bližu suradnju s međunarodnim partnerima po pitanju suša, šumskih požara i drugih učinaka klimatskih promjena; poziva EU-a da teži pojačanom dijalogu u tim područjima, uključujući na konferenciji COP27, radi razmjene znanja i uzajamnog poboljšanja upravljanja sušama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da su sustavi ranog upozoravanja ključni za učinkovitu prilagodbu, posebno kad je riječ o šumskim požarima i poplavama, ali da nisu dostupni velikom dijelu svijeta; podržava inicijativu Svjetske meteorološke organizacije za usluge ranog upozoravanja i nada se da će se ona brzo provesti kako bi se što prije spasili životi od posljedica klimatske krize; potiče države članice da dijele tehnologiju sustava ranog upozoravanja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da je prema podacima UN-a zbog suše na Rogu Afrike 22 milijuna ljudi izloženo riziku od gladi; napominje da su problemi pristupa hrani i gladi u zemljama izvan EU-a pogoršani klimatskom krizom, kao i geopolitičkim silama; poziva EU da u području sigurnosti opskrbe hranom i ishrane prednost da dosljednim politikama koje se temelje na ljudskim pravima; ističe da klimatska kriza pogoršava humanitarne krize diljem svijeta, posebno u Afganistanu, gdje suša doprinosi tome da 20 milijuna Afganistanaca nema što jesti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da EU mora biti spreman za raseljavanje potaknuto klimatskim promjenama i priznaje da je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu ljudskih prava stanovništva koje je ugroženo zbog posljedica klimatskih promjena; smatra da bi se takvo raseljavanje trebalo rješavati na međunarodnoj razini; poziva Komisiju i države članice da surađuju u razvoju međunarodnog okvira za rješavanje pitanja raseljavanja i migracija uzrokovanih klimatskim promjenama na međunarodnim forumima te u vanjskom djelovanju EU-a; potiče Komisiju i države članice na suradnju kako bi pružile potporu osobama koje su raseljene zbog klimatskih promjena i koje više ne mogu živjeti u svojim mjestima boravišta; ističe da je Vijeće UN-a za ljudska prava presudilo da države moraju prilikom razmatranja deportacije tražitelja azila uzeti u obzir učinke na ljudska prava prouzročene klimatskom krizom u zemlji podrijetla; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva na povećanje ulaganja u obrazovanje i podizanje razine osviještenosti europskih građana o prirodnim katastrofama; poziva na promicanje Međunarodnog dana smanjenja rizika od katastrofa s pomoću vidljivih inicijativa EU-a; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(2)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(3)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(4)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(5)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(6)  SL C 445, 29.10.2021., str. 156.

(7)  SL C 506, 15.12.2021., str. 38.

(8)  SL C 316, 22.9.2017., str. 99.

(9)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(10)  SL L 231, 30.6.2021., str. 60.

(11)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(12)  Služba programa Copernicus za klimatske promjene, „Surface air temperature for August 2022” (Površinska temperatura zraka za kolovoz 2022.).

(13)  Svjetski institut za resurse, „Achieving abundance: Understanding the Cost of a Sustainable Water Future” (Postizanje obilja: razumijevanje troška održive budućnosti vode), 21. siječnja 2020.

(14)  Europska agencija za okoliš, „Water resources across Europe — confronting water stress: a updated assessment” (Vodni resursi u Europi – rješavanje problema nestašice vode: ažurirana procjena), 14. listopada 2021.

(15)  Mekonen, Zelalem A. et al., „Wildfire exacerbates high-latitude soil carbon losses from climate warming” (Šumski požari pogoršavaju gubitak ugljika u tlu na velikim nadmorskim visinima zbog globalnog zatopljenja), Environment Research Letters, sv. 17., br. 9. rujna 2022.

(16)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(17)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

(18)  Europski revizorski sud, „Tematsko izvješće 20/2021: Održiva uporaba vode u poljoprivredi: financijska potpora u okviru ZPP-a vjerojatnije promiče veću, a ne učinkovitiju uporabu vode”, 2021.

(19)  Baranyai, G., „Transboundary water governance in the European Union: the (unresolved) allocation question”, Official Journal of the World Water Council, sv. 21, br 3, 2019.

(20)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

(21)  Služba za praćenje stanja atmosfere programa Copernicus, „Europe’s summer wildfire emissions highest in 15 years” (Europski emisije od ljetnih šumskih požara najviše u posljednjih 15 godina), 6. rujna 2022.

(22)  Vijesti Zajedničkog istraživačkog centra, „Global warming could more than double costs caused by drought in Europe, study finds” (Globalno zatopljenje moglo bi više nego udvostručiti troškove uzrokovane sušom u Europi), 10. svibnja 2021.

(23)  Zaključci Zajedničkog istraživačkog centra o predviđenim gospodarskim učincima klimatskih promjena u sektorima EU-a na temelju analize „odozdo prema gore”.

(24)  Komunikacija Komisije od 17. rujna 2020. naslovljena „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030.: Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (COM(2020)0562).

(25)  Komunikacija Komisije od 22. lipnja 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o obnovi prirode (COM(2022)0304).

(26)  Svjetska meteorološka organizacija, „WMO Air Quality and Climate Bulletin highlights impacts of wildfires”, 7. rujna 2022.

(27)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

(28)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL L 183, 29.6.1989., str. 1.).

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/149 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/149

---

P9_TA(2022)0331

Stanje u Tajvanskom tjesnacu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o stanju u Tajvanskom tjesnacu (2022/2822(RSP))

(2023/C 125/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku od 21. listopada 2021. potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku od 21. listopada 2021. potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkim odnosima i suradnji EU-a i Tajvana (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2022. o EU-u i sigurnosnim izazovima u indopacifičkoj regiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2022. o EU-u i sigurnosnim izazovima u indopacifičkoj regiji (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2022. o indopacifičkoj strategiji u području trgovine i ulaganja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2022. o indopacifičkoj strategiji u području trgovine i ulaganja (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (4),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indopacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suradnju u indopacifičkoj regiji,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za suradnju u indopacifičkoj regiji” (JOIN(2021)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. rujna 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za suradnju u indopacifičkoj regiji” (JOIN(2021)0024),

| — | uzimajući u obzir Strateški kompas za sigurnost i obranu koji je Vijeće usvojilo 21. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški kompas za sigurnost i obranu koji je Vijeće usvojilo 21. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir Strateški koncept NATO-a za 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški koncept NATO-a za 2022.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Global Gateway” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. prosinca 2021. naslovljenu „Global Gateway” (JOIN(2021)0030),

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 od 3. kolovoza 2022. o očuvanju mira i stabilnosti diljem Tajvanskog tjesnaca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 od 3. kolovoza 2022. o očuvanju mira i stabilnosti diljem Tajvanskog tjesnaca,

| — | uzimajući u obzir govor potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Josepa Borrella na 29. regionalnom forumu ASEAN-a 5. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Josepa Borrella na 29. regionalnom forumu ASEAN-a 5. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir trilateralni strateški dijalog SAD-a, Australije i Japana od 5. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trilateralni strateški dijalog SAD-a, Australije i Japana od 5. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Jensa Stoltenberga, glavnog tajnika NATO-a, od 4. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Jensa Stoltenberga, glavnog tajnika NATO-a, od 4. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su EU i Tajvan partneri sličnih nazora koji dijele zajedničke vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; budući da EU i dalje zastupa svoje principijelno političko stajalište o „jedinstvenoj Kini”; |
| --- | --- |

A.

budući da su EU i Tajvan partneri sličnih nazora koji dijele zajedničke vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; budući da EU i dalje zastupa svoje principijelno političko stajalište o „jedinstvenoj Kini”;

| B. | budući da je između 4. i 10. kolovoza 2022. Narodna Republika Kina (NRK) pojačala svoje dugogodišnje vojno zastrašivanje Tajvana na dosad nezabilježenu razinu nakon posjeta predsjednice Zastupničkog doma Sjedinjenih Američkih Država Nancy Pelosi 2. i 3. kolovoza 2022. te je pokrenula opsežne vojne vježbe bojeva gađanja u sedam određenih područja oko Tajvana; budući da su te vježbe uključivale upotrebu do 11 balističkih projektila, od kojih je najmanje pet preletjelo Tajvan; budući da su te vojne vježbe zapravo predstavljale blokadu tajvanskog morskog i zračnog prostora; |
| --- | --- |

B.

budući da je između 4. i 10. kolovoza 2022. Narodna Republika Kina (NRK) pojačala svoje dugogodišnje vojno zastrašivanje Tajvana na dosad nezabilježenu razinu nakon posjeta predsjednice Zastupničkog doma Sjedinjenih Američkih Država Nancy Pelosi 2. i 3. kolovoza 2022. te je pokrenula opsežne vojne vježbe bojeva gađanja u sedam određenih područja oko Tajvana; budući da su te vježbe uključivale upotrebu do 11 balističkih projektila, od kojih je najmanje pet preletjelo Tajvan; budući da su te vojne vježbe zapravo predstavljale blokadu tajvanskog morskog i zračnog prostora;

| C. | budući da je pet balističkih projektila Narodne Republike Kine završilo u japanskom isključivom gospodarskom pojasu; |
| --- | --- |

C.

budući da je pet balističkih projektila Narodne Republike Kine završilo u japanskom isključivom gospodarskom pojasu;

| D. | budući da su sveobuhvatne vojne vježbe bile popraćene intenzivnim kibernapadima na tajvanske vlasti i privatni sektor; budući da je kontinuirani vojni neprijateljski stav Narodne Republike Kine ozbiljna prijetnja za status quo te može dovesti do opasne, čak i neželjene eskalacije s ozbiljnim učinkom na globalnu stabilnost i mir, među ostalim u EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da su sveobuhvatne vojne vježbe bile popraćene intenzivnim kibernapadima na tajvanske vlasti i privatni sektor; budući da je kontinuirani vojni neprijateljski stav Narodne Republike Kine ozbiljna prijetnja za status quo te može dovesti do opasne, čak i neželjene eskalacije s ozbiljnim učinkom na globalnu stabilnost i mir, među ostalim u EU-u;

| E. | budući da se čini da Narodna Republika Kina nastoji nastaviti sa svojim pretjerano agresivnim djelovanjem, pokušavajući narušiti status quo u Tajvanskom tjesnacu; |
| --- | --- |

E.

budući da se čini da Narodna Republika Kina nastoji nastaviti sa svojim pretjerano agresivnim djelovanjem, pokušavajući narušiti status quo u Tajvanskom tjesnacu;

| F. | budući da od 2019. Narodna Republika Kina sve češće povređuje tajvansku identifikacijsku zonu protuzračne obrane; budući da Narodna Republika Kina postupa agresivno u golemim područjima indopacifičke regije i primjenjuje različite stupnjeve vojne ili gospodarske prisile, što je dovelo do sporova sa susjedima kao što su Japan, Indija, Filipini i Australija; |
| --- | --- |

F.

budući da od 2019. Narodna Republika Kina sve češće povređuje tajvansku identifikacijsku zonu protuzračne obrane; budući da Narodna Republika Kina postupa agresivno u golemim područjima indopacifičke regije i primjenjuje različite stupnjeve vojne ili gospodarske prisile, što je dovelo do sporova sa susjedima kao što su Japan, Indija, Filipini i Australija;

| G. | budući da je Tajvan, kao odgovor na obnovljene provokacije Narodne Republike Kine, najavio da će svoj vojni proračun povećati za 13,9 % u odnosu na prethodnu godinu, na rekordnu razinu od 586,3 milijarde TWD (19,5 milijardi EUR); |
| --- | --- |

G.

budući da je Tajvan, kao odgovor na obnovljene provokacije Narodne Republike Kine, najavio da će svoj vojni proračun povećati za 13,9 % u odnosu na prethodnu godinu, na rekordnu razinu od 586,3 milijarde TWD (19,5 milijardi EUR);

| H. | budući da su Australija i Japan, zajedno sa Sjedinjenim Američkim Državama, u zajedničkoj izjavi izrazili „zabrinutost zbog nedavnih djelovanja [Narodne Republike Kine] koja ozbiljno utječu na međunarodni mir i stabilnost” te su pozvali Narodnu Republiku Kinu da „odmah prestane s vojnim vježbama”; budući da su ministri vanjskih poslova skupine G7 snažno kritizirali agresivno djelovanje Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

H.

budući da su Australija i Japan, zajedno sa Sjedinjenim Američkim Državama, u zajedničkoj izjavi izrazili „zabrinutost zbog nedavnih djelovanja [Narodne Republike Kine] koja ozbiljno utječu na međunarodni mir i stabilnost” te su pozvali Narodnu Republiku Kinu da „odmah prestane s vojnim vježbama”; budući da su ministri vanjskih poslova skupine G7 snažno kritizirali agresivno djelovanje Narodne Republike Kine;

| I. | budući da je nakon posjeta izaslanstva američkog Kongresa pod vodstvom predsjednice Pelosi Narodna Republika Kina obustavila pregovore i suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama u osam različitih područja, uključujući dijaloge o vojnim pitanjima i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

I.

budući da je nakon posjeta izaslanstva američkog Kongresa pod vodstvom predsjednice Pelosi Narodna Republika Kina obustavila pregovore i suradnju sa Sjedinjenim Američkim Državama u osam različitih područja, uključujući dijaloge o vojnim pitanjima i klimatskim promjenama;

| J. | budući da su posljednjih godina Tajvan posjetili brojni zakonodavci, uključujući one iz država članica EU-a, i jedna potpredsjednica Europskog parlamenta; budući da su takvi posjeti u okviru parlamentarne diplomacije uobičajena demokratska praksa; |
| --- | --- |

J.

budući da su posljednjih godina Tajvan posjetili brojni zakonodavci, uključujući one iz država članica EU-a, i jedna potpredsjednica Europskog parlamenta; budući da su takvi posjeti u okviru parlamentarne diplomacije uobičajena demokratska praksa;

| K. | budući da je predsjednik Narodne Republike Kine Xi Jinping 9. listopada 2021. izjavio da će navodno mirnim putem nastaviti raditi na „ponovnom ujedinjenju” s Tajvanom te pritom lažno tvrdio da su najveća prepreka tom ujedinjenju snage koje se zalažu za takozvanu „neovisnost Tajvana”; budući da djelovanje Narodne Republike Kine nije u skladu s tom retorikom; budući da su neki diplomati Narodne Republike Kine čak prijetili takozvanim „preodgojem” tajvanskog naroda nakon ponovnog ujedinjenja; |
| --- | --- |

K.

budući da je predsjednik Narodne Republike Kine Xi Jinping 9. listopada 2021. izjavio da će navodno mirnim putem nastaviti raditi na „ponovnom ujedinjenju” s Tajvanom te pritom lažno tvrdio da su najveća prepreka tom ujedinjenju snage koje se zalažu za takozvanu „neovisnost Tajvana”; budući da djelovanje Narodne Republike Kine nije u skladu s tom retorikom; budući da su neki diplomati Narodne Republike Kine čak prijetili takozvanim „preodgojem” tajvanskog naroda nakon ponovnog ujedinjenja;

| L. | budući da su nedavno objavljenom bijelom knjigom Narodne Republike Kine pod nazivom „Tajvansko pitanje i ponovno ujedinjenje Kine u novom dobu” uklonjena prethodna jamstva pružena Tajvanu koja se odnose na njegov budući status nakon „ponovnog ujedinjenja”, kao što je odustajanje od upućivanja postrojbi Narodne Republike Kine i administrativnog osoblja na otok; |
| --- | --- |

L.

budući da su nedavno objavljenom bijelom knjigom Narodne Republike Kine pod nazivom „Tajvansko pitanje i ponovno ujedinjenje Kine u novom dobu” uklonjena prethodna jamstva pružena Tajvanu koja se odnose na njegov budući status nakon „ponovnog ujedinjenja”, kao što je odustajanje od upućivanja postrojbi Narodne Republike Kine i administrativnog osoblja na otok;

| M. | budući da je Narodna Republika Kina nametnula goleme gospodarske sankcije i izvršila pritisak na Litvu nakon što je potonja pristala na otvaranje tajvanskog predstavništva u Litvi te planira otvoriti litavski trgovinski predstavnički ured u Taipeiju; budući da Parlament snažno podupire pravo svih država članica EU-a na ostvarivanje takvih odnosa s Tajvanom; |
| --- | --- |

M.

budući da je Narodna Republika Kina nametnula goleme gospodarske sankcije i izvršila pritisak na Litvu nakon što je potonja pristala na otvaranje tajvanskog predstavništva u Litvi te planira otvoriti litavski trgovinski predstavnički ured u Taipeiju; budući da Parlament snažno podupire pravo svih država članica EU-a na ostvarivanje takvih odnosa s Tajvanom;

| N. | budući da Tajvan postupa u skladu sa sankcijama EU-a protiv Rusije i budući da su i tajvanske vlasti i njegov narod dali znatne donacije ukrajinskim izbjeglicama; |
| --- | --- |

N.

budući da Tajvan postupa u skladu sa sankcijama EU-a protiv Rusije i budući da su i tajvanske vlasti i njegov narod dali znatne donacije ukrajinskim izbjeglicama;

| O. | budući da se Tajvan nalazi u strateškom položaju u pogledu trgovine; budući da je Tajvanski tjesnac glavna ruta za brodove koji putuju iz Kine, Japana, Južne Koreje i Tajvana prema Europi; budući da je EU i dalje najveći izvor izravnih stranih ulaganja u Tajvan; budući da postoji znatan potencijal za povećanje izravnih stranih ulaganja Tajvana u EU-u; budući da Tajvan dominira tržištima proizvodnje poluvodiča jer njegovi proizvođači proizvode oko 50 % poluvodiča u svijetu; budući da se indopacifičkom strategijom EU-a zagovara povećanje trgovinske i investicijske suradnje s Tajvanom i stabilizacija napetosti u Južnom kineskom moru i Tajvanskom tjesnacu; |
| --- | --- |

O.

budući da se Tajvan nalazi u strateškom položaju u pogledu trgovine; budući da je Tajvanski tjesnac glavna ruta za brodove koji putuju iz Kine, Japana, Južne Koreje i Tajvana prema Europi; budući da je EU i dalje najveći izvor izravnih stranih ulaganja u Tajvan; budući da postoji znatan potencijal za povećanje izravnih stranih ulaganja Tajvana u EU-u; budući da Tajvan dominira tržištima proizvodnje poluvodiča jer njegovi proizvođači proizvode oko 50 % poluvodiča u svijetu; budući da se indopacifičkom strategijom EU-a zagovara povećanje trgovinske i investicijske suradnje s Tajvanom i stabilizacija napetosti u Južnom kineskom moru i Tajvanskom tjesnacu;

| P. | budući da je na sastanku na vrhu EU-a i Kine 1. travnja 2022. EU podsjetio na odgovornost Kine, i kao globalnog aktera i kao stalne članice Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, da radi na postizanju mira i stabilnosti u regiji, a posebno u Tajvanskom tjesnacu; |
| --- | --- |

P.

budući da je na sastanku na vrhu EU-a i Kine 1. travnja 2022. EU podsjetio na odgovornost Kine, i kao globalnog aktera i kao stalne članice Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, da radi na postizanju mira i stabilnosti u regiji, a posebno u Tajvanskom tjesnacu;

| Q. | budući da je EU predan primjeni svih dostupnih kanala za poticanje inicijativa usmjerenih na promicanje dijaloga, suradnje i izgradnje povjerenja na objema stranama Tajvanskog tjesnaca; budući da su ti novi događaji ojačali hitnu potrebu za angažiranošću EU-a kako bi se doprinijelo smanjenju regionalnih napetosti kao čimbenika nestabilnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je EU predan primjeni svih dostupnih kanala za poticanje inicijativa usmjerenih na promicanje dijaloga, suradnje i izgradnje povjerenja na objema stranama Tajvanskog tjesnaca; budući da su ti novi događaji ojačali hitnu potrebu za angažiranošću EU-a kako bi se doprinijelo smanjenju regionalnih napetosti kao čimbenika nestabilnosti;

| 1. | oštro osuđuje vojne vježbe Narodne Republike Kine koje su započete u Tajvanskom tjesnacu 2. kolovoza 2022. i koje su dosegle dosad nezabilježenu razinu intenziteta te poziva vladu Narodne Republike Kine da se suzdrži od svih mjera koje bi mogle destabilizirati Tajvanski tjesnac i regionalnu sigurnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da se status quo u Tajvanskom tjesnacu ne smije jednostrano mijenjati i ustraje u protivljenju upotrebi sile ili prijetnji silom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje predanost međunarodne zajednice održavanju međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima te mira i stabilnosti diljem Tajvanskog tjesnaca i u regiji; ponovno ističe predanost EU-a politici o „jedinstvenoj Kini” kao političkom temelju odnosa EU-a i Kine; podsjeća da se u strategiji EU-a za Kinu ističe da su konstruktivni odnosi Tajvana i Kine dio promicanja mira i sigurnosti u cijeloj azijsko-pacifičkoj regiji te da EU podupire inicijative usmjerene na dijalog i izgradnju povjerenja; uvjeren je da provokativne aktivnosti koje Narodna Republika Kina poduzima protiv Tajvana i u Južnom kineskom moru moraju imati posljedice za odnose EU-a i Kine te da treba razmotriti mogućnost planiranja za nepredvidive situacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava čvrstu solidarnost s narodom Tajvana; pohvaljuje tajvanske vlasti i političke čelnike za odmjerenu i odgovornu reakciju na provokacije Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da na demokratskom otoku Tajvanu narod odlučuje kako želi živjeti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno ističe važnost poštovanja međunarodnog prava, posebno Konvencije UN-a o pravu mora (UNCLOS-a) i njezinih odredbi o obvezi rješavanja sporova mirnim putem te očuvanju slobode plovidbe i prelijetanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja jasnu osudu vojnih vježbi Narodne Republike Kine od strane država članica EU-a i partnera u regiji te naglašava da je naše jedinstvo ključno za odvraćanje od svake agresije Narodne Republike Kine i održavanje mira i stabilnosti u Tajvanskom tjesnacu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | iznimno je zabrinut zbog balističkih projektila koji su ispaljeni iznad Tajvana, a koji su pali u isključivi gospodarski pojas Japana, ugrozivši time stabilnost regije i nacionalnu sigurnost Japana; pozdravlja izjave glasnogovornika japanske vlade u kojima se poziva na istinski dijalog kako bi se mirno riješila pitanja koja se odnose na Tajvan; izražava suosjećanje s Japanom i nudi mu punu potporu te u tom pogledu naglašava potrebu da demokracije u regiji nastave podupirati Tajvan u okolnostima zveckanja oružjem s obzirom na to da su mir i stabilnost u regiji u interesu svih građana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče Narodnu Republiku Kinu da odmah obustavi sve radnje i upade u tajvansku identifikacijsku zonu protuzračne obrane, povrede zračnog prostora iznad vanjskih otoka Tajvana, da ponovno u potpunosti poštuje središnju liniju Tajvanskog tjesnaca i zaustavi sva druga vojna djelovanja iz „sive zone”, uključujući kiberakampanje i kampanje dezinformiranja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje odluku Narodne Republike Kine da obustavi razne političke dijaloge sa Sjedinjenim Američkim Državama, među ostalim o klimatskim i sigurnosnim pitanjima, te potiče vodstvo Narodne Republike Kine da se vrati diplomatskim standardima kako bi se izbjegao rizik od pogrešnih procjena i pogrešaka koje bi mogle imati katastrofalne posljedice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odlučno odbacuje ekonomsku prisilu Narodne Republike Kine protiv Tajvana i drugih demokracija u toj regiji, kao i protiv država članica EU-a te ističe da takve prakse nisu samo nezakonite u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije, nego i da imaju razoran učinak na ugled Narodne Republike Kine diljem svijeta te će dovesti do daljnjeg gubitka povjerenja u NRK kao partnera; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU da preuzme snažniju ulogu kad je riječ o stanju u Tajvanskom tjesnacu i indopacifičkoj regiji u cjelini u skladu s vlastitom indopacifičkom strategijom; poziva na daljnje produbljivanje naših strateških odnosa s partnerima sličnih nazora u regiji, posebno s Japanom i Australijom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice EU-a da povećaju svoju gospodarsku i diplomatsku prisutnost diljem indopacifičke regije, uključujući Tajvan, te podsjeća da se strateško i gospodarsko središte svijeta premješta u tu regiju te da je stoga u interesu EU-a da se na razini EU-a osmisli jasan i vjerodostojan pristup indopacifičkoj regiji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva EU da ojača postojeće partnerstvo s Tajvanom kako bi se promicale zajedničke vrijednosti i načela, među ostalim sklapanjem čvrstog sporazuma o lancu opskrbe i bilateralnog sporazuma o ulaganjima, čime bi se pomoglo zaštititi interese EU-a u cjelini i interese njegovih država članica; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja nedavno najavljene planove Litve za otvaranje trgovinskog predstavništva u Taipeiju u jesen 2022.; poziva druge države članice koje još nemaju trgovinski ured na Tajvanu da slijede taj primjer i ojačaju svoje odnose s Tajvanom; poziva Narodnu Republiku Kinu da ukine svoje neopravdane sankcije protiv litavskih dužnosnika; osuđuje trgovinska ograničenja Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da promijeni naziv Europskog ureda za gospodarstvo i trgovinu u Tajvanu kako bi se odrazio široki razmjer naših veza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je Tajvan iznimno važan za globalni lanac opskrbe u ključnim visokotehnološkim sektorima, posebno u sektoru poluvodiča, te poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da razviju strategiju za otpornost i da odmah počnu s radom na sporazumu o otpornom lancu opskrbe s Tajvanom kako bi se riješio problem ranjivih točaka dviju strana na obostranu korist, a s ciljem zaštite sigurnosti Tajvana koja će se ostvariti jačanjem njegova „silikonskog štita”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče na povećanje gospodarskih, znanstvenih, kulturnih i političkih interakcija između EU-a i Tajvana, među ostalim na najvišim mogućim razinama, kako bi se u potpunosti odrazila dinamična, višedimenzionalna i bliska suradnja između EU-a i Tajvana kao partnera sličnih nazora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva ESVD i Komisiju da razmotre projekte povezivosti s pacifičkim otočnim državama i partnerstva za zajednička ulaganja kojima bi se povezala inicijativa Global Gateway EU-a i nova tajvanska politika usmjerena prema jugu te tako poduprli trgovinski i politički odnosi te stabilnost u indopacifičkoj regiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poziva Komisiju da bez odgode započne procjenu učinka, javno savjetovanje i utvrđivanje područja primjene bilateralnog sporazuma o ulaganjima s tajvanskim vlastima u okviru priprema za pregovore o produbljivanju bilateralnih gospodarskih veza; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje daljnje produbljivanje suradnje EU-a i Tajvana kako bi se poboljšala strukturna suradnja u borbi protiv dezinformiranja i vanjskog upletanja; preporučuje upućivanje časnika za vezu u Europski ured za gospodarstvo i trgovinu kako bi se koordinirali zajednički napori u borbi protiv dezinformiranja i upletanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uviđa da su geste potpore, kao što su parlamentarni posjeti, dragocjene i smatra da mogu doprinijeti odvraćajućem učinku ako budu popraćene materijalnom suradnjom u drugim područjima; ističe svoju namjeru da u budućnosti uputi službena parlamentarna izaslanstva u Tajvan; pozdravlja činjenicu da je tijekom posjeta potpredsjednice Beer Tajvanu upućen i službeni poziv tajvanskom zakonodavnom tijelu Yuanu da posjeti Europski parlament; namjerava poduzeti aktivnosti kao što je organizacija parlamentarnog tjedna između EU-a i Tajvana; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja angažman Tajvana da bude na strani Ukrajine u svjetlu ruske brutalne i neopravdane agresije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na važnost jačanja dijaloga između EU-a i Tajvana produbljivanjem odnosa s lokalnim akterima, među ostalim s civilnim društvom, i poticanjem razmjena s tajvanskim medijskim organizacijama te naglašava da će takva pojačana razmjena pomoći u poboljšanju prepoznatljivosti i vidljivosti EU-a unutar Tajvana i doprinijeti zajedničkim naporima za rješavanje prijetnje dezinformiranja s kojom se obje strane sve češće suočavaju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | snažno se zalaže za smisleno sudjelovanje Tajvana u svojstvu promatrača na sastancima, u mehanizmima i aktivnostima međunarodnih tijela kao što su Svjetska zdravstvena organizacija, Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, Međunarodna organizacija kriminalističke policije (Interpol) i Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima Tajvana, Narodne Republike Kine, Sjedinjenih Američkih Država, Japana, Južne Koreje, Australije, Indije, Filipina, Rusije i Ukrajine te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL C 184, 5.5.2022., str. 170.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0224.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0276.

(4)  SL C 117, 11.3.2022., str. 40.

---

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 14. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/154

---

P9_TA(2022)0318

Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje

Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje (2022/2007(INI))

(2023/C 125/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje” (JOIN(2021)0002),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Barcelone, usvojenu na Euro-mediteranskoj konferenciji (održanoj 27. i 28. studenoga 1995.), kojom je uspostavljeno euro-mediteransko partnerstvo i koja je popraćena detaljnim programom rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Barcelone, usvojenu na Euro-mediteranskoj konferenciji (održanoj 27. i 28. studenoga 1995.), kojom je uspostavljeno euro-mediteransko partnerstvo i koja je popraćena detaljnim programom rada,

| — | uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a br. 70/1 naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” (Program do 2030.), usvojenu na Sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku 25. rujna 2015., kojom su utvrđeni ciljevi održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a br. 70/1 naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” (Program do 2030.), usvojenu na Sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku 25. rujna 2015., kojom su utvrđeni ciljevi održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14: „očuvati i održivo iskorištavati oceane, mora i morske resurse u cilju održivog razvoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14: „očuvati i održivo iskorištavati oceane, mora i morske resurse u cilju održivog razvoja”,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, usvojen odlukom br. 1/CP.21 na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) (COP21), te 11. konferenciju stranaka (COP11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, usvojen odlukom br. 1/CP.21 na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) (COP21), te 11. konferenciju stranaka (COP11),

| — | uzimajući u obzir 26. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP26), održanu u Glasgowu, u UK-u, od 31. listopada do 13. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 26. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP26), održanu u Glasgowu, u UK-u, od 31. listopada do 13. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDEF/CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDEF/CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir osam temeljenih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), točnije: Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948., Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949., Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. i njezin Protokol iz 2014., Konvenciju o ukidanju prisilnog rada iz 1957., Konvenciju o najnižoj dobi za zapošljavanje iz 1973., Konvenciju o najgorim oblicima dječjeg rada iz 1999., Konvenciju o jednakosti plaća iz 1951. te Konvenciju o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje iz 1958., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osam temeljenih konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO), točnije: Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948., Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949., Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. i njezin Protokol iz 2014., Konvenciju o ukidanju prisilnog rada iz 1957., Konvenciju o najnižoj dobi za zapošljavanje iz 1973., Konvenciju o najgorim oblicima dječjeg rada iz 1999., Konvenciju o jednakosti plaća iz 1951. te Konvenciju o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje iz 1958.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) te s njom povezane protokole i odluke EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (Barcelonska konvencija) te s njom povezane protokole i odluke EU-a,

| — | uzimajući u obzir ministarsku izjavu obalnih država Sredozemlja (izjava „MedFish4Ever”) koja je donesena 30. ožujka 2017. u Valletti na Malti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku izjavu obalnih država Sredozemlja (izjava „MedFish4Ever”) koja je donesena 30. ožujka 2017. u Valletti na Malti,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 9. veljače 2021. naslovljen „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – gospodarski i investicijski plan za južne susjede” (SWD(2021)0023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 9. veljače 2021. naslovljen „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – gospodarski i investicijski plan za južne susjede” (SWD(2021)0023),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća naslovljene „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje” od 16. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća naslovljene „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje” od 16. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu članova i članica Europskog vijeća od 26. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu članova i članica Europskog vijeća od 26. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija naslovljeno „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje” doneseno na njegovom 145. plenarnom zasjedanju održanom 30. lipnja i 1. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija naslovljeno „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – nova agenda za Sredozemlje” doneseno na njegovom 145. plenarnom zasjedanju održanom 30. lipnja i 1. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. ožujka 2019. naslovljenu „Razdoblje nakon Arapskog proljeća: smjernice za budućnost regije MENA” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. ožujka 2019. naslovljenu „Razdoblje nakon Arapskog proljeća: smjernice za budućnost regije MENA” (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu u obliku pisma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu u obliku pisma,

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0220/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0220/2022),

| A. | budući da je u studenom 1995. tadašnja Europska zajednica potpisala Deklaraciju iz Barcelone s 12 zemalja južnog Sredozemlja kojom se promiče formiranje zajedničkog područja s krajnjim ciljem uspostave mira, stabilnosti i blagostanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je u studenom 1995. tadašnja Europska zajednica potpisala Deklaraciju iz Barcelone s 12 zemalja južnog Sredozemlja kojom se promiče formiranje zajedničkog područja s krajnjim ciljem uspostave mira, stabilnosti i blagostanja;

| B. | budući da je 2004. godine EU, potaknut proširenjem EU-a pristupanjem novih država članica s istoka i juga, odlučio pokrenuti europsku politiku susjedstva koja obuhvaća istočnu i južnu dimenziju EU-a te kojom se nastoji unaprijediti dijalog i suradnja sa susjednim zemljama; budući da je europska politika susjedstva naknadno ažurirana 2015.; budući da je tu politiku godinama dopunjavao namjenski financijski instrument za vanjsko djelovanje EU-a, kojim se osiguravaju sredstva i opći ciljevi, kao i mandat Komisije za predlaganje višegodišnjih i godišnjih programiranja pomoći EU-a; budući da je financijski instrument EU-a za europsku politiku susjedstva sada zamijenjen Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju / Globalna Europa (NDICI); |
| --- | --- |

B.

budući da je 2004. godine EU, potaknut proširenjem EU-a pristupanjem novih država članica s istoka i juga, odlučio pokrenuti europsku politiku susjedstva koja obuhvaća istočnu i južnu dimenziju EU-a te kojom se nastoji unaprijediti dijalog i suradnja sa susjednim zemljama; budući da je europska politika susjedstva naknadno ažurirana 2015.; budući da je tu politiku godinama dopunjavao namjenski financijski instrument za vanjsko djelovanje EU-a, kojim se osiguravaju sredstva i opći ciljevi, kao i mandat Komisije za predlaganje višegodišnjih i godišnjih programiranja pomoći EU-a; budući da je financijski instrument EU-a za europsku politiku susjedstva sada zamijenjen Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju / Globalna Europa (NDICI);

| C. | budući da je 2008. godina označila početak Unije za Mediteran, međuvladine organizacije osnovane kao nastavak Barcelonskog procesa koja predstavlja važno mjesto za dijalog i suradnju na političkoj razini te na razini organizacija civilnog društva i relevantnih političkih dionika; budući da je Unija za Mediteran dopunjena parlamentarnom skupštinom (Parlamentarna skupština Unije za Mediteran), ključnim forumom za politički dijalog i konvergenciju kao i multilateralnu suradnju između izabranih predstavnika EU-a i njegovih partnerskih zemalja na južnom Sredozemlju; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2008. godina označila početak Unije za Mediteran, međuvladine organizacije osnovane kao nastavak Barcelonskog procesa koja predstavlja važno mjesto za dijalog i suradnju na političkoj razini te na razini organizacija civilnog društva i relevantnih političkih dionika; budući da je Unija za Mediteran dopunjena parlamentarnom skupštinom (Parlamentarna skupština Unije za Mediteran), ključnim forumom za politički dijalog i konvergenciju kao i multilateralnu suradnju između izabranih predstavnika EU-a i njegovih partnerskih zemalja na južnom Sredozemlju;

| D. | budući da su Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 9. veljače 2021. podržali zajedničku komunikaciju o ambicioznom i obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom naslovljenu „Nova agenda za Sredozemlje” i priloženi zajednički radni dokument službi kojim se utvrđuje gospodarski i investicijski plan usmjeren, među ostalim, na pet prioriteta, točnije na: ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavinu prava; otpornost, blagostanje i digitalnu tranziciju; mir i sigurnost; migracije i mobilnost; te zelenu tranziciju: otpornost na klimatske promjene, energiju i okoliš; budući da je ta nova agenda za Sredozemlje pozitivan korak u pravom smjeru prema daljnjoj gospodarskoj i političkoj integraciji sa zemljama južnog susjedstva; budući da se Izjavom o Abrahamovom sporazumu potvrđuje Abrahamov sporazum potpisan u kolovozu 2020. i da ta izjava upućuje na sporazume koji su uslijedili nakon njega i kojima su se nastojali normalizirati odnosi između Izraela i ostalih arapskih država; |
| --- | --- |

D.

budući da su Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 9. veljače 2021. podržali zajedničku komunikaciju o ambicioznom i obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom naslovljenu „Nova agenda za Sredozemlje” i priloženi zajednički radni dokument službi kojim se utvrđuje gospodarski i investicijski plan usmjeren, među ostalim, na pet prioriteta, točnije na: ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavinu prava; otpornost, blagostanje i digitalnu tranziciju; mir i sigurnost; migracije i mobilnost; te zelenu tranziciju: otpornost na klimatske promjene, energiju i okoliš; budući da je ta nova agenda za Sredozemlje pozitivan korak u pravom smjeru prema daljnjoj gospodarskoj i političkoj integraciji sa zemljama južnog susjedstva; budući da se Izjavom o Abrahamovom sporazumu potvrđuje Abrahamov sporazum potpisan u kolovozu 2020. i da ta izjava upućuje na sporazume koji su uslijedili nakon njega i kojima su se nastojali normalizirati odnosi između Izraela i ostalih arapskih država;

| E. | budući da je Sredozemlje područje koje za EU ima ključnu i komplementarnu stratešku važnost; budući da je takozvani Barcelonski proces, pokrenut 1995., uključivao ciljeve uspostave zajedničkog područja mira, stabilnosti i zajedničkog blagostanja, pokretanja euro-mediteranskog područja slobodne trgovine, rada na jačanju demokracije i poštovanja ljudskih prava te razvoja euro-mediteranskog partnerstva za bolje razumijevanje i povezanost naroda; budući da više od 25 godina nakon njezina donošenja većina ciljeva Deklaracije iz Barcelone još nije u potpunosti ostvarena; budući da je potrebno iznova ojačati odnose između EU-a i njegovih sredozemnih partnera kako bi se odgovorilo na zajedničke izazove, kako bi se iskoristile zajedničke mogućnosti te oslobodio potencijal naše zajedničke regije; budući da se zemlje južnog susjedstva suočavaju sa zajedničkim izazovima, ali se svaka od njih nalazi u specifičnoj političkoj i gospodarskoj situaciji te se suočava s posebnim problemima koji se moraju uzeti u obzir u politikama EU-a za određene regije; |
| --- | --- |

E.

budući da je Sredozemlje područje koje za EU ima ključnu i komplementarnu stratešku važnost; budući da je takozvani Barcelonski proces, pokrenut 1995., uključivao ciljeve uspostave zajedničkog područja mira, stabilnosti i zajedničkog blagostanja, pokretanja euro-mediteranskog područja slobodne trgovine, rada na jačanju demokracije i poštovanja ljudskih prava te razvoja euro-mediteranskog partnerstva za bolje razumijevanje i povezanost naroda; budući da više od 25 godina nakon njezina donošenja većina ciljeva Deklaracije iz Barcelone još nije u potpunosti ostvarena; budući da je potrebno iznova ojačati odnose između EU-a i njegovih sredozemnih partnera kako bi se odgovorilo na zajedničke izazove, kako bi se iskoristile zajedničke mogućnosti te oslobodio potencijal naše zajedničke regije; budući da se zemlje južnog susjedstva suočavaju sa zajedničkim izazovima, ali se svaka od njih nalazi u specifičnoj političkoj i gospodarskoj situaciji te se suočava s posebnim problemima koji se moraju uzeti u obzir u politikama EU-a za određene regije;

| F. | budući da bi se novom agendom za Sredozemlje trebao utvrditi sveobuhvatan okvir politike kao način da se olakša priprema bilateralnih političkih okvira, koji mogu biti zajednički dokumenti, prioriteti partnerstva ili jednakovrijedni dokumenti, a kojima se uspostavljaju zajednički dogovoreni programi političkih i gospodarskih reformi te s njima povezani provedbeni instrumenti; budući da je usklađenost politika država članica s politikom južnog susjedstva od presudne važnosti za ostvarivanje ciljeva vanjske politike EU-a u toj regiji; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se novom agendom za Sredozemlje trebao utvrditi sveobuhvatan okvir politike kao način da se olakša priprema bilateralnih političkih okvira, koji mogu biti zajednički dokumenti, prioriteti partnerstva ili jednakovrijedni dokumenti, a kojima se uspostavljaju zajednički dogovoreni programi političkih i gospodarskih reformi te s njima povezani provedbeni instrumenti; budući da je usklađenost politika država članica s politikom južnog susjedstva od presudne važnosti za ostvarivanje ciljeva vanjske politike EU-a u toj regiji;

| G. | budući da je EU-u i njegovim partnerima iz južnog susjedstva u zajedničkom interesu podupirati revitaliziran te multilateralan sustav prilagođen svrsi, u čijem je središtu UN, kojim bi se odgovorilo na zajedničke izazove kao što su rješavanje i sprečavanje sukoba, izgradnja mira, klimatske promjene, korupcija, organizirani kriminal i terorizam te nasilje nad ženama; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU-u i njegovim partnerima iz južnog susjedstva u zajedničkom interesu podupirati revitaliziran te multilateralan sustav prilagođen svrsi, u čijem je središtu UN, kojim bi se odgovorilo na zajedničke izazove kao što su rješavanje i sprečavanje sukoba, izgradnja mira, klimatske promjene, korupcija, organizirani kriminal i terorizam te nasilje nad ženama;

| H. | budući da EU mora ulagati u svoje južno susjedstvo i da to mora biti jedan od njegovih prioriteta; budući da će sigurnost, stabilnost, blagostanje i otpornost na klimatske promjene u južnom susjedstvu EU-a povećati sigurnost, stabilnost, blagostanje i otpornost na klimatske promjene u EU-u; budući da će obnovljeno ulaganje u južno susjedstvo te pojačani politički dijalog i dijalog o politikama između EU-a i zemalja južnog susjedstva biti dragocjena prilika za tijesnu suradnju i sinergije politika na obostranu korist EU-a i njegovih država članica s jedne strane i država južnog susjedstva s druge strane; budući da južno susjedstvo ne bi trebalo promatrati izvan konteksta, već u bliskoj korelaciji s istočnim susjedstvom i širom europskom politikom susjedstva (EPS) kako je definirana u preispitivanju Europske politike susjedstva 2015. i, općenito, sa strateškim promišljanjima o načinu za ostvarenje tješnjih obostrano korisnih i uravnoteženih odnosa između EU-a i njemu susjednih zemalja; budući da su i južno i istočno susjedstvo EU-a od strateške važnosti za EU u raznim područjima, kao što su stabilnost i sigurnost, energetska sigurnost, upravljanje sukobima i rizik od terorizma, borba protiv klimatskih promjena, trgovina, sigurnost lanaca opskrbe i diversificiran pristup tržištima te upravljanje migracijama, među ostalim, te mogu poslužiti za promicanje ljudskih prava i demokratskih reformi te time zajamčiti sigurniji i djelotvorniji prostor za gospodarske odnose i ulaganja, npr. kraće opskrbne pravce; budući da bi EU trebao raditi na uspostavi zajedničkog regulatornog prostora koji uključuje njegovo južno i istočno susjedstvo i tako susjednim zemljama omogućiti pristup najvišim standardima politika, borbe protiv korupcije i ljudskih prava, što su čimbenici koji doprinose umnažanju gospodarskih ulaganja i pravednog i održivog gospodarskog rasta, ali su također ključni za poboljšanu sigurnost i političku stabilnost zemalja južnog i istočnog partnerstva i EU-a, kao i za zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

H.

budući da EU mora ulagati u svoje južno susjedstvo i da to mora biti jedan od njegovih prioriteta; budući da će sigurnost, stabilnost, blagostanje i otpornost na klimatske promjene u južnom susjedstvu EU-a povećati sigurnost, stabilnost, blagostanje i otpornost na klimatske promjene u EU-u; budući da će obnovljeno ulaganje u južno susjedstvo te pojačani politički dijalog i dijalog o politikama između EU-a i zemalja južnog susjedstva biti dragocjena prilika za tijesnu suradnju i sinergije politika na obostranu korist EU-a i njegovih država članica s jedne strane i država južnog susjedstva s druge strane; budući da južno susjedstvo ne bi trebalo promatrati izvan konteksta, već u bliskoj korelaciji s istočnim susjedstvom i širom europskom politikom susjedstva (EPS) kako je definirana u preispitivanju Europske politike susjedstva 2015. i, općenito, sa strateškim promišljanjima o načinu za ostvarenje tješnjih obostrano korisnih i uravnoteženih odnosa između EU-a i njemu susjednih zemalja; budući da su i južno i istočno susjedstvo EU-a od strateške važnosti za EU u raznim područjima, kao što su stabilnost i sigurnost, energetska sigurnost, upravljanje sukobima i rizik od terorizma, borba protiv klimatskih promjena, trgovina, sigurnost lanaca opskrbe i diversificiran pristup tržištima te upravljanje migracijama, među ostalim, te mogu poslužiti za promicanje ljudskih prava i demokratskih reformi te time zajamčiti sigurniji i djelotvorniji prostor za gospodarske odnose i ulaganja, npr. kraće opskrbne pravce; budući da bi EU trebao raditi na uspostavi zajedničkog regulatornog prostora koji uključuje njegovo južno i istočno susjedstvo i tako susjednim zemljama omogućiti pristup najvišim standardima politika, borbe protiv korupcije i ljudskih prava, što su čimbenici koji doprinose umnažanju gospodarskih ulaganja i pravednog i održivog gospodarskog rasta, ali su također ključni za poboljšanu sigurnost i političku stabilnost zemalja južnog i istočnog partnerstva i EU-a, kao i za zaštitu okoliša;

| I. | budući da se rizik od daljnje destabilizacije povećao uslijed krize prouzročene bolešću COVID-19 i implikacija rata u Ukrajini za sigurnost opskrbe hranom jer su oni u zemljama južnog susjedstva ostavili teške društveno-gospodarske posljedice; budući da bi EU trebao prepoznati raznolikost i heterogenost regije te prilagoditi svoj odnos pojedinačnim okolnostima svake države; |
| --- | --- |

I.

budući da se rizik od daljnje destabilizacije povećao uslijed krize prouzročene bolešću COVID-19 i implikacija rata u Ukrajini za sigurnost opskrbe hranom jer su oni u zemljama južnog susjedstva ostavili teške društveno-gospodarske posljedice; budući da bi EU trebao prepoznati raznolikost i heterogenost regije te prilagoditi svoj odnos pojedinačnim okolnostima svake države;

| J. | budući da bi politikom za južno susjedstvo trebalo pružiti zemljama južnog susjedstva djelotvoran okvir politike i pristup resursima i ulaganjima s ciljem poticanja istinske društveno-gospodarske integracije općenito, gospodarskog razvoja, zapošljavanja i procesa izgradnje kapaciteta, među ostalim u pogledu demokracije, za relevantne institucije; budući da bi politika za južno susjedstvo trebala kratkoročno i srednjoročno pridonijeti smirivanju sukoba u europskom susjedstvu i sprječavanju budućih sukoba; budući da su sukobima u zemljama Sredozemlja osobito teško pogođeni žene i djeca; |
| --- | --- |

J.

budući da bi politikom za južno susjedstvo trebalo pružiti zemljama južnog susjedstva djelotvoran okvir politike i pristup resursima i ulaganjima s ciljem poticanja istinske društveno-gospodarske integracije općenito, gospodarskog razvoja, zapošljavanja i procesa izgradnje kapaciteta, među ostalim u pogledu demokracije, za relevantne institucije; budući da bi politika za južno susjedstvo trebala kratkoročno i srednjoročno pridonijeti smirivanju sukoba u europskom susjedstvu i sprječavanju budućih sukoba; budući da su sukobima u zemljama Sredozemlja osobito teško pogođeni žene i djeca;

| K. | budući da su prema podacima Visokog povjerenika UN-a za izbjeglice u 2021. godini 1 924 osobe poginule ili nestale na migracijskim rutama na središnjem i zapadnom Sredozemlju i da su još 1 153 osobe poginule ili nestale na morskoj ruti sjeverozapadne Afrike, koja vodi prema Kanarskim otocima; budući da je tijekom 2020. godine na tim trima rutama poginulo ili nestalo 1 775 osoba; budući da je na Sredozemlju prema podacima inicijative Missing Migrants Project, koju Međunarodna organizacija za migracije provodi od 2014., od pokretanja te inicijative poginulo ili nestalo 23 000 osoba; |
| --- | --- |

K.

budući da su prema podacima Visokog povjerenika UN-a za izbjeglice u 2021. godini 1 924 osobe poginule ili nestale na migracijskim rutama na središnjem i zapadnom Sredozemlju i da su još 1 153 osobe poginule ili nestale na morskoj ruti sjeverozapadne Afrike, koja vodi prema Kanarskim otocima; budući da je tijekom 2020. godine na tim trima rutama poginulo ili nestalo 1 775 osoba; budući da je na Sredozemlju prema podacima inicijative Missing Migrants Project, koju Međunarodna organizacija za migracije provodi od 2014., od pokretanja te inicijative poginulo ili nestalo 23 000 osoba;

| L. | budući da EU nastoji primjenjivati sveobuhvatan pristup migracijama i azilu utemeljen na vrijednostima Unije, to jest solidarnosti te zaštiti ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

L.

budući da EU nastoji primjenjivati sveobuhvatan pristup migracijama i azilu utemeljen na vrijednostima Unije, to jest solidarnosti te zaštiti ljudskih prava i vladavine prava;

| M. | budući da je rat u Ukrajini u mnogim ugroženim zemljama dramatično utjecao na cijenu žitarica, naročito pšenice, kao i na njihovu proizvodnju te opskrbu njima i pristup njima; budući da partneri iz južnog susjedstva strukturno ovise o uvozu žitarica, a rat u Ukrajini uvelike utječe na lance opskrbe pšenicom i jestivim uljem, što pak utječe na sigurnost opskrbe hranom; budući da je Međunarodna misija za otpornost hrane i poljoprivrede (FARM) pokrenuta 24. ožujka 2022. u suradnji s EU-om, skupinom G7 i Afričkom unijom s ciljem sprečavanja katastrofalnih učinaka rata koji Rusija vodi u Ukrajini na sigurnost opskrbe hranom u svijetu; |
| --- | --- |

M.

budući da je rat u Ukrajini u mnogim ugroženim zemljama dramatično utjecao na cijenu žitarica, naročito pšenice, kao i na njihovu proizvodnju te opskrbu njima i pristup njima; budući da partneri iz južnog susjedstva strukturno ovise o uvozu žitarica, a rat u Ukrajini uvelike utječe na lance opskrbe pšenicom i jestivim uljem, što pak utječe na sigurnost opskrbe hranom; budući da je Međunarodna misija za otpornost hrane i poljoprivrede (FARM) pokrenuta 24. ožujka 2022. u suradnji s EU-om, skupinom G7 i Afričkom unijom s ciljem sprečavanja katastrofalnih učinaka rata koji Rusija vodi u Ukrajini na sigurnost opskrbe hranom u svijetu;

| N. | budući da ruska agresija na Ukrajinu ima razorne učinke na regiju u smislu sigurnosti opskrbe hranom i da će se ti učinci nastaviti; budući da je rat u Ukrajini kao posljednji primjer u nizu ukazao na prijetnju koju predstavljaju treće zemlje koje nastoje ostvariti političku i gospodarsku kontrolu nad regijom Sredozemlja i susjedstvom EU-a na štetu demokratskih težnji i teritorijalne cjelovitosti zemalja koje su im na meti; budući da je južno susjedstvo EU-a pokusni teren velikih sila, među ostalim Rusije, Kine i Irana, pri čemu svi oni nastoje povećati svoju sposobnost i mogućnost ostvarivanja političke i/ili gospodarske hegemonije u određenim zemljama južnog susjedstva, što stoga predstavlja ozbiljan izazov za nastojanja EU-a, njegovih država članica i zemalja južnog susjedstva da izgrade kapacitete za borbu protiv dezinformacija i promicanje demokratskih vrijednosti kao što su sloboda tiska, sloboda udruživanja i okupljanja i pluralizam medija, što su sve ključne i presudne sastavnice vladavine prava i potrebno ih je proširiti; budući da je slobodno, snažno i neovisno civilno društvo ključno za razvoj svake zemlje u regiji; |
| --- | --- |

N.

budući da ruska agresija na Ukrajinu ima razorne učinke na regiju u smislu sigurnosti opskrbe hranom i da će se ti učinci nastaviti; budući da je rat u Ukrajini kao posljednji primjer u nizu ukazao na prijetnju koju predstavljaju treće zemlje koje nastoje ostvariti političku i gospodarsku kontrolu nad regijom Sredozemlja i susjedstvom EU-a na štetu demokratskih težnji i teritorijalne cjelovitosti zemalja koje su im na meti; budući da je južno susjedstvo EU-a pokusni teren velikih sila, među ostalim Rusije, Kine i Irana, pri čemu svi oni nastoje povećati svoju sposobnost i mogućnost ostvarivanja političke i/ili gospodarske hegemonije u određenim zemljama južnog susjedstva, što stoga predstavlja ozbiljan izazov za nastojanja EU-a, njegovih država članica i zemalja južnog susjedstva da izgrade kapacitete za borbu protiv dezinformacija i promicanje demokratskih vrijednosti kao što su sloboda tiska, sloboda udruživanja i okupljanja i pluralizam medija, što su sve ključne i presudne sastavnice vladavine prava i potrebno ih je proširiti; budući da je slobodno, snažno i neovisno civilno društvo ključno za razvoj svake zemlje u regiji;

| O. | budući da EU provodi kontinuirane napore kako bi suzbio pokušaje trećih strana da destabiliziraju ovu regiju; budući da EU mora potvrditi svoju ulogu povlaštenog partnera i glavnog političkog, gospodarskog i demokratskog oslonca zemalja južnog susjedstva u pitanjima kao što su ljudska prava, demokracija i vladavina prava, sigurnost, migracije, borba protiv klimatskih promjena te istraživanje i razvoj; budući da se ta temeljna uloga EU-a odražava u razini opredijeljenosti i smjeru politike na razini EU-a u vezi s južnim susjedstvom te da bi tako trebalo i ostati; |
| --- | --- |

O.

budući da EU provodi kontinuirane napore kako bi suzbio pokušaje trećih strana da destabiliziraju ovu regiju; budući da EU mora potvrditi svoju ulogu povlaštenog partnera i glavnog političkog, gospodarskog i demokratskog oslonca zemalja južnog susjedstva u pitanjima kao što su ljudska prava, demokracija i vladavina prava, sigurnost, migracije, borba protiv klimatskih promjena te istraživanje i razvoj; budući da se ta temeljna uloga EU-a odražava u razini opredijeljenosti i smjeru politike na razini EU-a u vezi s južnim susjedstvom te da bi tako trebalo i ostati;

| P. | budući da je borba protiv organiziranog kriminala i svih oblika terorizma, uključujući islamistički terorizam, i dalje prioritet; budući da borba protiv Islamske države u toj regiji traje od 2015.; budući da su neki od temeljnih uzroka radikalnih pokreta, uključujući društvenu i političku marginalizaciju, i dalje ostali bez odgovora; |
| --- | --- |

P.

budući da je borba protiv organiziranog kriminala i svih oblika terorizma, uključujući islamistički terorizam, i dalje prioritet; budući da borba protiv Islamske države u toj regiji traje od 2015.; budući da su neki od temeljnih uzroka radikalnih pokreta, uključujući društvenu i političku marginalizaciju, i dalje ostali bez odgovora;

| Q. | budući da su rat u Ukrajini i posljedična potreba za daljnjom diversifikacijom i dekarbonizacijom opskrbe EU-a energijom ukazali na važnu ulogu južnog susjedstva, koje mora postati ključan partner EU-a u ostvarivanju europskog zelenog plana, ali i u osiguravanju dostatne kratkoročne opskrbe EU-a plinom i naftom, na obostranu korist EU-a i zemalja južnog susjedstva; budući da otkriće znatnih ležišta prirodnog plina i obilje obnovljivih izvora energije u zemljama južnog i istočnog Sredozemlja, posebno u Sahari, koja ima znatan potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, pružaju priliku za gospodarski razvoj u dotičnim zemljama i za suradnju s EU-om u području čiste energije, uključujući vodik dobiven iz obnovljivih izvora energije; budući da bi prihodi od prirodnih resursa trebali biti pravedno raspodijeljeni i da bi se trebali utrošiti u korist lokalnog stanovništva; budući da ta ležišta plina i opskrba plinom zahtijevaju partnerstva, ulaganja te razmjenu znanja i iskustva između zemalja južnog Sredozemlja te EU-a i njegovih država članica; budući da se, s druge strane, to partnerstvo već pokazalo kao prilika za dijalog i suradnju među svim dotičnim zemljama južnog Sredozemlja, što vodi prema većoj stabilnosti u regiji; budući da je južno susjedstvo stoga ključno ne samo iz razloga regionalne sigurnosti i stabilnosti, već je ono također glavni partner za pristup pouzdanim izvorima energije, uključujući obnovljive izvore; budući da je istinsko partnerstvo koje donosi obostrane koristi, posebno za stanovnike zemalja južnog susjedstva, ključno kako bi im se zajamčio uključiv pristup obnovljivoj, cjenovno pristupačnoj i lokalnoj energiji; |
| --- | --- |

Q.

budući da su rat u Ukrajini i posljedična potreba za daljnjom diversifikacijom i dekarbonizacijom opskrbe EU-a energijom ukazali na važnu ulogu južnog susjedstva, koje mora postati ključan partner EU-a u ostvarivanju europskog zelenog plana, ali i u osiguravanju dostatne kratkoročne opskrbe EU-a plinom i naftom, na obostranu korist EU-a i zemalja južnog susjedstva; budući da otkriće znatnih ležišta prirodnog plina i obilje obnovljivih izvora energije u zemljama južnog i istočnog Sredozemlja, posebno u Sahari, koja ima znatan potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, pružaju priliku za gospodarski razvoj u dotičnim zemljama i za suradnju s EU-om u području čiste energije, uključujući vodik dobiven iz obnovljivih izvora energije; budući da bi prihodi od prirodnih resursa trebali biti pravedno raspodijeljeni i da bi se trebali utrošiti u korist lokalnog stanovništva; budući da ta ležišta plina i opskrba plinom zahtijevaju partnerstva, ulaganja te razmjenu znanja i iskustva između zemalja južnog Sredozemlja te EU-a i njegovih država članica; budući da se, s druge strane, to partnerstvo već pokazalo kao prilika za dijalog i suradnju među svim dotičnim zemljama južnog Sredozemlja, što vodi prema većoj stabilnosti u regiji; budući da je južno susjedstvo stoga ključno ne samo iz razloga regionalne sigurnosti i stabilnosti, već je ono također glavni partner za pristup pouzdanim izvorima energije, uključujući obnovljive izvore; budući da je istinsko partnerstvo koje donosi obostrane koristi, posebno za stanovnike zemalja južnog susjedstva, ključno kako bi im se zajamčio uključiv pristup obnovljivoj, cjenovno pristupačnoj i lokalnoj energiji;

| R. | budući da će utjecaji klimatskih promjena dovesti do daljnjeg raseljavanja stanovništva Bliskog istoka i sjeverne Afrike; budući da će Egipat u studenome 2022. biti domaćin 27. konferencije UN-a o klimatskim promjenama (COP27); budući da se prema Programu UN-a za okoliš Sredozemlje zagrijava 20 % brže od svjetskog prosjeka; budući da se očekuje da će se proljetna i ljetna količina padalina do 2080. smanjiti za 30 %; |
| --- | --- |

R.

budući da će utjecaji klimatskih promjena dovesti do daljnjeg raseljavanja stanovništva Bliskog istoka i sjeverne Afrike; budući da će Egipat u studenome 2022. biti domaćin 27. konferencije UN-a o klimatskim promjenama (COP27); budući da se prema Programu UN-a za okoliš Sredozemlje zagrijava 20 % brže od svjetskog prosjeka; budući da se očekuje da će se proljetna i ljetna količina padalina do 2080. smanjiti za 30 %;

| S. | budući da je Sredozemlje regija s 510 milijuna stanovnika i da je Sredozemno more, s 1,25 milijuna fragmenata plastike po km2, najonečišćenije veliko more na svijetu; budući da otpad u moru u velikoj mjeri pridonosi krizi bioraznolikosti te uzrokuje troškove u iznosu od otprilike 641 milijun EUR godišnje za sektore turizma, ribarstva i pomorstva; budući da prema izvješću organizacije World Wildlife Fund (WWF) za 2019. u Sredozemno more svake godine dospije 0,57 milijuna tona plastike i da će se do 2050. ta količina učetverostručiti; budući da se prema podacima Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu 75 % sredozemnih stokova za koje su dostupne potvrđene procjene izlovljava na biološki neodrživim razinama; |
| --- | --- |

S.

budući da je Sredozemlje regija s 510 milijuna stanovnika i da je Sredozemno more, s 1,25 milijuna fragmenata plastike po km2, najonečišćenije veliko more na svijetu; budući da otpad u moru u velikoj mjeri pridonosi krizi bioraznolikosti te uzrokuje troškove u iznosu od otprilike 641 milijun EUR godišnje za sektore turizma, ribarstva i pomorstva; budući da prema izvješću organizacije World Wildlife Fund (WWF) za 2019. u Sredozemno more svake godine dospije 0,57 milijuna tona plastike i da će se do 2050. ta količina učetverostručiti; budući da se prema podacima Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu 75 % sredozemnih stokova za koje su dostupne potvrđene procjene izlovljava na biološki neodrživim razinama;

| T. | budući da su razvoj, sigurnost, stabilnost i demokracija u južnom susjedstvu usko povezani s istinskom društveno-gospodarskom integracijom žena, mladih i diskriminiranih skupina kao što su pripadnici zajednice LGBTQI+, temeljnim pravima vjerskih, kulturnih i etničkih manjina i otvorenim prostorima u kojima se građani i neovisno civilno društvo mogu izraziti, djelovati i slobodno razmjenjivati ideje i mišljenja; budući da su studije pokazale da je njihova mogućnost pristupa obrazovanju, strukovnom osposobljavanju, zapošljavanju i odgovarajućem dugoročnijem stručnom razvoju od ključne važnosti; budući da bi građanska, politička, socijalna i gospodarska prava žena i njihovo promicanje u južnom susjedstvu trebali biti prioritet nove agende za Sredozemlje; budući da je integracija žena na tržište rada i dalje znatno niža nego u drugim dijelovima svijeta te da prema izvješću organizacije UN Women za 2020., u kojem se iznosi analiza položaja žena u regiji Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA), u prosjeku iznosi 19 %; |
| --- | --- |

T.

budući da su razvoj, sigurnost, stabilnost i demokracija u južnom susjedstvu usko povezani s istinskom društveno-gospodarskom integracijom žena, mladih i diskriminiranih skupina kao što su pripadnici zajednice LGBTQI+, temeljnim pravima vjerskih, kulturnih i etničkih manjina i otvorenim prostorima u kojima se građani i neovisno civilno društvo mogu izraziti, djelovati i slobodno razmjenjivati ideje i mišljenja; budući da su studije pokazale da je njihova mogućnost pristupa obrazovanju, strukovnom osposobljavanju, zapošljavanju i odgovarajućem dugoročnijem stručnom razvoju od ključne važnosti; budući da bi građanska, politička, socijalna i gospodarska prava žena i njihovo promicanje u južnom susjedstvu trebali biti prioritet nove agende za Sredozemlje; budući da je integracija žena na tržište rada i dalje znatno niža nego u drugim dijelovima svijeta te da prema izvješću organizacije UN Women za 2020., u kojem se iznosi analiza položaja žena u regiji Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA), u prosjeku iznosi 19 %;

| 1. | preporučuje Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku da pri provedbi obnovljenog partnerstva s južnim susjedstvom, Nove agende za Sredozemlje:






  (a) | osiguraju odgovarajuća sredstva za pravodobnu i učinkovitu provedbu nove agende za Sredozemlje na temelju ciljeva i prioriteta utvrđenih zajednički s partnerskim zemljama iz južnog susjedstva, nadovezujući se na dragocjene sinergije u okviru transparentne suradnje i programiranja vanjskog djelovanja za regiju u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) i uz tijesnu koordinaciju s programiranjem država članica EU-a te u najvećoj mogućoj mjeri olakšavajući prilike za mješovito financiranje putem partnerstava između Europske investicijske banke, Europske banke za obnovu i razvoj i drugih relevantnih međunarodnih financijskih institucija; zauzmu stajalište da se novom agendom za Sredozemlje može uvesti pozitivna uvjetovanost u okviru koje bi aktivna potpora EU-a tješnjem i djelotvornom povezivanju politika sa zemljama južnog susjedstva mogla dovesti do daljnjih partnerstava i konvergencija u području drugih prioriteta politika na obostranu korist EU-a i zemalja južnog susjedstva te njihovih građana; predstave godišnja izvješća o provedbi nove agende za Sredozemlje i osiguraju vidljivost EU-a u pogledu svih financijskih sredstava koja EU izravno ili neizravno dodjeljuje regiji putem partnerstva s UN-om i drugim međunarodnim organizacijama te ostalim tradicionalnim i netradicionalnim partnerima u okviru pristupa „Tim Europa”, uz osiguravanje financijske odgovornosti, na temelju postojeće metodologije za upravljanje uspješnošću i sustava izvješćivanja za programe EU-a, uključujući pristup utemeljen na poticajima; uključe opći sustav uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije; naglase da sektori civilnog društva u zemljama južnog susjedstva imaju velika očekivanja od EU-a i njegovih država članica kao važnih političkih, gospodarskih i kulturnih oslonaca u pogledu političkih i gospodarskih reformi i postizanja dugoročnog blagostanja; upozore da, s obzirom na stratešku važnost i gospodarski potencijal regije, sposobnost EU-a da bude glavni partner nije neupitna te je stoga nužna odgovarajuća vidljivost kada je riječ o predanosti EU-a regiji u cjelini, i izravno i u vidu sredstava koje se dodjeljuju drugim organizacijama poput UN-a; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

osiguraju odgovarajuća sredstva za pravodobnu i učinkovitu provedbu nove agende za Sredozemlje na temelju ciljeva i prioriteta utvrđenih zajednički s partnerskim zemljama iz južnog susjedstva, nadovezujući se na dragocjene sinergije u okviru transparentne suradnje i programiranja vanjskog djelovanja za regiju u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) i uz tijesnu koordinaciju s programiranjem država članica EU-a te u najvećoj mogućoj mjeri olakšavajući prilike za mješovito financiranje putem partnerstava između Europske investicijske banke, Europske banke za obnovu i razvoj i drugih relevantnih međunarodnih financijskih institucija; zauzmu stajalište da se novom agendom za Sredozemlje može uvesti pozitivna uvjetovanost u okviru koje bi aktivna potpora EU-a tješnjem i djelotvornom povezivanju politika sa zemljama južnog susjedstva mogla dovesti do daljnjih partnerstava i konvergencija u području drugih prioriteta politika na obostranu korist EU-a i zemalja južnog susjedstva te njihovih građana; predstave godišnja izvješća o provedbi nove agende za Sredozemlje i osiguraju vidljivost EU-a u pogledu svih financijskih sredstava koja EU izravno ili neizravno dodjeljuje regiji putem partnerstva s UN-om i drugim međunarodnim organizacijama te ostalim tradicionalnim i netradicionalnim partnerima u okviru pristupa „Tim Europa”, uz osiguravanje financijske odgovornosti, na temelju postojeće metodologije za upravljanje uspješnošću i sustava izvješćivanja za programe EU-a, uključujući pristup utemeljen na poticajima; uključe opći sustav uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije; naglase da sektori civilnog društva u zemljama južnog susjedstva imaju velika očekivanja od EU-a i njegovih država članica kao važnih političkih, gospodarskih i kulturnih oslonaca u pogledu političkih i gospodarskih reformi i postizanja dugoročnog blagostanja; upozore da, s obzirom na stratešku važnost i gospodarski potencijal regije, sposobnost EU-a da bude glavni partner nije neupitna te je stoga nužna odgovarajuća vidljivost kada je riječ o predanosti EU-a regiji u cjelini, i izravno i u vidu sredstava koje se dodjeljuju drugim organizacijama poput UN-a;

| (b) | ojačaju dijalog i suradnju EU-a sa zemljama južnog susjedstva u relevantnim područjima politika te promiču sprečavanje sukoba i izgradnju mira, borbu protiv piratstva, pomorsku sigurnost te borbu protiv terorizma, radikalizacije i ekstremizma; |
| --- | --- |

(b)

ojačaju dijalog i suradnju EU-a sa zemljama južnog susjedstva u relevantnim područjima politika te promiču sprečavanje sukoba i izgradnju mira, borbu protiv piratstva, pomorsku sigurnost te borbu protiv terorizma, radikalizacije i ekstremizma;

| (c) | daju prednost izradi i zaključivanju zajedničkih dokumenata ili prioriteta partnerstva kako bi se zamijenili prethodni dokumenti, nadovezujući se na pet ključnih prioriteta agende za Sredozemlje, posebno onaj o ljudskom razvoju, sigurnosti ljudi, dobrom upravljanju i vladavini prava; |
| --- | --- |

(c)

daju prednost izradi i zaključivanju zajedničkih dokumenata ili prioriteta partnerstva kako bi se zamijenili prethodni dokumenti, nadovezujući se na pet ključnih prioriteta agende za Sredozemlje, posebno onaj o ljudskom razvoju, sigurnosti ljudi, dobrom upravljanju i vladavini prava;

| (d) | ponovno uspostave položaj posebnog predstavnika EU-a za južno susjedstvo, koji bi trebao podnositi izvješće i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku i Povjereniku za susjedstvo i proširenje (NEAR), kako bi se povećalo jedinstvo i djelovanje EU-a u regiji te promicale i obranile naše zajedničke vrijednosti i interesi; |
| --- | --- |

(d)

ponovno uspostave položaj posebnog predstavnika EU-a za južno susjedstvo, koji bi trebao podnositi izvješće i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku i Povjereniku za susjedstvo i proširenje (NEAR), kako bi se povećalo jedinstvo i djelovanje EU-a u regiji te promicale i obranile naše zajedničke vrijednosti i interesi;

| (e) | pojačaju diplomatsko djelovanje i dijalog sa zemljama južnog susjedstva, među ostalim u okviru Opće skupštine UN-a, te kao prioritetno pitanje razmotre utjecaj ruske agresije na Ukrajinu na zemlje južnog susjedstva u smislu sigurnosti opskrbe hranom, uz pridavanje posebne pozornosti zemljama koje su najugroženije zbog svoje ovisnosti o uvozu hrane, nedostatka socijalne sigurnosti ili zbog svojeg gospodarskog modela; u suradnji s Parlamentom razmotre načine da se zajamči sigurnost opskrbe hranom za zemlje na južnom Sredozemlju koje se suočavaju s poteškoćama u tom pogledu te da bez daljnje odgode u tu svrhu izrade snažan, otporan i održiv odgovor u području politika i pomoći, među ostalim nadovezujući se na Mehanizam za oporavak i otpornost, kako bi se riješilo pitanje sigurnosti opskrbe hranom u regiji, uključujući promicanje održivih lokalnih poljoprivrednih sustava te poljoprivrednih praksi manjeg intenziteta proizvodnje i veće relevantnosti za klimu; podsjete na to da se nesigurnost opskrbe hranom u regiji pogoršala uslijed posljedica klimatske krize, posebno suša i porasta ekstremnih temperatura; podsjete na važnost odgovarajuće vidljivosti nastojanja i resursa EU-a pri usmjeravanju pomoći kroz druge organizacije kao što je Svjetski program za hranu, kao i stalnog praćenja djelovanja i resursa radi preispitivanja ostvarenog napretka; |
| --- | --- |

(e)

pojačaju diplomatsko djelovanje i dijalog sa zemljama južnog susjedstva, među ostalim u okviru Opće skupštine UN-a, te kao prioritetno pitanje razmotre utjecaj ruske agresije na Ukrajinu na zemlje južnog susjedstva u smislu sigurnosti opskrbe hranom, uz pridavanje posebne pozornosti zemljama koje su najugroženije zbog svoje ovisnosti o uvozu hrane, nedostatka socijalne sigurnosti ili zbog svojeg gospodarskog modela; u suradnji s Parlamentom razmotre načine da se zajamči sigurnost opskrbe hranom za zemlje na južnom Sredozemlju koje se suočavaju s poteškoćama u tom pogledu te da bez daljnje odgode u tu svrhu izrade snažan, otporan i održiv odgovor u području politika i pomoći, među ostalim nadovezujući se na Mehanizam za oporavak i otpornost, kako bi se riješilo pitanje sigurnosti opskrbe hranom u regiji, uključujući promicanje održivih lokalnih poljoprivrednih sustava te poljoprivrednih praksi manjeg intenziteta proizvodnje i veće relevantnosti za klimu; podsjete na to da se nesigurnost opskrbe hranom u regiji pogoršala uslijed posljedica klimatske krize, posebno suša i porasta ekstremnih temperatura; podsjete na važnost odgovarajuće vidljivosti nastojanja i resursa EU-a pri usmjeravanju pomoći kroz druge organizacije kao što je Svjetski program za hranu, kao i stalnog praćenja djelovanja i resursa radi preispitivanja ostvarenog napretka;

| (f) | prepoznaju višestruke izazove s kojima se regija suočava, kao što su klimatske promjene, gospodarska kriza i teroristički napadi; naglase da problemi u opskrbi vodom izazvani povećanom potrebom za pitkom vodom u kombinaciji sa strateškom kontrolom rijeka mogu dovesti do najtežih sukoba; donesu političku strategiju za olakšavanje rješenja u područjima koja imaju velik potencijal za uzrokovanje nestabilnosti; |
| --- | --- |

(f)

prepoznaju višestruke izazove s kojima se regija suočava, kao što su klimatske promjene, gospodarska kriza i teroristički napadi; naglase da problemi u opskrbi vodom izazvani povećanom potrebom za pitkom vodom u kombinaciji sa strateškom kontrolom rijeka mogu dovesti do najtežih sukoba; donesu političku strategiju za olakšavanje rješenja u područjima koja imaju velik potencijal za uzrokovanje nestabilnosti;

| (g) | prioritetno implementiraju strategije za ublažavanje siromaštva, strategije namijenjene programiranju za širi pristup mladih i žena obrazovanju i visokom obrazovanju, zajedno s odgovarajućim financijskim sredstvima za pristup obrazovanju za stanovništvo u cjelini, te strategije za potporu uspostavi i razvoju učinkovitih struktura visokog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja u zemljama južnog susjedstva; surađuju s partnerskim zemljama na usklađivanju njihovih nastavnih planova i programa s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije i nenasilja; porade na uklanjanju i suzbijanju govora mržnje kojim se potiču diskriminacija i nasilje te podupiru politike i inicijative usmjerene na zaštitu manjina i borbu protiv pojava netrpeljivosti, rasizma, homofobije, ksenofobije i oblika vjerske netrpeljivosti; naglase da je razvoj nastavnih planova i programa od ključne važnosti za poticanje tolerantnih društava; podsjete na to da migracije mladih i odljev mozgova predstavljaju ozbiljan razlog za zabrinutost za naše partnere u regiji i ozbiljnu prijetnju dugoročnom kapacitetu za gospodarski rast i gospodarskoj održivosti zemalja južnog susjedstva; stoga naglase važnost promicanja ulaganja i gospodarskog rasta u regiji usporedo sa širim pristupom obrazovanju, stručnom osposobljavanju i mogućnostima zapošljavanja kako bi mladi iz zemalja južnog susjedstva imali stvarne izglede za pristup zapošljavanju i stvarnu društveno-gospodarsku integraciju; naglase da je važno proširiti pristup programima Erasmus i Erasmus+ za sudionike iz zemalja južnog susjedstva, uključujući one izbjegle iz Ukrajine, te povećati financiranje takvih razmjena; spriječe da te politike negativno utječu na zemlje južnog susjedstva putem pojave odljeva mozgova; podsjete na važnost kružne mobilnosti, što se odnosi i na razmjene „jug-jug” i partnerstva u području mobilnosti, kako bi stručnjaci iz zemalja južnog susjedstva dobili konkretne prilike dodatno obogatiti i proširiti svoje stručno osposobljavanje i vještine u EU-u i zatim se vratiti u svoje matične zemlje kako bi tamo dijelili i dalje razvijali svoje znanje; |
| --- | --- |

(g)

prioritetno implementiraju strategije za ublažavanje siromaštva, strategije namijenjene programiranju za širi pristup mladih i žena obrazovanju i visokom obrazovanju, zajedno s odgovarajućim financijskim sredstvima za pristup obrazovanju za stanovništvo u cjelini, te strategije za potporu uspostavi i razvoju učinkovitih struktura visokog obrazovanja ili strukovnog osposobljavanja u zemljama južnog susjedstva; surađuju s partnerskim zemljama na usklađivanju njihovih nastavnih planova i programa s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije i nenasilja; porade na uklanjanju i suzbijanju govora mržnje kojim se potiču diskriminacija i nasilje te podupiru politike i inicijative usmjerene na zaštitu manjina i borbu protiv pojava netrpeljivosti, rasizma, homofobije, ksenofobije i oblika vjerske netrpeljivosti; naglase da je razvoj nastavnih planova i programa od ključne važnosti za poticanje tolerantnih društava; podsjete na to da migracije mladih i odljev mozgova predstavljaju ozbiljan razlog za zabrinutost za naše partnere u regiji i ozbiljnu prijetnju dugoročnom kapacitetu za gospodarski rast i gospodarskoj održivosti zemalja južnog susjedstva; stoga naglase važnost promicanja ulaganja i gospodarskog rasta u regiji usporedo sa širim pristupom obrazovanju, stručnom osposobljavanju i mogućnostima zapošljavanja kako bi mladi iz zemalja južnog susjedstva imali stvarne izglede za pristup zapošljavanju i stvarnu društveno-gospodarsku integraciju; naglase da je važno proširiti pristup programima Erasmus i Erasmus+ za sudionike iz zemalja južnog susjedstva, uključujući one izbjegle iz Ukrajine, te povećati financiranje takvih razmjena; spriječe da te politike negativno utječu na zemlje južnog susjedstva putem pojave odljeva mozgova; podsjete na važnost kružne mobilnosti, što se odnosi i na razmjene „jug-jug” i partnerstva u području mobilnosti, kako bi stručnjaci iz zemalja južnog susjedstva dobili konkretne prilike dodatno obogatiti i proširiti svoje stručno osposobljavanje i vještine u EU-u i zatim se vratiti u svoje matične zemlje kako bi tamo dijelili i dalje razvijali svoje znanje;

| (h) | obrate pozornost na postojeću metodologiju za upravljanje uspješnošću i sustav izvješćivanja za programe EU-a, uključujući pristup utemeljen na poticajima, pri uključivanju društveno-gospodarske integracije žena u regiji i rodne ravnopravnosti u sva područja politike EU-a kad god je to moguće; usmjere potpore EU-a za žene s ciljem poboljšanja i osiguravanja njihova pristupa obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju te, općenitije, promicanja jednakih profesionalnih i društveno-gospodarskih mogućnosti, na taj način zagovarajući njihovu financijsku neovisnost i promičući jednaka prava; potiču bilateralna i trilateralna partnerstva između sveučilišta u južnom susjedstvu i sveučilišta EU-a, među ostalim u okviru širih mogućnosti učenja na daljinu za studente iz južnog susjedstva i širih mogućnosti razmjene za akademsko osoblje; osiguraju širi pristup mrežnim medijima sa sjedištem u EU-u, među ostalim putem javnih digitalnih centara, i kulturnim sadržajima EU-a za zainteresiranu javnost u zemljama južnog susjedstva; |
| --- | --- |

(h)

obrate pozornost na postojeću metodologiju za upravljanje uspješnošću i sustav izvješćivanja za programe EU-a, uključujući pristup utemeljen na poticajima, pri uključivanju društveno-gospodarske integracije žena u regiji i rodne ravnopravnosti u sva područja politike EU-a kad god je to moguće; usmjere potpore EU-a za žene s ciljem poboljšanja i osiguravanja njihova pristupa obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju te, općenitije, promicanja jednakih profesionalnih i društveno-gospodarskih mogućnosti, na taj način zagovarajući njihovu financijsku neovisnost i promičući jednaka prava; potiču bilateralna i trilateralna partnerstva između sveučilišta u južnom susjedstvu i sveučilišta EU-a, među ostalim u okviru širih mogućnosti učenja na daljinu za studente iz južnog susjedstva i širih mogućnosti razmjene za akademsko osoblje; osiguraju širi pristup mrežnim medijima sa sjedištem u EU-u, među ostalim putem javnih digitalnih centara, i kulturnim sadržajima EU-a za zainteresiranu javnost u zemljama južnog susjedstva;

| (i) | podupru provedbu i ratifikaciju međunarodnih konvencija za borbu protiv nasilja nad ženama; ulože napore kako bi zajamčili da sve države članice i zemlje južnog susjedstva potpišu, ratificiraju i provedu Istanbulsku konvenciju i Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena; uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnost od 25. studenoga 2020. o trećem akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP III) (JOIN(2020)0017) i Akcijski plan EU-a za žene, mir i sigurnost, potaknu sve partnere iz južnog susjedstva da iskorijene, istraže i spriječe rodno uvjetovano nasilje i diskriminaciju te osiguraju svrhovito i ravnopravno aktivno sudjelovanje žena u svim sferama javnog života i donošenja odluka te promicanje prava žena; zagovaraju potpunu provedbu rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000.) o ženama, miru i sigurnosti, kojom se sagledava nerazmjerni učinak sukoba na žene i djevojčice te se usmjeravaju rad i djelovanja na promicanju rodne ravnopravnosti i jačanju sudjelovanja, zaštite i prava žena tijekom cijelog ciklusa sukoba, od sprečavanja sukoba do obnove nakon sukoba; |
| --- | --- |

(i)

podupru provedbu i ratifikaciju međunarodnih konvencija za borbu protiv nasilja nad ženama; ulože napore kako bi zajamčili da sve države članice i zemlje južnog susjedstva potpišu, ratificiraju i provedu Istanbulsku konvenciju i Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena; uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnost od 25. studenoga 2020. o trećem akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP III) (JOIN(2020)0017) i Akcijski plan EU-a za žene, mir i sigurnost, potaknu sve partnere iz južnog susjedstva da iskorijene, istraže i spriječe rodno uvjetovano nasilje i diskriminaciju te osiguraju svrhovito i ravnopravno aktivno sudjelovanje žena u svim sferama javnog života i donošenja odluka te promicanje prava žena; zagovaraju potpunu provedbu rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000.) o ženama, miru i sigurnosti, kojom se sagledava nerazmjerni učinak sukoba na žene i djevojčice te se usmjeravaju rad i djelovanja na promicanju rodne ravnopravnosti i jačanju sudjelovanja, zaštite i prava žena tijekom cijelog ciklusa sukoba, od sprečavanja sukoba do obnove nakon sukoba;

| (j) | prepoznaju važnost urednih migracija između zemalja južnog susjedstva i Europe kojima se upravlja na temelju načela solidarnosti, ravnoteže i zajedničke odgovornosti, uz istovremenu borbu protiv krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima; |
| --- | --- |

(j)

prepoznaju važnost urednih migracija između zemalja južnog susjedstva i Europe kojima se upravlja na temelju načela solidarnosti, ravnoteže i zajedničke odgovornosti, uz istovremenu borbu protiv krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima;

| (k) | zajamče da EU, njegove države članice i partneri iz južnog susjedstva provode migracijske politike kojima se u potpunosti poštuju ljudska prava migranata i izbjeglica utvrđena međunarodnim, regionalnim i nacionalnim zakonima; pojačaju angažman EU-a u zemljama u kojima su ugroženi borci za ljudska prava i organizacije civilnog društva te organizacije utemeljene na zajednici, među ostalim oni koji štite živote migranata i tražitelja azila; prepoznaju i na odgovarajući način financiraju važan i neophodan rad humanitarnih agencija, jamčeći opsežnu vidljivost financijskih sredstava koje osigurava EU u tom smislu; |
| --- | --- |

(k)

zajamče da EU, njegove države članice i partneri iz južnog susjedstva provode migracijske politike kojima se u potpunosti poštuju ljudska prava migranata i izbjeglica utvrđena međunarodnim, regionalnim i nacionalnim zakonima; pojačaju angažman EU-a u zemljama u kojima su ugroženi borci za ljudska prava i organizacije civilnog društva te organizacije utemeljene na zajednici, među ostalim oni koji štite živote migranata i tražitelja azila; prepoznaju i na odgovarajući način financiraju važan i neophodan rad humanitarnih agencija, jamčeći opsežnu vidljivost financijskih sredstava koje osigurava EU u tom smislu;

| (l) | zajamče da se sredstva Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju namijenjena migracijama u južnom susjedstvu prioritetno dodjeljuju programima usmjerenim na rješavanje temeljnih uzroka prisilnog raseljavanja, među ostalim poboljšanjem životnog standarda u regiji; |
| --- | --- |

(l)

zajamče da se sredstva Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju namijenjena migracijama u južnom susjedstvu prioritetno dodjeljuju programima usmjerenim na rješavanje temeljnih uzroka prisilnog raseljavanja, među ostalim poboljšanjem životnog standarda u regiji;

| (m) | pozovu EU i njegove partnere u južnom susjedstvu da migracijama pristupe na koordiniraniji, cjelovit i strukturiran način, uzimajući u obzir važnost rješavanja temeljnih uzroka prisilnog raseljavanja; nastoje smanjiti nezakonit ulazak na teritorij država članica; u odnosima s trećim zemljama kao jedan od prioriteta odrede ponovni prihvat migranata koji nemaju pravo ostati u EU-u, uz dužno poštovanje obveza zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i međunarodnog prava; podsjete na to da je napredak moguć samo kombinacijom lokalnog ljudskog kapitala i vanjske razvojne potpore, da migracije ne bi trebale dovesti do odljeva mozgova i da su migracije izazov koji utječe na stabilnost u zemljama južnog Sredozemlja; naglase da pojmovi „izbjeglica” i „gospodarski iseljenik” nisu istovjetni i da bi EU stoga trebao usvojiti različite pristupe tim dvama kategorijama; naglase da bi EU trebao olakšati sigurne rute za ulazak tražitelja azila i izbjeglica u EU; pozovu na nastavak suradnje s partnerima iz južnog susjedstva kako bi se zajamčila održiva rješenja za izbjeglice; podsjete na to da su južno Sredozemlje i njegovi mladi demokratski sustavi izloženi napetostima kao što su gospodarska nerazvijenost, sukobi, nedostatak prilika za mlade, strukturna nezaposlenost i, osim toga, pritisak migracija unutar Afrike i utjecaj klimatskih promjena; uzmu sve te čimbenike u obzir u stalnom dijalogu EU-a s lokalnim akterima; |
| --- | --- |

(m)

pozovu EU i njegove partnere u južnom susjedstvu da migracijama pristupe na koordiniraniji, cjelovit i strukturiran način, uzimajući u obzir važnost rješavanja temeljnih uzroka prisilnog raseljavanja; nastoje smanjiti nezakonit ulazak na teritorij država članica; u odnosima s trećim zemljama kao jedan od prioriteta odrede ponovni prihvat migranata koji nemaju pravo ostati u EU-u, uz dužno poštovanje obveza zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i međunarodnog prava; podsjete na to da je napredak moguć samo kombinacijom lokalnog ljudskog kapitala i vanjske razvojne potpore, da migracije ne bi trebale dovesti do odljeva mozgova i da su migracije izazov koji utječe na stabilnost u zemljama južnog Sredozemlja; naglase da pojmovi „izbjeglica” i „gospodarski iseljenik” nisu istovjetni i da bi EU stoga trebao usvojiti različite pristupe tim dvama kategorijama; naglase da bi EU trebao olakšati sigurne rute za ulazak tražitelja azila i izbjeglica u EU; pozovu na nastavak suradnje s partnerima iz južnog susjedstva kako bi se zajamčila održiva rješenja za izbjeglice; podsjete na to da su južno Sredozemlje i njegovi mladi demokratski sustavi izloženi napetostima kao što su gospodarska nerazvijenost, sukobi, nedostatak prilika za mlade, strukturna nezaposlenost i, osim toga, pritisak migracija unutar Afrike i utjecaj klimatskih promjena; uzmu sve te čimbenike u obzir u stalnom dijalogu EU-a s lokalnim akterima;

| (n) | hitno ojačaju i nastoje ostvariti partnerstvo i suradnju s relevantnim zemljama južnog susjedstva u cilju rješavanja neposrednih i dugoročnih negativnih učinaka klimatskih promjena i borbe protiv njih, promiču zaštitu okoliša i osmisle rješenja za nestašicu vode, s naglaskom na naporima usmjerenim na izgradnju otpornosti, te rade na napretku i ubrzavanju zelene tranzicije, u skladu s Pariškim sporazumom, europskim zelenim planom i Programom održivog razvoja do 2030. uključivanjem odgovarajućih uvjetovanosti povezanih s klimom u svu pomoć koju EU pruža trećim zemljama u skladu s obvezama koje je EU preuzeo u području klime; podsjete na to da strategija EU-a za djelovanje u području klime i ublažavanje klimatskih promjena neće biti toliko učinkovita ako se i u susjedstvu EU-a ne provedu znatna ulaganja i poboljšanja; pruže potporu vodećim inicijativama u vezi s očuvanjem klime u okviru gospodarskog i investicijskog plana za južno susjedstvo; upozore na utjecaj klimatskih promjena na regiju Magreba, posebno u supsaharskoj Africi, i pitanje smanjenja pristupa vodi u regijama Magreba i Mašreka; podsjete na to da će pristup vodi, ponovno pošumljavanje, dekarbonizacija, kružno gospodarstvo i usvajanje poslovnog modela koji se temelji na obnovljivim izvorima energije i pristupu tim izvorima biti ključni za klimatsku neutralnost južnog susjedstva i zaštitu te regije od učinaka klimatskih promjena; nadalje podsjete na to da će se time povećati sposobnost EU-a da ostvari svoje ciljeve klimatske neutralnosti; pruže potporu regionalnom dijalogu i regionalnoj suradnji u području održivog gospodarenja vodama, tehnologije i pristupa vodi, kao što su štednja vode, obnovljena voda i planovi desalinizacije, primjenom energije iz obnovljivih izvora, te pruže potporu daljnjim ulaganjima u obnovljive izvore energije kao što su vjetar, sunce i zeleni vodik u regiji; naglase važnost partnerstava s relevantnim zemljama južnog susjedstva u pogledu ponovnog pošumljavanja i održivih poljoprivrednih praksi koje dovode do smanjenja potrošnje vode; naglase da najbolje prakse u području poljoprivrede postoje ne samo u EU-u nego i u južnom susjedstvu te stoga zauzmu stajalište da bi EU mogao imati važnu ulogu u promicanju i unaprjeđenju dijaloga, suradnje i partnerstava „jug-jug” u pogledu razmjene takvih praksi; |
| --- | --- |

(n)

hitno ojačaju i nastoje ostvariti partnerstvo i suradnju s relevantnim zemljama južnog susjedstva u cilju rješavanja neposrednih i dugoročnih negativnih učinaka klimatskih promjena i borbe protiv njih, promiču zaštitu okoliša i osmisle rješenja za nestašicu vode, s naglaskom na naporima usmjerenim na izgradnju otpornosti, te rade na napretku i ubrzavanju zelene tranzicije, u skladu s Pariškim sporazumom, europskim zelenim planom i Programom održivog razvoja do 2030. uključivanjem odgovarajućih uvjetovanosti povezanih s klimom u svu pomoć koju EU pruža trećim zemljama u skladu s obvezama koje je EU preuzeo u području klime; podsjete na to da strategija EU-a za djelovanje u području klime i ublažavanje klimatskih promjena neće biti toliko učinkovita ako se i u susjedstvu EU-a ne provedu znatna ulaganja i poboljšanja; pruže potporu vodećim inicijativama u vezi s očuvanjem klime u okviru gospodarskog i investicijskog plana za južno susjedstvo; upozore na utjecaj klimatskih promjena na regiju Magreba, posebno u supsaharskoj Africi, i pitanje smanjenja pristupa vodi u regijama Magreba i Mašreka; podsjete na to da će pristup vodi, ponovno pošumljavanje, dekarbonizacija, kružno gospodarstvo i usvajanje poslovnog modela koji se temelji na obnovljivim izvorima energije i pristupu tim izvorima biti ključni za klimatsku neutralnost južnog susjedstva i zaštitu te regije od učinaka klimatskih promjena; nadalje podsjete na to da će se time povećati sposobnost EU-a da ostvari svoje ciljeve klimatske neutralnosti; pruže potporu regionalnom dijalogu i regionalnoj suradnji u području održivog gospodarenja vodama, tehnologije i pristupa vodi, kao što su štednja vode, obnovljena voda i planovi desalinizacije, primjenom energije iz obnovljivih izvora, te pruže potporu daljnjim ulaganjima u obnovljive izvore energije kao što su vjetar, sunce i zeleni vodik u regiji; naglase važnost partnerstava s relevantnim zemljama južnog susjedstva u pogledu ponovnog pošumljavanja i održivih poljoprivrednih praksi koje dovode do smanjenja potrošnje vode; naglase da najbolje prakse u području poljoprivrede postoje ne samo u EU-u nego i u južnom susjedstvu te stoga zauzmu stajalište da bi EU mogao imati važnu ulogu u promicanju i unaprjeđenju dijaloga, suradnje i partnerstava „jug-jug” u pogledu razmjene takvih praksi;

| (o) | aktivno podupiru zajedničke mjere za očuvanje, zaštitu, obnovu i održivo iskorištavanje bogate bioraznolikosti sredozemnog bazena kao jedinstvenog središta diversifikacije životinjskih i biljnih vrsta, osiguravanje održivog upravljanja resursima, uključujući vodu, i jačanje održivih prehrambenih sustava; pomognu poboljšati praćenje i kontrolu upravljanja morskim biološkim resursima i djelotvornu regionalnu suradnju u tom području; |
| --- | --- |

(o)

aktivno podupiru zajedničke mjere za očuvanje, zaštitu, obnovu i održivo iskorištavanje bogate bioraznolikosti sredozemnog bazena kao jedinstvenog središta diversifikacije životinjskih i biljnih vrsta, osiguravanje održivog upravljanja resursima, uključujući vodu, i jačanje održivih prehrambenih sustava; pomognu poboljšati praćenje i kontrolu upravljanja morskim biološkim resursima i djelotvornu regionalnu suradnju u tom području;

| (p) | pripreme analizu pozitivne uloge koju EU i njegovi dublji odnosi sa zemljama južnog susjedstva mogu imati u smanjenju njihovih emisija ugljika te zajedničkih napora koje mogu uložiti u diversifikaciju njihovih energetskih resursa i povećanje njihove opskrbe energijom iz obnovljivih i održivih izvora; pravodobno predstave strategiju za daljnje jačanje uloge južnog susjedstva u unapređenju provedbe europskog zelenog plana na način usklađen s obvezama iz Pariškog sporazuma; pruže tehničku i financijsku potporu zemljama južnog susjedstva u njihovim nastojanjima da diversificiraju svoju opskrbu energijom jačanjem proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, s posebnim naglaskom na solarnoj energiji i energiji vjetra; naglase da razvoj tržišta zelene energije može doprinijeti otvaranju novih radnih mjesta, a time i povećanju stope zaposlenosti u zemljama koje prihvaćaju energetsku tranziciju; |
| --- | --- |

(p)

pripreme analizu pozitivne uloge koju EU i njegovi dublji odnosi sa zemljama južnog susjedstva mogu imati u smanjenju njihovih emisija ugljika te zajedničkih napora koje mogu uložiti u diversifikaciju njihovih energetskih resursa i povećanje njihove opskrbe energijom iz obnovljivih i održivih izvora; pravodobno predstave strategiju za daljnje jačanje uloge južnog susjedstva u unapređenju provedbe europskog zelenog plana na način usklađen s obvezama iz Pariškog sporazuma; pruže tehničku i financijsku potporu zemljama južnog susjedstva u njihovim nastojanjima da diversificiraju svoju opskrbu energijom jačanjem proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, s posebnim naglaskom na solarnoj energiji i energiji vjetra; naglase da razvoj tržišta zelene energije može doprinijeti otvaranju novih radnih mjesta, a time i povećanju stope zaposlenosti u zemljama koje prihvaćaju energetsku tranziciju;

| (q) | ulože napore u aktivnu ulogu EU-a u omogućavanju dijaloga i suradnje među svim zemljama južnog i istočnog Sredozemlja u području energije, prema potrebi promičući kapacitet za razumijevanje, dijalog i postizanje konačnih dogovora o razgraničenju na moru u skladu s međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS); ulože napore u aktivnu ulogu EU-a u omogućavanju dijaloga i suradnje u tom pogledu kako bi se zaštitili teritorijalna cjelovitost i isključivi gospodarski pojas dotičnih zemalja, uz promicanje poštovanja međunarodnog prava i postignutih konačnih dogovora o razgraničenju na moru; |
| --- | --- |

(q)

ulože napore u aktivnu ulogu EU-a u omogućavanju dijaloga i suradnje među svim zemljama južnog i istočnog Sredozemlja u području energije, prema potrebi promičući kapacitet za razumijevanje, dijalog i postizanje konačnih dogovora o razgraničenju na moru u skladu s međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS); ulože napore u aktivnu ulogu EU-a u omogućavanju dijaloga i suradnje u tom pogledu kako bi se zaštitili teritorijalna cjelovitost i isključivi gospodarski pojas dotičnih zemalja, uz promicanje poštovanja međunarodnog prava i postignutih konačnih dogovora o razgraničenju na moru;

| (r) | nastave promicati i hitno poduzmu mjere za jačanje kapaciteta za međupovezanost između EU-a i zemalja južnog i istočnog Sredozemlja koje proizvode prirodni plin i druge vrste energije putem odgovarajućih čvorišta EU-a; posebno povedu računa o odgovarajućim plinovodima te lučkoj i drugoj infrastrukturi i tehnologijama koje će se moći upotrebljavati za zeleni vodik kako bi se izbjegao učinak ovisnosti o određenoj tehnologiji u EU-u i zemljama južnog susjedstva u korist svih zemalja proizvođača i država članica EU-a; potvrde da bi se ovisnosti o nafti i prirodnom plinu trebale na vrijeme smanjiti sveobuhvatnom zelenom tranzicijom u skladu s europskim zelenim planom te pruže potporu zelenoj tranziciji u zemljama južnog susjedstva; konstatiraju da Forum za plin istočnog Sredozemlja (EMGF) služi kao platforma za pozitivnu regionalnu suradnju; |
| --- | --- |

(r)

nastave promicati i hitno poduzmu mjere za jačanje kapaciteta za međupovezanost između EU-a i zemalja južnog i istočnog Sredozemlja koje proizvode prirodni plin i druge vrste energije putem odgovarajućih čvorišta EU-a; posebno povedu računa o odgovarajućim plinovodima te lučkoj i drugoj infrastrukturi i tehnologijama koje će se moći upotrebljavati za zeleni vodik kako bi se izbjegao učinak ovisnosti o određenoj tehnologiji u EU-u i zemljama južnog susjedstva u korist svih zemalja proizvođača i država članica EU-a; potvrde da bi se ovisnosti o nafti i prirodnom plinu trebale na vrijeme smanjiti sveobuhvatnom zelenom tranzicijom u skladu s europskim zelenim planom te pruže potporu zelenoj tranziciji u zemljama južnog susjedstva; konstatiraju da Forum za plin istočnog Sredozemlja (EMGF) služi kao platforma za pozitivnu regionalnu suradnju;

| (s) | promiču i međupovezanost u području električne energije u okviru diversifikacije energetskih resursa EU-a i povećanja njegove opskrbe energijom iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(s)

promiču i međupovezanost u području električne energije u okviru diversifikacije energetskih resursa EU-a i povećanja njegove opskrbe energijom iz obnovljivih izvora;

| (t) | uzmu u obzir potencijal plavog gospodarstva za promicanje održivog rasta i gospodarskih mogućnosti s obje strane Sredozemlja te ga na odgovarajući način uklope u planiranje gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

(t)

uzmu u obzir potencijal plavog gospodarstva za promicanje održivog rasta i gospodarskih mogućnosti s obje strane Sredozemlja te ga na odgovarajući način uklope u planiranje gospodarskog razvoja;

| (u) | nadovežu se na vrlo pozitivno iskustvo nekih država članica EU-a u pružanju potpore start-up poduzećima i daljnjem unapređenju njihova rada u okviru namjenskih inkubatora ili akceleratora, posebno u ključnim sektorima kao što su zdravstvo, energija iz obnovljivih izvora, umjetna inteligencija, nove tehnologije i obrazovanje; uspostave inkubatore ili akceleratore u relevantnim zemljama južnog susjedstva i pruže im potporu, pruže potporu osnivanju lokalnih start-up poduzeća te povećaju njihove digitalne i zelene kapacitete; postignu konsenzus u pogledu važnosti daljnjeg unapređenja digitalne infrastrukture relevantnih zemalja južnog susjedstva, kao i uključivanja tih zemalja u digitalnu agendu EU-a; istaknu da je to preduvjet za gospodarski rast, društveno-gospodarsku integraciju i širi pristup obrazovanju; budu predvodnici u promicanju ulaganja i partnerstava između telekomunikacijskih poduzeća iz EU-a i telekomunikacijskih poduzeća iz relevantnih zemalja južnog susjedstva za pružanje pristupa modernoj digitalnoj infrastrukturi, posebno 5G pokretnim mrežama, na temelju tehnologije EU-a, te upozore da će neuspjeh u tome pružiti konkurentsku prednost, među ostalim u političkom smislu, trećim zemljama koje žele izgraditi utjecaj te gospodarsku i političku prisutnost u regiji; podsjete na važnost intenzivnog dijaloga o politikama i suradnje između EU-a i zemalja južnog susjedstva u području izrade odgovarajućih politika kibersigurnosti kojima se štite temeljna prava i slobode svih korisnika u skladu s vrijednostima EU-a te partnerstva u međunarodnim forumima o standardima sigurnosti kako bi se ostvario otvoren, siguran i pouzdan kiberprostor; nadovežu se na rad radne skupine Stratcom za jug s ciljem daljnje izrade konkretne strategije za borbu protiv dezinformacija i suzbijanje lažnih vijesti i propagande iz Rusije, Kine i ostalih regionalnih sila u zemljama našega južnog susjedstva i u EU-u; izraze duboku zabrinutost zbog učinka koji u državama članicama EU-a imaju kampanje dezinformiranja koje agresivno vode Rusija i Kina na platformama društvenih mreža i u konvencionalnim medijima; potaknu vlade južnih susjeda da omoguće neometan pristup internetu i podrže slobodu izražavanja neistomišljenika bez straha od odmazde; pozovu vlade južnih susjeda da poštuju i štite slobodu izražavanja i informiranja te slobodu tiska na internetu i izvan njega; financiraju programe za potporu slobodi izražavanja i privatnosti, pristupu internetu i etici na internetu; |
| --- | --- |

(u)

nadovežu se na vrlo pozitivno iskustvo nekih država članica EU-a u pružanju potpore start-up poduzećima i daljnjem unapređenju njihova rada u okviru namjenskih inkubatora ili akceleratora, posebno u ključnim sektorima kao što su zdravstvo, energija iz obnovljivih izvora, umjetna inteligencija, nove tehnologije i obrazovanje; uspostave inkubatore ili akceleratore u relevantnim zemljama južnog susjedstva i pruže im potporu, pruže potporu osnivanju lokalnih start-up poduzeća te povećaju njihove digitalne i zelene kapacitete; postignu konsenzus u pogledu važnosti daljnjeg unapređenja digitalne infrastrukture relevantnih zemalja južnog susjedstva, kao i uključivanja tih zemalja u digitalnu agendu EU-a; istaknu da je to preduvjet za gospodarski rast, društveno-gospodarsku integraciju i širi pristup obrazovanju; budu predvodnici u promicanju ulaganja i partnerstava između telekomunikacijskih poduzeća iz EU-a i telekomunikacijskih poduzeća iz relevantnih zemalja južnog susjedstva za pružanje pristupa modernoj digitalnoj infrastrukturi, posebno 5G pokretnim mrežama, na temelju tehnologije EU-a, te upozore da će neuspjeh u tome pružiti konkurentsku prednost, među ostalim u političkom smislu, trećim zemljama koje žele izgraditi utjecaj te gospodarsku i političku prisutnost u regiji; podsjete na važnost intenzivnog dijaloga o politikama i suradnje između EU-a i zemalja južnog susjedstva u području izrade odgovarajućih politika kibersigurnosti kojima se štite temeljna prava i slobode svih korisnika u skladu s vrijednostima EU-a te partnerstva u međunarodnim forumima o standardima sigurnosti kako bi se ostvario otvoren, siguran i pouzdan kiberprostor; nadovežu se na rad radne skupine Stratcom za jug s ciljem daljnje izrade konkretne strategije za borbu protiv dezinformacija i suzbijanje lažnih vijesti i propagande iz Rusije, Kine i ostalih regionalnih sila u zemljama našega južnog susjedstva i u EU-u; izraze duboku zabrinutost zbog učinka koji u državama članicama EU-a imaju kampanje dezinformiranja koje agresivno vode Rusija i Kina na platformama društvenih mreža i u konvencionalnim medijima; potaknu vlade južnih susjeda da omoguće neometan pristup internetu i podrže slobodu izražavanja neistomišljenika bez straha od odmazde; pozovu vlade južnih susjeda da poštuju i štite slobodu izražavanja i informiranja te slobodu tiska na internetu i izvan njega; financiraju programe za potporu slobodi izražavanja i privatnosti, pristupu internetu i etici na internetu;

| (v) | osiguraju odgovarajuća sredstva za pravodobnu i djelotvornu provedbu nove agende za Sredozemlje, među ostalim i kao način da se pruži potpora dugoročnijim ulaganjima i partnerstvima poduzeća sa sjedištem u EU-u u južnom susjedstvu; istaknu činjenicu da uslijed pandemije i rata u Ukrajini mnoga poduzeća sa sjedištem u EU-u svoje opskrbne i proizvodne linije vraćaju u matičnu zemlju ili obližnje zemlje; prepoznaju da se time EU-u i južnom susjedstvu pruža jedinstvena prilika da uz pravodobnu i potpunu provedbu nove agende za Sredozemlje te gospodarskog i investicijskog plana uspostave okruženje u kojem se pružaju mogućnosti za potporu poduzećima sa sjedištem u EU-u koja žele premjestiti proizvodnju u obližnje zemlje te za promicanje dugoročnijih ulaganja u južnom susjedstvu, čime bi se uspostavile tješnje političke veze i ojačala suradnja sa zemljama južnog susjedstva; |
| --- | --- |

(v)

osiguraju odgovarajuća sredstva za pravodobnu i djelotvornu provedbu nove agende za Sredozemlje, među ostalim i kao način da se pruži potpora dugoročnijim ulaganjima i partnerstvima poduzeća sa sjedištem u EU-u u južnom susjedstvu; istaknu činjenicu da uslijed pandemije i rata u Ukrajini mnoga poduzeća sa sjedištem u EU-u svoje opskrbne i proizvodne linije vraćaju u matičnu zemlju ili obližnje zemlje; prepoznaju da se time EU-u i južnom susjedstvu pruža jedinstvena prilika da uz pravodobnu i potpunu provedbu nove agende za Sredozemlje te gospodarskog i investicijskog plana uspostave okruženje u kojem se pružaju mogućnosti za potporu poduzećima sa sjedištem u EU-u koja žele premjestiti proizvodnju u obližnje zemlje te za promicanje dugoročnijih ulaganja u južnom susjedstvu, čime bi se uspostavile tješnje političke veze i ojačala suradnja sa zemljama južnog susjedstva;

| (w) | uključe gospodarska i radnička prava u novu agendu, uvedu inovacije i potiču strategije koje se temelje na dubinskoj analizi razvoja događaja na južnoj granici i usredotoče se na dostojanstven rad, održivi razvoj i međunarodne standarde rada; djelotvorno uključe sindikalni pokret u nacionalna savjetovanja i potiču socijalni dijalog; rade na tome da se iskorijeni dječji rad i zajamči pravo na plaću i naknadu te na slobodu organiziranja sindikata te okončaju situacije u kojima su prisutni ropstvo i diskriminacija, obraćajući pozornost i na potrebu da se izbjeglicama u regiji osigura odgovarajuća zaštita; potiču socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje te promiču uključivanje žena i mladih u sindikalne strukture i političke prostore; |
| --- | --- |

(w)

uključe gospodarska i radnička prava u novu agendu, uvedu inovacije i potiču strategije koje se temelje na dubinskoj analizi razvoja događaja na južnoj granici i usredotoče se na dostojanstven rad, održivi razvoj i međunarodne standarde rada; djelotvorno uključe sindikalni pokret u nacionalna savjetovanja i potiču socijalni dijalog; rade na tome da se iskorijeni dječji rad i zajamči pravo na plaću i naknadu te na slobodu organiziranja sindikata te okončaju situacije u kojima su prisutni ropstvo i diskriminacija, obraćajući pozornost i na potrebu da se izbjeglicama u regiji osigura odgovarajuća zaštita; potiču socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje te promiču uključivanje žena i mladih u sindikalne strukture i političke prostore;

| (x) | promiču regionalne, podregionalne i bilateralne integracije na južnom Sredozemlju, posebno kako bi se uklonile sve granične, prometne ili trgovinske prepreke među zemljama u regiji i aktivno promicale tješnje veze i partnerstva; proglase strateškim prioritetom poboljšanje trgovinskih odnosa između EU-a i zemalja južnog susjedstva radom na uspostavi euro-mediteranskog područja slobodne trgovine za robu i usluge; zadrže fokus na olakšavanju ulaganja, usluga i održivog razvoja; |
| --- | --- |

(x)

promiču regionalne, podregionalne i bilateralne integracije na južnom Sredozemlju, posebno kako bi se uklonile sve granične, prometne ili trgovinske prepreke među zemljama u regiji i aktivno promicale tješnje veze i partnerstva; proglase strateškim prioritetom poboljšanje trgovinskih odnosa između EU-a i zemalja južnog susjedstva radom na uspostavi euro-mediteranskog područja slobodne trgovine za robu i usluge; zadrže fokus na olakšavanju ulaganja, usluga i održivog razvoja;

| (y) | ponovo izraze dugotrajnu predanost EU-a relevantnim rezolucijama UN-a, konkretnije rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a iz siječnja 2022., te podsjete na rezoluciju Parlamenta od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike u kontekstu bliskoistočnog mirovnog procesa na temelju dvodržavnog rješenja, uz sigurnu izraelsku državu i neovisnu, demokratsku, povezanu, suverenu i održivu palestinsku državu, koje koegzistiraju u miru i sigurnosti na temelju granica iz 1967. s uzajamno dogovorenim zamjenama istovrijednih zemljišta i Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država; podsjete da su izraelska naselja na okupiranim palestinskim područjima nezakonita prema međunarodnom pravu; pozovu na okončanje djelovanja kojima bi se mogla ugroziti održivost dvodržavnog rješenja na terenu te obustavu naseljavanja i terorizma, budući da se njima krši međunarodno pravo i da oni ne pridonose trajnom i sveobuhvatnom miru; upozore da u aktualnim geopolitičkim okolnostima bliskoistočni mirovni proces može napredovati isključivo uz snažnu političku opredijeljenost i uključenost EU-a i SAD-a; promiču izravne pregovore između Izraelaca i Palestinaca; |
| --- | --- |

(y)

ponovo izraze dugotrajnu predanost EU-a relevantnim rezolucijama UN-a, konkretnije rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a iz siječnja 2022., te podsjete na rezoluciju Parlamenta od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike u kontekstu bliskoistočnog mirovnog procesa na temelju dvodržavnog rješenja, uz sigurnu izraelsku državu i neovisnu, demokratsku, povezanu, suverenu i održivu palestinsku državu, koje koegzistiraju u miru i sigurnosti na temelju granica iz 1967. s uzajamno dogovorenim zamjenama istovrijednih zemljišta i Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država; podsjete da su izraelska naselja na okupiranim palestinskim područjima nezakonita prema međunarodnom pravu; pozovu na okončanje djelovanja kojima bi se mogla ugroziti održivost dvodržavnog rješenja na terenu te obustavu naseljavanja i terorizma, budući da se njima krši međunarodno pravo i da oni ne pridonose trajnom i sveobuhvatnom miru; upozore da u aktualnim geopolitičkim okolnostima bliskoistočni mirovni proces može napredovati isključivo uz snažnu političku opredijeljenost i uključenost EU-a i SAD-a; promiču izravne pregovore između Izraelaca i Palestinaca;

| (z) | nastave pružati političku i financijsku potporu radu relevantnih tijela UN-a kao što je Agencija UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku, uz odgovarajuću vidljivost financiranja EU-a i njegove potpore u tom smislu te u sinergiji s drugim ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

(z)

nastave pružati političku i financijsku potporu radu relevantnih tijela UN-a kao što je Agencija UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku, uz odgovarajuću vidljivost financiranja EU-a i njegove potpore u tom smislu te u sinergiji s drugim ciljevima EU-a;

| (aa) | prepoznaju važnost financijske pomoći koju EU pruža Palestinskoj samoupravi i palestinskom civilnom društvu na terenu, posebno u smislu pružanja potpore stanovništvu za vrijeme teških kriza u opskrbi hranom i nestašica energije, te promiču odgovarajuće uvjete za ublažavanje posljedica ruske agresije na Ukrajinu, kao što je predsjednica Ursula von der Leyen naglasila tijekom svojeg posljednjeg posjeta Ramallahu 14. lipnja 2022.; naglase da se financiranje organizacija civilnog društva ne smije obustaviti bez dokaza o zlouporabi; |
| --- | --- |

(aa)

prepoznaju važnost financijske pomoći koju EU pruža Palestinskoj samoupravi i palestinskom civilnom društvu na terenu, posebno u smislu pružanja potpore stanovništvu za vrijeme teških kriza u opskrbi hranom i nestašica energije, te promiču odgovarajuće uvjete za ublažavanje posljedica ruske agresije na Ukrajinu, kao što je predsjednica Ursula von der Leyen naglasila tijekom svojeg posljednjeg posjeta Ramallahu 14. lipnja 2022.; naglase da se financiranje organizacija civilnog društva ne smije obustaviti bez dokaza o zlouporabi;

| (ab) | nastave podržavati suradnju diljem regije; uzmu u obzir Abrahamov sporazum koji je doveo do međusobnog priznavanja Izraela, Bahreina, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Maroka i Sudana i uzmu u obzir da taj sporazum pruža priliku za jačanje suradnje među navedenim državama; |
| --- | --- |

(ab)

nastave podržavati suradnju diljem regije; uzmu u obzir Abrahamov sporazum koji je doveo do međusobnog priznavanja Izraela, Bahreina, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Maroka i Sudana i uzmu u obzir da taj sporazum pruža priliku za jačanje suradnje među navedenim državama;

| (ac) | potiču regionalnu suradnju i podrže normalizaciju odnosa između Izraela i arapskih država te promiču potpuno uključivanje Palestinske samouprave u skladu s naporima EU-a i SAD-a usmjerenim na postizanje mira, sigurnosti i stabilnosti u regiji te u skladu s okvirom UN-a, arapskom mirovnom inicijativom i Sporazumom iz Osla; iskoriste taj zamah za unapređivanje dijaloga i suradnje u regiji kako bi se pružila potpora bliskoistočnom mirovnom procesu i dvodržavnom rješenju, kao i poštovanja međunarodnog prava; |
| --- | --- |

(ac)

potiču regionalnu suradnju i podrže normalizaciju odnosa između Izraela i arapskih država te promiču potpuno uključivanje Palestinske samouprave u skladu s naporima EU-a i SAD-a usmjerenim na postizanje mira, sigurnosti i stabilnosti u regiji te u skladu s okvirom UN-a, arapskom mirovnom inicijativom i Sporazumom iz Osla; iskoriste taj zamah za unapređivanje dijaloga i suradnje u regiji kako bi se pružila potpora bliskoistočnom mirovnom procesu i dvodržavnom rješenju, kao i poštovanja međunarodnog prava;

| (ad) | u okviru strategije Global Gateway i u sinergiji s gospodarskim i investicijskim planom za južno susjedstvo aktivno podrže početne planove za razvoj neometane trgovinske veze putem željezničkih i morskih spojnih vodova između jugoistočne Azije i zemalja Vijeća za suradnju u Zaljevu, Jordana, Izraela, Palestine i Grčke kao ulaznih točaka u EU za robu i energetske izvore kojima se trguje i kao alternativu inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; podsjete da bi se tom alternativnom rutom dodatno diversificirali opskrbni pravci EU-a i da bi se doprinijelo energetskoj sigurnosti EU-a, a usto bi se ojačao potencijal južnog susjedstva za gospodarski rast i dodatno bi se ojačao proces regionalne integracije i regionalnog dijaloga te promicalo dugotrajno partnerstvo, suradnja i mir među svim zemljama u regiji; |
| --- | --- |

(ad)

u okviru strategije Global Gateway i u sinergiji s gospodarskim i investicijskim planom za južno susjedstvo aktivno podrže početne planove za razvoj neometane trgovinske veze putem željezničkih i morskih spojnih vodova između jugoistočne Azije i zemalja Vijeća za suradnju u Zaljevu, Jordana, Izraela, Palestine i Grčke kao ulaznih točaka u EU za robu i energetske izvore kojima se trguje i kao alternativu inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; podsjete da bi se tom alternativnom rutom dodatno diversificirali opskrbni pravci EU-a i da bi se doprinijelo energetskoj sigurnosti EU-a, a usto bi se ojačao potencijal južnog susjedstva za gospodarski rast i dodatno bi se ojačao proces regionalne integracije i regionalnog dijaloga te promicalo dugotrajno partnerstvo, suradnja i mir među svim zemljama u regiji;

| (ae) | provedu novu agendu za Sredozemlje jačanjem potpore koju EU pruža slobodnom, snažnom i neovisnom civilnom društvu diljem Sredozemlja i u okviru ciljanog dijaloga i savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima te zajednicama; ojačaju veze između delegacija EU-a i Euro-mediteranske skupštine lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM); podsjete na to da su ta tijela važni i ključni pokretači održivog i pravednog gospodarskog i ljudskog razvoja koji su bliži građanima, pa provedbene strategije mogu doprijeti do svih zajednica, uključujući one u geografski ili socioekonomski najnepovoljnijem položaju, kao i do boraca za ljudska prava; ustraju u tome da potpora koju EU pruža organizacijama civilnog društva ne bi trebala biti uvjetovana odobrenjem nacionalnih vlasti te da je neophodna u svim zemljama regije bez iznimke; ovlaste delegacije u južnom susjedstvu da pojačaju kontakte s lokalnim i regionalnim vlastima i presjekom društva kao pokretačima teritorijalnog razvoja, posebno u okviru savjetovanja o prioritetima EU-a za partnerstvo i ulaganja u zemljama južnog susjedstva; nadalje ovlaste delegacije EU-a u zemljama južnog susjedstva da osnuju savjetodavna vijeća na visokoj razini koja bi odražavala društvenu, gospodarsku i političku raznolikost dotičnih zemalja u kojima bi sudjelovali istaknuti lideri iz područja gospodarstva, medija, kulture, akademske zajednice i civilnog društva te istaknuti vođe mladih, socijalni partneri i vodeći borci za ljudska prava iz dotičnih zemalja i koja bi pružala promišljeniji doprinos ključnih dionika u pogledu političkih prioriteta EU-a i strukture politika koju je osmislio EU; |
| --- | --- |

(ae)

provedu novu agendu za Sredozemlje jačanjem potpore koju EU pruža slobodnom, snažnom i neovisnom civilnom društvu diljem Sredozemlja i u okviru ciljanog dijaloga i savjetovanja s lokalnim i regionalnim vlastima te zajednicama; ojačaju veze između delegacija EU-a i Euro-mediteranske skupštine lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM); podsjete na to da su ta tijela važni i ključni pokretači održivog i pravednog gospodarskog i ljudskog razvoja koji su bliži građanima, pa provedbene strategije mogu doprijeti do svih zajednica, uključujući one u geografski ili socioekonomski najnepovoljnijem položaju, kao i do boraca za ljudska prava; ustraju u tome da potpora koju EU pruža organizacijama civilnog društva ne bi trebala biti uvjetovana odobrenjem nacionalnih vlasti te da je neophodna u svim zemljama regije bez iznimke; ovlaste delegacije u južnom susjedstvu da pojačaju kontakte s lokalnim i regionalnim vlastima i presjekom društva kao pokretačima teritorijalnog razvoja, posebno u okviru savjetovanja o prioritetima EU-a za partnerstvo i ulaganja u zemljama južnog susjedstva; nadalje ovlaste delegacije EU-a u zemljama južnog susjedstva da osnuju savjetodavna vijeća na visokoj razini koja bi odražavala društvenu, gospodarsku i političku raznolikost dotičnih zemalja u kojima bi sudjelovali istaknuti lideri iz područja gospodarstva, medija, kulture, akademske zajednice i civilnog društva te istaknuti vođe mladih, socijalni partneri i vodeći borci za ljudska prava iz dotičnih zemalja i koja bi pružala promišljeniji doprinos ključnih dionika u pogledu političkih prioriteta EU-a i strukture politika koju je osmislio EU;

| (af) | razmotre stanje ljudskih prava i izazove s kojima se suočava civilno društvo te pruže potporu konkretnim inicijativama kojima se jačaju organizacije civilnog društva, borci za ljudska prava i neovisni mediji; osiguraju da partnerske zemlje učinkovito provode standarde rada i rješavaju kršenja standarda Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

(af)

razmotre stanje ljudskih prava i izazove s kojima se suočava civilno društvo te pruže potporu konkretnim inicijativama kojima se jačaju organizacije civilnog društva, borci za ljudska prava i neovisni mediji; osiguraju da partnerske zemlje učinkovito provode standarde rada i rješavaju kršenja standarda Međunarodne organizacije rada;

| (ag) | u okviru politike za južno susjedstvo potiču i pomažu reforme u području demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, dobrog upravljanja i borbe protiv korupcije u korist stanovništva i stabilnosti u regiji; |
| --- | --- |

(ag)

u okviru politike za južno susjedstvo potiču i pomažu reforme u području demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, dobrog upravljanja i borbe protiv korupcije u korist stanovništva i stabilnosti u regiji;

| (ah) | pozovu sve zemlje južnog Sredozemlja da omoguće slobodan, siguran i transnacionalni prostor za znanost i organizacije civilnog društva prije konferencije COP27, čiji je domaćin Egipat; |
| --- | --- |

(ah)

pozovu sve zemlje južnog Sredozemlja da omoguće slobodan, siguran i transnacionalni prostor za znanost i organizacije civilnog društva prije konferencije COP27, čiji je domaćin Egipat;

| (ai) | predstave ambiciozan akcijski plan EU-a za suzbijanje nekažnjavanja zločina protiv čovječnosti, kako je zatražio Parlament u ožujku 2021., dajući neposrednu prednost Siriji kao poprištu najsmrtonosnijeg sukoba u regiji u proteklih nekoliko desetljeća, te naglase da je potrebno raditi na ostvarenju stabilnosti, sigurnosti, ujedinjenja i blagostanja u Libiji, što je u svačijem interesu; |
| --- | --- |

(ai)

predstave ambiciozan akcijski plan EU-a za suzbijanje nekažnjavanja zločina protiv čovječnosti, kako je zatražio Parlament u ožujku 2021., dajući neposrednu prednost Siriji kao poprištu najsmrtonosnijeg sukoba u regiji u proteklih nekoliko desetljeća, te naglase da je potrebno raditi na ostvarenju stabilnosti, sigurnosti, ujedinjenja i blagostanja u Libiji, što je u svačijem interesu;

| (aj) | svake godine predstave nova izvješća o provedbi nove agende za Sredozemlje, s posebnim naglaskom na isplati financijskih sredstava koja se stavljaju na raspolaganje za gospodarski i investicijski plan; redovito se savjetuju s Parlamentom o godišnjem i višegodišnjem programiranju povezanom s provedbom nove agende za Sredozemlje i njezinim gospodarskim i investicijskim planom; redovito izvješćuju Parlament o trenutačnom stanju u pogledu nove agende za Sredozemlje, posebno o provedbi njezinih pet prioriteta i o sklapanju i ispunjavanju zajedničkih dokumenta i prioriteta partnerstva, te da ga izvješćuju o toj provedbi i odgovorima na njegove preporuke u svim područjima politike EU-a, kao i o dodatnim projektima i programima kojima će se ojačati kapacitet EU-a za partnerstvo sa zemljama južnog susjedstva; |
| --- | --- |

(aj)

svake godine predstave nova izvješća o provedbi nove agende za Sredozemlje, s posebnim naglaskom na isplati financijskih sredstava koja se stavljaju na raspolaganje za gospodarski i investicijski plan; redovito se savjetuju s Parlamentom o godišnjem i višegodišnjem programiranju povezanom s provedbom nove agende za Sredozemlje i njezinim gospodarskim i investicijskim planom; redovito izvješćuju Parlament o trenutačnom stanju u pogledu nove agende za Sredozemlje, posebno o provedbi njezinih pet prioriteta i o sklapanju i ispunjavanju zajedničkih dokumenta i prioriteta partnerstva, te da ga izvješćuju o toj provedbi i odgovorima na njegove preporuke u svim područjima politike EU-a, kao i o dodatnim projektima i programima kojima će se ojačati kapacitet EU-a za partnerstvo sa zemljama južnog susjedstva;

| (ak) | ulože odgovarajuće napore u promicanje međukulturnog i međuvjerskog dijaloga kao važne prilike za promicanje ljudskih prava i sloboda, zajednički razmotre pitanja vjerskog fundamentalizma, diskriminacije, mržnje prema Muslimanima i antisemitizma te se zajednički bore protiv radikalizacije, poticanja na mržnju i nasilje te terorizma; podsjete na namjeru predsjednice Parlamenta da imenuje izaslanika za međuvjerski dijalog i aktivno uključi postojeće izaslanike Komisije i Parlamenta za međuvjerski dijalog u zajedničke napore u području međuvjerskog dijaloga sa zemljama južnog susjedstva; |
| --- | --- |

(ak)

ulože odgovarajuće napore u promicanje međukulturnog i međuvjerskog dijaloga kao važne prilike za promicanje ljudskih prava i sloboda, zajednički razmotre pitanja vjerskog fundamentalizma, diskriminacije, mržnje prema Muslimanima i antisemitizma te se zajednički bore protiv radikalizacije, poticanja na mržnju i nasilje te terorizma; podsjete na namjeru predsjednice Parlamenta da imenuje izaslanika za međuvjerski dijalog i aktivno uključi postojeće izaslanike Komisije i Parlamenta za međuvjerski dijalog u zajedničke napore u području međuvjerskog dijaloga sa zemljama južnog susjedstva;

| (al) | iskoriste priliku koja se pruža u okviru nove agende za Sredozemlje za uspostavu snažnog okvira za dijalog i suradnju diljem Sredozemlja usmjerenog na očuvanje i promicanje kulturne baštine i podizanje razine osviještenosti o njezinoj vrijednosti, među ostalim s ciljem daljnjeg promicanja turizma i gospodarskih prilika; pojačaju očuvanje i promicanje kulturnih ruta Vijeća Europe u kojima sudjeluju i zemlje u južnom susjedstvu, uključujući Rute andaluzijske baštine, Enejinu rutu, rute „Putevima maslina”, rutu „Iter Vitis” i Feničansku rutu; |
| --- | --- |

(al)

iskoriste priliku koja se pruža u okviru nove agende za Sredozemlje za uspostavu snažnog okvira za dijalog i suradnju diljem Sredozemlja usmjerenog na očuvanje i promicanje kulturne baštine i podizanje razine osviještenosti o njezinoj vrijednosti, među ostalim s ciljem daljnjeg promicanja turizma i gospodarskih prilika; pojačaju očuvanje i promicanje kulturnih ruta Vijeća Europe u kojima sudjeluju i zemlje u južnom susjedstvu, uključujući Rute andaluzijske baštine, Enejinu rutu, rute „Putevima maslina”, rutu „Iter Vitis” i Feničansku rutu;

| (am) | iskoriste priliku za daljnje širenje kapaciteta EU-a za aktivnosti otvaranja prema javnosti i dijalog s vladama i parlamentima zemalja južnog susjedstva putem dugogodišnjeg i djelotvornog kapaciteta Parlamenta za međuparlamentarni dijalog, demokratsku potporu i parlamentarnu diplomaciju, s posebnim naglaskom na međuparlamentarnim izaslanstvima Parlamenta i njihovoj sposobnosti da, uz tijesnu koordinaciju s odgovarajućim odborima Parlamenta, promiču demokratski i politički dijalog u tješnjoj suradnji sa zemljama južnog susjedstva; |
| --- | --- |

(am)

iskoriste priliku za daljnje širenje kapaciteta EU-a za aktivnosti otvaranja prema javnosti i dijalog s vladama i parlamentima zemalja južnog susjedstva putem dugogodišnjeg i djelotvornog kapaciteta Parlamenta za međuparlamentarni dijalog, demokratsku potporu i parlamentarnu diplomaciju, s posebnim naglaskom na međuparlamentarnim izaslanstvima Parlamenta i njihovoj sposobnosti da, uz tijesnu koordinaciju s odgovarajućim odborima Parlamenta, promiču demokratski i politički dijalog u tješnjoj suradnji sa zemljama južnog susjedstva;

| (an) | osiguraju pozitivnu vezu između nove agende za Sredozemlje i kapaciteta EU-a i njegovih država članica za izgradnju koalicije zemalja sličnih stavova za potporu učinkovitom multilateralnom sustavu utemeljenom na pravilima kojim se može unaprijediti kapacitet međunarodne zajednice za rješavanje globalnih izazova; uključe u novu agendu za Sredozemlje pojačani dijalog o koristi približavanja EU-u za zemlje južnog susjedstva, ne samo u pogledu političkog dijaloga, stabilnosti i gospodarskog rasta, već i u pogledu kapaciteta za promicanje mira i stabilnosti, potpore načelima međunarodnog prava i poštovanja tih načela, kao što je to slučaj s agresijom na Ukrajinu, borbe protiv ekstremizma, te promicanja demokratskih vrijednosti, temeljnih sloboda i ljudskih prava u sustavu UN-a i relevantnim multilateralnim forumima; |
| --- | --- |

(an)

osiguraju pozitivnu vezu između nove agende za Sredozemlje i kapaciteta EU-a i njegovih država članica za izgradnju koalicije zemalja sličnih stavova za potporu učinkovitom multilateralnom sustavu utemeljenom na pravilima kojim se može unaprijediti kapacitet međunarodne zajednice za rješavanje globalnih izazova; uključe u novu agendu za Sredozemlje pojačani dijalog o koristi približavanja EU-u za zemlje južnog susjedstva, ne samo u pogledu političkog dijaloga, stabilnosti i gospodarskog rasta, već i u pogledu kapaciteta za promicanje mira i stabilnosti, potpore načelima međunarodnog prava i poštovanja tih načela, kao što je to slučaj s agresijom na Ukrajinu, borbe protiv ekstremizma, te promicanja demokratskih vrijednosti, temeljnih sloboda i ljudskih prava u sustavu UN-a i relevantnim multilateralnim forumima;

| (ao) | surađuju sa svim partnerima iz južnog susjedstva na izradi politika koje se temelje na Programu održivog razvoja do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja, a usmjerene su na jačanje vladavine prava, dobrog upravljanja i poštovanja ljudskih prava i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

(ao)

surađuju sa svim partnerima iz južnog susjedstva na izradi politika koje se temelje na Programu održivog razvoja do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja, a usmjerene su na jačanje vladavine prava, dobrog upravljanja i poštovanja ljudskih prava i međunarodnog prava;

| (ap) | potaknu Vijeće da u potpunosti iskoristi globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava u slučaju ozbiljnih kršenja ljudskih prava u regiji; rade na proširenju područja primjene tog važnog instrumenta na djela korupcije; |
| --- | --- |

(ap)

potaknu Vijeće da u potpunosti iskoristi globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava u slučaju ozbiljnih kršenja ljudskih prava u regiji; rade na proširenju područja primjene tog važnog instrumenta na djela korupcije;

| (aq) | ponovno osude primjenu smrtne kazne; pozovu dotične partnere iz južnog susjedstva da odmah uvedu moratorij na primjenu smrtne kazne kao korak prema njezinu ukidanju i da preinače sve smrtne kazne u druge oblike kažnjavanja; |
| --- | --- |

(aq)

ponovno osude primjenu smrtne kazne; pozovu dotične partnere iz južnog susjedstva da odmah uvedu moratorij na primjenu smrtne kazne kao korak prema njezinu ukidanju i da preinače sve smrtne kazne u druge oblike kažnjavanja;

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu preporuku proslijedi Vijeću, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Odboru regija, Tajništvu Unije za Sredozemlje i njegovoj parlamentarnoj skupštini te vladama i parlamentima država članica Europske unije i država koje su članice Unije za Mediteran i njezine parlamentarne dimenzije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 108, 26.3.2021., str. 90.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 13. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/166 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/166

---

P9_TA(2022)0303

Jedinstveni postupci nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst) (COM(2021)0483 – C9-0347/2021 – 2021/0275(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2023/C 125/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0483), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0483),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0347/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0228/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0228/2022),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 105, 4.3.2022., str. 148.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0275

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/167 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/167

---

P9_TA(2022)0304

Sklapanje izmjena Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. godine ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju izmjena Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. godine (07978/2022 – C9-0181/2022 – 2022/0082(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 125/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07978/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07978/2022),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjena Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. godine (07978/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjena Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. godine (07978/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0181/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0181/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0229/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0229/2022),

| 1. | daje svoju suglasnost za sklapanje izmjena Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/168

---

P9_TA(2022)0305

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između EU-a i Mauricijusa: ribolovne mogućnosti i financijski doprinos 2017. – 2021. Produljenje Protokola ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Mauricijusa o produljenju Protokola kojim se utvrđuju ribolovne mogućnosti i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa (05657/2022 – C9-0166/2022 – 2022/0014(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 125/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05657/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05657/2022),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Mauricijusa o produljenju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa (05658/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Mauricijusa o produljenju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa (05658/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0166/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0166/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0211/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0211/2022),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Mauricijusa. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/169

---

P9_TA(2022)0306

Nacrt izmjene proračuna br. 2/2022: unošenje viška iz financijske godine 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2022 Europske unije za financijsku godinu 2022. kojim se unosi višak iz financijske godine 2021. (11467/2022 – C9-0297/2022 – 2022/0119(BUD))

(2023/C 125/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. konačno donesen 24. studenog 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2022. konačno donesen 24. studenog 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2022 koji je Komisija usvojila 12. travnja 2022. (COM(2022)0250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 2/2022 koji je Komisija usvojila 12. travnja 2022. (COM(2022)0250),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2022 koje je Vijeće usvojilo 18. srpnja 2022. i proslijedilo Parlamentu 16. kolovoza 2022. (11467/2022 – C9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2022 koje je Vijeće usvojilo 18. srpnja 2022. i proslijedilo Parlamentu 16. kolovoza 2022. (11467/2022 – C9-0297/2022),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0226/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0226/2022),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 2/2022 unos iznosa od 3 227,1 milijuna EUR kao viška iz financijske godine 2021. u proračun za 2022. godinu; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 2/2022 unos iznosa od 3 227,1 milijuna EUR kao viška iz financijske godine 2021. u proračun za 2022. godinu;

| B. | budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 2 574,8 milijuna EUR te neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 652,3 milijuna EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 2 574,8 milijuna EUR te neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 652,3 milijuna EUR;

| C. | budući da je na prihodovnoj strani višak uglavnom posljedica većeg iznosa carina od očekivanog (za 1 688,7 milijuna EUR) i većeg od predviđenog iznosa financijskih prihoda, zateznih kamata i novčanih kazni (za 1 110,8 milijuna EUR) koji je stavljen na raspolaganje proračunu Unije u posljednjim mjesecima godine; |
| --- | --- |

C.

budući da je na prihodovnoj strani višak uglavnom posljedica većeg iznosa carina od očekivanog (za 1 688,7 milijuna EUR) i većeg od predviđenog iznosa financijskih prihoda, zateznih kamata i novčanih kazni (za 1 110,8 milijuna EUR) koji je stavljen na raspolaganje proračunu Unije u posljednjim mjesecima godine;

| D. | budući da su na rashodovnoj strani neiskorištena sredstva za plaćanje Komisije iznosila 81 milijun EUR za 2021. i 250 milijuna EUR za prijenose iz 2020. (od čega su 183 milijuna EUR povezana s Instrumentom za hitnu potporu), te da su neiskorištena sredstava ostalih institucija iznosila 117 milijuna EUR za 2021. i 77 milijuna EUR za prijenose; |
| --- | --- |

D.

budući da su na rashodovnoj strani neiskorištena sredstva za plaćanje Komisije iznosila 81 milijun EUR za 2021. i 250 milijuna EUR za prijenose iz 2020. (od čega su 183 milijuna EUR povezana s Instrumentom za hitnu potporu), te da su neiskorištena sredstava ostalih institucija iznosila 117 milijuna EUR za 2021. i 77 milijuna EUR za prijenose;

| 1. | uzima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 2/2022 koji je predala Komisija i koji se odnosi isključivo na unošenje viška u iznosu od 3 227,1 milijuna EUR iz 2021. godine u proračun, u skladu s člankom 18. stavkom 3. Financijske uredbe; napominje da je višak od 3 227,1 milijun EUR za 2021. posebno visok; u tom kontekstu ponavlja da se Komisija pri izvršenju proračuna mora pridržavati načela dobrog financijskog upravljanja u skladu s člankom 317. UFEU-a i člankom 33. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije potrošila 183 milijuna EUR namijenjenih za kupnju cjepiva protiv bolesti COVID-19 u 2021. niti ih je preusmjerila na druge potrebe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoje stajalište da bi se svi dostupni proračunski instrumenti Unije, uključujući višak, trebali aktivirati kako bi se i dalje pružala najveća moguća gospodarska i financijska potpora Ukrajini i najizloženijim zemljama te kako bi se dodatno osnažili kapaciteti solidarnosti Unije za ispravljanje socijalnih, energetskih, poljoprivrednih i gospodarskih posljedica ruskog rata u Ukrajini na Uniju i njezine građane; upozorava da će za te hitne potrebe biti potrebna dodatna potpora iz proračuna Unije i spreman je poduprijeti relevantna povećanja proračuna Unije za 2022. budućim izmjenama proračuna te poziva Komisiju da, prema potrebi, predloži izmjene proračuna kojima se mobilizira svježi novac kako bi se odgovorilo na te izazove; u tom kontekstu poziva države članice da očekivana značajna smanjenja doprinosa na temelju BND-a zbog viška iz 2021. usmjere u proračun za mjere za ublažavanje teških posljedica nezakonitog, ničim izazvanog i neopravdanog rata protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da su prema podacima Komisije kazne za kršenje pravila tržišnog natjecanja 2021. iznosile 957 milijuna EUR; smatra da bi, uz viškove koji proizlaze iz neiskorištenih sredstava, u okviru proračuna Unije trebalo omogućiti korištenje svih prihoda koji proizlaze iz novčanih kazni ili zakašnjelih plaćanja, bez odgovarajućeg smanjenja doprinosa BND-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 2/2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojoj predsjednici da proglasi izmjenu proračuna br. 3/2022 konačno donesenom i da je dâ na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 45, 24.2.2022., str. 1.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/171 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/171

---

P9_TA(2022)0307

Izmjene Uredbe o kapitalnim zahtjevima u području sanacije (prijedlog „lančane strukture”) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana grupa globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metodologije za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (COM(2021)0665 – C9-0398/2021 – 2021/0343(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 125/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0665), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0665),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0398/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0398/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 13. siječnja 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 13. siječnja 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. prosinca 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. prosinca 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0020/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0020/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 122, 17.3.2022., str. 33.

(2)  SL C 152, 6.4.2022., str. 111.

---

P9_TC1-COD(2021)0343

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metoda za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/172 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/172

---

P9_TA(2022)0309

Privremeno izvješće o prijedlogu revizije višegodišnjeg financijskog okvira 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o prijedlogu revizije višegodišnjeg financijskog okvira 2021. (COM(2021)0569 – 2021/0429R(APP))

(2023/C 125/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 310., 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 310., 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 22. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 22. prosinca 2021. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (COM(2021)0569),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. srpnja 2021. o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku (COM(2021)0568), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 14. srpnja 2021. o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku (COM(2021)0568),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (1),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za proračune (A9-0227/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za proračune (A9-0227/2022),

| A. | budući da su prijedlozi Komisije od 22. prosinca 2021. za uspostavu sljedeće generacije vlastitih sredstava za proračun Unije i reviziju višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2021.–2027. neraskidivo povezani s paketom „Spremni za 55 %”, koji je predstavljen 14. srpnja 2021.; |
| --- | --- |

A.

budući da su prijedlozi Komisije od 22. prosinca 2021. za uspostavu sljedeće generacije vlastitih sredstava za proračun Unije i reviziju višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2021.–2027. neraskidivo povezani s paketom „Spremni za 55 %”, koji je predstavljen 14. srpnja 2021.;

| B. | budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija sebi osigurava sredstva za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija sebi osigurava sredstva za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika;

| C. | budući da, u skladu s dugogodišnjim stajalištem Parlamenta, nove političke obveze i ciljevi moraju biti popraćeni svježim novcem i ne smiju se financirati nauštrb drugih programa i prioriteta Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da, u skladu s dugogodišnjim stajalištem Parlamenta, nove političke obveze i ciljevi moraju biti popraćeni svježim novcem i ne smiju se financirati nauštrb drugih programa i prioriteta Unije;

| D. | budući da je potpuno uključivanje Socijalnog fonda za klimatsku politiku u proračun Unije zahtjev iz Ugovora u skladu s člankom 310. stavkom 1. UFEU-a i preduvjet za, među ostalim, poštovanje metoda Zajednice, jamčenje parlamentarne odgovornosti, nadzora i kontrole, jamčenje predvidljivosti financiranja i višegodišnjeg programiranja te očuvanje transparentnosti proračunskih odluka donesenih na razini Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da je potpuno uključivanje Socijalnog fonda za klimatsku politiku u proračun Unije zahtjev iz Ugovora u skladu s člankom 310. stavkom 1. UFEU-a i preduvjet za, među ostalim, poštovanje metoda Zajednice, jamčenje parlamentarne odgovornosti, nadzora i kontrole, jamčenje predvidljivosti financiranja i višegodišnjeg programiranja te očuvanje transparentnosti proračunskih odluka donesenih na razini Unije;

| E. | budući da bi, u slučaju povećanja cijene ugljika u usporedbi s početnom pretpostavkom, za Socijalni fond za klimatsku politiku svake godine trebalo staviti na raspolaganje dodatnu dodjelu sredstava razmjerno stopi povećanja cijene ugljika kako bi se dodatno pružila potpora ranjivim kućanstvima i korisnicima prijevoza u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti; budući da bi takva godišnja pojačanja trebalo omogućiti u okviru VFO-a automatskom prilagodbom gornjih granica u okviru naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za plaćanje u slučaju fluktuacije cijena ugljika; |
| --- | --- |

E.

budući da bi, u slučaju povećanja cijene ugljika u usporedbi s početnom pretpostavkom, za Socijalni fond za klimatsku politiku svake godine trebalo staviti na raspolaganje dodatnu dodjelu sredstava razmjerno stopi povećanja cijene ugljika kako bi se dodatno pružila potpora ranjivim kućanstvima i korisnicima prijevoza u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti; budući da bi takva godišnja pojačanja trebalo omogućiti u okviru VFO-a automatskom prilagodbom gornjih granica u okviru naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za plaćanje u slučaju fluktuacije cijena ugljika;

| F. | budući da su, u skladu s člankom 312. stavkom 5. UFEU-a i kako je dalje definirano u Međuinstitucijskom sporazumu, Europski parlament, Vijeće i Komisija obvezni poduzeti sve potrebne mjere kako bi olakšali donošenje novog ili revidiranog VFO-a; |
| --- | --- |

F.

budući da su, u skladu s člankom 312. stavkom 5. UFEU-a i kako je dalje definirano u Međuinstitucijskom sporazumu, Europski parlament, Vijeće i Komisija obvezni poduzeti sve potrebne mjere kako bi olakšali donošenje novog ili revidiranog VFO-a;

| 1. | izražava svoje stajalište isključivo o prijedlogu Komisije od 22. prosinca 2021. o reviziji VFO-a za razdoblje 2021.–2027., čime se odlučio za ciljani pristup ograničen na svoje stajalište o paketu „Spremni za 55 %” i potpuno usklađen s njim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | navodi, međutim, da je potrebna šira revizija trenutačnog VFO-a jer je u prvoj godini VFO-a već dosegnuta njegova granica; ističe višestruke krize i izazove s kojima se Unija suočava, posebno rat u Ukrajini i njegove posljedice te znatne potrebe za financiranjem koje je stvorio; stoga poziva Komisiju da provede detaljno preispitivanje funkcioniranja trenutačnog VFO-a i nastavi sa zakonodavnim prijedlogom za sveobuhvatnu reviziju VFO-a što je prije moguće, a najkasnije u prvom tromjesečju 2023.; namjerava dodatno razraditi svoje zahtjeve za tu reviziju u posebnom izvješću; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u potpunosti podržava uključivanje Socijalnog fonda za klimatsku politiku u proračun Unije i VFO kao dio svojeg dugogodišnjeg stajališta da se svi programi i fondovi Unije trebaju uključiti u proračun; stoga pozdravlja prijedlog Komisije kao početnu točku u pogledu povećanja gornje granice za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje, što je nužan preduvjet kako financiranje Socijalnog fonda za klimatsku politiku ne bi bilo štetno za druge programe i prioritete Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava, međutim, da su potrebne neke promjene kako bi se odrazilo stajalište Parlamenta o paketu „Spremni za 55 %”, među ostalim o revidiranoj financijskoj omotnici Socijalnog fonda za klimatsku politiku, koja odražava relevantne odredbe Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) kako je izmijenjena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podržava prijedlog za posebnu godišnju prilagodbu na temelju novih vlastitih sredstava; smatra da je u skladu s načelom utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu da rashodi iz proračuna Unije povezani s otplatom Instrumenta Europske unije za oporavak ne bi smjeli dovesti do neopravdanog smanjenja rashoda programa ili investicijskih instrumenata u okviru VFO-a, poštujući pritom proračunsko načelo univerzalnosti prihoda; stoga ponovno potvrđuje da takva godišnja prilagodba ovisi o uvođenju novih vlastitih sredstava u skladu s planom utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Vijeće i Komisiju da razmotre sljedeće preporuke i promjene:






  i. | učinak revidirane financijske omotnice Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebao bi se odražavati u cijeloj ovoj Uredbi, uključujući njezin prilog; |
| --- | --- | --- |

6.

i.

učinak revidirane financijske omotnice Socijalnog fonda za klimatsku politiku trebao bi se odražavati u cijeloj ovoj Uredbi, uključujući njezin prilog;

| ii. | trebalo bi uvesti automatsku tehničku prilagodbu gornjih granica za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje kako bi se osigurala dodatna dodjela sredstava za Socijalni fond za klimatsku politiku u slučaju povećanja cijene ugljika na razinu višu od početne pretpostavke; |
| --- | --- |

ii.

trebalo bi uvesti automatsku tehničku prilagodbu gornjih granica za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje kako bi se osigurala dodatna dodjela sredstava za Socijalni fond za klimatsku politiku u slučaju povećanja cijene ugljika na razinu višu od početne pretpostavke;

| iii. | trebalo bi izmijeniti posebnu godišnju prilagodbu na temelju novih vlastitih sredstava kako bi se osiguralo njezino produljenje u slučaju zakašnjelog donošenja sljedećeg VFO-a, u skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a; |
| --- | --- |

iii.

trebalo bi izmijeniti posebnu godišnju prilagodbu na temelju novih vlastitih sredstava kako bi se osiguralo njezino produljenje u slučaju zakašnjelog donošenja sljedećeg VFO-a, u skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a;

| iv. | Prijedlog uredbe Vijeća trebalo bi izmijeniti na sljedeći način: |
| --- | --- |

iv.

Prijedlog uredbe Vijeća trebalo bi izmijeniti na sljedeći način:

Promjena 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (3) | Primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa, kako je utvrđeno u Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), može dovesti do kratkoročnih socijalnih posljedica. Kako bi prevladao taj problem, Uredbom (EU) [XXX] final Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljen (15) je Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će se financirati iz općeg proračuna Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Stoga bi gornju granicu za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornju granicu za odobrena sredstva za plaćanje trebalo prilagoditi za 2025., 2026. i 2027. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(3)

Primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa, kako je utvrđeno u Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), može dovesti do kratkoročnih socijalnih posljedica. Kako bi prevladao taj problem, Uredbom (EU) [XXX] final Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljen (15) je Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će se financirati iz općeg proračuna Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Stoga bi gornju granicu za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornju granicu za odobrena sredstva za plaćanje trebalo prilagoditi za 2025., 2026. i 2027.

| (3) | Primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa, kako je utvrđeno u Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), može dovesti do kratkoročnih socijalnih posljedica. Kako bi prevladao taj problem, Uredbom (EU) [XXX] final Europskog parlamenta i Vijeća (15) uspostavljen je Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će se financirati iz općeg proračuna Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Stoga bi gornju granicu za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornju granicu za odobrena sredstva za plaćanje trebalo prilagoditi za
  2024.,
  2025., 2026. i 2027.
  U slučaju više cijene ugljika u usporedbi s početnom pretpostavkom, za Socijalni fond za klimatsku politiku trebalo bi svake godine staviti na raspolaganje dodatnu dodjelu sredstava razmjerno stopi povećanja cijene ugljika kako bi se dodatno pružila potpora ranjivim kućanstvima i korisnicima prijevoza u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti. Takva godišnja pojačanja trebala bi se osigurati u okviru višegodišnjeg financijskog okvira automatskom prilagodbom gornje granice za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje u slučaju fluktuacije cijena ugljika. |
| --- | --- |

(3)

Primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa, kako je utvrđeno u Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), može dovesti do kratkoročnih socijalnih posljedica. Kako bi prevladao taj problem, Uredbom (EU) [XXX] final Europskog parlamenta i Vijeća (15) uspostavljen je Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će se financirati iz općeg proračuna Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Stoga bi gornju granicu za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornju granicu za odobrena sredstva za plaćanje trebalo prilagoditi za
  2024.,
  2025., 2026. i 2027.
  U slučaju više cijene ugljika u usporedbi s početnom pretpostavkom, za Socijalni fond za klimatsku politiku trebalo bi svake godine staviti na raspolaganje dodatnu dodjelu sredstava razmjerno stopi povećanja cijene ugljika kako bi se dodatno pružila potpora ranjivim kućanstvima i korisnicima prijevoza u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti. Takva godišnja pojačanja trebala bi se osigurati u okviru višegodišnjeg financijskog okvira automatskom prilagodbom gornje granice za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje u slučaju fluktuacije cijena ugljika.

Promjena 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | (3 a) | Komisija bi trebala podnijeti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025. kako bi ga institucije mogle donijeti dovoljno rano prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a, gornje granice i druge odredbe, uključujući prilagodbe višegodišnjeg financijskog okvira utvrđene u poglavlju 2., koje odgovaraju posljednjoj godini višegodišnjeg financijskog okvira iz ove Uredbe trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi višegodišnji financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira utvrđenog u ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(3 a)

Komisija bi trebala podnijeti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025. kako bi ga institucije mogle donijeti dovoljno rano prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a, gornje granice i druge odredbe, uključujući prilagodbe višegodišnjeg financijskog okvira utvrđene u poglavlju 2., koje odgovaraju posljednjoj godini višegodišnjeg financijskog okvira iz ove Uredbe trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi višegodišnji financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira utvrđenog u ovoj Uredbi.

Promjena 3

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (1) | u članku
   4.
  stavak 4. zamjenjuje
  se
  sljedećim
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(1)

u članku
   4.
  stavak 4. zamjenjuje
  se
  sljedećim
  :

| (1) | članak
   4.
  mijenja
  se
  kako slijedi
  : |
| --- | --- |

(1)

članak
   4.
  mijenja
  se
  kako slijedi
  :

| (a) | u stavku 1. dodaje se sljedeća točka: |
| --- | --- |

(a)

u stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

| | „(f) | izračun dodatnih dodjela sredstava na temelju fluktuacije cijena ugljika i rezultata godišnje prilagodbe iz članka 4.b”; |
| --- | --- | --- |

„(f)

izračun dodatnih dodjela sredstava na temelju fluktuacije cijena ugljika i rezultata godišnje prilagodbe iz članka 4.b”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Ne dovodeći u pitanje članke 4.a, 6. i 7., ne provode se daljnje tehničke prilagodbe za dotičnu godinu, ni tijekom te godine ni u obliku naknadnih ispravaka tijekom godina koje slijede.”;

„4.   Ne dovodeći u pitanje članke 4.a,
  4b,
  6. i 7., ne provode se daljnje tehničke prilagodbe za dotičnu godinu, ni tijekom te godine ni u obliku naknadnih ispravaka tijekom godina koje slijede.”;

Promjena 4

Promjena 4

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (2) | umeće
  se sljedeći
  članak 4.a
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

(2)

umeće
  se sljedeći
  članak 4.a
  :

umeće

članak 4.a

| (2) | umeću
  se sljedeći
  članci
  : |
| --- | --- |

(2)

umeću
  se sljedeći
  članci
  :

umeću

članci

„Članak 4.a

„Članak 4.a

Posebna godišnja prilagodba na temelju novih vlastitih sredstava

Posebna godišnja prilagodba na temelju novih vlastitih sredstava

1.   Počevši od 2024., nakon podnošenja privremene računovodstvene dokumentacije za godinu n-1 u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe provodi se prilagodba naviše gornje granice rashoda za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz podnaslova 2.b i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje za tekuću godinu.

1.   Počevši od 2024., nakon podnošenja privremene računovodstvene dokumentacije za godinu n-1 u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe provodi se prilagodba naviše gornje granice rashoda za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz podnaslova 2.b i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje za tekuću godinu.

2.   To godišnje usklađivanje sastoji se od sljedećih iznosa:

2.   To godišnje usklađivanje sastoji se od sljedećih iznosa:

| (a) | za godine 2024., 2025. i 2026., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima. |
| --- | --- |

(a)

za godine 2024., 2025. i 2026., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima.

| (a) | za godine 2024., 2025. i 2026., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima. |
| --- | --- |

(a)

za godine 2024., 2025. i 2026., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima.

| (b) | za godinu 2027., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima, umanjen za fiksni iznos od
  8 000
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). |
| --- | --- |

(b)

za godinu 2027., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima, umanjen za fiksni iznos od
  8 000
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

8 000

| (b) | za godinu 2027., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima, umanjen za fiksni iznos od
  2 800
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). |
| --- | --- |

(b)

za godinu 2027., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima, umanjen za fiksni iznos od
  2 800
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

2 800

Godišnje prilagodbe iz prvog podstavka ne smiju premašiti 15 000  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) za godine od 2024. do 2027.

Godišnje prilagodbe iz prvog podstavka ne smiju premašiti 15 000  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) za godine od 2024. do 2027.

3.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja rezultate godišnjih prilagodbi iz stavka 2. u roku od 15 dana od podnošenja privremene računovodstvene dokumentacije za godinu n-1 u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe.”;

3.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja rezultate godišnjih prilagodbi iz stavka 2. u roku od 15 dana od podnošenja privremene računovodstvene dokumentacije za godinu n-1 u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe.”;

Članak 4.b

Članak 4.b

Posebna godišnja prilagodba na temelju fluktuacije cijena ugljika

Posebna godišnja prilagodba na temelju fluktuacije cijena ugljika

1.
     
  Počevši od 2025., provodi se godišnja prilagodba naviše gornje granice rashoda za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje za tekuću godinu ako je prosječna cijena ugljika izračunana u godini n-1 viša od početne pretpostavke.

2.
     
  Godišnja prilagodba naviše iz stavka 1. ovog članka jednaka je iznosu izračunanom množenjem godišnjih dodijeljenih sredstava iz financijske omotnice iz članka 9. Uredbe (EU) [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku s postotkom za koji je prosječna cijena ugljika izračunana u godini n-1 premašila početnu pretpostavku.”;

Promjena 5

Promjena 5

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (3) | u članku 11. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

(3)

u članku 11. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

| (3) | u članku 11. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

(3)

u članku 11. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Iznosi koji odgovaraju prilagodbi naviše iz članka 4.a stavka 1. i iz članka 5. stavka 2. drugog podstavka dodaju se povrh maksimalnih iznosa iz prvog podstavka ovog stavka.”;

„Iznosi koji odgovaraju prilagodbi naviše iz članka 4.a stavka 1.
  , članka 4.b
  i iz članka 5. stavka 2. drugog podstavka dodaju se povrh maksimalnih iznosa iz prvog podstavka ovog stavka.”;

Promjena 6

Promjena 6

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 4.

Članak 1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (4) | Prilog I. zamjenjuje se
  tekstom iz Priloga ovoj Uredbi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

(4)

Prilog I. zamjenjuje se
  tekstom iz Priloga ovoj Uredbi
  .

tekstom iz Priloga ovoj Uredbi

| (4) | Prilog I. zamjenjuje se
  sljedećim
  : |
| --- | --- |

(4)

Prilog I. zamjenjuje se
  sljedećim
  :

sljedećim

„PRILOG I.

VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR (EU-27)

| (u milijunima EUR – cijene iz 2018.) |
| --- |
| ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | 2027. | Ukupno 2021.–2027. |
| 1. | Jedinstveno tržište, inovacije i digitalizacija |

(u milijunima EUR – cijene iz 2018.)

ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

2026.

2027.

Ukupno 2021.–2027.

1.

19 712

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

133 326

| 2. | Kohezija, otpornost i vrijednosti |
| --- | --- |

2.

49 741

51 920

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

378 587

| 2.a | Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija |
| --- | --- |

2.a

Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2.b | Otpornost i vrijednosti |
| --- | --- |

2.b

Otpornost i vrijednosti

4 330

5 969

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

48 352

| 3. | Prirodni resursi i okoliš |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

[50 617 ]

[51 895 ]

[58 064 ]

[56 947 ]

[376 468 ]

Od čega: rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja

38 040

37 544

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

257 499

| 4. | Migracije i upravljanje granicama |
| --- | --- |

4.

2 324

2 947

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 807

| 5. | Sigurnost i obrana |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Susjedstvo i svijet |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Europska javna uprava |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

Od čega: administrativni rashodi institucija

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

UKUPNO ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA

154 049

154 754

152 848

[152 750 ]

[155 072 ]

[162 522 ]

[163 899 ]

[1 095 894 ]

UKUPNO ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE

156 557

156 322

149 936

[149 936 ]

[152 112 ]

[159 068 ]

[158 722 ]

[1 082 652 ]”.

| 7. | spreman je započeti pregovore radi poboljšanja Komisijina prijedloga; |
| --- | --- |

7.

spreman je započeti pregovore radi poboljšanja Komisijina prijedloga;

o

o o

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

1

(2)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

2

(14)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

14

(15)  SL [...], [...], str. [...].

15

(14)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

14

(15)  SL [...], [...], str. [...].

15

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/180

---

P9_TA(2022)0311

Uredba o krčenju šuma ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706 – C9-0430/2021 – 2021/0366(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 125/21)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Šume osiguravaju širok spektar okolišnih, gospodarskih i društvenih koristi, uključujući drvne i nedrvne proizvode šuma i funkcije u službi okoliša nužne za čovječanstvo, s obzirom na to da čuvaju najveći dio kopnene bioraznolikosti Zemlje. Održavaju funkcije ekosustava, pomažu u zaštiti klimatskog sustava, osiguravaju čisti zrak i imaju ključnu ulogu u pročišćavanju voda i tla te u zadržavanju vode. Osim toga, šume osiguravaju egzistenciju i prihode za otprilike jednu trećinu svjetskog stanovništva, a njihovo uništenje ima ozbiljne posljedice na život najranjivijih osoba, uključujući autohtone narode i lokalne zajednice koje uvelike ovise o šumskim ekosustavima (18). Nadalje, krčenjem
  i
  propadanjem šuma smanjuju se ključni ponori ugljika
  i
  povećava vjerojatnost širenja novih bolesti
  sa životinja na ljude
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Šume osiguravaju širok spektar okolišnih, gospodarskih i društvenih koristi, uključujući drvne i nedrvne proizvode šuma i funkcije u službi okoliša nužne za čovječanstvo, s obzirom na to da čuvaju najveći dio kopnene bioraznolikosti Zemlje. Održavaju funkcije ekosustava, pomažu u zaštiti klimatskog sustava, osiguravaju čisti zrak i imaju ključnu ulogu u pročišćavanju voda i tla te u zadržavanju vode. Osim toga, šume osiguravaju egzistenciju i prihode za otprilike jednu trećinu svjetskog stanovništva, a njihovo uništenje ima ozbiljne posljedice na život najranjivijih osoba, uključujući autohtone narode i lokalne zajednice koje uvelike ovise o šumskim ekosustavima (18). Nadalje, krčenjem
  i
  propadanjem šuma smanjuju se ključni ponori ugljika
  i
  povećava vjerojatnost širenja novih bolesti
  sa životinja na ljude
  .

| (1) | Šume osiguravaju širok spektar okolišnih, gospodarskih i društvenih koristi, uključujući drvne i nedrvne proizvode šuma i funkcije u službi okoliša nužne za čovječanstvo, s obzirom na to da čuvaju najveći dio kopnene bioraznolikosti Zemlje. Održavaju funkcije ekosustava, pomažu u zaštiti klimatskog sustava, osiguravaju čisti zrak i imaju ključnu ulogu u pročišćavanju voda i tla te u zadržavanju
  i obnovi
  vode
  , pri čemu su biljke iz tropskih šuma izvor od kojega se dobiva više od četvrtine modernih lijekova
  .
  Velika šumska područja izvor su vlage i pomažu u sprečavanju dezertifikacije kontinentalnih regija.
  Osim toga, šume osiguravaju egzistenciju i prihode za otprilike jednu trećinu svjetskog stanovništva, a njihovo uništenje ima ozbiljne posljedice na život najranjivijih osoba, uključujući autohtone narode i lokalne zajednice koje uvelike ovise o šumskim ekosustavima (18). Nadalje, krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma smanjuju se ključni ponori ugljika
  . Krčenjem, propadanjem i prenamjenom šuma povećavaju se i kontakti između divljih životinja i životinja iz uzgoja te ljudi, čime se
  povećava vjerojatnost širenja novih bolesti
  i rizika od novih epidemija i pandemija
  . |
| --- | --- |

(1)

Šume osiguravaju širok spektar okolišnih, gospodarskih i društvenih koristi, uključujući drvne i nedrvne proizvode šuma i funkcije u službi okoliša nužne za čovječanstvo, s obzirom na to da čuvaju najveći dio kopnene bioraznolikosti Zemlje. Održavaju funkcije ekosustava, pomažu u zaštiti klimatskog sustava, osiguravaju čisti zrak i imaju ključnu ulogu u pročišćavanju voda i tla te u zadržavanju
  i obnovi
  vode
  , pri čemu su biljke iz tropskih šuma izvor od kojega se dobiva više od četvrtine modernih lijekova
  .
  Velika šumska područja izvor su vlage i pomažu u sprečavanju dezertifikacije kontinentalnih regija.
  Osim toga, šume osiguravaju egzistenciju i prihode za otprilike jednu trećinu svjetskog stanovništva, a njihovo uništenje ima ozbiljne posljedice na život najranjivijih osoba, uključujući autohtone narode i lokalne zajednice koje uvelike ovise o šumskim ekosustavima (18). Nadalje, krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma smanjuju se ključni ponori ugljika
  . Krčenjem, propadanjem i prenamjenom šuma povećavaju se i kontakti između divljih životinja i životinja iz uzgoja te ljudi, čime se
  povećava vjerojatnost širenja novih bolesti
  i rizika od novih epidemija i pandemija
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Krčenje
  i
  propadanje šuma odvija se alarmantnom brzinom. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda procjenjuje da je u razdoblju 1990.–2020. diljem svijeta izgubljeno 420 milijuna hektara šuma, što je oko 10 % preostalih svjetskih šuma i područje veće od Europske unije (19) . S druge strane, krčenje
  i
  propadanje šuma važni su pokretači globalnog zagrijavanja i gubitka bioraznolikosti, što su dva najvažnija okolišna izazova našeg doba. Međutim, svijet svake godine i dalje gubi 10 milijuna hektara šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Krčenje
  i
  propadanje šuma odvija se alarmantnom brzinom. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda procjenjuje da je u razdoblju 1990.–2020. diljem svijeta izgubljeno 420 milijuna hektara šuma, što je oko 10 % preostalih svjetskih šuma i područje veće od Europske unije (19) . S druge strane, krčenje
  i
  propadanje šuma važni su pokretači globalnog zagrijavanja i gubitka bioraznolikosti, što su dva najvažnija okolišna izazova našeg doba. Međutim, svijet svake godine i dalje gubi 10 milijuna hektara šuma.

| (2) | Krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma odvija se alarmantnom brzinom. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda procjenjuje da je u razdoblju 1990.–2020. diljem svijeta izgubljeno 420 milijuna hektara šuma, što je oko 10 % preostalih svjetskih šuma i područje veće od Europske unije (19). S druge strane, krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma važni su pokretači globalnog zagrijavanja i gubitka bioraznolikosti, što su dva najvažnija okolišna izazova našeg doba. Međutim, svijet svake godine i dalje gubi 10 milijuna hektara šuma.
  Klimatske promjene snažno utječu i na šume, a bit će potrebno riješiti mnoge izazove kako bi se osigurala prilagodljivost i otpornost šuma u nadolazećim desetljećima. |
| --- | --- |

(2)

Krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma odvija se alarmantnom brzinom. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda procjenjuje da je u razdoblju 1990.–2020. diljem svijeta izgubljeno 420 milijuna hektara šuma, što je oko 10 % preostalih svjetskih šuma i područje veće od Europske unije (19). S druge strane, krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma važni su pokretači globalnog zagrijavanja i gubitka bioraznolikosti, što su dva najvažnija okolišna izazova našeg doba. Međutim, svijet svake godine i dalje gubi 10 milijuna hektara šuma.
  Klimatske promjene snažno utječu i na šume, a bit će potrebno riješiti mnoge izazove kako bi se osigurala prilagodljivost i otpornost šuma u nadolazećim desetljećima.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Krčenje
  i
  propadanje šuma višestruko pridonose globalnoj klimatskoj krizi. Najvažnije, njima se povećavaju emisije stakleničkih plinova zbog povezanih šumskih požara, trajno uklanjaju kapaciteti ponora ugljika, smanjuje otpornost pogođenog područja na klimatske promjene i znatno smanjuje njegova bioraznolikost. Samo krčenje šuma uzrokuje 11 % emisija stakleničkih plinova (20). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Krčenje
  i
  propadanje šuma višestruko pridonose globalnoj klimatskoj krizi. Najvažnije, njima se povećavaju emisije stakleničkih plinova zbog povezanih šumskih požara, trajno uklanjaju kapaciteti ponora ugljika, smanjuje otpornost pogođenog područja na klimatske promjene i znatno smanjuje njegova bioraznolikost. Samo krčenje šuma uzrokuje 11 % emisija stakleničkih plinova (20).

| (3) | Krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma višestruko pridonose globalnoj klimatskoj krizi. Najvažnije, njima se povećavaju emisije stakleničkih plinova zbog povezanih šumskih požara, trajno uklanjaju kapaciteti ponora ugljika, smanjuje otpornost pogođenog područja na klimatske promjene i znatno smanjuje njegova bioraznolikost
  te otpornost na bolesti i nametnike
  . Samo krčenje šuma uzrokuje 11 % emisija stakleničkih plinova (20). |
| --- | --- |

(3)

Krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma višestruko pridonose globalnoj klimatskoj krizi. Najvažnije, njima se povećavaju emisije stakleničkih plinova zbog povezanih šumskih požara, trajno uklanjaju kapaciteti ponora ugljika, smanjuje otpornost pogođenog područja na klimatske promjene i znatno smanjuje njegova bioraznolikost
  te otpornost na bolesti i nametnike
  . Samo krčenje šuma uzrokuje 11 % emisija stakleničkih plinova (20).

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Poremećaj klime uzrokuje gubitak bioraznolikosti na svjetskoj razini, a gubitak bioraznolikosti pogoršava klimatske promjene; neraskidivo su povezani, kao što su potvrdila nedavna istraživanja. Bioraznolikost
  pomaže u ublažavanju klimatskih promjena
  . Kukci, ptice i sisavci djeluju kao oprašivači i raspršivači sjemena te mogu, izravno ili neizravno, pomoći u učinkovitijem skladištenju ugljika. Šume usto osiguravaju stalno obnavljanje vodnih resursa te sprečavaju suše i njihove štetne učinke na lokalne zajednice, uključujući autohtone narode. Drastično smanjenje krčenja
  i
  propadanja šuma te sustavna obnova šuma i drugih ekosustava najveća je prilika za ublažavanje klimatskih promjena koja se temelji na prirodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Poremećaj klime uzrokuje gubitak bioraznolikosti na svjetskoj razini, a gubitak bioraznolikosti pogoršava klimatske promjene; neraskidivo su povezani, kao što su potvrdila nedavna istraživanja. Bioraznolikost
  pomaže u ublažavanju klimatskih promjena
  . Kukci, ptice i sisavci djeluju kao oprašivači i raspršivači sjemena te mogu, izravno ili neizravno, pomoći u učinkovitijem skladištenju ugljika. Šume usto osiguravaju stalno obnavljanje vodnih resursa te sprečavaju suše i njihove štetne učinke na lokalne zajednice, uključujući autohtone narode. Drastično smanjenje krčenja
  i
  propadanja šuma te sustavna obnova šuma i drugih ekosustava najveća je prilika za ublažavanje klimatskih promjena koja se temelji na prirodi.

| (4) | Poremećaj klime uzrokuje gubitak bioraznolikosti na svjetskoj razini, a gubitak bioraznolikosti pogoršava klimatske promjene; neraskidivo su povezani, kao što su potvrdila nedavna istraživanja. Bioraznolikost
  i ekosustavi od ključne su važnosti za razvoj otporan na klimatske promjene

   (1a)

  .
  Kukci, ptice i sisavci djeluju kao oprašivači i raspršivači sjemena te mogu, izravno ili neizravno, pomoći u učinkovitijem skladištenju ugljika. Šume usto osiguravaju stalno obnavljanje vodnih resursa te sprečavaju suše i njihove štetne učinke na lokalne zajednice, uključujući autohtone narode. Drastično smanjenje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma te sustavna obnova šuma i drugih ekosustava najveća je prilika za ublažavanje klimatskih promjena koja se temelji na prirodi. |
| --- | --- |

(4)

Poremećaj klime uzrokuje gubitak bioraznolikosti na svjetskoj razini, a gubitak bioraznolikosti pogoršava klimatske promjene; neraskidivo su povezani, kao što su potvrdila nedavna istraživanja. Bioraznolikost
  i ekosustavi od ključne su važnosti za razvoj otporan na klimatske promjene

   (1a)

  .
  Kukci, ptice i sisavci djeluju kao oprašivači i raspršivači sjemena te mogu, izravno ili neizravno, pomoći u učinkovitijem skladištenju ugljika. Šume usto osiguravaju stalno obnavljanje vodnih resursa te sprečavaju suše i njihove štetne učinke na lokalne zajednice, uključujući autohtone narode. Drastično smanjenje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma te sustavna obnova šuma i drugih ekosustava najveća je prilika za ublažavanje klimatskih promjena koja se temelji na prirodi.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Bioraznolikost ključna je za otpornost ekosustava i njihovih usluga na lokalnoj i globalnoj razini. Više od polovine svjetskog bruto domaćeg proizvoda ovisi o prirodi i uslugama koje pruža. Tri glavna gospodarska sektora – građevinarstvo, poljoprivreda, hrana i piće – u velikoj mjeri ovise o prirodi. Gubitak bioraznolikosti ugrožava održive vodne cikluse i naše prehrambene sustave, narušavajući našu sigurnost opskrbe hranom i prehranu. Više od 75 % prehrambenih kultura na svijetu oprašuju životinje. Nadalje, nekoliko industrijskih sektora oslanja se na genetsku raznolikost i usluge ekosustava kao ključne sirovine za proizvodnju, posebno kad je riječ o lijekovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Bioraznolikost ključna je za otpornost ekosustava i njihovih usluga na lokalnoj i globalnoj razini. Više od polovine svjetskog bruto domaćeg proizvoda ovisi o prirodi i uslugama koje pruža. Tri glavna gospodarska sektora – građevinarstvo, poljoprivreda, hrana i piće – u velikoj mjeri ovise o prirodi. Gubitak bioraznolikosti ugrožava održive vodne cikluse i naše prehrambene sustave, narušavajući našu sigurnost opskrbe hranom i prehranu. Više od 75 % prehrambenih kultura na svijetu oprašuju životinje. Nadalje, nekoliko industrijskih sektora oslanja se na genetsku raznolikost i usluge ekosustava kao ključne sirovine za proizvodnju, posebno kad je riječ o lijekovima.

| (5) | Bioraznolikost ključna je za otpornost ekosustava i njihovih usluga na lokalnoj i globalnoj razini. Više od polovine svjetskog bruto domaćeg proizvoda ovisi o prirodi i uslugama koje pruža. Tri glavna gospodarska sektora – građevinarstvo, poljoprivreda, hrana i piće – u velikoj mjeri ovise o prirodi. Gubitak bioraznolikosti ugrožava održive vodne cikluse i naše prehrambene sustave, narušavajući našu sigurnost opskrbe hranom i prehranu. Više od 75 % prehrambenih kultura na svijetu oprašuju životinje. Nadalje, nekoliko industrijskih sektora oslanja se na genetsku raznolikost i usluge ekosustava
  prisutne u složenim šumama koje se prirodno obnavljaju i imaju trajne složene simbiotičke odnose
  kao ključne sirovine za proizvodnju, posebno kad je riječ o lijekovima
  , uključujući antimikrobna sredstva
  .
  Nadalje, transpiracija, proces kojim drveće crpi vodu iz tla i ispušta je u atmosferu putem lišća, jedan je od glavnih izvora vode u atmosferi te se procjenjuje da na taj način nastaje oko polovice svih padalina. Krčenje šuma stoga u znatnoj mjeri utječe na režim padalina i prirodnu regulaciju vodnih tokova, ne samo u šumama već i u okolnim područjima. Postoji rizik da će utjecaj krčenja šuma na Zemljin sustav recikliranja vode biti jednako razoran kao njegov utjecaj na klimatske promjene. |
| --- | --- |

(5)

Bioraznolikost ključna je za otpornost ekosustava i njihovih usluga na lokalnoj i globalnoj razini. Više od polovine svjetskog bruto domaćeg proizvoda ovisi o prirodi i uslugama koje pruža. Tri glavna gospodarska sektora – građevinarstvo, poljoprivreda, hrana i piće – u velikoj mjeri ovise o prirodi. Gubitak bioraznolikosti ugrožava održive vodne cikluse i naše prehrambene sustave, narušavajući našu sigurnost opskrbe hranom i prehranu. Više od 75 % prehrambenih kultura na svijetu oprašuju životinje. Nadalje, nekoliko industrijskih sektora oslanja se na genetsku raznolikost i usluge ekosustava
  prisutne u složenim šumama koje se prirodno obnavljaju i imaju trajne složene simbiotičke odnose
  kao ključne sirovine za proizvodnju, posebno kad je riječ o lijekovima
  , uključujući antimikrobna sredstva
  .
  Nadalje, transpiracija, proces kojim drveće crpi vodu iz tla i ispušta je u atmosferu putem lišća, jedan je od glavnih izvora vode u atmosferi te se procjenjuje da na taj način nastaje oko polovice svih padalina. Krčenje šuma stoga u znatnoj mjeri utječe na režim padalina i prirodnu regulaciju vodnih tokova, ne samo u šumama već i u okolnim područjima. Postoji rizik da će utjecaj krčenja šuma na Zemljin sustav recikliranja vode biti jednako razoran kao njegov utjecaj na klimatske promjene.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti i krčenje šuma pitanja su od najveće globalne važnosti koja utječu na opstanak čovječanstva i trajne uvjete života na Zemlji. Ubrzanje klimatskih promjena, gubitak bioraznolikosti i uništavanje okoliša, zajedno s konkretnim primjerima njihovih razornih učinaka na prirodu, uvjete života ljudi te lokalna gospodarstva, doveli su do prepoznavanja zelene tranzicije kao ključnog cilja našeg vremena i pitanja međugeneracijske jednakosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti i krčenje šuma pitanja su od najveće globalne važnosti koja utječu na opstanak čovječanstva i trajne uvjete života na Zemlji. Ubrzanje klimatskih promjena, gubitak bioraznolikosti i uništavanje okoliša, zajedno s konkretnim primjerima njihovih razornih učinaka na prirodu, uvjete života ljudi te lokalna gospodarstva, doveli su do prepoznavanja zelene tranzicije kao ključnog cilja našeg vremena i pitanja međugeneracijske jednakosti.

| (6) | Klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti i krčenje šuma pitanja su od najveće globalne važnosti koja utječu na opstanak čovječanstva i trajne uvjete života na Zemlji. Ubrzanje klimatskih promjena, gubitak bioraznolikosti i uništavanje okoliša, zajedno s konkretnim primjerima njihovih razornih učinaka na prirodu, uvjete života ljudi te lokalna gospodarstva, doveli su do prepoznavanja zelene tranzicije kao ključnog cilja našeg vremena i pitanja
  rodne ravnopravnosti i
  međugeneracijske jednakosti. |
| --- | --- |

(6)

Klimatske promjene, gubitak bioraznolikosti i krčenje šuma pitanja su od najveće globalne važnosti koja utječu na opstanak čovječanstva i trajne uvjete života na Zemlji. Ubrzanje klimatskih promjena, gubitak bioraznolikosti i uništavanje okoliša, zajedno s konkretnim primjerima njihovih razornih učinaka na prirodu, uvjete života ljudi te lokalna gospodarstva, doveli su do prepoznavanja zelene tranzicije kao ključnog cilja našeg vremena i pitanja
  rodne ravnopravnosti i
  međugeneracijske jednakosti.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Od 227 smrtonosnih napada na borce za zaštitu okoliša i zemljišta zabilježenih 2020., 70 % ubijenih osoba radilo je na obrani svjetskih šuma od krčenja i industrijskog razvoja. Ti su napadi nerazmjerno usmjereni na autohtone narode koji su bili meta jedne trećine ubojstava zabilježenih 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Od 227 smrtonosnih napada na borce za zaštitu okoliša i zemljišta zabilježenih 2020., 70 % ubijenih osoba radilo je na obrani svjetskih šuma od krčenja i industrijskog razvoja. Ti su napadi nerazmjerno usmjereni na autohtone narode koji su bili meta jedne trećine ubojstava zabilježenih 2020.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Potrošnja u Uniji znatan je uzrok krčenja i propadanja šuma na globalnoj razini. U procjeni učinka ove inicijative procijenjeno je da će bez odgovarajuće regulatorne intervencije potrošnja i proizvodnja u EU-u šest proizvoda
  obuhvaćenih područjem primjene
  (drvo, goveda, soja, palmino ulje, kakao i kava) do 2030. narasti do razine krčenja šuma od otprilike 248 000 hektara godišnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Potrošnja u Uniji znatan je uzrok krčenja i propadanja šuma na globalnoj razini. U procjeni učinka ove inicijative procijenjeno je da će bez odgovarajuće regulatorne intervencije potrošnja i proizvodnja u EU-u šest proizvoda
  obuhvaćenih područjem primjene
  (drvo, goveda, soja, palmino ulje, kakao i kava) do 2030. narasti do razine krčenja šuma od otprilike 248 000 hektara godišnje.

| (7) | Potrošnja u Uniji znatan je uzrok krčenja
  šuma, prenamjene prirodnih ekosustava
  i propadanja
  prirodnih ekosustava i
  šuma
  te prenamjene šuma
  na globalnoj razini. U procjeni učinka ove inicijative procijenjeno je da će bez odgovarajuće regulatorne intervencije potrošnja i proizvodnja u EU-u
  samo
  šest proizvoda (drvo, goveda, soja, palmino ulje, kakao i kava) do 2030. narasti do razine krčenja šuma od otprilike 248 000 hektara godišnje. |
| --- | --- |

(7)

Potrošnja u Uniji znatan je uzrok krčenja
  šuma, prenamjene prirodnih ekosustava
  i propadanja
  prirodnih ekosustava i
  šuma
  te prenamjene šuma
  na globalnoj razini. U procjeni učinka ove inicijative procijenjeno je da će bez odgovarajuće regulatorne intervencije potrošnja i proizvodnja u EU-u
  samo
  šest proizvoda (drvo, goveda, soja, palmino ulje, kakao i kava) do 2030. narasti do razine krčenja šuma od otprilike 248 000 hektara godišnje.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kad je riječ o stanju šuma u EU-u, u izvješću o stanju europskih šuma za 2020. (21) navodi se da se u razdoblju 1990.–2020. površina šuma u Europi povećala za 9 %, ugljik koji se skladišti u biomasi povećao se za 50 %, a opskrba drvom za 40 %.
  Međutim, prema izvješću Europske agencije za okoliš o stanju okoliša 2020.

   (22)

  ,
  manje od 5 % europskih šumskih područja smatra se nenarušenima ili prirodnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kad je riječ o stanju šuma u EU-u, u izvješću o stanju europskih šuma za 2020. (21) navodi se da se u razdoblju 1990.–2020. površina šuma u Europi povećala za 9 %, ugljik koji se skladišti u biomasi povećao se za 50 %, a opskrba drvom za 40 %.
  Međutim, prema izvješću Europske agencije za okoliš o stanju okoliša 2020.

   (22)

  ,
  manje od 5 % europskih šumskih područja smatra se nenarušenima ili prirodnima.

| (8) | Kad je riječ o stanju šuma u EU-u, u izvješću o stanju europskih šuma za 2020. (21) navodi se da se u razdoblju 1990.–2020. površina šuma u Europi povećala za 9 %, ugljik koji se skladišti u biomasi povećao se za 50 %, a opskrba drvom za 40 %.
  Ipak, prirodne šume i šume starog rasta također su izložene intenziviranju gospodarenja te su ugroženi njihova jedinstvena bioraznolikost i strukturna obilježja. Nadalje,
  manje od 5 % europskih šumskih područja
  sada se
  smatra nenarušenima ili prirodnima
  , a klimatske promjene dovode do prijetnji u rasponu od ekstremnih vremenskih obrazaca do napada kukaca
  .
  Šumski ekosustavi moraju se nositi s višestrukim pritiscima koji proizlaze iz aktivnosti povezanih s ljudskim djelovanjem. One uključuju aktivnosti koje izravno utječu na ekosustave i staništa, kao što su određene prakse gospodarenja šumama. Konkretno, šume ujednačene starosti kojima se intenzivno gospodari mogu imati ozbiljan utjecaj na cijela staništa putem potpunog krčenja šuma i uklanjanja mrtvog drva

   (22)

  . |
| --- | --- |

(8)

Kad je riječ o stanju šuma u EU-u, u izvješću o stanju europskih šuma za 2020. (21) navodi se da se u razdoblju 1990.–2020. površina šuma u Europi povećala za 9 %, ugljik koji se skladišti u biomasi povećao se za 50 %, a opskrba drvom za 40 %.
  Ipak, prirodne šume i šume starog rasta također su izložene intenziviranju gospodarenja te su ugroženi njihova jedinstvena bioraznolikost i strukturna obilježja. Nadalje,
  manje od 5 % europskih šumskih područja
  sada se
  smatra nenarušenima ili prirodnima
  , a klimatske promjene dovode do prijetnji u rasponu od ekstremnih vremenskih obrazaca do napada kukaca
  .
  Šumski ekosustavi moraju se nositi s višestrukim pritiscima koji proizlaze iz aktivnosti povezanih s ljudskim djelovanjem. One uključuju aktivnosti koje izravno utječu na ekosustave i staništa, kao što su određene prakse gospodarenja šumama. Konkretno, šume ujednačene starosti kojima se intenzivno gospodari mogu imati ozbiljan utjecaj na cijela staništa putem potpunog krčenja šuma i uklanjanja mrtvog drva

   (22)

  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Komisija je 2019. donijela nekoliko inicijativa za rješavanje globalnih ekoloških kriza, uključujući posebne mjere za krčenje šuma. U svojoj Komunikaciji „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (23) Komisija je kao prioritet utvrdila smanjenje učinka potrošačkog otiska Unije na zemljište i poticanje potrošnje proizvoda iz lanaca opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma. Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019. pod nazivom „Europski zeleni plan” (24) uspostavila novu strategiju rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa, a nijedna osoba ni mjesto nije zaboravljeno. Njome se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana i budućih generacija od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Osim toga, cilj je europskog zelenog plana građanima i budućim generacijama osigurati, među ostalim, svjež zrak, čistu vodu, zdravo tlo i bioraznolikost. U tu se svrhu u Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (25), strategiji „od polja do stola” (26), strategiji EU-a za šume (27), akcijskom planu EU-a za nultu stopu onečišćenja (28) i drugim relevantnim strategijama (29) razvijenima u okviru europskog zelenog plana dodatno naglašava važnost djelovanja u pogledu zaštite i otpornosti šuma. Strategijom EU-a za bioraznolikost osobito se nastoji zaštititi prirodu i preokrenuti trend propadanja ekosustava. Naposljetku, strategijom EU-a za biogospodarstvo (30) poboljšava se zaštita okoliša i ekosustava te se istodobno rješava problem sve veće potražnje za hranom, hranom za životinje, energijom, materijalima i proizvodima traženjem novih načina proizvodnje i potrošnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Komisija je 2019. donijela nekoliko inicijativa za rješavanje globalnih ekoloških kriza, uključujući posebne mjere za krčenje šuma. U svojoj Komunikaciji „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (23) Komisija je kao prioritet utvrdila smanjenje učinka potrošačkog otiska Unije na zemljište i poticanje potrošnje proizvoda iz lanaca opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma. Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019. pod nazivom „Europski zeleni plan” (24) uspostavila novu strategiju rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa, a nijedna osoba ni mjesto nije zaboravljeno. Njome se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana i budućih generacija od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Osim toga, cilj je europskog zelenog plana građanima i budućim generacijama osigurati, među ostalim, svjež zrak, čistu vodu, zdravo tlo i bioraznolikost. U tu se svrhu u Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (25), strategiji „od polja do stola” (26), strategiji EU-a za šume (27), akcijskom planu EU-a za nultu stopu onečišćenja (28) i drugim relevantnim strategijama (29) razvijenima u okviru europskog zelenog plana dodatno naglašava važnost djelovanja u pogledu zaštite i otpornosti šuma. Strategijom EU-a za bioraznolikost osobito se nastoji zaštititi prirodu i preokrenuti trend propadanja ekosustava. Naposljetku, strategijom EU-a za biogospodarstvo (30) poboljšava se zaštita okoliša i ekosustava te se istodobno rješava problem sve veće potražnje za hranom, hranom za životinje, energijom, materijalima i proizvodima traženjem novih načina proizvodnje i potrošnje.

| (9) | Komisija je 2019. donijela nekoliko inicijativa za rješavanje globalnih ekoloških kriza, uključujući posebne mjere za krčenje šuma. U svojoj Komunikaciji „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (23) Komisija je kao prioritet utvrdila smanjenje učinka potrošačkog otiska Unije na zemljište i poticanje potrošnje proizvoda iz lanaca opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma. Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019. pod nazivom „Europski zeleni plan” (24) uspostavila novu strategiju rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  koje se temelji na održivoj slobodnoj trgovini utemeljenoj na pravilima,
  u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa, a nijedna osoba ni mjesto nije zaboravljeno. Njome se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana i budućih generacija od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Osim toga, cilj je europskog zelenog plana građanima i budućim generacijama osigurati, među ostalim, svjež zrak, čistu vodu, zdravo tlo i bioraznolikost. U tu se svrhu u Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (25), strategiji „od polja do stola” (26), strategiji EU-a za šume (27), akcijskom planu EU-a za nultu stopu onečišćenja (28) i drugim relevantnim strategijama (29) razvijenima u okviru europskog zelenog plana dodatno naglašava važnost djelovanja u pogledu zaštite i otpornosti šuma. Strategijom EU-a za bioraznolikost osobito se nastoji zaštititi prirodu i preokrenuti trend propadanja ekosustava. Naposljetku, strategijom EU-a za biogospodarstvo (30) poboljšava se zaštita okoliša i ekosustava te se istodobno rješava problem sve veće potražnje za hranom, hranom za životinje, energijom, materijalima i proizvodima traženjem novih načina proizvodnje i potrošnje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 2019. donijela nekoliko inicijativa za rješavanje globalnih ekoloških kriza, uključujući posebne mjere za krčenje šuma. U svojoj Komunikaciji „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (23) Komisija je kao prioritet utvrdila smanjenje učinka potrošačkog otiska Unije na zemljište i poticanje potrošnje proizvoda iz lanaca opskrbe koji nisu povezani s krčenjem šuma. Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019. pod nazivom „Europski zeleni plan” (24) uspostavila novu strategiju rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom
  koje se temelji na održivoj slobodnoj trgovini utemeljenoj na pravilima,
  u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s upotrebom resursa, a nijedna osoba ni mjesto nije zaboravljeno. Njome se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana i budućih generacija od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Osim toga, cilj je europskog zelenog plana građanima i budućim generacijama osigurati, među ostalim, svjež zrak, čistu vodu, zdravo tlo i bioraznolikost. U tu se svrhu u Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (25), strategiji „od polja do stola” (26), strategiji EU-a za šume (27), akcijskom planu EU-a za nultu stopu onečišćenja (28) i drugim relevantnim strategijama (29) razvijenima u okviru europskog zelenog plana dodatno naglašava važnost djelovanja u pogledu zaštite i otpornosti šuma. Strategijom EU-a za bioraznolikost osobito se nastoji zaštititi prirodu i preokrenuti trend propadanja ekosustava. Naposljetku, strategijom EU-a za biogospodarstvo (30) poboljšava se zaštita okoliša i ekosustava te se istodobno rješava problem sve veće potražnje za hranom, hranom za životinje, energijom, materijalima i proizvodima traženjem novih načina proizvodnje i potrošnje.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Države članice u više su navrata izrazile zabrinutost zbog kontinuiranog krčenja šuma. Istaknule su da je, s obzirom na to da trenutačne politike i djelovanje na globalnoj razini u pogledu očuvanja, obnove i održivog gospodarenja šumama nisu dostatni za zaustavljanje krčenja
  i
  propadanja šuma, potrebno pojačano djelovanje Unije kako bi se učinkovitije pridonijelo postizanju ciljeva održivog razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. koji su 2015. usvojile sve države članice Ujedinjenih naroda. Vijeće je posebno podržalo najavu Komisije iz Komunikacije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” da će procijeniti dodatne regulatorne i neregulatorne mjere te da će predstaviti odgovarajuće prijedloge (31). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Države članice u više su navrata izrazile zabrinutost zbog kontinuiranog krčenja šuma. Istaknule su da je, s obzirom na to da trenutačne politike i djelovanje na globalnoj razini u pogledu očuvanja, obnove i održivog gospodarenja šumama nisu dostatni za zaustavljanje krčenja
  i
  propadanja šuma, potrebno pojačano djelovanje Unije kako bi se učinkovitije pridonijelo postizanju ciljeva održivog razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. koji su 2015. usvojile sve države članice Ujedinjenih naroda. Vijeće je posebno podržalo najavu Komisije iz Komunikacije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” da će procijeniti dodatne regulatorne i neregulatorne mjere te da će predstaviti odgovarajuće prijedloge (31).

| (10) | Države članice u više su navrata izrazile zabrinutost zbog kontinuiranog krčenja šuma. Istaknule su da je, s obzirom na to da trenutačne politike i djelovanje na globalnoj razini u pogledu očuvanja, obnove i održivog gospodarenja šumama nisu dostatni za zaustavljanje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  te gubitka bioraznolikosti
  , potrebno pojačano djelovanje Unije kako bi se učinkovitije pridonijelo postizanju ciljeva održivog razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. koji su 2015. usvojile sve države članice Ujedinjenih naroda.
  Komisija i države članice obvezale su se i na Desetljeće djelovanja UN-a za ciljeve održivog razvoja, Desetljeće UN-a za obnovu ekosustava i Desetljeće UN-a za obiteljska poljoprivredna gospodarstva.
  Vijeće je posebno podržalo najavu Komisije iz Komunikacije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” da će procijeniti dodatne regulatorne i neregulatorne mjere te da će predstaviti odgovarajuće prijedloge (31). |
| --- | --- |

(10)

Države članice u više su navrata izrazile zabrinutost zbog kontinuiranog krčenja šuma. Istaknule su da je, s obzirom na to da trenutačne politike i djelovanje na globalnoj razini u pogledu očuvanja, obnove i održivog gospodarenja šumama nisu dostatni za zaustavljanje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  te gubitka bioraznolikosti
  , potrebno pojačano djelovanje Unije kako bi se učinkovitije pridonijelo postizanju ciljeva održivog razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. koji su 2015. usvojile sve države članice Ujedinjenih naroda.
  Komisija i države članice obvezale su se i na Desetljeće djelovanja UN-a za ciljeve održivog razvoja, Desetljeće UN-a za obnovu ekosustava i Desetljeće UN-a za obiteljska poljoprivredna gospodarstva.
  Vijeće je posebno podržalo najavu Komisije iz Komunikacije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” da će procijeniti dodatne regulatorne i neregulatorne mjere te da će predstaviti odgovarajuće prijedloge (31).

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Europski parlament naglasio je da
  je
  uništavanje svjetskih šuma
  koje je
  u tijeku u velikoj mjeri
  povezano
  sa širenjem poljoprivredne proizvodnje, osobito prenamjenom šuma u poljoprivredna zemljišta namijenjena za proizvodnju niza proizvoda i robe za kojima postoji velika potražnja. Parlament je 22. listopada 2020. donio rezoluciju (32) u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojom se od Komisije traži da na temelju članka 192. stavka 1. UFEU-a podnese prijedlog „pravnog okvira EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Europski parlament naglasio je da
  je
  uništavanje svjetskih šuma
  koje je
  u tijeku u velikoj mjeri
  povezano
  sa širenjem poljoprivredne proizvodnje, osobito prenamjenom šuma u poljoprivredna zemljišta namijenjena za proizvodnju niza proizvoda i robe za kojima postoji velika potražnja. Parlament je 22. listopada 2020. donio rezoluciju (32) u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojom se od Komisije traži da na temelju članka 192. stavka 1. UFEU-a podnese prijedlog „pravnog okvira EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU”.

| (11) | Europski parlament naglasio je da
  su
  uništavanje
  , propadanje i prenamjena
  svjetskih šuma
  i prirodnih ekosustava koji su
  u tijeku
  , kao i kršenja ljudskih prava,
  u velikoj mjeri
  povezani
  sa širenjem poljoprivredne proizvodnje, osobito prenamjenom šuma u poljoprivredna zemljišta namijenjena za proizvodnju niza proizvoda i robe za kojima postoji velika potražnja. Parlament je 22. listopada 2020. donio rezoluciju (32) u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojom se od Komisije traži da na temelju članka 192. stavka 1. UFEU-a podnese prijedlog „pravnog okvira EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU”
  temeljenog na obveznom postupanju s dužnom pažnjom
  . |
| --- | --- |

(11)

Europski parlament naglasio je da
  su
  uništavanje
  , propadanje i prenamjena
  svjetskih šuma
  i prirodnih ekosustava koji su
  u tijeku
  , kao i kršenja ljudskih prava,
  u velikoj mjeri
  povezani
  sa širenjem poljoprivredne proizvodnje, osobito prenamjenom šuma u poljoprivredna zemljišta namijenjena za proizvodnju niza proizvoda i robe za kojima postoji velika potražnja. Parlament je 22. listopada 2020. donio rezoluciju (32) u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojom se od Komisije traži da na temelju članka 192. stavka 1. UFEU-a podnese prijedlog „pravnog okvira EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU”
  temeljenog na obveznom postupanju s dužnom pažnjom
  .

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Borba protiv krčenja
  i
  propadanja šuma važan je dio paketa mjera potrebnih za smanjenje emisija stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza Unije u skladu s europskim zelenim planom te Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. (33) te u skladu s pravno obvezujućom obvezom iz EU-ova Zakona o klimi da se do 2050. postigne klimatska neutralnost i da se do 2030. smanje emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Borba protiv krčenja
  i
  propadanja šuma važan je dio paketa mjera potrebnih za smanjenje emisija stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza Unije u skladu s europskim zelenim planom te Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. (33) te u skladu s pravno obvezujućom obvezom iz EU-ova Zakona o klimi da se do 2050. postigne klimatska neutralnost i da se do 2030. smanje emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.

| (12) | Borba protiv krčenja
  šuma, prenamjene prirodnih ekosustava,
  propadanja
  prirodnih ekosustava i
  šuma
  te prenamjene šuma
  važan je dio paketa mjera potrebnih za smanjenje emisija stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza Unije u skladu s europskim zelenim planom te Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. (33)

  , Osmim programom djelovanja za okoliš usvojenim Odlukom (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća

   (33a) te u skladu s pravno obvezujućom obvezom iz Europskog zakona o klimi da se
  najkasnije
  do 2050. postigne klimatska neutralnost i da se do 2030. smanje emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990. |
| --- | --- |

(12)

Borba protiv krčenja
  šuma, prenamjene prirodnih ekosustava,
  propadanja
  prirodnih ekosustava i
  šuma
  te prenamjene šuma
  važan je dio paketa mjera potrebnih za smanjenje emisija stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza Unije u skladu s europskim zelenim planom te Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. (33)

  , Osmim programom djelovanja za okoliš usvojenim Odlukom (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća

   (33a) te u skladu s pravno obvezujućom obvezom iz Europskog zakona o klimi da se
  najkasnije
  do 2050. postigne klimatska neutralnost i da se do 2030. smanje emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Borba protiv krčenja, propadanja i prenamjene šuma također je važan dio paketa mjera potrebnih za borbu protiv gubitka biološke raznolikosti i za ispunjavanje obveza Unije u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, europskog zelenog plana, Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. i ciljeva EU-a za obnovu prirode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Borba protiv krčenja, propadanja i prenamjene šuma također je važan dio paketa mjera potrebnih za borbu protiv gubitka biološke raznolikosti i za ispunjavanje obveza Unije u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, europskog zelenog plana, Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. i ciljeva EU-a za obnovu prirode.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | Prašume su jedinstvene i nezamjenjive. Plantažne šume i zasađene šume manje su biološki raznolike i manje štite okoliš u usporedbi s primarnim i prirodnim šumama. Stoga je, u kontekstu provedbe ove Uredbe, potrebno jasno razlikovati različite vrste šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12b)

Prašume su jedinstvene i nezamjenjive. Plantažne šume i zasađene šume manje su biološki raznolike i manje štite okoliš u usporedbi s primarnim i prirodnim šumama. Stoga je, u kontekstu provedbe ove Uredbe, potrebno jasno razlikovati različite vrste šuma.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Za rješavanje problema krčenja, propadanja i prenamjene šuma te prenamjene i propadanja drugih ekosustava također je potrebna osviještenost potrošača o zdravijim načinima potrošnje s manjim utjecajem na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Za rješavanje problema krčenja, propadanja i prenamjene šuma te prenamjene i propadanja drugih ekosustava također je potrebna osviještenost potrošača o zdravijim načinima potrošnje s manjim utjecajem na okoliš.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13b) | Biljne bjelančevine namijenjene hranidbi životinja iz uzgoja znatno doprinose globalnom krčenju, propadanju i prenamjeni šuma te prenamjeni drugih ekosustava. Krčenje šuma i prenamjena drugih ekosustava naročito se mogu suzbiti smanjenjem ovisnosti Unije o uvezenim biljnim bjelančevinama i promicanjem biljnih bjelančevina iz lokalnih i iz održivih izvora. Postizanje ciljeva ove Uredbe treba popratiti većom autonomijom u pogledu bjelančevina i provedbom strategije Unije za biljne bjelančevine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13b)

Biljne bjelančevine namijenjene hranidbi životinja iz uzgoja znatno doprinose globalnom krčenju, propadanju i prenamjeni šuma te prenamjeni drugih ekosustava. Krčenje šuma i prenamjena drugih ekosustava naročito se mogu suzbiti smanjenjem ovisnosti Unije o uvezenim biljnim bjelančevinama i promicanjem biljnih bjelančevina iz lokalnih i iz održivih izvora. Postizanje ciljeva ove Uredbe treba popratiti većom autonomijom u pogledu bjelančevina i provedbom strategije Unije za biljne bjelančevine.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Unija je u razdoblju 1990.–2008. uvezla i potrošila jednu trećinu poljoprivrednih proizvoda kojima se globalno trgovalo, a koji su povezani s krčenjem šuma. Tijekom tog razdoblja potrošnja u Uniji uzrokovala je 10 % krčenja šuma diljem svijeta povezanog s proizvodnjom robe ili pružanjem usluga. Iako se relativni udio potrošnje u EU-u smanjuje, potrošnja u EU-u nerazmjerno je velik pokretač krčenja šuma. Unija bi stoga trebala poduzeti mjere za smanjenje globalnog krčenja
  i
  propadanja šuma uzrokovanog njezinom potrošnjom određene robe i proizvoda te time nastojati smanjiti svoj doprinos emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti te promicati održive obrasce proizvodnje i potrošnje u Uniji i svijetu. Kako bi ostvarila najveći učinak, cilj njezine politike trebao bi biti utjecaj na globalno tržište, a ne samo na lance opskrbe u Uniji. Partnerstva i učinkovita međunarodna suradnja sa zemljama proizvođačima i zemljama potrošačima ključni su u tom pogledu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Unija je u razdoblju 1990.–2008. uvezla i potrošila jednu trećinu poljoprivrednih proizvoda kojima se globalno trgovalo, a koji su povezani s krčenjem šuma. Tijekom tog razdoblja potrošnja u Uniji uzrokovala je 10 % krčenja šuma diljem svijeta povezanog s proizvodnjom robe ili pružanjem usluga. Iako se relativni udio potrošnje u EU-u smanjuje, potrošnja u EU-u nerazmjerno je velik pokretač krčenja šuma. Unija bi stoga trebala poduzeti mjere za smanjenje globalnog krčenja
  i
  propadanja šuma uzrokovanog njezinom potrošnjom određene robe i proizvoda te time nastojati smanjiti svoj doprinos emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti te promicati održive obrasce proizvodnje i potrošnje u Uniji i svijetu. Kako bi ostvarila najveći učinak, cilj njezine politike trebao bi biti utjecaj na globalno tržište, a ne samo na lance opskrbe u Uniji. Partnerstva i učinkovita međunarodna suradnja sa zemljama proizvođačima i zemljama potrošačima ključni su u tom pogledu.

| (14) | Unija je u razdoblju 1990.–2008. uvezla i potrošila jednu trećinu poljoprivrednih proizvoda kojima se globalno trgovalo, a koji su povezani s krčenjem šuma. Tijekom tog razdoblja potrošnja u Uniji uzrokovala je 10 % krčenja šuma diljem svijeta povezanog s proizvodnjom robe ili pružanjem usluga. Iako se relativni udio potrošnje u EU-u smanjuje, potrošnja u EU-u nerazmjerno je velik pokretač krčenja šuma. Unija bi stoga trebala poduzeti mjere za smanjenje globalnog krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma uzrokovanog njezinom potrošnjom određene robe i proizvoda te time nastojati smanjiti svoj doprinos emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti te promicati održive obrasce proizvodnje i potrošnje u Uniji i svijetu. Kako bi ostvarila najveći učinak, cilj njezine politike trebao bi biti utjecaj na globalno tržište, a ne samo na lance opskrbe u Uniji. Partnerstva i učinkovita međunarodna suradnja
  , što uključuje i sporazume o slobodnoj trgovini,
  sa zemljama proizvođačima i zemljama potrošačima ključni su u tom pogledu. |
| --- | --- |

(14)

Unija je u razdoblju 1990.–2008. uvezla i potrošila jednu trećinu poljoprivrednih proizvoda kojima se globalno trgovalo, a koji su povezani s krčenjem šuma. Tijekom tog razdoblja potrošnja u Uniji uzrokovala je 10 % krčenja šuma diljem svijeta povezanog s proizvodnjom robe ili pružanjem usluga. Iako se relativni udio potrošnje u EU-u smanjuje, potrošnja u EU-u nerazmjerno je velik pokretač krčenja šuma. Unija bi stoga trebala poduzeti mjere za smanjenje globalnog krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma uzrokovanog njezinom potrošnjom određene robe i proizvoda te time nastojati smanjiti svoj doprinos emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti te promicati održive obrasce proizvodnje i potrošnje u Uniji i svijetu. Kako bi ostvarila najveći učinak, cilj njezine politike trebao bi biti utjecaj na globalno tržište, a ne samo na lance opskrbe u Uniji. Partnerstva i učinkovita međunarodna suradnja
  , što uključuje i sporazume o slobodnoj trgovini,
  sa zemljama proizvođačima i zemljama potrošačima ključni su u tom pogledu.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Zaustavljanje krčenja
  i
  propadanja šuma ključan je dio ciljeva održivog razvoja. Ovom bi se Uredbom posebno trebalo doprinijeti postizanju ciljeva u pogledu života na kopnu (cilj održivog razvoja br. 15), djelovanja u području klime (cilj održivog razvoja br. 13), odgovorne potrošnje i proizvodnje (cilj održivog razvoja br. 12), iskorjenjivanja gladi (cilj održivog razvoja br. 2) te dobrog zdravlja i dobrobiti (cilj održivog razvoja 3). Cilj br. 15.2 koji je relevantan za zaustavljanje krčenja šuma do 2020. nije ispunjen, čime se naglašava hitnost ambicioznog i učinkovitog djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Zaustavljanje krčenja
  i
  propadanja šuma ključan je dio ciljeva održivog razvoja. Ovom bi se Uredbom posebno trebalo doprinijeti postizanju ciljeva u pogledu života na kopnu (cilj održivog razvoja br. 15), djelovanja u području klime (cilj održivog razvoja br. 13), odgovorne potrošnje i proizvodnje (cilj održivog razvoja br. 12), iskorjenjivanja gladi (cilj održivog razvoja br. 2) te dobrog zdravlja i dobrobiti (cilj održivog razvoja 3). Cilj br. 15.2 koji je relevantan za zaustavljanje krčenja šuma do 2020. nije ispunjen, čime se naglašava hitnost ambicioznog i učinkovitog djelovanja.

| (15) | Zaustavljanje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  te prenamjene i propadanja drugih ekosustava
  ključan je dio ciljeva održivog razvoja. Ovom bi se Uredbom posebno trebalo doprinijeti postizanju ciljeva u pogledu života na kopnu (cilj održivog razvoja br. 15), djelovanja u području klime (cilj održivog razvoja br. 13), odgovorne potrošnje i proizvodnje (cilj održivog razvoja br. 12), iskorjenjivanja gladi (cilj održivog razvoja br. 2) te dobrog zdravlja i dobrobiti (cilj održivog razvoja 3). Cilj br. 15.2 koji je relevantan za zaustavljanje krčenja šuma do 2020. nije ispunjen, čime se naglašava hitnost ambicioznog i učinkovitog djelovanja. |
| --- | --- |

(15)

Zaustavljanje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  te prenamjene i propadanja drugih ekosustava
  ključan je dio ciljeva održivog razvoja. Ovom bi se Uredbom posebno trebalo doprinijeti postizanju ciljeva u pogledu života na kopnu (cilj održivog razvoja br. 15), djelovanja u području klime (cilj održivog razvoja br. 13), odgovorne potrošnje i proizvodnje (cilj održivog razvoja br. 12), iskorjenjivanja gladi (cilj održivog razvoja br. 2) te dobrog zdravlja i dobrobiti (cilj održivog razvoja 3). Cilj br. 15.2 koji je relevantan za zaustavljanje krčenja šuma do 2020. nije ispunjen, čime se naglašava hitnost ambicioznog i učinkovitog djelovanja.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Ovom bi se Uredbom trebalo odgovoriti i na Deklaraciju o korištenju šuma i zemljišta iz 2021. (37) koju su donijeli čelnici u Glasgowu i u kojoj se prepoznaje da će „za ostvarenje naših ciljeva u pogledu korištenja zemljišta, klime, bioraznolikosti i održivog razvoja, na globalnoj i nacionalnoj razini, biti potrebno daljnje transformativno djelovanje u međusobno povezanim područjima održive proizvodnje i potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financija i ulaganja; te potpore malim zemljoposjednicima, autohtonim narodima i lokalnim zajednicama”. Potpisnici su
  u toj deklaraciji
  istaknuli
  i
  da će pojačati zajedničko zalaganje za olakšavanje trgovinskih i razvojnih politika, na međunarodnoj i domaćoj razini, kojima se promiču održivi razvoj i održiva proizvodnja i potrošnja robe, koje djeluju na uzajamnu korist zemalja
  te kojima se ne potiču krčenje šuma i propadanje zemljišta
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Ovom bi se Uredbom trebalo odgovoriti i na Deklaraciju o korištenju šuma i zemljišta iz 2021. (37) koju su donijeli čelnici u Glasgowu i u kojoj se prepoznaje da će „za ostvarenje naših ciljeva u pogledu korištenja zemljišta, klime, bioraznolikosti i održivog razvoja, na globalnoj i nacionalnoj razini, biti potrebno daljnje transformativno djelovanje u međusobno povezanim područjima održive proizvodnje i potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financija i ulaganja; te potpore malim zemljoposjednicima, autohtonim narodima i lokalnim zajednicama”. Potpisnici su
  u toj deklaraciji
  istaknuli
  i
  da će pojačati zajedničko zalaganje za olakšavanje trgovinskih i razvojnih politika, na međunarodnoj i domaćoj razini, kojima se promiču održivi razvoj i održiva proizvodnja i potrošnja robe, koje djeluju na uzajamnu korist zemalja
  te kojima se ne potiču krčenje šuma i propadanje zemljišta
  .

| (17) | Ovom bi se Uredbom trebalo odgovoriti i na Deklaraciju o korištenju šuma i zemljišta iz 2021. (37) koju su donijeli čelnici u Glasgowu i u kojoj se prepoznaje da će „za ostvarenje naših ciljeva u pogledu korištenja zemljišta, klime, bioraznolikosti i održivog razvoja, na globalnoj i nacionalnoj razini, biti potrebno daljnje transformativno djelovanje u međusobno povezanim područjima održive proizvodnje i potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financija i ulaganja; te potpore malim zemljoposjednicima, autohtonim narodima i lokalnim zajednicama”. Potpisnici su
  se obvezali da će do 2030. zaustaviti i preokrenuti trend gubitka šuma i degradacije zemljišta te su
  istaknuli da će pojačati zajedničko zalaganje za olakšavanje trgovinskih i razvojnih politika, na međunarodnoj i domaćoj razini, kojima se promiču održivi razvoj i održiva proizvodnja i potrošnja robe, koje djeluju na uzajamnu korist zemalja. |
| --- | --- |

(17)

Ovom bi se Uredbom trebalo odgovoriti i na Deklaraciju o korištenju šuma i zemljišta iz 2021. (37) koju su donijeli čelnici u Glasgowu i u kojoj se prepoznaje da će „za ostvarenje naših ciljeva u pogledu korištenja zemljišta, klime, bioraznolikosti i održivog razvoja, na globalnoj i nacionalnoj razini, biti potrebno daljnje transformativno djelovanje u međusobno povezanim područjima održive proizvodnje i potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financija i ulaganja; te potpore malim zemljoposjednicima, autohtonim narodima i lokalnim zajednicama”. Potpisnici su
  se obvezali da će do 2030. zaustaviti i preokrenuti trend gubitka šuma i degradacije zemljišta te su
  istaknuli da će pojačati zajedničko zalaganje za olakšavanje trgovinskih i razvojnih politika, na međunarodnoj i domaćoj razini, kojima se promiču održivi razvoj i održiva proizvodnja i potrošnja robe, koje djeluju na uzajamnu korist zemalja.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kao članica Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Unija je posvećena promicanju univerzalnog, otvorenog, transparentnog, predvidljivog, uključivog, nediskriminirajućeg i pravednog multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima u okviru WTO-a, kao i otvorene, održive i odlučne trgovinske politike. Područje primjene ove Uredbe stoga će obuhvaćati robu i proizvode koji se proizvode u Uniji i robu i proizvode koji se uvoze u Uniju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kao članica Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Unija je posvećena promicanju univerzalnog, otvorenog, transparentnog, predvidljivog, uključivog, nediskriminirajućeg i pravednog multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima u okviru WTO-a, kao i otvorene, održive i odlučne trgovinske politike. Područje primjene ove Uredbe stoga će obuhvaćati robu i proizvode koji se proizvode u Uniji i robu i proizvode koji se uvoze u Uniju.

| (18) | Kao članica Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Unija je posvećena promicanju univerzalnog, otvorenog, transparentnog, predvidljivog, uključivog, nediskriminirajućeg i pravednog multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima u okviru WTO-a, kao i otvorene, održive i odlučne trgovinske politike.
  Sve mjere koje je uvela Unija i koje utječu na trgovinu moraju biti u skladu s WTO-om. Nadalje, u svim mjerama koje je uvela Unija i koje utječu na trgovinu mora se uzeti u obzir mogući odgovor trgovinskih partnera Unije i osigurati da provedba mjere ne ograničava i narušava trgovinu neopravdano, istovremeno uzimajući u obzir zaštitu neobnovljivih prirodnih resursa kao prevladavajući interes.
  Područje primjene ove Uredbe stoga će obuhvaćati robu i proizvode koji se proizvode u Uniji i robu i proizvode koji se uvoze u Uniju
  , kao i naglasak na robi i proizvodima kod kojih je prisutan najveći rizik da bi mogli dovesti do krčenja, propadanja i prenamjene šuma. |
| --- | --- |

(18)

Kao članica Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Unija je posvećena promicanju univerzalnog, otvorenog, transparentnog, predvidljivog, uključivog, nediskriminirajućeg i pravednog multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima u okviru WTO-a, kao i otvorene, održive i odlučne trgovinske politike.
  Sve mjere koje je uvela Unija i koje utječu na trgovinu moraju biti u skladu s WTO-om. Nadalje, u svim mjerama koje je uvela Unija i koje utječu na trgovinu mora se uzeti u obzir mogući odgovor trgovinskih partnera Unije i osigurati da provedba mjere ne ograničava i narušava trgovinu neopravdano, istovremeno uzimajući u obzir zaštitu neobnovljivih prirodnih resursa kao prevladavajući interes.
  Područje primjene ove Uredbe stoga će obuhvaćati robu i proizvode koji se proizvode u Uniji i robu i proizvode koji se uvoze u Uniju
  , kao i naglasak na robi i proizvodima kod kojih je prisutan najveći rizik da bi mogli dovesti do krčenja, propadanja i prenamjene šuma.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18a) | Izazovi s kojima se svijet suočava u pogledu klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti mogu se riješiti samo globalnim djelovanjem. Unija bi trebala biti snažan globalni akter i primjer drugima te preuzeti vodeću ulogu u međunarodnoj suradnji kako bi se stvorio otvoren i pravedan multilateralni sustav u kojem održiva trgovina djeluje kao ključni pokretač zelene tranzicije i borbe protiv klimatskih promjena i poništavanja gubitka biološke raznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18a)

Izazovi s kojima se svijet suočava u pogledu klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti mogu se riješiti samo globalnim djelovanjem. Unija bi trebala biti snažan globalni akter i primjer drugima te preuzeti vodeću ulogu u međunarodnoj suradnji kako bi se stvorio otvoren i pravedan multilateralni sustav u kojem održiva trgovina djeluje kao ključni pokretač zelene tranzicije i borbe protiv klimatskih promjena i poništavanja gubitka biološke raznolikosti.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Ova se Uredba isto tako nastavlja na Komisijinu Komunikaciju o „otvorenoj, održivoj i odlučnoj trgovinskoj politici” (38) u kojoj se navodi da je s obzirom na nove unutarnje i vanjske izazove, a osobito na novi, održiviji model rasta kako je definiran u europskom zelenom planu i europskoj digitalnoj strategiji, Uniji je potrebna nova strategija trgovinske politike koja će joj pomoći da ostvari ciljeve unutarnje i vanjske politike i promiče povećanje održivosti u okviru svoje obveze da potpuno provede UN-ove ciljeve održivog razvoja.
  Trgovinska politika mora pridonijeti oporavku od krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, zelenoj i digitalnoj transformaciji gospodarstva te izgradnji otpornije Europe u svijetu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Ova se Uredba isto tako nastavlja na Komisijinu Komunikaciju o „otvorenoj, održivoj i odlučnoj trgovinskoj politici” (38) u kojoj se navodi da je s obzirom na nove unutarnje i vanjske izazove, a osobito na novi, održiviji model rasta kako je definiran u europskom zelenom planu i europskoj digitalnoj strategiji, Uniji je potrebna nova strategija trgovinske politike koja će joj pomoći da ostvari ciljeve unutarnje i vanjske politike i promiče povećanje održivosti u okviru svoje obveze da potpuno provede UN-ove ciljeve održivog razvoja.
  Trgovinska politika mora pridonijeti oporavku od krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, zelenoj i digitalnoj transformaciji gospodarstva te izgradnji otpornije Europe u svijetu
  .

| (19) | Ova se Uredba isto tako nastavlja na Komisijinu Komunikaciju o „otvorenoj, održivoj i odlučnoj trgovinskoj politici” (38) u kojoj se navodi da je s obzirom na nove unutarnje i vanjske izazove, a osobito na novi, održiviji model rasta kako je definiran u europskom zelenom planu i europskoj digitalnoj strategiji, Uniji je potrebna nova strategija trgovinske politike koja će joj pomoći da ostvari ciljeve unutarnje i vanjske politike i promiče povećanje održivosti u okviru svoje obveze da potpuno provede UN-ove ciljeve održivog razvoja.
  Trgovina i međunarodna suradnja mogu biti važni alati za konsolidaciju viših standarda održivosti, posebno u pogledu sektora koji su povezani sa šumama i lancima vrijednosti koji iz njih proizlaze. Međutim, ocjena postojećih sporazuma o slobodnoj trgovini pokazala je da u nekim slučajevima postoje nedostaci u njihovoj primjeni i provedbi te da je trgovinsku i ulagačku politiku Unije potrebno pojednostavniti s ciljem djelotvornijeg rješavanja globalnog izazova krčenja šuma
  . |
| --- | --- |

(19)

Ova se Uredba isto tako nastavlja na Komisijinu Komunikaciju o „otvorenoj, održivoj i odlučnoj trgovinskoj politici” (38) u kojoj se navodi da je s obzirom na nove unutarnje i vanjske izazove, a osobito na novi, održiviji model rasta kako je definiran u europskom zelenom planu i europskoj digitalnoj strategiji, Uniji je potrebna nova strategija trgovinske politike koja će joj pomoći da ostvari ciljeve unutarnje i vanjske politike i promiče povećanje održivosti u okviru svoje obveze da potpuno provede UN-ove ciljeve održivog razvoja.
  Trgovina i međunarodna suradnja mogu biti važni alati za konsolidaciju viših standarda održivosti, posebno u pogledu sektora koji su povezani sa šumama i lancima vrijednosti koji iz njih proizlaze. Međutim, ocjena postojećih sporazuma o slobodnoj trgovini pokazala je da u nekim slučajevima postoje nedostaci u njihovoj primjeni i provedbi te da je trgovinsku i ulagačku politiku Unije potrebno pojednostavniti s ciljem djelotvornijeg rješavanja globalnog izazova krčenja šuma
  .

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Kako bi se ponovno pokrenuo rad Unije na sporazumima o slobodnoj trgovini, osigurali jednaki uvjeti za poduzeća iz Unije i ispunile obveze Unije temeljene na Pariškom sporazumu i Konvenciji o biološkoj raznolikosti, koji pozivaju na zaštitu šuma, naglasak trgovinske politike Unije trebao bi biti na primjeni i provedbi postojećih trgovinskih sporazuma te na vođenju pregovora i zaključivanju novih trgovinskih sporazuma koji uključuju snažne, obvezujuće i provedive odredbe o održivom razvoju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Kako bi se ponovno pokrenuo rad Unije na sporazumima o slobodnoj trgovini, osigurali jednaki uvjeti za poduzeća iz Unije i ispunile obveze Unije temeljene na Pariškom sporazumu i Konvenciji o biološkoj raznolikosti, koji pozivaju na zaštitu šuma, naglasak trgovinske politike Unije trebao bi biti na primjeni i provedbi postojećih trgovinskih sporazuma te na vođenju pregovora i zaključivanju novih trgovinskih sporazuma koji uključuju snažne, obvezujuće i provedive odredbe o održivom razvoju.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | U pregovaračke mandate trebalo bi uključiti jasne odredbe o krčenju, propadanju i prenamjeni šuma te prenamjeni i propadanju drugih ekosustava, a za dodjelu novih trgovinskih povlastica trebalo bi uključiti referentne vrijednosti u pogledu održivosti za relevantne sirovine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

U pregovaračke mandate trebalo bi uključiti jasne odredbe o krčenju, propadanju i prenamjeni šuma te prenamjeni i propadanju drugih ekosustava, a za dodjelu novih trgovinskih povlastica trebalo bi uključiti referentne vrijednosti u pogledu održivosti za relevantne sirovine.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19c) | U okviru svakog partnerstva ili suradnje s trgovinskim partnerom trebalo bi uvijek omogućiti potpuno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode, lokalne zajednice, lokalne vlasti i privatni sektor, uključujući MSP-ove i maloposjednike, uzimajući u obzir autonomiju socijalnih partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19c)

U okviru svakog partnerstva ili suradnje s trgovinskim partnerom trebalo bi uvijek omogućiti potpuno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode, lokalne zajednice, lokalne vlasti i privatni sektor, uključujući MSP-ove i maloposjednike, uzimajući u obzir autonomiju socijalnih partnera.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19d) | U odredbama o javnoj nabavi u sporazumima o slobodnoj trgovini trebalo bi uzeti u obzir socijalno, okolišno i odgovorno poslovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19d)

U odredbama o javnoj nabavi u sporazumima o slobodnoj trgovini trebalo bi uzeti u obzir socijalno, okolišno i odgovorno poslovanje.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19e) | Ova bi Uredba trebala biti popraćena snažnim sporazumima o partnerstvu, temeljenim na trgovini i suradnji sa zemljama velikim proizvođačima relevantnih roba i proizvoda, uzimajući u obzir posebne interese maloposjednika i lokalnih zajednica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19e)

Ova bi Uredba trebala biti popraćena snažnim sporazumima o partnerstvu, temeljenim na trgovini i suradnji sa zemljama velikim proizvođačima relevantnih roba i proizvoda, uzimajući u obzir posebne interese maloposjednika i lokalnih zajednica.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Ovom bi se Uredbom trebale dopuniti druge mjere predložene u Komunikaciji Komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (39), a osobito: 1. suradnja sa zemljama proizvođačima kako bi im se pružila potpora u rješavanju temeljnih uzroka krčenja šuma, kao što su slabo upravljanje, nedjelotvorna provedba zakona i korupcija te 2. jačanje međunarodne suradnje sa zemljama koje su veliki potrošači
  u cilju donošenja
  sličnih mjera kako bi se izbjeglo stavljanje proizvoda iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem
  i
  propadanjem šuma na njihova tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Ovom bi se Uredbom trebale dopuniti druge mjere predložene u Komunikaciji Komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (39), a osobito: 1. suradnja sa zemljama proizvođačima kako bi im se pružila potpora u rješavanju temeljnih uzroka krčenja šuma, kao što su slabo upravljanje, nedjelotvorna provedba zakona i korupcija te 2. jačanje međunarodne suradnje sa zemljama koje su veliki potrošači
  u cilju donošenja
  sličnih mjera kako bi se izbjeglo stavljanje proizvoda iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem
  i
  propadanjem šuma na njihova tržišta.

| (20) | Ovom bi se Uredbom trebale dopuniti druge mjere predložene u Komunikaciji Komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (39), a osobito: 1. suradnja sa zemljama proizvođačima kako bi im se pružila potpora u rješavanju temeljnih uzroka krčenja šuma, kao što su slabo upravljanje, nedjelotvorna provedba zakona i korupcija te 2. jačanje međunarodne suradnje sa zemljama koje su veliki potrošači
  , među ostalim promicanjem trgovinskih sporazuma koji uključuju odredbe o očuvanju šuma i potiču trgovinu poljoprivrednim i šumskim proizvodima koji nisu prouzročili krčenje šuma te donošenjem
  sličnih mjera kako bi se izbjeglo stavljanje proizvoda iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma na njihova tržišta. |
| --- | --- |

(20)

Ovom bi se Uredbom trebale dopuniti druge mjere predložene u Komunikaciji Komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (39), a osobito: 1. suradnja sa zemljama proizvođačima kako bi im se pružila potpora u rješavanju temeljnih uzroka krčenja šuma, kao što su slabo upravljanje, nedjelotvorna provedba zakona i korupcija te 2. jačanje međunarodne suradnje sa zemljama koje su veliki potrošači
  , među ostalim promicanjem trgovinskih sporazuma koji uključuju odredbe o očuvanju šuma i potiču trgovinu poljoprivrednim i šumskim proizvodima koji nisu prouzročili krčenje šuma te donošenjem
  sličnih mjera kako bi se izbjeglo stavljanje proizvoda iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma na njihova tržišta.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Ovom bi se Uredbom trebalo poštovati načelo usklađenosti politika radi razvoja te bi se njome trebala promicati i olakšavati suradnja sa zemljama u razvoju, posebno s najmanje razvijenim zemljama, i to pružanjem tehničke i financijske pomoći, kao i razmjenom informacija i dobrih primjera iz prakse u pogledu očuvanja, zaštite i održivog korištenja šuma, s posebnim naglaskom na inicijativama za održivost koje provodi privatni sektor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Ovom bi se Uredbom trebalo poštovati načelo usklađenosti politika radi razvoja te bi se njome trebala promicati i olakšavati suradnja sa zemljama u razvoju, posebno s najmanje razvijenim zemljama, i to pružanjem tehničke i financijske pomoći, kao i razmjenom informacija i dobrih primjera iz prakse u pogledu očuvanja, zaštite i održivog korištenja šuma, s posebnim naglaskom na inicijativama za održivost koje provodi privatni sektor.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20b) | Ovisno o predmetnoj zemlji u razvoju i njezinoj općoj okolišnoj, socijalnoj i gospodarskoj situaciji, trebalo bi razmotriti cjeloviti pristup održivosti, uzimajući u obzir okolišnu dimenziju, kao i socijalnu i gospodarsku dimenziju, posebno kada je riječ o najmanje razvijenim zemljama. Mjere Unije ne bi trebale dovesti do smanjenja dohotka ugroženih skupina stanovništva, gubitka radnih mjesta ili nazadovanja u postignućima zemalja u razvoju te bi se njima trebalo izbjegavati poticanje nezakonitih aktivnosti, od kojih su mnoge povezane s transnacionalnim organiziranim kriminalom i koje ostavljaju još pogubnije posljedice na okoliš i društvo. Također bi trebalo na odgovarajući način uzeti u obzir negativan učinak pandemije bolesti COVID-19 na napredak u postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno nerazmjeran učinak pandemije na siromašne i ranjive osobe te na zapošljavanje i nejednakost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20b)

Ovisno o predmetnoj zemlji u razvoju i njezinoj općoj okolišnoj, socijalnoj i gospodarskoj situaciji, trebalo bi razmotriti cjeloviti pristup održivosti, uzimajući u obzir okolišnu dimenziju, kao i socijalnu i gospodarsku dimenziju, posebno kada je riječ o najmanje razvijenim zemljama. Mjere Unije ne bi trebale dovesti do smanjenja dohotka ugroženih skupina stanovništva, gubitka radnih mjesta ili nazadovanja u postignućima zemalja u razvoju te bi se njima trebalo izbjegavati poticanje nezakonitih aktivnosti, od kojih su mnoge povezane s transnacionalnim organiziranim kriminalom i koje ostavljaju još pogubnije posljedice na okoliš i društvo. Također bi trebalo na odgovarajući način uzeti u obzir negativan učinak pandemije bolesti COVID-19 na napredak u postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno nerazmjeran učinak pandemije na siromašne i ranjive osobe te na zapošljavanje i nejednakost.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Komisija bi trebala nastaviti surađivati sa zemljama proizvođačima i općenito s međunarodnim organizacijama i tijelima te bi trebala jačati svoju potporu i poticaje u pogledu zaštite šuma i prijelaza na proizvodnju bez krčenja šuma, uvažavajući ulogu autohtonih naroda, poboljšavajući upravljanje zemljištem i zaštitu posjeda, jačajući provedbu zakona i promičući održivo gospodarenje šumama, poljoprivredu otpornu na klimatske promjene,
  održivu intenzifikaciju i
  diversifikaciju, agroekologiju i agrošumarstvo. Pritom bi trebala priznati ulogu autohtonih naroda u zaštiti šuma. Na temelju iskustava stečenih u kontekstu postojećih inicijativa, Unija i države članice trebale bi, na njihov zahtjev, surađivati sa zemljama proizvođačima
  kako bi iskoristile multifunkcionalnosti šuma, poduprle ih u prijelazu na održivo upravljanje šumama
  i 
  odgovorile
  na globalne izazove istodobno zadovoljavajući lokalne potrebe i obraćajući pozornost na probleme s kojima se suočavaju maloposjednici u skladu s Komunikacijom „Pojačanje djelovanja za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”. Partnerski pristup trebao bi pomoći zemljama proizvođačima u zaštiti, obnovi i održivom korištenju šuma, čime se pridonosi cilju ove Uredbe, odnosno smanjenju krčenja
  i
  propadanja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Komisija bi trebala nastaviti surađivati sa zemljama proizvođačima i općenito s međunarodnim organizacijama i tijelima te bi trebala jačati svoju potporu i poticaje u pogledu zaštite šuma i prijelaza na proizvodnju bez krčenja šuma, uvažavajući ulogu autohtonih naroda, poboljšavajući upravljanje zemljištem i zaštitu posjeda, jačajući provedbu zakona i promičući održivo gospodarenje šumama, poljoprivredu otpornu na klimatske promjene,
  održivu intenzifikaciju i
  diversifikaciju, agroekologiju i agrošumarstvo. Pritom bi trebala priznati ulogu autohtonih naroda u zaštiti šuma. Na temelju iskustava stečenih u kontekstu postojećih inicijativa, Unija i države članice trebale bi, na njihov zahtjev, surađivati sa zemljama proizvođačima
  kako bi iskoristile multifunkcionalnosti šuma, poduprle ih u prijelazu na održivo upravljanje šumama
  i 
  odgovorile
  na globalne izazove istodobno zadovoljavajući lokalne potrebe i obraćajući pozornost na probleme s kojima se suočavaju maloposjednici u skladu s Komunikacijom „Pojačanje djelovanja za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”. Partnerski pristup trebao bi pomoći zemljama proizvođačima u zaštiti, obnovi i održivom korištenju šuma, čime se pridonosi cilju ove Uredbe, odnosno smanjenju krčenja
  i
  propadanja šuma.

| (21) | Komisija bi
  , uz koordinaciju s državama članicama,
  trebala nastaviti surađivati sa zemljama proizvođačima i općenito s međunarodnim organizacijama i tijelima
  , kao i relevantnim dionicima koji djeluju na terenu,
  te bi trebala jačati svoju potporu i poticaje u pogledu zaštite
  i obnove
  šuma i prijelaza na proizvodnju bez krčenja šuma, uvažavajući
  i jačajući
  ulogu
  i prava
  autohtonih naroda
  i lokalnih zajednica
  , poboljšavajući upravljanje zemljištem i zaštitu posjeda,
  uz pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak,
  jačajući provedbu zakona i promičući
  prirodno i
  održivo gospodarenje šumama
  na temelju pokazatelja i graničnih vrijednosti, ekoturizam,
  poljoprivredu otpornu na klimatske promjene, diversifikaciju, agroekologiju i agrošumarstvo. Pritom bi trebala
  u cijelosti
  priznati ulogu
  i prava
  autohtonih naroda
  i lokalnih zajednica
  u zaštiti šuma. Na temelju iskustava stečenih u kontekstu postojećih inicijativa, Unija i države članice trebale bi, na njihov zahtjev, surađivati sa zemljama proizvođačima i 
  odgovoriti
  na globalne izazove istodobno zadovoljavajući lokalne potrebe i obraćajući pozornost na probleme s kojima se suočavaju maloposjednici u skladu s Komunikacijom „Pojačanje djelovanja za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”.
  Svim pravilima i zahtjevima trebalo bi nastojati u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti opterećenje za maloposjednike u trećim zemljama i spriječiti pojavu prepreka njihovu pristupu tržištu Unije i međunarodnoj trgovini.
  Partnerski pristup trebao bi pomoći zemljama proizvođačima u zaštiti, obnovi i održivom korištenju šuma, čime se pridonosi cilju ove Uredbe, odnosno smanjenju krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  , kao i u pružanju potpore obnovi šuma, među ostalim upotrebom digitalnih tehnologija i geoprostornih informacija
  . |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi
  , uz koordinaciju s državama članicama,
  trebala nastaviti surađivati sa zemljama proizvođačima i općenito s međunarodnim organizacijama i tijelima
  , kao i relevantnim dionicima koji djeluju na terenu,
  te bi trebala jačati svoju potporu i poticaje u pogledu zaštite
  i obnove
  šuma i prijelaza na proizvodnju bez krčenja šuma, uvažavajući
  i jačajući
  ulogu
  i prava
  autohtonih naroda
  i lokalnih zajednica
  , poboljšavajući upravljanje zemljištem i zaštitu posjeda,
  uz pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak,
  jačajući provedbu zakona i promičući
  prirodno i
  održivo gospodarenje šumama
  na temelju pokazatelja i graničnih vrijednosti, ekoturizam,
  poljoprivredu otpornu na klimatske promjene, diversifikaciju, agroekologiju i agrošumarstvo. Pritom bi trebala
  u cijelosti
  priznati ulogu
  i prava
  autohtonih naroda
  i lokalnih zajednica
  u zaštiti šuma. Na temelju iskustava stečenih u kontekstu postojećih inicijativa, Unija i države članice trebale bi, na njihov zahtjev, surađivati sa zemljama proizvođačima i 
  odgovoriti
  na globalne izazove istodobno zadovoljavajući lokalne potrebe i obraćajući pozornost na probleme s kojima se suočavaju maloposjednici u skladu s Komunikacijom „Pojačanje djelovanja za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”.
  Svim pravilima i zahtjevima trebalo bi nastojati u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti opterećenje za maloposjednike u trećim zemljama i spriječiti pojavu prepreka njihovu pristupu tržištu Unije i međunarodnoj trgovini.
  Partnerski pristup trebao bi pomoći zemljama proizvođačima u zaštiti, obnovi i održivom korištenju šuma, čime se pridonosi cilju ove Uredbe, odnosno smanjenju krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  , kao i u pružanju potpore obnovi šuma, među ostalim upotrebom digitalnih tehnologija i geoprostornih informacija
  .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | Ovom se Uredbom prepoznaje gospodarska važnost izvoza robe za treće zemlje, kao i posebni izazovi s kojima se maloposjednici, posebno žene, mogu suočiti. S obzirom na to da udio maloposjednika u proizvodnji dotične robe može biti vrlo visok, posebnu pozornost treba posvetiti izazovima s kojima će se oni suočavati pri provedbi ove Uredbe. Ključno je da gospodarski subjekti koji kupuju od maloposjednika pruže pravovremenu financijsku i tehničku potporu kako bi maloposjednicima pomogli da ispune nove zahtjeve za pristup tržištu Unije. Kako bi podržala održive prakse, kao što su agroekologija i upravljanje šumama u zajednici, Unija bi se trebala boriti protiv izravnih i neizravnih pokretača krčenja šuma, uključujući siromaštvo, promicanjem prihoda za život maloposjednika koji proizvode robu koja se izvozi u Uniju i osiguravanjem dostatnih resursa kako bi se maloposjednicima u trećim zemljama pružila posebna potpora za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe i olakšao njihov pristup tržištu Unije. Istodobno, uspostava vjerodostojnog sustava sljedivosti može osnažiti poljoprivrednike maloposjednike jer se njime može izbjeći neplaćanje obećanih premija za održivost, omogućiti elektronička plaćanja proizvođačima upotrebom nacionalnog sustava sljedivosti, čime se suzbijaju prijevare, a lokalnim vlastima omogućuje prikupljanje informacija o broju čestica proizvođača i praćenje broja poljoprivrednika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

Ovom se Uredbom prepoznaje gospodarska važnost izvoza robe za treće zemlje, kao i posebni izazovi s kojima se maloposjednici, posebno žene, mogu suočiti. S obzirom na to da udio maloposjednika u proizvodnji dotične robe može biti vrlo visok, posebnu pozornost treba posvetiti izazovima s kojima će se oni suočavati pri provedbi ove Uredbe. Ključno je da gospodarski subjekti koji kupuju od maloposjednika pruže pravovremenu financijsku i tehničku potporu kako bi maloposjednicima pomogli da ispune nove zahtjeve za pristup tržištu Unije. Kako bi podržala održive prakse, kao što su agroekologija i upravljanje šumama u zajednici, Unija bi se trebala boriti protiv izravnih i neizravnih pokretača krčenja šuma, uključujući siromaštvo, promicanjem prihoda za život maloposjednika koji proizvode robu koja se izvozi u Uniju i osiguravanjem dostatnih resursa kako bi se maloposjednicima u trećim zemljama pružila posebna potpora za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe i olakšao njihov pristup tržištu Unije. Istodobno, uspostava vjerodostojnog sustava sljedivosti može osnažiti poljoprivrednike maloposjednike jer se njime može izbjeći neplaćanje obećanih premija za održivost, omogućiti elektronička plaćanja proizvođačima upotrebom nacionalnog sustava sljedivosti, čime se suzbijaju prijevare, a lokalnim vlastima omogućuje prikupljanje informacija o broju čestica proizvođača i praćenje broja poljoprivrednika.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Još jedna važna mjera najavljena u Komunikaciji jest uspostava Opservatorija EU-a za krčenje šuma, propadanje šuma, promjene u svjetskim šumskim površinama i njihove pokretače („Opservatorij EU-a”) koji je Komisija pokrenula radi boljeg praćenja promjena u svjetskim šumskim površinama i povezanih pokretača. Nadalje, na temelju postojećih alata za praćenje, uključujući proizvode programa Copernicus, Opservatorij EU-a javnim će subjektima, potrošačima i poduzećima olakšati pristup informacijama o lancima opskrbe, pružajući lako razumljive podatke i informacije s pomoću kojih se krčenje šuma, propadanje šuma i promjene u svjetskim šumskim površinama povezuju s potražnjom za robom i proizvodima u EU-u, odnosno trgovinom tom robom i proizvodima. Opservatorij EU-a stoga će izravno podupirati provedbu ove Uredbe pružanjem znanstvenih dokaza o globalnom krčenju i propadanju šuma te povezanoj trgovini. Opservatorij EU-a blisko će surađivati s relevantnim međunarodnim organizacijama, istraživačkim institutima i trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Još jedna važna mjera najavljena u Komunikaciji jest uspostava Opservatorija EU-a za krčenje šuma, propadanje šuma, promjene u svjetskim šumskim površinama i njihove pokretače („Opservatorij EU-a”) koji je Komisija pokrenula radi boljeg praćenja promjena u svjetskim šumskim površinama i povezanih pokretača. Nadalje, na temelju postojećih alata za praćenje, uključujući proizvode programa Copernicus, Opservatorij EU-a javnim će subjektima, potrošačima i poduzećima olakšati pristup informacijama o lancima opskrbe, pružajući lako razumljive podatke i informacije s pomoću kojih se krčenje šuma, propadanje šuma i promjene u svjetskim šumskim površinama povezuju s potražnjom za robom i proizvodima u EU-u, odnosno trgovinom tom robom i proizvodima. Opservatorij EU-a stoga će izravno podupirati provedbu ove Uredbe pružanjem znanstvenih dokaza o globalnom krčenju i propadanju šuma te povezanoj trgovini. Opservatorij EU-a blisko će surađivati s relevantnim međunarodnim organizacijama, istraživačkim institutima i trećim zemljama.

| (22) | Još jedna važna mjera najavljena u Komunikaciji jest uspostava Opservatorija EU-a za krčenje šuma, propadanje šuma, promjene u svjetskim šumskim površinama i njihove pokretače („Opservatorij EU-a”) koji je Komisija pokrenula radi boljeg praćenja promjena u svjetskim šumskim površinama i povezanih pokretača. Nadalje, na temelju postojećih alata za praćenje, uključujući proizvode programa Copernicus
  i druge javno ili privatno dostupne izvore
  , Opservatorij EU-a javnim će subjektima, potrošačima i poduzećima olakšati pristup informacijama o lancima opskrbe, pružajući lako razumljive podatke i informacije s pomoću kojih se krčenje šuma, propadanje šuma i promjene u svjetskim šumskim površinama povezuju s potražnjom za robom i proizvodima u EU-u, odnosno trgovinom tom robom i proizvodima. Opservatorij EU-a stoga će izravno podupirati provedbu ove Uredbe pružanjem znanstvenih dokaza o globalnom krčenju i propadanju šuma te povezanoj trgovini.
  Opservatorij EU-a trebao bi raspolagati stabilnim i dostatnim resursima i sudjelovati u uspostavi sustava ranog upozoravanja za subjekte, trgovce, civilno društvo i nadležna tijela ako analiza šumske površine ukaže na krčenje šuma ili aktivnost koja se povezuje s propadanjem šuma. Kako bi se olakšala provedba ove Uredbe, Komisija bi također trebala ispitati kako Opservatorij EU-a može doprinijeti analizi relevantnog zakonodavstva u zemljama proizvođačima, uključujući zemljišna prava i postupovno pravo na davanje dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka.
  Opservatorij EU-a blisko će surađivati s relevantnim međunarodnim organizacijama, istraživačkim institutima
  , nevladinim organizacijama, subjektima
  i trećim zemljama.
  Surađivat će i s nadležnim tijelima država članica s ciljem centralizacije podataka i rezultata provjera koje ta tijela provode na licu mjesta. |
| --- | --- |

(22)

Još jedna važna mjera najavljena u Komunikaciji jest uspostava Opservatorija EU-a za krčenje šuma, propadanje šuma, promjene u svjetskim šumskim površinama i njihove pokretače („Opservatorij EU-a”) koji je Komisija pokrenula radi boljeg praćenja promjena u svjetskim šumskim površinama i povezanih pokretača. Nadalje, na temelju postojećih alata za praćenje, uključujući proizvode programa Copernicus
  i druge javno ili privatno dostupne izvore
  , Opservatorij EU-a javnim će subjektima, potrošačima i poduzećima olakšati pristup informacijama o lancima opskrbe, pružajući lako razumljive podatke i informacije s pomoću kojih se krčenje šuma, propadanje šuma i promjene u svjetskim šumskim površinama povezuju s potražnjom za robom i proizvodima u EU-u, odnosno trgovinom tom robom i proizvodima. Opservatorij EU-a stoga će izravno podupirati provedbu ove Uredbe pružanjem znanstvenih dokaza o globalnom krčenju i propadanju šuma te povezanoj trgovini.
  Opservatorij EU-a trebao bi raspolagati stabilnim i dostatnim resursima i sudjelovati u uspostavi sustava ranog upozoravanja za subjekte, trgovce, civilno društvo i nadležna tijela ako analiza šumske površine ukaže na krčenje šuma ili aktivnost koja se povezuje s propadanjem šuma. Kako bi se olakšala provedba ove Uredbe, Komisija bi također trebala ispitati kako Opservatorij EU-a može doprinijeti analizi relevantnog zakonodavstva u zemljama proizvođačima, uključujući zemljišna prava i postupovno pravo na davanje dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka.
  Opservatorij EU-a blisko će surađivati s relevantnim međunarodnim organizacijama, istraživačkim institutima
  , nevladinim organizacijama, subjektima
  i trećim zemljama.
  Surađivat će i s nadležnim tijelima država članica s ciljem centralizacije podataka i rezultata provjera koje ta tijela provode na licu mjesta.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Postojeći
  zakonodavni
  okvir EU-a usmjeren je na suzbijanje nezakonite sječe i povezane trgovine te se ne bavi izravno krčenjem šuma. Sastoji se od Uredbe (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (40) i Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (41)

  . Obje uredbe ocijenjene su u okviru provjere primjerenosti kojom je utvrđeno da, iako je zakonodavstvo pozitivno utjecalo na upravljanje šumama, nisu ispunjeni ciljevi
  tih dviju uredbi (42)

  – suzbijanje nezakonite sječe i povezane trgovine te smanjenje
  potrošnje nezakonito posječenog drva u EU-u
  – te je zaključeno da usmjerenost isključivo na zakonitost drvne sirovine nije dovoljna za postizanje postavljenih ciljeva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Postojeći
  zakonodavni
  okvir EU-a usmjeren je na suzbijanje nezakonite sječe i povezane trgovine te se ne bavi izravno krčenjem šuma. Sastoji se od Uredbe (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (40) i Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (41)

  . Obje uredbe ocijenjene su u okviru provjere primjerenosti kojom je utvrđeno da, iako je zakonodavstvo pozitivno utjecalo na upravljanje šumama, nisu ispunjeni ciljevi
  tih dviju uredbi (42)

  – suzbijanje nezakonite sječe i povezane trgovine te smanjenje
  potrošnje nezakonito posječenog drva u EU-u
  – te je zaključeno da usmjerenost isključivo na zakonitost drvne sirovine nije dovoljna za postizanje postavljenih ciljeva
  .

| (23) | Postojeći okvir EU-a
  za šume akcijski je plan EU-a za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šuma, koji je
  usmjeren na suzbijanje nezakonite sječe i povezane trgovine te se ne bavi izravno krčenjem šuma. Sastoji se od Uredbe (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (40) i Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (41)

  , kojim se operacionaliziraju dobrovoljni sporazumi o partnerstvu. Uspješnost i provedba
  tih dviju uredbi
  prošle su provjeru primjerenosti kojom je utvrđeno da su, iako su obje ostvarile određeni uspjeh, brojni izazovi u provedbi usporili napredak prema potpunom postizanju njihovih ciljeva. Primjena i funkcioniranje programa dužne pažnje u skladu s Uredbom (EU) br. 995/2010, s jedne strane, i ograničen broj zemalja uključenih u postupak dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu, s druge strane, s obzirom na to da je do sada samo jedna imala uspostavljen operativni sustav izdavanja dozvola (Indonezija), smanjili su učinkovitost u postizanju cilja
  potrošnje nezakonito posječenog drva u EU-u. |
| --- | --- |

(23)

Postojeći okvir EU-a
  za šume akcijski je plan EU-a za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šuma, koji je
  usmjeren na suzbijanje nezakonite sječe i povezane trgovine te se ne bavi izravno krčenjem šuma. Sastoji se od Uredbe (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (40) i Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (41)

  , kojim se operacionaliziraju dobrovoljni sporazumi o partnerstvu. Uspješnost i provedba
  tih dviju uredbi
  prošle su provjeru primjerenosti kojom je utvrđeno da su, iako su obje ostvarile određeni uspjeh, brojni izazovi u provedbi usporili napredak prema potpunom postizanju njihovih ciljeva. Primjena i funkcioniranje programa dužne pažnje u skladu s Uredbom (EU) br. 995/2010, s jedne strane, i ograničen broj zemalja uključenih u postupak dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu, s druge strane, s obzirom na to da je do sada samo jedna imala uspostavljen operativni sustav izdavanja dozvola (Indonezija), smanjili su učinkovitost u postizanju cilja
  potrošnje nezakonito posječenog drva u EU-u.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Dostupna izvješća potvrđuju da je znatan dio krčenja šuma koje je u tijeku u skladu sa zakonima zemlje proizvodnje. U nedavnom izvješću (43) procjenjuje se da je od 2013. do 2019. oko 30 % krčenja šuma za potrebe komercijalne poljoprivrede u tropskim zemljama bilo zakonito. Dostupni podaci uglavnom su usmjereni na zemlje sa slabim upravljanjem – globalni udio nezakonitog krčenja šuma mogao bi biti manji, ali već postoje jasni podaci koji upućuju na to da se učinkovitost mjera
  politike
  narušava izostavljanjem krčenja šuma koje je zakonito u zemlji proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Dostupna izvješća potvrđuju da je znatan dio krčenja šuma koje je u tijeku u skladu sa zakonima zemlje proizvodnje. U nedavnom izvješću (43) procjenjuje se da je od 2013. do 2019. oko 30 % krčenja šuma za potrebe komercijalne poljoprivrede u tropskim zemljama bilo zakonito. Dostupni podaci uglavnom su usmjereni na zemlje sa slabim upravljanjem – globalni udio nezakonitog krčenja šuma mogao bi biti manji, ali već postoje jasni podaci koji upućuju na to da se učinkovitost mjera
  politike
  narušava izostavljanjem krčenja šuma koje je zakonito u zemlji proizvodnje.

| (24) | Dostupna izvješća potvrđuju da je znatan dio krčenja šuma koje je u tijeku u skladu sa zakonima zemlje proizvodnje. U nedavnom izvješću (43) procjenjuje se da je od 2013. do 2019. oko 30 % krčenja šuma za potrebe komercijalne poljoprivrede u tropskim zemljama bilo zakonito. Dostupni podaci uglavnom su usmjereni na zemlje sa slabim upravljanjem – globalni udio nezakonitog krčenja šuma mogao bi biti manji, ali već postoje jasni podaci koji upućuju na to da se učinkovitost mjera
  u tom području
  narušava izostavljanjem krčenja šuma koje je zakonito u zemlji proizvodnje. |
| --- | --- |

(24)

Dostupna izvješća potvrđuju da je znatan dio krčenja šuma koje je u tijeku u skladu sa zakonima zemlje proizvodnje. U nedavnom izvješću (43) procjenjuje se da je od 2013. do 2019. oko 30 % krčenja šuma za potrebe komercijalne poljoprivrede u tropskim zemljama bilo zakonito. Dostupni podaci uglavnom su usmjereni na zemlje sa slabim upravljanjem – globalni udio nezakonitog krčenja šuma mogao bi biti manji, ali već postoje jasni podaci koji upućuju na to da se učinkovitost mjera
  u tom području
  narušava izostavljanjem krčenja šuma koje je zakonito u zemlji proizvodnje.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | U procjeni učinka mogućih mjera politike za rješavanje problema krčenja i propadanja šuma koje je uzrokovala Unija, u zaključcima Vijeća i rezoluciji Europskog parlamenta iz 2020. jasno je utvrđena potreba za određivanjem krčenja i propadanja šuma kao smjernica za buduće mjere Unije. Stoga bi se novi pravni okvir Unije trebao baviti
  i
  zakonitošću
  i
  pitanjem je li proizvodnja relevantne robe i proizvoda povezana s krčenjem šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

U procjeni učinka mogućih mjera politike za rješavanje problema krčenja i propadanja šuma koje je uzrokovala Unija, u zaključcima Vijeća i rezoluciji Europskog parlamenta iz 2020. jasno je utvrđena potreba za određivanjem krčenja i propadanja šuma kao smjernica za buduće mjere Unije. Stoga bi se novi pravni okvir Unije trebao baviti
  i
  zakonitošću
  i
  pitanjem je li proizvodnja relevantne robe i proizvoda povezana s krčenjem šuma.

| (25) | U procjeni učinka mogućih mjera politike za rješavanje problema krčenja i propadanja šuma koje je uzrokovala Unija, u zaključcima Vijeća i rezoluciji Europskog parlamenta iz 2020. jasno je utvrđena potreba za određivanjem krčenja i propadanja šuma kao smjernica za buduće mjere Unije.
  Ako bi se naglasak stavio isključivo na zakonitost, time bi se u državama koje u velikoj mjeri ovise o izvozu poljoprivrednih proizvoda moglo potaknuti snižavanje standarda. Te bi države mogle doći u iskušenje da smanje zaštitu okoliša kako bi svojim proizvodima olakšale pristup tržištu Unije.
  Stoga bi se novi pravni okvir Unije trebao baviti zakonitošću, pitanjem je li proizvodnja relevantne robe i proizvoda povezana s krčenjem šuma
  i pitanjem je li zadržana zaštita prava posjeda autohtonog i lokalnog stanovništva
  . |
| --- | --- |

(25)

U procjeni učinka mogućih mjera politike za rješavanje problema krčenja i propadanja šuma koje je uzrokovala Unija, u zaključcima Vijeća i rezoluciji Europskog parlamenta iz 2020. jasno je utvrđena potreba za određivanjem krčenja i propadanja šuma kao smjernica za buduće mjere Unije.
  Ako bi se naglasak stavio isključivo na zakonitost, time bi se u državama koje u velikoj mjeri ovise o izvozu poljoprivrednih proizvoda moglo potaknuti snižavanje standarda. Te bi države mogle doći u iskušenje da smanje zaštitu okoliša kako bi svojim proizvodima olakšale pristup tržištu Unije.
  Stoga bi se novi pravni okvir Unije trebao baviti zakonitošću, pitanjem je li proizvodnja relevantne robe i proizvoda povezana s krčenjem šuma
  i pitanjem je li zadržana zaštita prava posjeda autohtonog i lokalnog stanovništva
  .

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Definicija „nulte stope krčenja šuma” trebala bi biti dovoljno široka kako bi obuhvatila
  i
  krčenje
  i
  propadanje šuma, trebala bi pružiti pravnu jasnoću te biti mjerljiva na temelju kvantitativnih, objektivnih i međunarodno priznatih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Definicija „nulte stope krčenja šuma” trebala bi biti dovoljno široka kako bi obuhvatila
  i
  krčenje
  i
  propadanje šuma, trebala bi pružiti pravnu jasnoću te biti mjerljiva na temelju kvantitativnih, objektivnih i međunarodno priznatih podataka.

| (26) | Definicija „nulte stope krčenja šuma” trebala bi biti dovoljno široka kako bi obuhvatila krčenje, propadanje
  i prenamjenu
  šuma, trebala bi pružiti pravnu jasnoću te biti mjerljiva na temelju kvantitativnih, objektivnih i međunarodno priznatih podataka. |
| --- | --- |

(26)

Definicija „nulte stope krčenja šuma” trebala bi biti dovoljno široka kako bi obuhvatila krčenje, propadanje
  i prenamjenu
  šuma, trebala bi pružiti pravnu jasnoću te biti mjerljiva na temelju kvantitativnih, objektivnih i međunarodno priznatih podataka.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Uredbom bi trebalo obuhvatiti one proizvode čija je potrošnja u Uniji najrelevantnija kad je riječ o poticanju globalnog krčenja
  i
  propadanja šuma i za koje bi intervencija politike Unije mogla donijeti najveće koristi po jediničnoj vrijednosti trgovine. Opsežno preispitivanje znanstvene literature, odnosno primarnih izvora u kojima se procjenjuje utjecaj potrošnje u EU-u na globalno krčenje šuma i povezivanje tog otiska s određenim proizvodima, provedeno je kao dio studije koja prati procjenu učinka te je unakrsno provjereno u okviru opsežnog savjetovanja s dionicima. Taj je postupak rezultirao prvim popisom
  od osam
  proizvoda. Drvo je izravno uključeno u područje primjene jer je već bilo obuhvaćeno EUTR-om.
  Popis proizvoda zatim je dodatno smanjen na temelju analize učinkovitosti u okviru procjene učinka. U toj analizi učinkovitosti uspoređeni su hektari iskrčenih šuma povezani s potrošnjom u EU-u, kako je procijenjeno u
  nedavnom istraživačkom radu (44)

  , za svaki od tih proizvoda, s prosječnom vrijednošću njihova uvoza u EU. Od ukupno osam proizvoda analiziranih u istraživačkom radu
  koji je upotrijebljen za analizu učinkovitosti, šest proizvoda čini najveći udio krčenja šuma koji uzrokuje EU: palmino ulje (33,95  %), soja (32,83  %), drvo (8,62  %), kakao (7,54  %), kava (7,01  %) i goveđe meso (5,01  %). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Uredbom bi trebalo obuhvatiti one proizvode čija je potrošnja u Uniji najrelevantnija kad je riječ o poticanju globalnog krčenja
  i
  propadanja šuma i za koje bi intervencija politike Unije mogla donijeti najveće koristi po jediničnoj vrijednosti trgovine. Opsežno preispitivanje znanstvene literature, odnosno primarnih izvora u kojima se procjenjuje utjecaj potrošnje u EU-u na globalno krčenje šuma i povezivanje tog otiska s određenim proizvodima, provedeno je kao dio studije koja prati procjenu učinka te je unakrsno provjereno u okviru opsežnog savjetovanja s dionicima. Taj je postupak rezultirao prvim popisom
  od osam
  proizvoda. Drvo je izravno uključeno u područje primjene jer je već bilo obuhvaćeno EUTR-om.
  Popis proizvoda zatim je dodatno smanjen na temelju analize učinkovitosti u okviru procjene učinka. U toj analizi učinkovitosti uspoređeni su hektari iskrčenih šuma povezani s potrošnjom u EU-u, kako je procijenjeno u
  nedavnom istraživačkom radu (44)

  , za svaki od tih proizvoda, s prosječnom vrijednošću njihova uvoza u EU. Od ukupno osam proizvoda analiziranih u istraživačkom radu
  koji je upotrijebljen za analizu učinkovitosti, šest proizvoda čini najveći udio krčenja šuma koji uzrokuje EU: palmino ulje (33,95  %), soja (32,83  %), drvo (8,62  %), kakao (7,54  %), kava (7,01  %) i goveđe meso (5,01  %).

| (27) | Uredbom bi trebalo obuhvatiti one proizvode čija je potrošnja u Uniji najrelevantnija kad je riječ o poticanju globalnog krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma i za koje bi intervencija politike Unije mogla donijeti najveće koristi po jediničnoj vrijednosti trgovine. Opsežno preispitivanje znanstvene literature, odnosno primarnih izvora u kojima se procjenjuje utjecaj potrošnje u EU-u na globalno krčenje šuma i povezivanje tog
  ekološkog
  otiska s određenim proizvodima, provedeno je kao dio studije koja prati procjenu učinka te je unakrsno provjereno u okviru opsežnog savjetovanja s dionicima. Taj je postupak rezultirao prvim popisom proizvoda. Drvo je izravno uključeno u područje primjene jer je već bilo obuhvaćeno EUTR-om.
  Prema
  nedavnom istraživačkom radu (44) koji je upotrijebljen za analizu učinkovitosti, šest proizvoda čini najveći udio krčenja šuma koji uzrokuje EU
  u ukupnim proizvodima analiziranim u istraživačkom radu
  : palmino ulje (33,95  %), soja (32,83  %), drvo (8,62  %), kakao (7,54  %), kava (7,01  %) i goveđe meso (5,01  %).
  Meso koje se uvozi u Uniju trebalo bi biti podložno istim pravilima kojima podliježe meso koje se proizvodi u Uniji. Stoga bi ovom Uredbom trebala biti obuhvaćeno meso svinja, peradi, ovaca i koza kako bi se zajamčilo da se životinje koje se uzgajaju izvan Unije i zatim uvoze hrane robom ili proizvodima s nultom stopom krčenja šuma. Kaučuk i kukuruz također bi trebali biti obuhvaćeni Uredbom zbog njihova utjecaja na krčenje šuma na svjetskoj razini. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata za proširenje područja primjene Priloga I. |
| --- | --- |

(27)

Uredbom bi trebalo obuhvatiti one proizvode čija je potrošnja u Uniji najrelevantnija kad je riječ o poticanju globalnog krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma i za koje bi intervencija politike Unije mogla donijeti najveće koristi po jediničnoj vrijednosti trgovine. Opsežno preispitivanje znanstvene literature, odnosno primarnih izvora u kojima se procjenjuje utjecaj potrošnje u EU-u na globalno krčenje šuma i povezivanje tog
  ekološkog
  otiska s određenim proizvodima, provedeno je kao dio studije koja prati procjenu učinka te je unakrsno provjereno u okviru opsežnog savjetovanja s dionicima. Taj je postupak rezultirao prvim popisom proizvoda. Drvo je izravno uključeno u područje primjene jer je već bilo obuhvaćeno EUTR-om.
  Prema
  nedavnom istraživačkom radu (44) koji je upotrijebljen za analizu učinkovitosti, šest proizvoda čini najveći udio krčenja šuma koji uzrokuje EU
  u ukupnim proizvodima analiziranim u istraživačkom radu
  : palmino ulje (33,95  %), soja (32,83  %), drvo (8,62  %), kakao (7,54  %), kava (7,01  %) i goveđe meso (5,01  %).
  Meso koje se uvozi u Uniju trebalo bi biti podložno istim pravilima kojima podliježe meso koje se proizvodi u Uniji. Stoga bi ovom Uredbom trebala biti obuhvaćeno meso svinja, peradi, ovaca i koza kako bi se zajamčilo da se životinje koje se uzgajaju izvan Unije i zatim uvoze hrane robom ili proizvodima s nultom stopom krčenja šuma. Kaučuk i kukuruz također bi trebali biti obuhvaćeni Uredbom zbog njihova utjecaja na krčenje šuma na svjetskoj razini. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata za proširenje područja primjene Priloga I.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27a) | Financijske institucije trebale bi biti obuhvaćene ovom Uredbom jer bi njihove usluge mogle dovesti do pružanja potpore aktivnostima koje su izravno ili neizravno povezane s krčenjem, propadanjem i prenamjenom šuma. Stoga bi u područje primjene ove Uredbe trebalo uključiti sve bankarske, investicijske i osiguravateljske aktivnosti financijskih institucija kako bi ih se spriječilo da podupiru projekte koji su izravno ili neizravno povezani s krčenjem, propadanjem ili prenamjenom šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27a)

Financijske institucije trebale bi biti obuhvaćene ovom Uredbom jer bi njihove usluge mogle dovesti do pružanja potpore aktivnostima koje su izravno ili neizravno povezane s krčenjem, propadanjem i prenamjenom šuma. Stoga bi u područje primjene ove Uredbe trebalo uključiti sve bankarske, investicijske i osiguravateljske aktivnosti financijskih institucija kako bi ih se spriječilo da podupiru projekte koji su izravno ili neizravno povezani s krčenjem, propadanjem ili prenamjenom šuma.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi obveze koje se odnose na relevantnu robu i proizvode kako bi se učinkovito suzbilo krčenje
  i
  propadanje šuma te promicali lanci opskrbe bez krčenja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi obveze koje se odnose na relevantnu robu i proizvode kako bi se učinkovito suzbilo krčenje
  i
  propadanje šuma te promicali lanci opskrbe bez krčenja šuma.

| (29) | Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi obveze koje se odnose na relevantnu robu i proizvode kako bi se učinkovito suzbilo krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma te promicali lanci opskrbe bez krčenja šuma
  , kao i zaštita ljudskih prava i prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica u Uniji i trećim zemljama
  . |
| --- | --- |

(29)

Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi obveze koje se odnose na relevantnu robu i proizvode kako bi se učinkovito suzbilo krčenje, propadanje
  i prenamjena
  šuma te promicali lanci opskrbe bez krčenja šuma
  , kao i zaštita ljudskih prava i prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica u Uniji i trećim zemljama
  .

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29a) | Pri procjeni rizika od neusklađenosti relevantne robe i proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište Unije ili izvozu s tržišta Unije sa zahtjevima ove Uredbe, trebalo bi uzeti u obzir kršenja ljudskih prava povezana s krčenjem, propadanjem i prenamjenom šuma, uključujući prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica i nositelja običajnih prava posjeda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29a)

Pri procjeni rizika od neusklađenosti relevantne robe i proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište Unije ili izvozu s tržišta Unije sa zahtjevima ove Uredbe, trebalo bi uzeti u obzir kršenja ljudskih prava povezana s krčenjem, propadanjem i prenamjenom šuma, uključujući prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica i nositelja običajnih prava posjeda.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Mnoge međunarodne organizacije i tijela (npr. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda, Međuvladino tijelo za klimatske promjene, Program Ujedinjenih naroda za okoliš, Pariški sporazum, Međunarodni savez za očuvanje prirode, Konvencija o biološkoj raznolikosti) rade na pitanjima iz područja krčenja i propadanja šuma, a definicije u ovoj Uredbi temelje se na tom radu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Mnoge međunarodne organizacije i tijela (npr. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda, Međuvladino tijelo za klimatske promjene, Program Ujedinjenih naroda za okoliš, Pariški sporazum, Međunarodni savez za očuvanje prirode, Konvencija o biološkoj raznolikosti) rade na pitanjima iz područja krčenja i propadanja šuma, a definicije u ovoj Uredbi temelje se na tom radu.

| (30) | Mnoge međunarodne organizacije i tijela (npr. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda, Međuvladino tijelo za klimatske promjene, Program Ujedinjenih naroda za okoliš, Pariški sporazum, Međunarodni savez za očuvanje prirode, Konvencija o biološkoj raznolikosti) rade na pitanjima iz područja krčenja i propadanja šuma
  te prenamjene i propadanja drugih ekosustava
  , a definicije u ovoj Uredbi temelje se na tom radu. |
| --- | --- |

(30)

Mnoge međunarodne organizacije i tijela (npr. Organizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda, Međuvladino tijelo za klimatske promjene, Program Ujedinjenih naroda za okoliš, Pariški sporazum, Međunarodni savez za očuvanje prirode, Konvencija o biološkoj raznolikosti) rade na pitanjima iz područja krčenja i propadanja šuma
  te prenamjene i propadanja drugih ekosustava
  , a definicije u ovoj Uredbi temelje se na tom radu.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Trebalo bi utvrditi krajnji datum kao osnovu za procjenu je li na predmetnom zemljištu došlo do krčenja
  ili
  propadanja šuma, što znači da roba i proizvodi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe ne bi smjeli ući na tržište Unije ili se izvoziti s njega ako su proizvedeni na zemljištu na kojem je nakon tog datuma došlo do krčenja ili propadanja šuma. Uredbom bi trebalo omogućiti odgovarajuću provjeru i praćenje
  te bi trebala biti u skladu s postojećim međunarodnim obvezama,
  kao što su ciljevi održivog razvoja i Deklaracija iz New Yorka o šumama, čime bi se iznenadni poremećaji u lancima opskrbe sveli na najmanju moguću mjeru te, s obzirom na stupanje na snagu ove Uredbe, uklonili svi poticaji za ubrzanje aktivnosti koje dovode do krčenja
  i
  propadanja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Trebalo bi utvrditi krajnji datum kao osnovu za procjenu je li na predmetnom zemljištu došlo do krčenja
  ili
  propadanja šuma, što znači da roba i proizvodi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe ne bi smjeli ući na tržište Unije ili se izvoziti s njega ako su proizvedeni na zemljištu na kojem je nakon tog datuma došlo do krčenja ili propadanja šuma. Uredbom bi trebalo omogućiti odgovarajuću provjeru i praćenje
  te bi trebala biti u skladu s postojećim međunarodnim obvezama,
  kao što su ciljevi održivog razvoja i Deklaracija iz New Yorka o šumama, čime bi se iznenadni poremećaji u lancima opskrbe sveli na najmanju moguću mjeru te, s obzirom na stupanje na snagu ove Uredbe, uklonili svi poticaji za ubrzanje aktivnosti koje dovode do krčenja
  i
  propadanja šuma.

| (31) | Trebalo bi utvrditi krajnji datum kao osnovu za procjenu je li na predmetnom zemljištu došlo do krčenja, propadanja
  ili prenamjene
  šuma, što znači da roba i proizvodi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe ne bi smjeli ući na tržište Unije ili se izvoziti s njega ako su proizvedeni na zemljištu na kojem je nakon tog datuma došlo do krčenja ili propadanja šuma. Uredbom bi trebalo omogućiti odgovarajuću provjeru i praćenje
  , uzimajući u obzir postojeće međunarodne obveze
  kao što su ciljevi održivog razvoja i Deklaracija iz New Yorka o šumama, čime bi se iznenadni poremećaji u lancima opskrbe sveli na najmanju moguću mjeru te, s obzirom na stupanje na snagu ove Uredbe, uklonili svi poticaji za ubrzanje aktivnosti koje dovode do krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma. |
| --- | --- |

(31)

Trebalo bi utvrditi krajnji datum kao osnovu za procjenu je li na predmetnom zemljištu došlo do krčenja, propadanja
  ili prenamjene
  šuma, što znači da roba i proizvodi obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe ne bi smjeli ući na tržište Unije ili se izvoziti s njega ako su proizvedeni na zemljištu na kojem je nakon tog datuma došlo do krčenja ili propadanja šuma. Uredbom bi trebalo omogućiti odgovarajuću provjeru i praćenje
  , uzimajući u obzir postojeće međunarodne obveze
  kao što su ciljevi održivog razvoja i Deklaracija iz New Yorka o šumama, čime bi se iznenadni poremećaji u lancima opskrbe sveli na najmanju moguću mjeru te, s obzirom na stupanje na snagu ove Uredbe, uklonili svi poticaji za ubrzanje aktivnosti koje dovode do krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Kako bi se ojačao doprinos Unije zaustavljanju krčenja
  i
  propadanja šuma te kako bi se osiguralo da se roba i proizvodi iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem
  i
  propadanjem šuma ne stavljaju na tržište Unije, relevantna roba i proizvodi ne bi se trebali stavljati na tržište Unije ili stavljati na raspolaganje na tržištu Unije ni izvoziti s tog tržišta ako nisu proizvedeni bez krčenja šuma i u skladu s relevantnim
  zakonodavstvom zemlje proizvodnje
  . Kako bi se to potvrdilo, uz njih bi uvijek trebalo prilagati izjavu o postupanju s dužnom pažnjom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Kako bi se ojačao doprinos Unije zaustavljanju krčenja
  i
  propadanja šuma te kako bi se osiguralo da se roba i proizvodi iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem
  i
  propadanjem šuma ne stavljaju na tržište Unije, relevantna roba i proizvodi ne bi se trebali stavljati na tržište Unije ili stavljati na raspolaganje na tržištu Unije ni izvoziti s tog tržišta ako nisu proizvedeni bez krčenja šuma i u skladu s relevantnim
  zakonodavstvom zemlje proizvodnje
  . Kako bi se to potvrdilo, uz njih bi uvijek trebalo prilagati izjavu o postupanju s dužnom pažnjom.

| (32) | Kako bi se ojačao doprinos Unije zaustavljanju krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma te kako bi se osiguralo da se roba i proizvodi iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma ne stavljaju na tržište Unije niti izvoze s njega, relevantna roba i proizvodi ne bi se trebali stavljati na tržište Unije ili stavljati na raspolaganje na tržištu Unije ni izvoziti s tog tržišta ako nisu proizvedeni bez krčenja šuma i u skladu s relevantnim
  domaćim i međunarodnim pravom i normama
  . Kako bi se to potvrdilo, uz njih bi uvijek trebalo prilagati izjavu o postupanju s dužnom pažnjom. |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se ojačao doprinos Unije zaustavljanju krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma te kako bi se osiguralo da se roba i proizvodi iz lanaca opskrbe povezanih s krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma ne stavljaju na tržište Unije niti izvoze s njega, relevantna roba i proizvodi ne bi se trebali stavljati na tržište Unije ili stavljati na raspolaganje na tržištu Unije ni izvoziti s tog tržišta ako nisu proizvedeni bez krčenja šuma i u skladu s relevantnim
  domaćim i međunarodnim pravom i normama
  . Kako bi se to potvrdilo, uz njih bi uvijek trebalo prilagati izjavu o postupanju s dužnom pažnjom.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Gospodarski subjekti trebali bi na temelju sustavnog pristupa poduzeti odgovarajuće korake kako bi utvrdili jesu li relevantna roba i proizvodi koje namjeravaju staviti na tržište Unije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe koji se odnose na sprečavanje krčenja šuma i zakonitost. U tu svrhu gospodarski subjekti trebali bi uspostaviti i provoditi postupke dužne pažnje. Postupak dužne pažnje koji se zahtijeva ovom Uredbom trebao bi uključivati
  tri
  elementa: zahtjeve u pogledu pružanja informacija, procjenu rizika i mjere za smanjenje rizika. Postupci dužne pažnje trebali bi biti osmišljeni tako da omoguće pristup informacijama o izvorima i dobavljačima robe i proizvoda koji se stavljaju na tržište Unije, uključujući informacije kojima se dokazuje da su ispunjeni zahtjevi u pogledu krčenja
  i
  propadanja šuma te zakonitosti, među ostalim utvrđivanjem zemlje
  i područja
  proizvodnje, uključujući geolokacijske koordinate
  relevantnih zemljišnih čestica
  . Pri određivanju geolokacijskih koordinata koje se oslanjaju na određivanje vremena i položaja i/ili promatranje Zemlje mogli bi se iskoristiti svemirski podaci i usluge koje se pružaju u okviru svemirskog programa Unije (EGNOS/Galileo i Copernicus). Na temelju tih informacija gospodarski subjekti trebali bi provesti procjenu rizika. Ako se utvrdi rizik, gospodarski subjekti trebali bi raditi na smanjenju takvog rizika kako bi ga uklonili ili učinili zanemarivim. Gospodarski subjekt može predmetnu robu ili proizvod staviti na tržište Unije ili izvoziti tek nakon što je dovršio potrebne korake postupka dužne pažnje i zaključio da ne postoji rizik da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu s ovom Uredbom ili da je taj rizik zanemariv. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Gospodarski subjekti trebali bi na temelju sustavnog pristupa poduzeti odgovarajuće korake kako bi utvrdili jesu li relevantna roba i proizvodi koje namjeravaju staviti na tržište Unije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe koji se odnose na sprečavanje krčenja šuma i zakonitost. U tu svrhu gospodarski subjekti trebali bi uspostaviti i provoditi postupke dužne pažnje. Postupak dužne pažnje koji se zahtijeva ovom Uredbom trebao bi uključivati
  tri
  elementa: zahtjeve u pogledu pružanja informacija, procjenu rizika i mjere za smanjenje rizika. Postupci dužne pažnje trebali bi biti osmišljeni tako da omoguće pristup informacijama o izvorima i dobavljačima robe i proizvoda koji se stavljaju na tržište Unije, uključujući informacije kojima se dokazuje da su ispunjeni zahtjevi u pogledu krčenja
  i
  propadanja šuma te zakonitosti, među ostalim utvrđivanjem zemlje
  i područja
  proizvodnje, uključujući geolokacijske koordinate
  relevantnih zemljišnih čestica
  . Pri određivanju geolokacijskih koordinata koje se oslanjaju na određivanje vremena i položaja i/ili promatranje Zemlje mogli bi se iskoristiti svemirski podaci i usluge koje se pružaju u okviru svemirskog programa Unije (EGNOS/Galileo i Copernicus). Na temelju tih informacija gospodarski subjekti trebali bi provesti procjenu rizika. Ako se utvrdi rizik, gospodarski subjekti trebali bi raditi na smanjenju takvog rizika kako bi ga uklonili ili učinili zanemarivim. Gospodarski subjekt može predmetnu robu ili proizvod staviti na tržište Unije ili izvoziti tek nakon što je dovršio potrebne korake postupka dužne pažnje i zaključio da ne postoji rizik da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu s ovom Uredbom ili da je taj rizik zanemariv.

| (33) | Gospodarski subjekti trebali bi na temelju sustavnog pristupa poduzeti odgovarajuće korake kako bi utvrdili jesu li relevantna roba i proizvodi koje namjeravaju staviti na tržište Unije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe koji se odnose na sprečavanje krčenja šuma i zakonitost. U tu svrhu gospodarski subjekti trebali bi uspostaviti i provoditi postupke dužne pažnje. Postupak dužne pažnje koji se zahtijeva ovom Uredbom trebao bi uključivati
  četiri
  elementa: zahtjeve u pogledu pružanja informacija, procjenu rizika i mjere za smanjenje rizika
  te obveze izvješćivanja
  . Postupci dužne pažnje trebali bi biti osmišljeni tako da omoguće pristup informacijama o izvorima i dobavljačima robe i proizvoda koji se stavljaju na tržište Unije, uključujući informacije kojima se dokazuje da su ispunjeni zahtjevi u pogledu krčenja, propadanja
  i prenamjene šuma
  te zakonitosti,
  i da je država proizvodnje ispunila zahtjev zakonitosti i poštovala međunarodno pravo o ljudskim pravima, uključujući pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak,
  među ostalim utvrđivanjem zemlje proizvodnje
  i njezinih dijelova
  , uključujući geolokacijske koordinate. Pri određivanju geolokacijskih koordinata koje se oslanjaju na određivanje vremena i položaja i/ili promatranje Zemlje mogli bi se iskoristiti svemirski podaci i usluge koje se pružaju u okviru svemirskog programa Unije (EGNOS/Galileo i Copernicus).
  Primjena zahtjeva za geolokaciju u sektorima u kojima maloposjednici predstavljaju znatan udio proizvođača mogla bi biti posebno zahtjevna te bi po potrebi trebalo pružiti smjernice, tehničku i financijsku potporu.
  Na temelju tih informacija gospodarski subjekti trebali bi provesti procjenu rizika. Ako se utvrdi rizik, gospodarski subjekti trebali bi raditi na smanjenju takvog rizika kako bi ga uklonili ili učinili zanemarivim. Gospodarski subjekt može predmetnu robu ili proizvod staviti na tržište Unije ili izvoziti tek nakon što je dovršio potrebne korake postupka dužne pažnje i zaključio da ne postoji rizik da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu s ovom Uredbom ili da je taj rizik zanemariv.
  Kako bi se potaknula transparentnost i olakšala provedba, gospodarski subjekti trebali bi svake godine javno izvješćivati o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze. |
| --- | --- |

(33)

Gospodarski subjekti trebali bi na temelju sustavnog pristupa poduzeti odgovarajuće korake kako bi utvrdili jesu li relevantna roba i proizvodi koje namjeravaju staviti na tržište Unije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe koji se odnose na sprečavanje krčenja šuma i zakonitost. U tu svrhu gospodarski subjekti trebali bi uspostaviti i provoditi postupke dužne pažnje. Postupak dužne pažnje koji se zahtijeva ovom Uredbom trebao bi uključivati
  četiri
  elementa: zahtjeve u pogledu pružanja informacija, procjenu rizika i mjere za smanjenje rizika
  te obveze izvješćivanja
  . Postupci dužne pažnje trebali bi biti osmišljeni tako da omoguće pristup informacijama o izvorima i dobavljačima robe i proizvoda koji se stavljaju na tržište Unije, uključujući informacije kojima se dokazuje da su ispunjeni zahtjevi u pogledu krčenja, propadanja
  i prenamjene šuma
  te zakonitosti,
  i da je država proizvodnje ispunila zahtjev zakonitosti i poštovala međunarodno pravo o ljudskim pravima, uključujući pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak,
  među ostalim utvrđivanjem zemlje proizvodnje
  i njezinih dijelova
  , uključujući geolokacijske koordinate. Pri određivanju geolokacijskih koordinata koje se oslanjaju na određivanje vremena i položaja i/ili promatranje Zemlje mogli bi se iskoristiti svemirski podaci i usluge koje se pružaju u okviru svemirskog programa Unije (EGNOS/Galileo i Copernicus).
  Primjena zahtjeva za geolokaciju u sektorima u kojima maloposjednici predstavljaju znatan udio proizvođača mogla bi biti posebno zahtjevna te bi po potrebi trebalo pružiti smjernice, tehničku i financijsku potporu.
  Na temelju tih informacija gospodarski subjekti trebali bi provesti procjenu rizika. Ako se utvrdi rizik, gospodarski subjekti trebali bi raditi na smanjenju takvog rizika kako bi ga uklonili ili učinili zanemarivim. Gospodarski subjekt može predmetnu robu ili proizvod staviti na tržište Unije ili izvoziti tek nakon što je dovršio potrebne korake postupka dužne pažnje i zaključio da ne postoji rizik da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu s ovom Uredbom ili da je taj rizik zanemariv.
  Kako bi se potaknula transparentnost i olakšala provedba, gospodarski subjekti trebali bi svake godine javno izvješćivati o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33a) | Gospodarski subjekti trebali bi poduzeti razumne napore kako bi osigurali da se proizvođačima od kojih nabavljaju, posebno maloposjednicima, plaća pravedna cijena kako bi im se omogućilo ostvarivanje prihoda za život i učinkovito suzbilo siromaštvo kao temeljni uzrok krčenja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33a)

Gospodarski subjekti trebali bi poduzeti razumne napore kako bi osigurali da se proizvođačima od kojih nabavljaju, posebno maloposjednicima, plaća pravedna cijena kako bi im se omogućilo ostvarivanje prihoda za život i učinkovito suzbilo siromaštvo kao temeljni uzrok krčenja šuma.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33b) | Gospodarski subjekti i trgovci te nadležna tijela država članica trebali bi moći iskoristiti alate koje je Unija stavila na raspolaganje pri prikupljanju i prijepisu informacija potrebnih za postupak dužne pažnje. Agencije zadužene za programe EGNOS/Galileo i Copernicus trebale bi produbiti svoje sinergije kako bi omogućile holistički pristup. Subjekti i trgovci, u suradnji s Komisijom, trebali bi podupirati poljoprivrednike, naročito maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, da na odgovarajući način nabavljaju i upotrebljavaju alate potrebne za prikupljanje informacija, uključujući geolokaciju, te da preuzmu odgovornost za njih na održiv način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33b)

Gospodarski subjekti i trgovci te nadležna tijela država članica trebali bi moći iskoristiti alate koje je Unija stavila na raspolaganje pri prikupljanju i prijepisu informacija potrebnih za postupak dužne pažnje. Agencije zadužene za programe EGNOS/Galileo i Copernicus trebale bi produbiti svoje sinergije kako bi omogućile holistički pristup. Subjekti i trgovci, u suradnji s Komisijom, trebali bi podupirati poljoprivrednike, naročito maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, da na odgovarajući način nabavljaju i upotrebljavaju alate potrebne za prikupljanje informacija, uključujući geolokaciju, te da preuzmu odgovornost za njih na održiv način.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Gospodarski subjekti trebali bi formalno preuzeti odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda koje namjeravaju staviti na tržište Unije ili izvoziti stavljanjem na raspolaganje izjava o postupanju s dužnom pažnjom. Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti predložak za takve izjave. Očekuje se da će se time olakšati njezina provedba preko nadležnih tijela i sudova te povećati usklađenost gospodarskih subjekata s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Gospodarski subjekti trebali bi formalno preuzeti odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda koje namjeravaju staviti na tržište Unije ili izvoziti stavljanjem na raspolaganje izjava o postupanju s dužnom pažnjom. Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti predložak za takve izjave. Očekuje se da će se time olakšati njezina provedba preko nadležnih tijela i sudova te povećati usklađenost gospodarskih subjekata s ovom Uredbom.

| (34) | Gospodarski subjekti
  koji predmetnu robu ili proizvod stavljaju na tržište Unije ili izvoze proizvod ili robu u treću zemlju
  trebali bi formalno preuzeti odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda koje namjeravaju staviti na tržište Unije ili izvoziti stavljanjem na raspolaganje izjava o postupanju s dužnom pažnjom. Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti predložak za takve izjave. Očekuje se da će se time olakšati njezina provedba preko nadležnih tijela i sudova te povećati usklađenost gospodarskih subjekata s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(34)

Gospodarski subjekti
  koji predmetnu robu ili proizvod stavljaju na tržište Unije ili izvoze proizvod ili robu u treću zemlju
  trebali bi formalno preuzeti odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda koje namjeravaju staviti na tržište Unije ili izvoziti stavljanjem na raspolaganje izjava o postupanju s dužnom pažnjom. Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti predložak za takve izjave. Očekuje se da će se time olakšati njezina provedba preko nadležnih tijela i sudova te povećati usklađenost gospodarskih subjekata s ovom Uredbom.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Trgovci bi trebali biti odgovorni za prikupljanje i čuvanje informacija kojima se osigurava transparentnost lanca opskrbe relevantnom robom i proizvodima koje stavljaju na raspolaganje na tržištu. Veliki trgovci koji nisu mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) imaju znatan utjecaj na opskrbne lance i važnu ulogu u osiguravanju da
  ti
  lanci ne uzrokuju krčenje šuma te bi stoga trebali imati iste obveze kao i gospodarski subjekti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Trgovci bi trebali biti odgovorni za prikupljanje i čuvanje informacija kojima se osigurava transparentnost lanca opskrbe relevantnom robom i proizvodima koje stavljaju na raspolaganje na tržištu. Veliki trgovci koji nisu mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) imaju znatan utjecaj na opskrbne lance i važnu ulogu u osiguravanju da
  ti
  lanci ne uzrokuju krčenje šuma te bi stoga trebali imati iste obveze kao i gospodarski subjekti.

| (36) | Trgovci bi trebali biti odgovorni za prikupljanje i čuvanje informacija kojima se osigurava transparentnost lanca opskrbe relevantnom robom i proizvodima koje stavljaju na raspolaganje na tržištu. Veliki trgovci koji nisu mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) imaju znatan utjecaj na opskrbne lance i važnu ulogu u osiguravanju da
  opskrbni
  lanci ne uzrokuju krčenje šuma te bi stoga trebali imati iste obveze kao i gospodarski subjekti. |
| --- | --- |

(36)

Trgovci bi trebali biti odgovorni za prikupljanje i čuvanje informacija kojima se osigurava transparentnost lanca opskrbe relevantnom robom i proizvodima koje stavljaju na raspolaganje na tržištu. Veliki trgovci koji nisu mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) imaju znatan utjecaj na opskrbne lance i važnu ulogu u osiguravanju da
  opskrbni
  lanci ne uzrokuju krčenje šuma te bi stoga trebali imati iste obveze kao i gospodarski subjekti.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Kako bi se potaknula transparentnost i olakšala provedba, gospodarski subjekti
  koji nisu MSP-ovi
  trebali bi svake godine javno izvješćivati o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Kako bi se potaknula transparentnost i olakšala provedba, gospodarski subjekti
  koji nisu MSP-ovi
  trebali bi svake godine javno izvješćivati o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze.

| (37) | Kako bi se potaknula transparentnost i olakšala provedba, gospodarski subjekti trebali bi svake godine javno izvješćivati o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze. |
| --- | --- |

(37)

Kako bi se potaknula transparentnost i olakšala provedba, gospodarski subjekti trebali bi svake godine javno izvješćivati o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Drugi zakonodavni instrumenti EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti koji se odnose na negativne učinke na ljudska prava ili okoliš trebali bi se primjenjivati ako u ovoj Uredbi ne postoje posebne odredbe s istim ciljem, prirodom i učinkom koje bi se mogle prilagoditi s obzirom na buduće zakonodavne izmjene. Postojanje ove Uredbe ne bi trebalo isključiti primjenu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti. Ako se takvim drugim zakonodavnim instrumentima EU-a predviđaju konkretnije odredbe ili se njima uvode zahtjevi za odredbe utvrđene u ovoj Uredbi, takve bi se odredbe trebale primjenjivati zajedno s odredbama ove Uredbe. Nadalje, ako ova Uredba sadržava konkretnije odredbe, one se ne bi trebale tumačiti na način kojim se ugrožava učinkovita primjena drugih zakonodavnih instrumenata EU-a u pogledu dužne pažnje ili postizanja njihova općeg cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Drugi zakonodavni instrumenti EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti koji se odnose na negativne učinke na ljudska prava ili okoliš trebali bi se primjenjivati ako u ovoj Uredbi ne postoje posebne odredbe s istim ciljem, prirodom i učinkom koje bi se mogle prilagoditi s obzirom na buduće zakonodavne izmjene. Postojanje ove Uredbe ne bi trebalo isključiti primjenu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti. Ako se takvim drugim zakonodavnim instrumentima EU-a predviđaju konkretnije odredbe ili se njima uvode zahtjevi za odredbe utvrđene u ovoj Uredbi, takve bi se odredbe trebale primjenjivati zajedno s odredbama ove Uredbe. Nadalje, ako ova Uredba sadržava konkretnije odredbe, one se ne bi trebale tumačiti na način kojim se ugrožava učinkovita primjena drugih zakonodavnih instrumenata EU-a u pogledu dužne pažnje ili postizanja njihova općeg cilja.

| (38) | Drugi zakonodavni instrumenti EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti koji se odnose na negativne učinke na ljudska prava ili okoliš
  , kao što su Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i [buduća Direktiva o dužnoj pažnji za održivo poslovanje]

   (1b)

  ,
  trebali bi se primjenjivati ako u ovoj Uredbi ne postoje posebne odredbe s istim ciljem, prirodom i učinkom koje bi se mogle prilagoditi s obzirom na buduće zakonodavne izmjene.
  Cilj ove Uredbe je zajamčiti da su roba i proizvodi sukladni sa zahtjevima u pogledu održivosti i zakonitosti. Primjenjuje se ex ante prije nego što se roba ili proizvodi stave na tržište Unije ili s njega izvezu.
  Postojanje ove Uredbe
  koja se odnosi na robu
  ne bi trebalo isključiti primjenu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti. Ako se takvim drugim zakonodavnim instrumentima EU-a predviđaju konkretnije odredbe ili se njima uvode zahtjevi za odredbe utvrđene u ovoj Uredbi, takve bi se odredbe trebale primjenjivati zajedno s odredbama ove Uredbe. Nadalje, ako ova Uredba sadržava konkretnije odredbe, one se ne bi trebale tumačiti na način kojim se ugrožava učinkovita primjena drugih zakonodavnih instrumenata EU-a u pogledu dužne pažnje ili postizanja njihova općeg cilja.
  Komisija bi trebala objaviti jasne i lako razumljive smjernice kako bi gospodarskim subjektima i trgovcima, posebno MSP-ovima, pomogla u usklađivanju sa zahtjevima ove Uredbe s ciljem smanjenja administrativnog i financijskog opterećenja. Tim bi se smjernicama gospodarskim subjektima također trebala djelotvorno pružiti potpora u ispunjavanju njihovih obveza dužne pažnje kada su obuhvaćeni područjem primjene drugih zakonodavnih instrumenata koji se preklapaju i kojima se utvrđuju drugi zahtjevi u pogledu dužne pažnje. |
| --- | --- |

(38)

Drugi zakonodavni instrumenti EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti koji se odnose na negativne učinke na ljudska prava ili okoliš
  , kao što su Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i [buduća Direktiva o dužnoj pažnji za održivo poslovanje]

   (1b)

  ,
  trebali bi se primjenjivati ako u ovoj Uredbi ne postoje posebne odredbe s istim ciljem, prirodom i učinkom koje bi se mogle prilagoditi s obzirom na buduće zakonodavne izmjene.
  Cilj ove Uredbe je zajamčiti da su roba i proizvodi sukladni sa zahtjevima u pogledu održivosti i zakonitosti. Primjenjuje se ex ante prije nego što se roba ili proizvodi stave na tržište Unije ili s njega izvezu.
  Postojanje ove Uredbe
  koja se odnosi na robu
  ne bi trebalo isključiti primjenu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti. Ako se takvim drugim zakonodavnim instrumentima EU-a predviđaju konkretnije odredbe ili se njima uvode zahtjevi za odredbe utvrđene u ovoj Uredbi, takve bi se odredbe trebale primjenjivati zajedno s odredbama ove Uredbe. Nadalje, ako ova Uredba sadržava konkretnije odredbe, one se ne bi trebale tumačiti na način kojim se ugrožava učinkovita primjena drugih zakonodavnih instrumenata EU-a u pogledu dužne pažnje ili postizanja njihova općeg cilja.
  Komisija bi trebala objaviti jasne i lako razumljive smjernice kako bi gospodarskim subjektima i trgovcima, posebno MSP-ovima, pomogla u usklađivanju sa zahtjevima ove Uredbe s ciljem smanjenja administrativnog i financijskog opterećenja. Tim bi se smjernicama gospodarskim subjektima također trebala djelotvorno pružiti potpora u ispunjavanju njihovih obveza dužne pažnje kada su obuhvaćeni područjem primjene drugih zakonodavnih instrumenata koji se preklapaju i kojima se utvrđuju drugi zahtjevi u pogledu dužne pažnje.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (38a) | Postoji izravna veza između krčenja šuma i prenamjene ekosustava te kršenja ljudskih prava, posebno autohtonih naroda i lokalnih zajednica. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na njihove potrebe i njihovo potpuno uključivanje u provedbu ove Uredbe. Trebalo bi zajamčiti puno poštovanje međunarodnih tekstova i standarda, uključujući Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda, običajnih prava posjeda i prava na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak. Trebalo bi promicati i radnička prava utvrđena temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada (ILO), prava žena, prava na zaštitu okoliša i pravo na borbu za ljudska prava i okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38a)

Postoji izravna veza između krčenja šuma i prenamjene ekosustava te kršenja ljudskih prava, posebno autohtonih naroda i lokalnih zajednica. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na njihove potrebe i njihovo potpuno uključivanje u provedbu ove Uredbe. Trebalo bi zajamčiti puno poštovanje međunarodnih tekstova i standarda, uključujući Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda, običajnih prava posjeda i prava na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak. Trebalo bi promicati i radnička prava utvrđena temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada (ILO), prava žena, prava na zaštitu okoliša i pravo na borbu za ljudska prava i okoliš.

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Odgovornost za provedbu ove Uredbe trebale bi snositi države članice, a od njihovih nadležnih tijela trebalo bi zahtijevati da osiguraju potpunu usklađenost s ovom Uredbom. Ujednačena provedba ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega može se postići samo sustavnom razmjenom informacija i suradnjom među nadležnim tijelima, carinskim tijelima i Komisijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Odgovornost za provedbu ove Uredbe trebale bi snositi države članice, a od njihovih nadležnih tijela trebalo bi zahtijevati da osiguraju potpunu usklađenost s ovom Uredbom. Ujednačena provedba ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega može se postići samo sustavnom razmjenom informacija i suradnjom među nadležnim tijelima, carinskim tijelima i Komisijom.

| (40) | Odgovornost za provedbu ove Uredbe trebale bi snositi države članice, a od njihovih nadležnih tijela trebalo bi zahtijevati da osiguraju potpunu usklađenost s ovom Uredbom. Ujednačena provedba ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega može se postići samo sustavnom razmjenom informacija i suradnjom među nadležnim tijelima, carinskim tijelima i Komisijom.
  Komisija bi svakako trebala provesti analizu kazni koje primjenjuju države članice i s njima razmijeniti mišljenja kako bi se uskladila provedba ove Uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Odgovornost za provedbu ove Uredbe trebale bi snositi države članice, a od njihovih nadležnih tijela trebalo bi zahtijevati da osiguraju potpunu usklađenost s ovom Uredbom. Ujednačena provedba ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega može se postići samo sustavnom razmjenom informacija i suradnjom među nadležnim tijelima, carinskim tijelima i Komisijom.
  Komisija bi svakako trebala provesti analizu kazni koje primjenjuju države članice i s njima razmijeniti mišljenja kako bi se uskladila provedba ove Uredbe.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40a) | Za potrebe učinkovite provedbe ove Uredbe i usklađenosti nadležnih tijela, gospodarskih subjekata i trgovaca s ovom Uredbom, pripadnici zainteresirane javnosti trebali bi moći poduzeti mjere kako bi osigurali usklađenost sa zakonodavstvom o okolišu i time zaštitili okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40a)

Za potrebe učinkovite provedbe ove Uredbe i usklađenosti nadležnih tijela, gospodarskih subjekata i trgovaca s ovom Uredbom, pripadnici zainteresirane javnosti trebali bi moći poduzeti mjere kako bi osigurali usklađenost sa zakonodavstvom o okolišu i time zaštitili okoliš.

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40b) | Pravo na djelotvoran pravni lijek međunarodno je priznato ljudsko pravo sadržano u članku 8. Opće deklaracije o ljudskim pravima, članku 9. stavku 3. Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša i članku 2. stavku 3. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te temeljno pravo Unije u smislu članka 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i države članice trebale bi stoga zajamčiti da pripadnici zainteresirane javnosti ili pripadnici javnosti na koje utječe kršenje ove Uredbe imaju odgovarajući pristup učinkovitom pravnom lijeku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40b)

Pravo na djelotvoran pravni lijek međunarodno je priznato ljudsko pravo sadržano u članku 8. Opće deklaracije o ljudskim pravima, članku 9. stavku 3. Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša i članku 2. stavku 3. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te temeljno pravo Unije u smislu članka 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i države članice trebale bi stoga zajamčiti da pripadnici zainteresirane javnosti ili pripadnici javnosti na koje utječe kršenje ove Uredbe imaju odgovarajući pristup učinkovitom pravnom lijeku.

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Djelotvorna i učinkovita primjena i provedba ove Uredbe ključne su za postizanje njezinih ciljeva. U tu svrhu Komisija bi trebala uspostaviti informacijski sustav i upravljati njime kako bi se gospodarskim subjektima i nadležnim tijelima pružila potpora u iznošenju potrebnih informacija o relevantnoj robi i proizvodima stavljenima na tržište i pristupu tim informacijama. Gospodarski subjekti trebali bi unijeti izjave o postupanju s dužnom pažnjom u informacijski sustav. Informacijski sustav trebao bi biti dostupan nadležnim tijelima i carinskim tijelima kako bi se olakšalo ispunjavanje njihovih obveza na temelju ove Uredbe.
  Informacijski sustav trebao
  bi biti
  dostupan i
  široj javnosti,
  a
  anonimizirani
  podaci trebali bi biti
  dostupni u otvorenom i strojno čitljivom formatu u skladu s Unijinom politikom otvorenih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Djelotvorna i učinkovita primjena i provedba ove Uredbe ključne su za postizanje njezinih ciljeva. U tu svrhu Komisija bi trebala uspostaviti informacijski sustav i upravljati njime kako bi se gospodarskim subjektima i nadležnim tijelima pružila potpora u iznošenju potrebnih informacija o relevantnoj robi i proizvodima stavljenima na tržište i pristupu tim informacijama. Gospodarski subjekti trebali bi unijeti izjave o postupanju s dužnom pažnjom u informacijski sustav. Informacijski sustav trebao bi biti dostupan nadležnim tijelima i carinskim tijelima kako bi se olakšalo ispunjavanje njihovih obveza na temelju ove Uredbe.
  Informacijski sustav trebao
  bi biti
  dostupan i
  široj javnosti,
  a
  anonimizirani
  podaci trebali bi biti
  dostupni u otvorenom i strojno čitljivom formatu u skladu s Unijinom politikom otvorenih podataka.

| (41) | Djelotvorna i učinkovita primjena i provedba ove Uredbe ključne su za postizanje njezinih ciljeva. U tu svrhu Komisija bi trebala uspostaviti informacijski sustav i upravljati njime kako bi se gospodarskim subjektima i nadležnim tijelima pružila potpora u iznošenju potrebnih informacija o relevantnoj robi i proizvodima stavljenima na tržište i pristupu tim informacijama. Gospodarski subjekti trebali bi unijeti izjave o postupanju s dužnom pažnjom u informacijski sustav. Informacijski sustav trebao bi biti dostupan nadležnim tijelima i carinskim tijelima kako bi se olakšalo ispunjavanje njihovih obveza na temelju ove Uredbe
  te bi se njime trebali olakšati prijenosi informacija među državama članicama, nadležnim tijelima i carinskim tijelima
  .
  Podaci koji nisu komercijalno osjetljivi također
  bi
  trebali
  biti
  dostupni
  široj javnosti,
  pri čemu bi podaci trebali biti
  anonimizirani
  , osim informacija koje se odnose na popis subjekata i trgovaca u prekršaju, i
  dostupni u otvorenom i strojno čitljivom formatu u skladu s Unijinom politikom otvorenih podataka. |
| --- | --- |

(41)

Djelotvorna i učinkovita primjena i provedba ove Uredbe ključne su za postizanje njezinih ciljeva. U tu svrhu Komisija bi trebala uspostaviti informacijski sustav i upravljati njime kako bi se gospodarskim subjektima i nadležnim tijelima pružila potpora u iznošenju potrebnih informacija o relevantnoj robi i proizvodima stavljenima na tržište i pristupu tim informacijama. Gospodarski subjekti trebali bi unijeti izjave o postupanju s dužnom pažnjom u informacijski sustav. Informacijski sustav trebao bi biti dostupan nadležnim tijelima i carinskim tijelima kako bi se olakšalo ispunjavanje njihovih obveza na temelju ove Uredbe
  te bi se njime trebali olakšati prijenosi informacija među državama članicama, nadležnim tijelima i carinskim tijelima
  .
  Podaci koji nisu komercijalno osjetljivi također
  bi
  trebali
  biti
  dostupni
  široj javnosti,
  pri čemu bi podaci trebali biti
  anonimizirani
  , osim informacija koje se odnose na popis subjekata i trgovaca u prekršaju, i
  dostupni u otvorenom i strojno čitljivom formatu u skladu s Unijinom politikom otvorenih podataka.

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | Kad je riječ o relevantnoj robi
  koja ulazi
  na tržište Unije ili
  izlazi
  s njega, nadležna tijela zadužena su za provjeru sukladnosti relevantne robe i proizvoda s obvezama iz ove Uredbe, dok je uloga carine osigurati da se upućivanje na izjavu o postupanju s dužnom pažnjom nalazi u carinskoj deklaraciji, ako je to primjenjivo, te, osim toga, od trenutka uspostave elektroničkog sučelja za razmjenu informacija između carinskih tijela i nadležnih tijela, provjeriti u informacijskom sustavu status izjave o postupanju s dužnom pažnjom nakon početne analize rizika koju su provela nadležna tijela i postupati u skladu s tim statusom (tj. obustaviti ili odbiti stavljanje robe ili proizvoda na tržište ako se to zahtijeva statusom u informacijskom sustavu). Tom se posebnom organizacijom kontrola odbija primjena poglavlja VII. Uredbe (EU) 2019/1020 u pogledu primjene i provedbe ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Kad je riječ o relevantnoj robi
  koja ulazi
  na tržište Unije ili
  izlazi
  s njega, nadležna tijela zadužena su za provjeru sukladnosti relevantne robe i proizvoda s obvezama iz ove Uredbe, dok je uloga carine osigurati da se upućivanje na izjavu o postupanju s dužnom pažnjom nalazi u carinskoj deklaraciji, ako je to primjenjivo, te, osim toga, od trenutka uspostave elektroničkog sučelja za razmjenu informacija između carinskih tijela i nadležnih tijela, provjeriti u informacijskom sustavu status izjave o postupanju s dužnom pažnjom nakon početne analize rizika koju su provela nadležna tijela i postupati u skladu s tim statusom (tj. obustaviti ili odbiti stavljanje robe ili proizvoda na tržište ako se to zahtijeva statusom u informacijskom sustavu). Tom se posebnom organizacijom kontrola odbija primjena poglavlja VII. Uredbe (EU) 2019/1020 u pogledu primjene i provedbe ove Uredbe.

| (42) | Kad je riječ o relevantnoj robi
  i relevantnim proizvodima koji ulaze
  na tržište Unije ili
  izlaze
  s njega, nadležna tijela zadužena su za provjeru sukladnosti relevantne robe i proizvoda s obvezama iz ove Uredbe
  na temelju, među ostalim, izjava o postupanju s dužnom pažnjom koje podnose gospodarski subjekti
  , dok je uloga carine osigurati da se upućivanje na izjavu o postupanju s dužnom pažnjom nalazi u carinskoj deklaraciji, ako je to primjenjivo, te, osim toga, od trenutka uspostave elektroničkog sučelja za razmjenu informacija između carinskih tijela i nadležnih tijela, provjeriti u informacijskom sustavu status izjave o postupanju s dužnom pažnjom nakon početne analize rizika koju su provela nadležna tijela i postupati u skladu s tim statusom (tj. obustaviti ili odbiti stavljanje robe ili proizvoda na tržište ako se to zahtijeva statusom u informacijskom sustavu). Tom se posebnom organizacijom kontrola odbija primjena poglavlja VII. Uredbe (EU) 2019/1020 u pogledu primjene i provedbe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Kad je riječ o relevantnoj robi
  i relevantnim proizvodima koji ulaze
  na tržište Unije ili
  izlaze
  s njega, nadležna tijela zadužena su za provjeru sukladnosti relevantne robe i proizvoda s obvezama iz ove Uredbe
  na temelju, među ostalim, izjava o postupanju s dužnom pažnjom koje podnose gospodarski subjekti
  , dok je uloga carine osigurati da se upućivanje na izjavu o postupanju s dužnom pažnjom nalazi u carinskoj deklaraciji, ako je to primjenjivo, te, osim toga, od trenutka uspostave elektroničkog sučelja za razmjenu informacija između carinskih tijela i nadležnih tijela, provjeriti u informacijskom sustavu status izjave o postupanju s dužnom pažnjom nakon početne analize rizika koju su provela nadležna tijela i postupati u skladu s tim statusom (tj. obustaviti ili odbiti stavljanje robe ili proizvoda na tržište ako se to zahtijeva statusom u informacijskom sustavu). Tom se posebnom organizacijom kontrola odbija primjena poglavlja VII. Uredbe (EU) 2019/1020 u pogledu primjene i provedbe ove Uredbe.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42a) | Nadležna tijela provode provjere na način kojim se najmanje ometaju trgovina i poslovanje gospodarskih subjekata i trgovaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42a)

Nadležna tijela provode provjere na način kojim se najmanje ometaju trgovina i poslovanje gospodarskih subjekata i trgovaca.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 43.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (43a) | Komisija bi trebala osigurati odgovarajuća i dostatna financijska sredstva, uključujući sredstva posebno namijenjena za tehničku potporu, među ostalim u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, kako bi pomogla partnerskim zemljama u ispunjavanju zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom. Ta bi sredstva trebala biti raspoloživa već prije stupanja ove Uredbe na snagu i njezine pune provedbe kako bi se povećali kapaciteti za prilagodbu pogođenih zajednica, s posebnim naglaskom na maloposjednicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43a)

Komisija bi trebala osigurati odgovarajuća i dostatna financijska sredstva, uključujući sredstva posebno namijenjena za tehničku potporu, među ostalim u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, kako bi pomogla partnerskim zemljama u ispunjavanju zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom. Ta bi sredstva trebala biti raspoloživa već prije stupanja ove Uredbe na snagu i njezine pune provedbe kako bi se povećali kapaciteti za prilagodbu pogođenih zajednica, s posebnim naglaskom na maloposjednicima.

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | Kako bi se optimizirao i pojednostavnio postupak kontrole relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, potrebno je uspostaviti elektronička sučelja kojima se omogućuje automatski prijenos podataka između carinskih sustava i informacijskog sustava nadležnih tijela. Okružje jedinstvenog sučelja EU-a za carinu prirodni je kandidat za omogućavanje takvih prijenosa podataka. Sučelja bi trebala biti visokoautomatizirana i jednostavna za uporabu,
  a dodatno opterećenje
  za carinska tijela
  trebalo bi ograničiti
  . Nadalje, s obzirom na male razlike između podataka koji se prijavljuju u carinskoj deklaraciji i u izjavi o postupanju s dužnom pažnjom, primjereno je predložiti i pristup „poduzeće tijelima javne vlasti” prema kojem
  trgovci i
  gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje izjavu o postupanju s dužnom pažnjom za relevantnu robu ili proizvod putem nacionalnog okružja jedinstvenog sučelja za carinu, a ta se izjava automatski prenosi u informacijski sustav kojim se koriste nadležna tijela. Carinska tijela i nadležna tijela trebala bi pridonijeti utvrđivanju podataka koji se šalju i svih drugih tehničkih zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

Kako bi se optimizirao i pojednostavnio postupak kontrole relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, potrebno je uspostaviti elektronička sučelja kojima se omogućuje automatski prijenos podataka između carinskih sustava i informacijskog sustava nadležnih tijela. Okružje jedinstvenog sučelja EU-a za carinu prirodni je kandidat za omogućavanje takvih prijenosa podataka. Sučelja bi trebala biti visokoautomatizirana i jednostavna za uporabu,
  a dodatno opterećenje
  za carinska tijela
  trebalo bi ograničiti
  . Nadalje, s obzirom na male razlike između podataka koji se prijavljuju u carinskoj deklaraciji i u izjavi o postupanju s dužnom pažnjom, primjereno je predložiti i pristup „poduzeće tijelima javne vlasti” prema kojem
  trgovci i
  gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje izjavu o postupanju s dužnom pažnjom za relevantnu robu ili proizvod putem nacionalnog okružja jedinstvenog sučelja za carinu, a ta se izjava automatski prenosi u informacijski sustav kojim se koriste nadležna tijela. Carinska tijela i nadležna tijela trebala bi pridonijeti utvrđivanju podataka koji se šalju i svih drugih tehničkih zahtjeva.

| (45) | Kako bi se optimizirao i pojednostavnio postupak kontrole relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, potrebno je uspostaviti
  interoperabilna
  elektronička sučelja kojima se omogućuje automatski prijenos podataka između carinskih sustava i informacijskog sustava nadležnih tijela. Okružje jedinstvenog sučelja EU-a za carinu prirodni je kandidat za omogućavanje takvih prijenosa podataka. Sučelja bi trebala biti visokoautomatizirana i jednostavna za uporabu,
  olakšavati postupke
  za carinska tijela
  te ograničiti troškove i opterećenje za gospodarske subjekte
  . Nadalje, s obzirom na male razlike između podataka koji se prijavljuju u carinskoj deklaraciji i u izjavi o postupanju s dužnom pažnjom, primjereno je predložiti i pristup „poduzeće tijelima javne vlasti” prema kojem gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje izjavu o postupanju s dužnom pažnjom za relevantnu robu ili proizvod putem nacionalnog okružja jedinstvenog sučelja za carinu, a ta se izjava automatski prenosi u informacijski sustav kojim se koriste nadležna tijela. Carinska tijela i nadležna tijela trebala bi pridonijeti utvrđivanju podataka koji se šalju i svih drugih tehničkih zahtjeva. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se optimizirao i pojednostavnio postupak kontrole relevantne robe i proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, potrebno je uspostaviti
  interoperabilna
  elektronička sučelja kojima se omogućuje automatski prijenos podataka između carinskih sustava i informacijskog sustava nadležnih tijela. Okružje jedinstvenog sučelja EU-a za carinu prirodni je kandidat za omogućavanje takvih prijenosa podataka. Sučelja bi trebala biti visokoautomatizirana i jednostavna za uporabu,
  olakšavati postupke
  za carinska tijela
  te ograničiti troškove i opterećenje za gospodarske subjekte
  . Nadalje, s obzirom na male razlike između podataka koji se prijavljuju u carinskoj deklaraciji i u izjavi o postupanju s dužnom pažnjom, primjereno je predložiti i pristup „poduzeće tijelima javne vlasti” prema kojem gospodarski subjekti stavljaju na raspolaganje izjavu o postupanju s dužnom pažnjom za relevantnu robu ili proizvod putem nacionalnog okružja jedinstvenog sučelja za carinu, a ta se izjava automatski prenosi u informacijski sustav kojim se koriste nadležna tijela. Carinska tijela i nadležna tijela trebala bi pridonijeti utvrđivanju podataka koji se šalju i svih drugih tehničkih zahtjeva.

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Rizik od stavljanja nesukladnih roba i proizvoda na tržište Unije razlikuje se ovisno o robi i proizvodu te zemlji podrijetla i proizvodnje. Gospodarski subjekti koji nabavljaju robu i proizvode iz zemalja ili njihovih dijelova s niskim rizikom od uzgoja, sječe ili proizvodnje relevantnih proizvoda kojima se krši ova Uredba trebali bi podlijegati manjem broju obveza, čime bi se smanjili troškovi usklađivanja i administrativno opterećenje. Roba i proizvodi iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova trebali bi podlijegati pojačanom nadzoru nadležnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Rizik od stavljanja nesukladnih roba i proizvoda na tržište Unije razlikuje se ovisno o robi i proizvodu te zemlji podrijetla i proizvodnje. Gospodarski subjekti koji nabavljaju robu i proizvode iz zemalja ili njihovih dijelova s niskim rizikom od uzgoja, sječe ili proizvodnje relevantnih proizvoda kojima se krši ova Uredba trebali bi podlijegati manjem broju obveza, čime bi se smanjili troškovi usklađivanja i administrativno opterećenje. Roba i proizvodi iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova trebali bi podlijegati pojačanom nadzoru nadležnih tijela.

| (46) | Rizik od stavljanja nesukladnih roba i proizvoda na tržište Unije razlikuje se ovisno o robi i proizvodu te zemlji podrijetla i proizvodnje
  ili njezinom dijelu
  . Gospodarski subjekti koji nabavljaju robu i proizvode iz zemalja ili njihovih dijelova s niskim rizikom od uzgoja, sječe ili proizvodnje relevantnih proizvoda kojima se krši ova Uredba trebali bi podlijegati manjem broju obveza, čime bi se smanjili troškovi usklađivanja i administrativno opterećenje
  , osim u slučaju da gospodarski subjekt zna ili ima razloga smatrati da postoje rizici od nesukladnosti s ovom Uredbom
  .
  Ako nadležno tijelo sazna za rizik od izbjegavanja zahtjeva iz ove Uredbe, na primjer ako se relevantna roba ili proizvod proizveden u visokorizičnoj zemlji naknadno prerađuje u Uniji ili izvozi u Uniju iz zemlje niskog rizika, a carinska deklaracija ili izjava o postupanju s dužnom pažnjom upućuje na to da je roba ili proizvod proizveden u zemlji niskog rizika, trebalo bi provesti daljnje provjere kako bi se potvrdilo je li došlo do nesukladnosti i prema potrebi poduzeti odgovarajuće mjere kao što su zapljena i obustava stavljanja relevantne robe ili proizvoda na tržište, kao i provesti daljnje provjere.
  Roba i proizvodi iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova trebali bi podlijegati pojačanom nadzoru nadležnih tijela. |
| --- | --- |

(46)

Rizik od stavljanja nesukladnih roba i proizvoda na tržište Unije razlikuje se ovisno o robi i proizvodu te zemlji podrijetla i proizvodnje
  ili njezinom dijelu
  . Gospodarski subjekti koji nabavljaju robu i proizvode iz zemalja ili njihovih dijelova s niskim rizikom od uzgoja, sječe ili proizvodnje relevantnih proizvoda kojima se krši ova Uredba trebali bi podlijegati manjem broju obveza, čime bi se smanjili troškovi usklađivanja i administrativno opterećenje
  , osim u slučaju da gospodarski subjekt zna ili ima razloga smatrati da postoje rizici od nesukladnosti s ovom Uredbom
  .
  Ako nadležno tijelo sazna za rizik od izbjegavanja zahtjeva iz ove Uredbe, na primjer ako se relevantna roba ili proizvod proizveden u visokorizičnoj zemlji naknadno prerađuje u Uniji ili izvozi u Uniju iz zemlje niskog rizika, a carinska deklaracija ili izjava o postupanju s dužnom pažnjom upućuje na to da je roba ili proizvod proizveden u zemlji niskog rizika, trebalo bi provesti daljnje provjere kako bi se potvrdilo je li došlo do nesukladnosti i prema potrebi poduzeti odgovarajuće mjere kao što su zapljena i obustava stavljanja relevantne robe ili proizvoda na tržište, kao i provesti daljnje provjere.
  Roba i proizvodi iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova trebali bi podlijegati pojačanom nadzoru nadležnih tijela.

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Zbog toga bi Komisija trebala procijeniti rizik od krčenja i propadanja šuma na razini zemlje ili njezinih dijelova na temelju niza kriterija kojima se obuhvaćaju kvantitativni, objektivni i međunarodno priznati podaci te pokazatelji da su zemlje aktivno uključene u borbu protiv krčenja
  i
  propadanja šuma. Tim bi se informacijama koje se temelje na ocjenjivanju prema referentnim vrijednostima gospodarskim subjektima u Uniji trebalo olakšati postupanje s dužnom pažnjom, a nadležnim tijelima praćenje i osiguravanje usklađenosti, uz istodobno poticanje zemalja proizvođača da povećaju održivost svojih sustava poljoprivredne proizvodnje i smanje učinak krčenja šuma. Time bi se trebalo pridonijeti povećanju transparentnosti i održivosti lanaca opskrbe. Taj sustav ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima trebao bi se temeljiti na trorazinskoj klasifikaciji zemalja kojom ih se svrstava u zemlje niskog, srednjeg ili visokog rizika. Kako bi se osigurala odgovarajuća transparentnost i jasnoća, Komisija bi osobito trebala objaviti podatke koji se upotrebljavaju za ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima, razloge za predloženu promjenu klasifikacije i odgovor predmetne zemlje. Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima iz zemalja niskog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su niskog rizika, gospodarskim subjektima trebalo bi dopustiti primjenu pojednostavnjenog postupka dužne pažnje, dok bi se od nadležnih tijela trebalo zahtijevati da primjenjuju pojačani nadzor relevantne robe i proizvoda iz zemalja visokog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su visokog rizika. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih mjera za utvrđivanje zemalja ili njihovih dijelova u kojima postoji nizak ili visok rizik od proizvodnje relevantne robe i proizvoda koji nisu u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Zbog toga bi Komisija trebala procijeniti rizik od krčenja i propadanja šuma na razini zemlje ili njezinih dijelova na temelju niza kriterija kojima se obuhvaćaju kvantitativni, objektivni i međunarodno priznati podaci te pokazatelji da su zemlje aktivno uključene u borbu protiv krčenja
  i
  propadanja šuma. Tim bi se informacijama koje se temelje na ocjenjivanju prema referentnim vrijednostima gospodarskim subjektima u Uniji trebalo olakšati postupanje s dužnom pažnjom, a nadležnim tijelima praćenje i osiguravanje usklađenosti, uz istodobno poticanje zemalja proizvođača da povećaju održivost svojih sustava poljoprivredne proizvodnje i smanje učinak krčenja šuma. Time bi se trebalo pridonijeti povećanju transparentnosti i održivosti lanaca opskrbe. Taj sustav ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima trebao bi se temeljiti na trorazinskoj klasifikaciji zemalja kojom ih se svrstava u zemlje niskog, srednjeg ili visokog rizika. Kako bi se osigurala odgovarajuća transparentnost i jasnoća, Komisija bi osobito trebala objaviti podatke koji se upotrebljavaju za ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima, razloge za predloženu promjenu klasifikacije i odgovor predmetne zemlje. Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima iz zemalja niskog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su niskog rizika, gospodarskim subjektima trebalo bi dopustiti primjenu pojednostavnjenog postupka dužne pažnje, dok bi se od nadležnih tijela trebalo zahtijevati da primjenjuju pojačani nadzor relevantne robe i proizvoda iz zemalja visokog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su visokog rizika. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih mjera za utvrđivanje zemalja ili njihovih dijelova u kojima postoji nizak ili visok rizik od proizvodnje relevantne robe i proizvoda koji nisu u skladu s ovom Uredbom.

| (47) | Zbog toga bi Komisija trebala procijeniti rizik od krčenja i propadanja šuma
  ili prenamjene šuma
  na razini zemlje ili njezinih dijelova na temelju niza kriterija kojima se obuhvaćaju kvantitativni, objektivni i međunarodno priznati podaci te pokazatelji da su zemlje aktivno uključene u borbu protiv krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  te promicanje prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica
  . Tim bi se informacijama koje se temelje na ocjenjivanju prema referentnim vrijednostima gospodarskim subjektima u Uniji trebalo olakšati postupanje s dužnom pažnjom, a nadležnim tijelima praćenje i osiguravanje usklađenosti, uz istodobno poticanje zemalja proizvođača da povećaju održivost svojih sustava poljoprivredne proizvodnje i smanje učinak krčenja šuma. Time bi se trebalo pridonijeti povećanju transparentnosti i održivosti lanaca opskrbe. Taj sustav ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima trebao bi se temeljiti na trorazinskoj klasifikaciji zemalja kojom ih se svrstava u zemlje niskog, srednjeg ili visokog rizika. Kako bi se osigurala odgovarajuća transparentnost i jasnoća, Komisija bi osobito trebala objaviti podatke koji se upotrebljavaju za ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima, razloge za predloženu promjenu klasifikacije i odgovor predmetne zemlje. Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima iz zemalja niskog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su niskog rizika, gospodarskim subjektima trebalo bi dopustiti primjenu pojednostavnjenog postupka dužne pažnje, dok bi se od nadležnih tijela trebalo zahtijevati da primjenjuju pojačani nadzor relevantne robe i proizvoda iz zemalja visokog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su visokog rizika. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih mjera za utvrđivanje zemalja ili njihovih dijelova u kojima postoji nizak ili visok rizik od proizvodnje relevantne robe i proizvoda koji nisu u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(47)

Zbog toga bi Komisija trebala procijeniti rizik od krčenja i propadanja šuma
  ili prenamjene šuma
  na razini zemlje ili njezinih dijelova na temelju niza kriterija kojima se obuhvaćaju kvantitativni, objektivni i međunarodno priznati podaci te pokazatelji da su zemlje aktivno uključene u borbu protiv krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma
  te promicanje prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica
  . Tim bi se informacijama koje se temelje na ocjenjivanju prema referentnim vrijednostima gospodarskim subjektima u Uniji trebalo olakšati postupanje s dužnom pažnjom, a nadležnim tijelima praćenje i osiguravanje usklađenosti, uz istodobno poticanje zemalja proizvođača da povećaju održivost svojih sustava poljoprivredne proizvodnje i smanje učinak krčenja šuma. Time bi se trebalo pridonijeti povećanju transparentnosti i održivosti lanaca opskrbe. Taj sustav ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima trebao bi se temeljiti na trorazinskoj klasifikaciji zemalja kojom ih se svrstava u zemlje niskog, srednjeg ili visokog rizika. Kako bi se osigurala odgovarajuća transparentnost i jasnoća, Komisija bi osobito trebala objaviti podatke koji se upotrebljavaju za ocjenjivanje prema referentnim vrijednostima, razloge za predloženu promjenu klasifikacije i odgovor predmetne zemlje. Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima iz zemalja niskog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su niskog rizika, gospodarskim subjektima trebalo bi dopustiti primjenu pojednostavnjenog postupka dužne pažnje, dok bi se od nadležnih tijela trebalo zahtijevati da primjenjuju pojačani nadzor relevantne robe i proizvoda iz zemalja visokog rizika ili dijelova zemalja za koje je utvrđeno da su visokog rizika. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih mjera za utvrđivanje zemalja ili njihovih dijelova u kojima postoji nizak ili visok rizik od proizvodnje relevantne robe i proizvoda koji nisu u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (47a) | Kako bi se osiguralo da se ovom Uredbom ne stvaraju nepotrebna ograničenja trgovine, Komisija bi trebala surađivati sa zemljama za koje je utvrđeno da predstavljaju srednji ili visoki rizik te s relevantnim dionicima u tim zemljama kako bi radila na smanjenju razine rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47a)

Kako bi se osiguralo da se ovom Uredbom ne stvaraju nepotrebna ograničenja trgovine, Komisija bi trebala surađivati sa zemljama za koje je utvrđeno da predstavljaju srednji ili visoki rizik te s relevantnim dionicima u tim zemljama kako bi radila na smanjenju razine rizika.

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Nadležna tijela trebala bi u redovitim razmacima provjeravati gospodarske subjekte i trgovce kako bi utvrdila da učinkovito ispunjavaju obveze utvrđene ovom Uredbom. Povrh toga, nadležna tijela trebala bi obavljati provjere i kada raspolažu relevantnim informacijama te na temelju tih informacija, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba. Kad je riječ o sveobuhvatnoj pokrivenosti relevantne robe i proizvoda, odgovarajućih gospodarskih subjekata i trgovaca te količine njihova udjela robe i proizvoda, trebalo bi primijeniti dvojak pristup. Tako bi nadležna tijela trebala imati obvezu da provjere određeni postotak gospodarskih subjekata i trgovaca, istodobno obuhvaćajući određeni postotak relevantne robe i proizvoda. Takvi bi postoci trebali biti viši za relevantnu robu i proizvode iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Nadležna tijela trebala bi u redovitim razmacima provjeravati gospodarske subjekte i trgovce kako bi utvrdila da učinkovito ispunjavaju obveze utvrđene ovom Uredbom. Povrh toga, nadležna tijela trebala bi obavljati provjere i kada raspolažu relevantnim informacijama te na temelju tih informacija, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba. Kad je riječ o sveobuhvatnoj pokrivenosti relevantne robe i proizvoda, odgovarajućih gospodarskih subjekata i trgovaca te količine njihova udjela robe i proizvoda, trebalo bi primijeniti dvojak pristup. Tako bi nadležna tijela trebala imati obvezu da provjere određeni postotak gospodarskih subjekata i trgovaca, istodobno obuhvaćajući određeni postotak relevantne robe i proizvoda. Takvi bi postoci trebali biti viši za relevantnu robu i proizvode iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova.

| (48) | Nadležna tijela trebala bi u redovitim razmacima provjeravati gospodarske subjekte i trgovce kako bi utvrdila da učinkovito ispunjavaju obveze utvrđene ovom Uredbom. Povrh toga, nadležna tijela trebala bi obavljati provjere i kada raspolažu relevantnim informacijama te na temelju tih informacija, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba. Kad je riječ o sveobuhvatnoj pokrivenosti relevantne robe i proizvoda, odgovarajućih gospodarskih subjekata i trgovaca te količine njihova udjela robe i proizvoda, trebalo bi primijeniti dvojak pristup. Tako bi nadležna tijela trebala imati obvezu da provjere određeni postotak gospodarskih subjekata i trgovaca, istodobno obuhvaćajući određeni postotak relevantne robe i proizvoda. Takvi bi postoci trebali biti viši za relevantnu robu i proizvode iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova
  , dok za zemlje niskog rizika ili njihove dijelove mogu biti niži
  . |
| --- | --- |

(48)

Nadležna tijela trebala bi u redovitim razmacima provjeravati gospodarske subjekte i trgovce kako bi utvrdila da učinkovito ispunjavaju obveze utvrđene ovom Uredbom. Povrh toga, nadležna tijela trebala bi obavljati provjere i kada raspolažu relevantnim informacijama te na temelju tih informacija, uključujući potkrijepljene sumnje trećih osoba. Kad je riječ o sveobuhvatnoj pokrivenosti relevantne robe i proizvoda, odgovarajućih gospodarskih subjekata i trgovaca te količine njihova udjela robe i proizvoda, trebalo bi primijeniti dvojak pristup. Tako bi nadležna tijela trebala imati obvezu da provjere određeni postotak gospodarskih subjekata i trgovaca, istodobno obuhvaćajući određeni postotak relevantne robe i proizvoda. Takvi bi postoci trebali biti viši za relevantnu robu i proizvode iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova
  , dok za zemlje niskog rizika ili njihove dijelove mogu biti niži
  .

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Provjere gospodarskih subjekata i trgovaca koje provode nadležna tijela trebale bi obuhvaćati sustave dužne pažnje i sukladnost relevantne robe i proizvoda s odredbama ove Uredbe. Provjere bi se trebale temeljiti na planu provjera koji se temelji na riziku. Plan bi trebao sadržavati kriterije rizika koji nadležnim tijelima omogućuju provedbu analize rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom koje podnose gospodarski subjekti i trgovci. Kriteriji rizika trebali bi uključivati rizik od krčenja šuma povezan s relevantnom robom i proizvodima u zemlji proizvodnje, povijest usklađenosti gospodarskih subjekata i trgovaca s obvezama iz ove Uredbe te sve druge relevantne informacije dostupne nadležnim tijelima. Analiza rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom trebala bi omogućiti nadležnim tijelima da utvrde gospodarske subjekte, trgovce i relevantnu robu i proizvode koje treba provjeriti te bi se trebala provoditi s pomoću tehnika elektroničke obrade podataka u informacijskom sustavu u kojem se prikupljaju izjave o postupanju s dužnom pažnjom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Provjere gospodarskih subjekata i trgovaca koje provode nadležna tijela trebale bi obuhvaćati sustave dužne pažnje i sukladnost relevantne robe i proizvoda s odredbama ove Uredbe. Provjere bi se trebale temeljiti na planu provjera koji se temelji na riziku. Plan bi trebao sadržavati kriterije rizika koji nadležnim tijelima omogućuju provedbu analize rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom koje podnose gospodarski subjekti i trgovci. Kriteriji rizika trebali bi uključivati rizik od krčenja šuma povezan s relevantnom robom i proizvodima u zemlji proizvodnje, povijest usklađenosti gospodarskih subjekata i trgovaca s obvezama iz ove Uredbe te sve druge relevantne informacije dostupne nadležnim tijelima. Analiza rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom trebala bi omogućiti nadležnim tijelima da utvrde gospodarske subjekte, trgovce i relevantnu robu i proizvode koje treba provjeriti te bi se trebala provoditi s pomoću tehnika elektroničke obrade podataka u informacijskom sustavu u kojem se prikupljaju izjave o postupanju s dužnom pažnjom.

| (49) | Provjere gospodarskih subjekata i trgovaca koje provode nadležna tijela trebale bi obuhvaćati sustave dužne pažnje i sukladnost relevantne robe i proizvoda s odredbama ove Uredbe. Provjere bi se trebale temeljiti na planu provjera koji se temelji na riziku. Plan bi trebao sadržavati kriterije rizika koji nadležnim tijelima omogućuju provedbu analize rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom koje podnose gospodarski subjekti i trgovci. Kriteriji rizika trebali bi uključivati rizik od krčenja šuma povezan s relevantnom robom i proizvodima u zemlji proizvodnje, povijest usklađenosti gospodarskih subjekata i trgovaca s obvezama iz ove Uredbe te sve druge relevantne informacije dostupne nadležnim tijelima. Analiza rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom trebala bi omogućiti nadležnim tijelima da utvrde gospodarske subjekte, trgovce i relevantnu robu i proizvode koje treba provjeriti te bi se trebala provoditi s pomoću tehnika elektroničke obrade podataka u informacijskom sustavu u kojem se prikupljaju izjave o postupanju s dužnom pažnjom.
  Ako je to potrebno i tehnički moguće, nadležna tijela bi, u bliskoj suradnji s tijelima u trećim zemljama, trebala provoditi i kontrole na licu mjesta. |
| --- | --- |

(49)

Provjere gospodarskih subjekata i trgovaca koje provode nadležna tijela trebale bi obuhvaćati sustave dužne pažnje i sukladnost relevantne robe i proizvoda s odredbama ove Uredbe. Provjere bi se trebale temeljiti na planu provjera koji se temelji na riziku. Plan bi trebao sadržavati kriterije rizika koji nadležnim tijelima omogućuju provedbu analize rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom koje podnose gospodarski subjekti i trgovci. Kriteriji rizika trebali bi uključivati rizik od krčenja šuma povezan s relevantnom robom i proizvodima u zemlji proizvodnje, povijest usklađenosti gospodarskih subjekata i trgovaca s obvezama iz ove Uredbe te sve druge relevantne informacije dostupne nadležnim tijelima. Analiza rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom trebala bi omogućiti nadležnim tijelima da utvrde gospodarske subjekte, trgovce i relevantnu robu i proizvode koje treba provjeriti te bi se trebala provoditi s pomoću tehnika elektroničke obrade podataka u informacijskom sustavu u kojem se prikupljaju izjave o postupanju s dužnom pažnjom.
  Ako je to potrebno i tehnički moguće, nadležna tijela bi, u bliskoj suradnji s tijelima u trećim zemljama, trebala provoditi i kontrole na licu mjesta.

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Ako se analizom rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom otkrije visok rizik nesukladnosti određene relevantne robe i proizvoda, nadležna tijela trebala bi moći poduzeti hitne privremene mjere kako bi spriječila njihovo stavljanje na tržište Unije ili njihovo stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije. U slučaju da su te relevantne robe i proizvodi ulazili na tržište Unije ili izlazili s njega, nadležna tijela trebala bi od carinskih tijela zatražiti obustavu njihova puštanja u slobodni promet ili izvoza kako bi se nadležnim tijelima omogućilo obavljanje potrebnih provjera. Takav zahtjev trebalo bi priopćiti putem sustava sučelja između carinskih i nadležnih tijela. Obustava stavljanja na tržište Unije ili stavljanja na raspolaganje na tržištu Unije, puštanja u slobodni promet ili izvoza trebala bi biti ograničena na
  tri radna
  dana, osim u slučaju da je nadležnim tijelima potrebno dodatno vrijeme za ocjenjivanje sukladnosti relevantne robe i proizvoda s ovom Uredbom. U tom slučaju, ako relevantna roba i proizvodi ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, nadležna tijela trebala bi poduzeti dodatne privremene mjere kako bi produžila razdoblje obustave ili zatražila takvo produljenje od carinskih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Ako se analizom rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom otkrije visok rizik nesukladnosti određene relevantne robe i proizvoda, nadležna tijela trebala bi moći poduzeti hitne privremene mjere kako bi spriječila njihovo stavljanje na tržište Unije ili njihovo stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije. U slučaju da su te relevantne robe i proizvodi ulazili na tržište Unije ili izlazili s njega, nadležna tijela trebala bi od carinskih tijela zatražiti obustavu njihova puštanja u slobodni promet ili izvoza kako bi se nadležnim tijelima omogućilo obavljanje potrebnih provjera. Takav zahtjev trebalo bi priopćiti putem sustava sučelja između carinskih i nadležnih tijela. Obustava stavljanja na tržište Unije ili stavljanja na raspolaganje na tržištu Unije, puštanja u slobodni promet ili izvoza trebala bi biti ograničena na
  tri radna
  dana, osim u slučaju da je nadležnim tijelima potrebno dodatno vrijeme za ocjenjivanje sukladnosti relevantne robe i proizvoda s ovom Uredbom. U tom slučaju, ako relevantna roba i proizvodi ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, nadležna tijela trebala bi poduzeti dodatne privremene mjere kako bi produžila razdoblje obustave ili zatražila takvo produljenje od carinskih tijela.

| (50) | Ako se analizom rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom otkrije visok rizik nesukladnosti određene relevantne robe i proizvoda, nadležna tijela trebala bi moći poduzeti hitne privremene mjere kako bi spriječila njihovo stavljanje na tržište Unije ili njihovo stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije
  ili njihov izvoz iz Unije
  . U slučaju da su te relevantne robe i proizvodi ulazili na tržište Unije ili izlazili s njega, nadležna tijela trebala bi od carinskih tijela zatražiti obustavu njihova puštanja u slobodni promet ili izvoza kako bi se nadležnim tijelima omogućilo obavljanje potrebnih provjera. Takav zahtjev trebalo bi priopćiti putem sustava sučelja između carinskih i nadležnih tijela. Obustava stavljanja na tržište Unije ili stavljanja na raspolaganje na tržištu Unije, puštanja u slobodni promet ili izvoza trebala bi biti ograničena na
  pet radnih
  dana
  ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode
  , osim u slučaju da je nadležnim tijelima potrebno dodatno vrijeme za ocjenjivanje sukladnosti relevantne robe i proizvoda s ovom Uredbom. U tom slučaju, ako relevantna roba i proizvodi ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, nadležna tijela trebala bi poduzeti dodatne privremene mjere kako bi produžila razdoblje obustave ili zatražila takvo produljenje od carinskih tijela. |
| --- | --- |

(50)

Ako se analizom rizika izjava o postupanju s dužnom pažnjom otkrije visok rizik nesukladnosti određene relevantne robe i proizvoda, nadležna tijela trebala bi moći poduzeti hitne privremene mjere kako bi spriječila njihovo stavljanje na tržište Unije ili njihovo stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije
  ili njihov izvoz iz Unije
  . U slučaju da su te relevantne robe i proizvodi ulazili na tržište Unije ili izlazili s njega, nadležna tijela trebala bi od carinskih tijela zatražiti obustavu njihova puštanja u slobodni promet ili izvoza kako bi se nadležnim tijelima omogućilo obavljanje potrebnih provjera. Takav zahtjev trebalo bi priopćiti putem sustava sučelja između carinskih i nadležnih tijela. Obustava stavljanja na tržište Unije ili stavljanja na raspolaganje na tržištu Unije, puštanja u slobodni promet ili izvoza trebala bi biti ograničena na
  pet radnih
  dana
  ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode
  , osim u slučaju da je nadležnim tijelima potrebno dodatno vrijeme za ocjenjivanje sukladnosti relevantne robe i proizvoda s ovom Uredbom. U tom slučaju, ako relevantna roba i proizvodi ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, nadležna tijela trebala bi poduzeti dodatne privremene mjere kako bi produžila razdoblje obustave ili zatražila takvo produljenje od carinskih tijela.

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (50a) | Gospodarski subjekti trebali bi podupirati poštovanje ove Uredbe od strane svojih dobavljača koji su maloposjednici, među ostalim ulaganjima i izgradnjom kapaciteta te mehanizmima određivanja cijena kojima bi se proizvođačima od kojih nabavljaju proizvode omogućio dohodak za život. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50a)

Gospodarski subjekti trebali bi podupirati poštovanje ove Uredbe od strane svojih dobavljača koji su maloposjednici, među ostalim ulaganjima i izgradnjom kapaciteta te mehanizmima određivanja cijena kojima bi se proizvođačima od kojih nabavljaju proizvode omogućio dohodak za život.

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | Plan provjera trebalo bi redovito ažurirati na temelju rezultata njegove provedbe. Gospodarske subjekte koji pokazuju dosljedne rezultate u pogledu sukladnosti
  trebalo
  bi rjeđe podvrgavati provjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

Plan provjera trebalo bi redovito ažurirati na temelju rezultata njegove provedbe. Gospodarske subjekte koji pokazuju dosljedne rezultate u pogledu sukladnosti
  trebalo
  bi rjeđe podvrgavati provjerama.

| (51) | Plan provjera trebalo bi redovito ažurirati na temelju rezultata njegove provedbe. Gospodarske subjekte koji pokazuju dosljedne rezultate u pogledu sukladnosti
  moglo
  bi
  se
  rjeđe podvrgavati provjerama. |
| --- | --- |

(51)

Plan provjera trebalo bi redovito ažurirati na temelju rezultata njegove provedbe. Gospodarske subjekte koji pokazuju dosljedne rezultate u pogledu sukladnosti
  moglo
  bi
  se
  rjeđe podvrgavati provjerama.

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (51a) | Ako ima razloga vjerovati da država članica ne provodi dostatne kontrole kako bi osigurala provedbu ove Uredbe, Komisija bi trebala biti ovlaštena da u dijalogu s tom državom članicom uvede izmjene u plan provjera u toj državi članici kako bi se ispravila ta situacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51a)

Ako ima razloga vjerovati da država članica ne provodi dostatne kontrole kako bi osigurala provedbu ove Uredbe, Komisija bi trebala biti ovlaštena da u dijalogu s tom državom članicom uvede izmjene u plan provjera u toj državi članici kako bi se ispravila ta situacija.

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Kako bi se osigurala primjena i učinkovita provedba ove Uredbe, države članice trebale bi imati ovlast za povlačenje i opoziv nesukladne relevantne robe i proizvoda te poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera. Trebale bi osigurati i da se povrede ove Uredbe koje su počinili gospodarski subjekti i trgovci kazne učinkovitim, primjerenim i odvraćajućim kaznama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Kako bi se osigurala primjena i učinkovita provedba ove Uredbe, države članice trebale bi imati ovlast za povlačenje i opoziv nesukladne relevantne robe i proizvoda te poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera. Trebale bi osigurati i da se povrede ove Uredbe koje su počinili gospodarski subjekti i trgovci kazne učinkovitim, primjerenim i odvraćajućim kaznama.

| (52) | Kako bi se osigurala primjena i učinkovita provedba ove Uredbe, države članice trebale bi imati ovlast za povlačenje i opoziv nesukladne relevantne robe i proizvoda te poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera. Trebale bi osigurati i da se povrede ove Uredbe koje su počinili gospodarski subjekti i trgovci kazne učinkovitim, primjerenim i odvraćajućim kaznama
  te da su gospodarski subjekti koji ne poštuju obveze iz ove Uredbe odgovorni i obvezni nadoknaditi štetu koja bi se primjenom dužne pažnje izbjegla
  . |
| --- | --- |

(52)

Kako bi se osigurala primjena i učinkovita provedba ove Uredbe, države članice trebale bi imati ovlast za povlačenje i opoziv nesukladne relevantne robe i proizvoda te poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera. Trebale bi osigurati i da se povrede ove Uredbe koje su počinili gospodarski subjekti i trgovci kazne učinkovitim, primjerenim i odvraćajućim kaznama
  te da su gospodarski subjekti koji ne poštuju obveze iz ove Uredbe odgovorni i obvezni nadoknaditi štetu koja bi se primjenom dužne pažnje izbjegla
  .

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (52a) | Komisija bi trebala objaviti nazive gospodarskih subjekata i trgovaca koji krše ovu Uredbu. Na taj bi se način moglo pomoći drugim gospodarskim subjektima i trgovcima u provođenju procjena rizika i povećati pritisak kojim potrošači i civilno društvo potiču gospodarske subjekte i trgovce u prekršaju na opskrbljivanje iz lanaca opskrbe koji su izuzeti od krčenja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52a)

Komisija bi trebala objaviti nazive gospodarskih subjekata i trgovaca koji krše ovu Uredbu. Na taj bi se način moglo pomoći drugim gospodarskim subjektima i trgovcima u provođenju procjena rizika i povećati pritisak kojim potrošači i civilno društvo potiču gospodarske subjekte i trgovce u prekršaju na opskrbljivanje iz lanaca opskrbe koji su izuzeti od krčenja šuma.

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (53) | Uzimajući u obzir međunarodni karakter krčenja
  i
  propadanja šuma i povezane trgovine, nadležna tijela trebala bi surađivati međusobno, s carinskim tijelima država članica, s Komisijom te s upravnim tijelima trećih zemalja. Nadležna tijela trebala bi surađivati i s nadležnim tijelima za nadzor i provedbu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti u odnosu na štetne učinke na ljudska prava ili okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53)

Uzimajući u obzir međunarodni karakter krčenja
  i
  propadanja šuma i povezane trgovine, nadležna tijela trebala bi surađivati međusobno, s carinskim tijelima država članica, s Komisijom te s upravnim tijelima trećih zemalja. Nadležna tijela trebala bi surađivati i s nadležnim tijelima za nadzor i provedbu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti u odnosu na štetne učinke na ljudska prava ili okoliš.

| (53) | Uzimajući u obzir međunarodni karakter krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma i povezane trgovine, nadležna tijela trebala bi surađivati međusobno, s carinskim tijelima država članica, s Komisijom te s upravnim tijelima trećih zemalja. Nadležna tijela trebala bi surađivati i s nadležnim tijelima za nadzor i provedbu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti u odnosu na štetne učinke na ljudska prava ili okoliš. |
| --- | --- |

(53)

Uzimajući u obzir međunarodni karakter krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma i povezane trgovine, nadležna tijela trebala bi surađivati međusobno, s carinskim tijelima država članica, s Komisijom te s upravnim tijelima trećih zemalja. Nadležna tijela trebala bi surađivati i s nadležnim tijelima za nadzor i provedbu drugih zakonodavnih instrumenata EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti u odnosu na štetne učinke na ljudska prava ili okoliš.

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53a) | Kako bi se subjektima, tijelima država članica te tijelima zainteresiranih trećih zemalja olakšao pristup činjeničnim, pouzdanim i ažuriranim informacijama o krčenju šuma i kako bi se gospodarskim subjektima olakšala usklađenost sa zahtjevima iz ove Uredbe, Komisija bi trebala uspostaviti platformu kojom bi se obuhvatila šumska područja diljem svijeta i koja bi sadržavala niz alata kojima će se svim stranama omogućiti brz prelazak na sprečavanje krčenja šuma u lancima opskrbe. Ta bi platforma trebala obuhvaćati tematske karte, kartu pokrova zemljišta s vremenskim nizovima od krajnjeg datuma utvrđenog ovom Uredbom i niz razreda koji omogućuju ispitivanje sastava krajolika. Platforma bi također trebala osigurati sustav za uzbunjivanje, koji se oslanja na mjesečno praćenje promjena šumskog pokrova, i niz analiza te korisnicima prilagođenih i sigurnih rezultata, u kojima se prikazuje kako su lanci opskrbe povezani s krčenjem šuma. Kako bi se potaknula upotreba najtočnijih i pravodobnih informacija, razvila procjena rizika i analiza rizika, poboljšale provjere deklaracija i referentnih vrijednosti zemalja te istodobno razvio pristup zasnovan na suradnji, platforma bi trebala biti dostupna svim gospodarskim subjektima, tijelima država članica i zainteresiranim tijelima trećih zemalja. Platforma bi se trebala koristiti satelitskim snimkama, uključujući Copernicus Sentinel, koje mogu pružiti potrebne činjenične, pouzdane i ažurirane informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53a)

Kako bi se subjektima, tijelima država članica te tijelima zainteresiranih trećih zemalja olakšao pristup činjeničnim, pouzdanim i ažuriranim informacijama o krčenju šuma i kako bi se gospodarskim subjektima olakšala usklađenost sa zahtjevima iz ove Uredbe, Komisija bi trebala uspostaviti platformu kojom bi se obuhvatila šumska područja diljem svijeta i koja bi sadržavala niz alata kojima će se svim stranama omogućiti brz prelazak na sprečavanje krčenja šuma u lancima opskrbe. Ta bi platforma trebala obuhvaćati tematske karte, kartu pokrova zemljišta s vremenskim nizovima od krajnjeg datuma utvrđenog ovom Uredbom i niz razreda koji omogućuju ispitivanje sastava krajolika. Platforma bi također trebala osigurati sustav za uzbunjivanje, koji se oslanja na mjesečno praćenje promjena šumskog pokrova, i niz analiza te korisnicima prilagođenih i sigurnih rezultata, u kojima se prikazuje kako su lanci opskrbe povezani s krčenjem šuma. Kako bi se potaknula upotreba najtočnijih i pravodobnih informacija, razvila procjena rizika i analiza rizika, poboljšale provjere deklaracija i referentnih vrijednosti zemalja te istodobno razvio pristup zasnovan na suradnji, platforma bi trebala biti dostupna svim gospodarskim subjektima, tijelima država članica i zainteresiranim tijelima trećih zemalja. Platforma bi se trebala koristiti satelitskim snimkama, uključujući Copernicus Sentinel, koje mogu pružiti potrebne činjenične, pouzdane i ažurirane informacije.

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 54.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (54) | Iako se ova Uredba bavi krčenjem i propadanjem šuma, kako je predviđeno u Komunikaciji iz 2019. „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, zaštita šuma ne bi trebala dovesti do prenamjene ili propadanja drugih prirodnih ekosustava. Ekosustavi kao što su močvare, savane i tresetišta vrlo su važni za globalna nastojanja u borbi protiv klimatskih promjena, kao i za druge ciljeve održivog razvoja te je potrebno posvetiti posebnu pozornost njihovoj prenamjeni ili propadanju. Kako bi riješila taj problem, Komisija bi dvije godine nakon stupanja na snagu trebala procijeniti potrebu i izvedivost proširenja područja primjene na druge ekosustave i proizvode. Komisija bi istodobno delegiranim aktom trebala preispitati relevantne proizvode navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54)

Iako se ova Uredba bavi krčenjem i propadanjem šuma, kako je predviđeno u Komunikaciji iz 2019. „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, zaštita šuma ne bi trebala dovesti do prenamjene ili propadanja drugih prirodnih ekosustava. Ekosustavi kao što su močvare, savane i tresetišta vrlo su važni za globalna nastojanja u borbi protiv klimatskih promjena, kao i za druge ciljeve održivog razvoja te je potrebno posvetiti posebnu pozornost njihovoj prenamjeni ili propadanju. Kako bi riješila taj problem, Komisija bi dvije godine nakon stupanja na snagu trebala procijeniti potrebu i izvedivost proširenja područja primjene na druge ekosustave i proizvode. Komisija bi istodobno delegiranim aktom trebala preispitati relevantne proizvode navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Briše se.

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 55.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (55) | Kako bi se osiguralo da su zahtjevi u pogledu pružanja informacija koje gospodarski subjekti moraju poštovati i koji su utvrđeni u ovoj Uredbi i dalje relevantni te u skladu sa znanstvenim i tehnološkim dostignućima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi dopunjavanja zahtjeva u pogledu pružanja informacija potrebnih za postupak dužne pažnje, informacija i kriterija procjene rizika i smanjenja rizika koje gospodarski subjekti moraju poštovati, a utvrđeni su u ovoj Uredbi, i popisa proizvoda utvrđenog u Prilogu I. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim sa stručnjacima, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno trebali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55)

Kako bi se osiguralo da su zahtjevi u pogledu pružanja informacija koje gospodarski subjekti moraju poštovati i koji su utvrđeni u ovoj Uredbi i dalje relevantni te u skladu sa znanstvenim i tehnološkim dostignućima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi dopunjavanja zahtjeva u pogledu pružanja informacija potrebnih za postupak dužne pažnje, informacija i kriterija procjene rizika i smanjenja rizika koje gospodarski subjekti moraju poštovati, a utvrđeni su u ovoj Uredbi, i popisa proizvoda utvrđenog u Prilogu I. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim sa stručnjacima, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno trebali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (55) | Kako bi se osiguralo da su zahtjevi u pogledu pružanja informacija koje gospodarski subjekti moraju poštovati i koji su utvrđeni u ovoj Uredbi i dalje relevantni te u skladu sa znanstvenim i tehnološkim dostignućima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi dopunjavanja zahtjeva u pogledu pružanja informacija potrebnih za postupak dužne pažnje, informacija i kriterija procjene rizika i smanjenja rizika koje gospodarski subjekti moraju poštovati, a utvrđeni su u ovoj Uredbi, i popisa proizvoda utvrđenog u Prilogu I. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim sa stručnjacima
  i dionicima
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno trebali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(55)

Kako bi se osiguralo da su zahtjevi u pogledu pružanja informacija koje gospodarski subjekti moraju poštovati i koji su utvrđeni u ovoj Uredbi i dalje relevantni te u skladu sa znanstvenim i tehnološkim dostignućima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi dopunjavanja zahtjeva u pogledu pružanja informacija potrebnih za postupak dužne pažnje, informacija i kriterija procjene rizika i smanjenja rizika koje gospodarski subjekti moraju poštovati, a utvrđeni su u ovoj Uredbi, i popisa proizvoda utvrđenog u Prilogu I. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim sa stručnjacima
  i dionicima
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno trebali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 57.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (57) | Uredbom (EZ) br. 2173/2005 utvrđuju se postupci Unije za provedbu FLEGT sustava za izdavanje dozvola putem bilateralnih dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine. Kako bi se poštovale bilateralne obveze koje je Europska unija preuzela te kako bi se očuvao napredak postignut s partnerskim zemljama koje imaju uspostavljen operativni sustav (faza izdavanja dozvola FLEGT), ova bi Uredba trebala sadržavati odredbu na temelju koje se drvo i proizvodi na osnovi drva obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT deklariraju kao proizvodi koji ispunjavaju zahtjev zakonitosti na temelju ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57)

Uredbom (EZ) br. 2173/2005 utvrđuju se postupci Unije za provedbu FLEGT sustava za izdavanje dozvola putem bilateralnih dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine. Kako bi se poštovale bilateralne obveze koje je Europska unija preuzela te kako bi se očuvao napredak postignut s partnerskim zemljama koje imaju uspostavljen operativni sustav (faza izdavanja dozvola FLEGT), ova bi Uredba trebala sadržavati odredbu na temelju koje se drvo i proizvodi na osnovi drva obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT deklariraju kao proizvodi koji ispunjavaju zahtjev zakonitosti na temelju ove Uredbe.

| (57) | Uredbom (EZ) br. 2173/2005 utvrđuju se postupci Unije za provedbu FLEGT sustava za izdavanje dozvola putem bilateralnih dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine.
  Dobrovoljni sporazumi o partnerstvu namijenjeni su poticanju sustavnih promjena u sektoru šumarstva usmjerenih na održivo gospodarenje šumama, iskorjenjivanje nezakonite sječe i podupiranje napora diljem svijeta za zaustavljanje krčenja šuma. Dobrovoljni sporazumi o partnerstvu pružaju važan pravni okvir i za Uniju i za njezine partnerske zemlje, što je omogućeno dobrom suradnjom i angažmanom dotičnih zemalja. Trebalo bi promicati nove dobrovoljne sporazume o partnerstvu s dodatnim partnerima. Ova Uredba trebala bi se temeljiti na radu u okviru Uredbe (EZ) br. 2173/2005 koja i dalje služi kao važan mehanizam za zaštitu svjetskih šuma.
  Kako bi se poštovale bilateralne obveze koje je Europska unija preuzela te kako bi se očuvao napredak postignut s partnerskim zemljama koje imaju uspostavljen operativni sustav (faza izdavanja dozvola FLEGT)
  i potaknulo druge partnere da rade na dostizanju te faze
  , ova bi Uredba trebala sadržavati odredbu na temelju koje se drvo i proizvodi na osnovi drva obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT deklariraju kao proizvodi koji ispunjavaju zahtjev zakonitosti na temelju ove Uredbe
  , čime bi se osiguralo da će se taj dio zahtjeva u pogledu dužne pažnje jednostavno provjeriti
  .
  Partnerstva koja se temelje na dobrovoljnim sporazumima o partnerstvu trebalo bi poduprijeti odgovarajućim resursima, posebnom administrativnom potporom i potporom za izgradnju kapaciteta. Uredba (EZ) br. 2173/2005 također će ostati važan sustav za osiguravanje okvira za savjetovanja s više dionika. |
| --- | --- |

(57)

Uredbom (EZ) br. 2173/2005 utvrđuju se postupci Unije za provedbu FLEGT sustava za izdavanje dozvola putem bilateralnih dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine.
  Dobrovoljni sporazumi o partnerstvu namijenjeni su poticanju sustavnih promjena u sektoru šumarstva usmjerenih na održivo gospodarenje šumama, iskorjenjivanje nezakonite sječe i podupiranje napora diljem svijeta za zaustavljanje krčenja šuma. Dobrovoljni sporazumi o partnerstvu pružaju važan pravni okvir i za Uniju i za njezine partnerske zemlje, što je omogućeno dobrom suradnjom i angažmanom dotičnih zemalja. Trebalo bi promicati nove dobrovoljne sporazume o partnerstvu s dodatnim partnerima. Ova Uredba trebala bi se temeljiti na radu u okviru Uredbe (EZ) br. 2173/2005 koja i dalje služi kao važan mehanizam za zaštitu svjetskih šuma.
  Kako bi se poštovale bilateralne obveze koje je Europska unija preuzela te kako bi se očuvao napredak postignut s partnerskim zemljama koje imaju uspostavljen operativni sustav (faza izdavanja dozvola FLEGT)
  i potaknulo druge partnere da rade na dostizanju te faze
  , ova bi Uredba trebala sadržavati odredbu na temelju koje se drvo i proizvodi na osnovi drva obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT deklariraju kao proizvodi koji ispunjavaju zahtjev zakonitosti na temelju ove Uredbe
  , čime bi se osiguralo da će se taj dio zahtjeva u pogledu dužne pažnje jednostavno provjeriti
  .
  Partnerstva koja se temelje na dobrovoljnim sporazumima o partnerstvu trebalo bi poduprijeti odgovarajućim resursima, posebnom administrativnom potporom i potporom za izgradnju kapaciteta. Uredba (EZ) br. 2173/2005 također će ostati važan sustav za osiguravanje okvira za savjetovanja s više dionika.

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 57.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (57a) | Komisija bi trebala pomoći najmanje razvijenim zemljama i MSP-ovima u razumijevanju standarda utvrđenih u ovoj Uredbi, njihovoj provedbi i usklađivanju s njima, održavajući otvorenu suradnju usmjerenu na izgradnju kapaciteta s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima, organizacijama civilnog društva i proizvođačima, posebno malim proizvođačima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57a)

Komisija bi trebala pomoći najmanje razvijenim zemljama i MSP-ovima u razumijevanju standarda utvrđenih u ovoj Uredbi, njihovoj provedbi i usklađivanju s njima, održavajući otvorenu suradnju usmjerenu na izgradnju kapaciteta s nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima, organizacijama civilnog društva i proizvođačima, posebno malim proizvođačima.

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 58.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (58) | Iako se ova Uredba bavi krčenjem
  i
  propadanjem šuma, kako je predviđeno u Komunikaciji iz 2019. „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, zaštita šuma ne bi trebala dovesti do prenamjene ili propadanja drugih prirodnih ekosustava. Ekosustavi kao što su močvare, savane i tresetišta vrlo su važni za globalna nastojanja u borbi protiv klimatskih promjena, kao i za druge ciljeve održivog razvoja te je potrebno posvetiti
  posebnu pozornost
  njihovoj prenamjeni ili propadanju.
  Stoga bi u roku od dvije godine
  od stupanja na snagu ove Uredbe trebalo provesti ocjenu
  potrebe i izvedivosti
  proširenja područja njezine primjene na druge ekosustave osim šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(58)

Iako se ova Uredba bavi krčenjem
  i
  propadanjem šuma, kako je predviđeno u Komunikaciji iz 2019. „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, zaštita šuma ne bi trebala dovesti do prenamjene ili propadanja drugih prirodnih ekosustava. Ekosustavi kao što su močvare, savane i tresetišta vrlo su važni za globalna nastojanja u borbi protiv klimatskih promjena, kao i za druge ciljeve održivog razvoja te je potrebno posvetiti
  posebnu pozornost
  njihovoj prenamjeni ili propadanju.
  Stoga bi u roku od dvije godine
  od stupanja na snagu ove Uredbe trebalo provesti ocjenu
  potrebe i izvedivosti
  proširenja područja njezine primjene na druge ekosustave osim šuma.

| (58) | Iako se ova Uredba bavi krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma, kako je predviđeno u Komunikaciji iz 2019. „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, zaštita šuma ne bi trebala dovesti do prenamjene ili propadanja drugih prirodnih ekosustava. Ekosustavi kao što su močvare, savane i tresetišta vrlo su važni za globalna nastojanja u borbi protiv klimatskih promjena
  i krize bioraznolikosti
  , kao i za druge ciljeve održivog razvoja te je potrebno posvetiti
  posebno hitno djelovanje
  njihovoj prenamjeni ili propadanju
  , koje je potrebno spriječiti
  .
  Nema sumnje da je potrošnja Unije također znatan uzrok prenamjene i propadanja ekosustava diljem svijeta koji nisu šume, ali posjeduju bioraznolikost i bogati su ugljikom. Kako bi se smanjio utjecaj Unije na sve prirodne ekosustave, najkasnije godinu dana
  od stupanja na snagu ove Uredbe trebalo
  bi
  provesti ocjenu
  i donijeti zakonodavni prijedlog
  proširenja područja njezine primjene na druge ekosustave osim šuma
  i druga pošumljena zemljišta, za što bi pripreme trebale započeti najkasnije na dan stupanja ove Uredbe na snagu
  .
  Daljnjim odgađanjem uključivanja drugih ekosustava u ovu Uredbu riskira se premještanje poljoprivredne proizvodnje iz šuma u ekosustave koji nisu šume. Zbog proizvodnje robe za tržište EU-a i potonji su pod sve većim pritiskom prenamjene i propadanja. Komisija bi također trebala procijeniti potrebu za proširenjem područja primjene na drugu robu i izvedivost navedenog najkasnije dvije godine od datuma stupanja ove Uredbe na snagu. Komisija bi istodobno delegiranim aktom trebala preispitati relevantne proizvode navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(58)

Iako se ova Uredba bavi krčenjem, propadanjem
  i prenamjenom
  šuma, kako je predviđeno u Komunikaciji iz 2019. „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, zaštita šuma ne bi trebala dovesti do prenamjene ili propadanja drugih prirodnih ekosustava. Ekosustavi kao što su močvare, savane i tresetišta vrlo su važni za globalna nastojanja u borbi protiv klimatskih promjena
  i krize bioraznolikosti
  , kao i za druge ciljeve održivog razvoja te je potrebno posvetiti
  posebno hitno djelovanje
  njihovoj prenamjeni ili propadanju
  , koje je potrebno spriječiti
  .
  Nema sumnje da je potrošnja Unije također znatan uzrok prenamjene i propadanja ekosustava diljem svijeta koji nisu šume, ali posjeduju bioraznolikost i bogati su ugljikom. Kako bi se smanjio utjecaj Unije na sve prirodne ekosustave, najkasnije godinu dana
  od stupanja na snagu ove Uredbe trebalo
  bi
  provesti ocjenu
  i donijeti zakonodavni prijedlog
  proširenja područja njezine primjene na druge ekosustave osim šuma
  i druga pošumljena zemljišta, za što bi pripreme trebale započeti najkasnije na dan stupanja ove Uredbe na snagu
  .
  Daljnjim odgađanjem uključivanja drugih ekosustava u ovu Uredbu riskira se premještanje poljoprivredne proizvodnje iz šuma u ekosustave koji nisu šume. Zbog proizvodnje robe za tržište EU-a i potonji su pod sve većim pritiskom prenamjene i propadanja. Komisija bi također trebala procijeniti potrebu za proširenjem područja primjene na drugu robu i izvedivost navedenog najkasnije dvije godine od datuma stupanja ove Uredbe na snagu. Komisija bi istodobno delegiranim aktom trebala preispitati relevantne proizvode navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi.

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 58.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (58a) | Uzimajući u obzir zahtjev koji je iznio Europski parlament u svojoj rezoluciji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma od 22. listopada 2020. te koji je iznijela velika većina od gotovo 1,2  milijuna sudionika javnog savjetovanja Komisije o krčenju, propadanju i prenamjeni šuma uzrokovanim potražnjom, a kojim se traži uključivanje ekosustava koji nisu šume u ovu Uredbu, Komisija bi svoju ocjenu i zakonodavni prijedlog za proširenje područja primjene ove Uredbe na druge ekosustave trebala temeljiti na definicijama „prirodnih ekosustava”, „prenamjene prirodnih ekosustava” i „propadanja šuma i prirodnih ekosustava” te 31. prosinca 2019. kao krajnjem datumu utvrđenom ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(58a)

Uzimajući u obzir zahtjev koji je iznio Europski parlament u svojoj rezoluciji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma od 22. listopada 2020. te koji je iznijela velika većina od gotovo 1,2  milijuna sudionika javnog savjetovanja Komisije o krčenju, propadanju i prenamjeni šuma uzrokovanim potražnjom, a kojim se traži uključivanje ekosustava koji nisu šume u ovu Uredbu, Komisija bi svoju ocjenu i zakonodavni prijedlog za proširenje područja primjene ove Uredbe na druge ekosustave trebala temeljiti na definicijama „prirodnih ekosustava”, „prenamjene prirodnih ekosustava” i „propadanja šuma i prirodnih ekosustava” te 31. prosinca 2019. kao krajnjem datumu utvrđenom ovom Uredbom.

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 60.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (60) | Budući da cilj ove Uredbe, a to je borba protiv krčenja
  i
  propadanja šuma smanjenjem doprinosa potrošnje u Uniji, države članice ne mogu ostvariti pojedinačno, nego se zbog njegove opsežnosti taj cilj može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(60)

Budući da cilj ove Uredbe, a to je borba protiv krčenja
  i
  propadanja šuma smanjenjem doprinosa potrošnje u Uniji, države članice ne mogu ostvariti pojedinačno, nego se zbog njegove opsežnosti taj cilj može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (60) | Budući da cilj ove Uredbe, a to je borba protiv krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma smanjenjem doprinosa potrošnje u Uniji
  i poticanjem smanjenja krčenja šuma u zemljama proizvođačima
  , države članice ne mogu ostvariti pojedinačno, nego se zbog njegove opsežnosti taj cilj može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(60)

Budući da cilj ove Uredbe, a to je borba protiv krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma smanjenjem doprinosa potrošnje u Uniji
  i poticanjem smanjenja krčenja šuma u zemljama proizvođačima
  , države članice ne mogu ostvariti pojedinačno, nego se zbog njegove opsežnosti taj cilj može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | Gospodarskim
  subjektima, trgovcima i nadležnim tijelima trebalo bi dati primjereni rok da se pripreme za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

Gospodarskim
  subjektima, trgovcima i nadležnim tijelima trebalo bi dati primjereni rok da se pripreme za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe,

| (61) | Kako bi se izbjegli poremećaji u lancu opskrbe i smanjili negativni učinci na treće zemlje, trgovinskim partnerima, a posebno maloposjednicima, gospodarskim
  subjektima, trgovcima i nadležnim tijelima trebalo bi dati primjereni rok da se pripreme za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe, |
| --- | --- |

(61)

Kako bi se izbjegli poremećaji u lancu opskrbe i smanjili negativni učinci na treće zemlje, trgovinskim partnerima, a posebno maloposjednicima, gospodarskim
  subjektima, trgovcima i nadležnim tijelima trebalo bi dati primjereni rok da se pripreme za ispunjavanje zahtjeva ove Uredbe,

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o stavljanju goveda, kakaa, kave, palmina ulja, soje i drva („relevantna roba”) i proizvoda navedenih u Prilogu I. koji sadržavaju relevantnu robu ili su bili hranjeni relevantnom robom ili su od nje izrađeni („relevantni proizvodi”) na tržište ili na raspolaganje na tržištu Unije te njihovu izvozu s tržišta Unije, u cilju da se | Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o stavljanju goveda,
  svinja, ovaca i koza, peradi,
  kakaa, kave, palmina ulja
  i njegovih prerađevina
  , soje
  , kukuruza, kaučuka
  i drva („relevantna roba”) i proizvoda
  , uključujući ugljen i proizvode od tiskanog papira,
  navedenih u Prilogu I. koji sadržavaju relevantnu robu ili su bili hranjeni relevantnom robom ili su od nje izrađeni („relevantni proizvodi”) na tržište ili na raspolaganje na tržištu Unije te njihovu izvozu s tržišta Unije, u cilju da se |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o stavljanju goveda, kakaa, kave, palmina ulja, soje i drva („relevantna roba”) i proizvoda navedenih u Prilogu I. koji sadržavaju relevantnu robu ili su bili hranjeni relevantnom robom ili su od nje izrađeni („relevantni proizvodi”) na tržište ili na raspolaganje na tržištu Unije te njihovu izvozu s tržišta Unije, u cilju da se

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o stavljanju goveda,
  svinja, ovaca i koza, peradi,
  kakaa, kave, palmina ulja
  i njegovih prerađevina
  , soje
  , kukuruza, kaučuka
  i drva („relevantna roba”) i proizvoda
  , uključujući ugljen i proizvode od tiskanog papira,
  navedenih u Prilogu I. koji sadržavaju relevantnu robu ili su bili hranjeni relevantnom robom ili su od nje izrađeni („relevantni proizvodi”) na tržište ili na raspolaganje na tržištu Unije te njihovu izvozu s tržišta Unije, u cilju da se

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | doprinos Unije krčenju
  i
  propadanju šuma u svijetu smanji na najmanju moguću mjeru |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

doprinos Unije krčenju
  i
  propadanju šuma u svijetu smanji na najmanju moguću mjeru

| (a) | doprinos Unije krčenju, propadanju
  i prenamjeni
  šuma u svijetu smanji na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

(a)

doprinos Unije krčenju, propadanju
  i prenamjeni
  šuma u svijetu smanji na najmanju moguću mjeru;

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | smanji doprinos Europske unije emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

smanji doprinos Europske unije emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti.

| (b) | smanji doprinos Europske unije emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti; |
| --- | --- |

(b)

smanji doprinos Europske unije emisijama stakleničkih plinova i globalnom gubitku bioraznolikosti;

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | doprinese smanjenju globalnog krčenja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

doprinese smanjenju globalnog krčenja šuma.

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U ovoj Uredbi utvrđuju se i obveze za financijske institucije koje imaju sjedište ili posluju u Uniji i pružaju financijske usluge fizičkim ili pravnim osobama čije se gospodarske djelatnosti sastoje ili su povezane s proizvodnjom, opskrbom, stavljanjem relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihovim izvozom s tržišta Unije u smislu ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U ovoj Uredbi utvrđuju se i obveze za financijske institucije koje imaju sjedište ili posluju u Uniji i pružaju financijske usluge fizičkim ili pravnim osobama čije se gospodarske djelatnosti sastoje ili su povezane s proizvodnjom, opskrbom, stavljanjem relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihovim izvozom s tržišta Unije u smislu ovog članka.

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „krčenje šuma” znači prenamjena
  šume u poljoprivredno zemljište
  , bez obzira na to je li uzrokovana ljudskim djelovanjem ili ne; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„krčenje šuma” znači prenamjena
  šume u poljoprivredno zemljište
  , bez obzira na to je li uzrokovana ljudskim djelovanjem ili ne;

| (1) | „krčenje šuma” znači prenamjena, bez obzira na to je li uzrokovana ljudskim djelovanjem ili ne
  , šuma ili drugog pošumljenog zemljišta za upotrebu u poljoprivredne svrhe ili u plantažnu šumu
  ; |
| --- | --- |

(1)

„krčenje šuma” znači prenamjena, bez obzira na to je li uzrokovana ljudskim djelovanjem ili ne
  , šuma ili drugog pošumljenog zemljišta za upotrebu u poljoprivredne svrhe ili u plantažnu šumu
  ;

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | „prenamjena ekosustava” znači promjena prirodnog ekosustava u druge svrhe korištenja zemljišta ili promjena u sastavu vrsta, strukturi ili funkciji prirodnih ekosustava; to uključuje teško propadanje ili uvođenje praksi upravljanja koje uzrokuju znatne i trajne promjene u sastavu vrsta, strukturi ili funkciji ekosustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | „upotreba u poljoprivredne svrhe” znači upotreba zemljišta za jednu ili više sljedećih namjena: uzgoj privremenih ili godišnjih usjeva s ciklusom rasta od jedne godine ili manje; uzgoj trajnih ili višegodišnjih usjeva s ciklusom rasta duljim od jedne godine, uključujući nasade drveća; uzgoj trajnih ili privremenih livada ili pašnjaka te stočarstvo; i zemljište privremeno na ugaru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.b) | „ostalo šumsko područje” znači zemljište koje se ne klasificira kao šuma i koje obuhvaća više od 0,5 hektara, sa stablima višima od pet metara i krošnjama koje pokrivaju od 5 % do 10 % površine, ili stablima koja mogu dosegnuti te vrijednosti in situ, ili s kombinacijom grmlja, šiblja i drveća koji obuhvaćaju više od 10 % površine, isključujući zemljište koje se pretežno upotrebljava u poljoprivredne ili urbane svrhe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.b)

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | „prirodni ekosustav” znači ekosustav, uključujući ekosustav kojima gospodare ljudi, koji je po sastavu vrsta, strukturi i ekološkoj funkciji u znatnoj mjeri sličan ekosustavu koji se nalazi ili bi se mogao naći na određenom području kad ne bi bilo većih ljudskih utjecaja; to posebno uključuje zemljište s velikim zalihama ugljika i zemljište visoke vrijednosti u pogledu bioraznolikosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | „propadanje šuma” znači
  sječa koja nije održiva i uzrokuje
  smanjenje ili gubitak biološke ili gospodarske produktivnosti i složenosti šumskih ekosustava
  , što dovodi do dugoročnog smanjenja ukupnih koristi od šume, što
  uključuje
  drvo
  ,
  bioraznolikost i druge proizvode
  ili
  usluge
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

„propadanje šuma” znači
  sječa koja nije održiva i uzrokuje
  smanjenje ili gubitak biološke ili gospodarske produktivnosti i složenosti šumskih ekosustava
  , što dovodi do dugoročnog smanjenja ukupnih koristi od šume, što
  uključuje
  drvo
  ,
  bioraznolikost i druge proizvode
  ili
  usluge
  ;

| (6) | „propadanje šuma
  i drugih prirodnih ekosustava
  ” znači smanjenje ili gubitak biološke ili gospodarske produktivnosti i složenosti
  šuma te ostalih
  šumskih
  područja i drugih prirodnih
  ekosustava
  koje utječe na njihov sastav vrsta, strukturu ili funkciju, bez obzira na to jesu li ih izravno prouzročili ljudi; to
  uključuje
  nezakonito iskorištavanje šuma, ostalih šumskih područja ili drugih prirodnih ekosustava te primjenu praksi gospodarenja koje dovode do znatnog ili trajnog utjecaja na njihov kapacitet za potporu bioraznolikosti
  ili
  pružanje usluga ekosustava
  ; |
| --- | --- |

(6)

„propadanje šuma
  i drugih prirodnih ekosustava
  ” znači smanjenje ili gubitak biološke ili gospodarske produktivnosti i složenosti
  šuma te ostalih
  šumskih
  područja i drugih prirodnih
  ekosustava
  koje utječe na njihov sastav vrsta, strukturu ili funkciju, bez obzira na to jesu li ih izravno prouzročili ljudi; to
  uključuje
  nezakonito iskorištavanje šuma, ostalih šumskih područja ili drugih prirodnih ekosustava te primjenu praksi gospodarenja koje dovode do znatnog ili trajnog utjecaja na njihov kapacitet za potporu bioraznolikosti
  ili
  pružanje usluga ekosustava
  ;

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | „održiva sječa” znači sječa koja se provodi uzimajući u obzir očuvanje kvalitete tla i bioraznolikosti u cilju smanjenja negativnih učinaka na način kojim se izbjegava eksploatacija panjeva i korijenja, propadanje primarnih šuma ili njihova prenamjena u plantažne šume te sječa na osjetljivim tlima; smanjuje velike gole sječe na minimum i osigurava lokalno primjerene granične vrijednosti za vađenje mrtvog drva i zahtjeve za uporabu sustava sječe koji u najvećoj mogućoj mjeri smanjuju utjecaje na kvalitetu tla, uključujući zbijanje tla, te na obilježja bioraznolikosti i staništa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Briše se.

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | „nulta stopa krčenja šuma” znači |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

„nulta stopa krčenja šuma” znači

| (8) | „nulta stopa krčenja šuma” znači da su relevantna roba i proizvodi, uključujući one koji se upotrebljavaju za relevantne proizvode ili su sadržani u njima, proizvedeni na zemljištu na kojem nije bilo krčenja šuma
  i nisu uzrokovali propadanje ili prenamjenu šuma niti im doprinijeli
  nakon
  31. prosinca 2019.; |
| --- | --- |

(8)

„nulta stopa krčenja šuma” znači da su relevantna roba i proizvodi, uključujući one koji se upotrebljavaju za relevantne proizvode ili su sadržani u njima, proizvedeni na zemljištu na kojem nije bilo krčenja šuma
  i nisu uzrokovali propadanje ili prenamjenu šuma niti im doprinijeli
  nakon
  31. prosinca 2019.;

| (a) | da su relevantna roba i proizvodi, uključujući one koji se upotrebljavaju za relevantne proizvode ili su sadržani u njima, proizvedeni na zemljištu na kojem nije bilo krčenja šuma
  nakon 31. prosinca 2020.; i |
| --- | --- |

(a)

da su relevantna roba i proizvodi, uključujući one koji se upotrebljavaju za relevantne proizvode ili su sadržani u njima, proizvedeni na zemljištu na kojem nije bilo krčenja šuma
  nakon 31. prosinca 2020.; i

| (b) | da je drvo posječeno iz šume a da nije došlo do njezina propadanja
  nakon
  31. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

(b)

da je drvo posječeno iz šume a da nije došlo do njezina propadanja
  nakon
  31. prosinca 2020.;

Amandman 240

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „proizvedeno” znači uzgojeno, požnjeveno
  , hranjeno
  ili dobiveno na odgovarajućoj zemljišnoj čestici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

„proizvedeno” znači uzgojeno, požnjeveno
  , hranjeno
  ili dobiveno na odgovarajućoj zemljišnoj čestici;

| (9) | „proizvedeno” znači uzgojeno, požnjeveno ili dobiveno na odgovarajućoj zemljišnoj čestici
  , odnosno, u slučaju stoke, „proizvedeno” znači sve relevantne zemljišne čestice uključene u postupak uzgoja
  ; |
| --- | --- |

(9)

„proizvedeno” znači uzgojeno, požnjeveno ili dobiveno na odgovarajućoj zemljišnoj čestici
  , odnosno, u slučaju stoke, „proizvedeno” znači sve relevantne zemljišne čestice uključene u postupak uzgoja
  ;

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | „zanemarivi rizik” znači
  potpuna procjena
  informacija o konkretnom proizvodu i općih informacija o sukladnosti
  relevantne robe ili proizvoda s člankom 3. točkama (a) i (b) koja pokazuje da nema razloga za zabrinutost
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

„zanemarivi rizik” znači
  potpuna procjena
  informacija o konkretnom proizvodu i općih informacija o sukladnosti
  relevantne robe ili proizvoda s člankom 3. točkama (a) i (b) koja pokazuje da nema razloga za zabrinutost
  ;

| (16) | „zanemarivi rizik” znači
  razinu rizika koja se primjenjuje na relevantnu robu i proizvode koji će se stavljati na tržište Unije ili će se s njega izvoziti, pri čemu kod te robe ili tih proizvoda nema razloga za zabrinutost na temelju potpune procjene
  informacija o konkretnom proizvodu i općih informacija o sukladnosti
  s člankom 3. te primjene odgovarajućih mjera smanjenja
  ; |
| --- | --- |

(16)

„zanemarivi rizik” znači
  razinu rizika koja se primjenjuje na relevantnu robu i proizvode koji će se stavljati na tržište Unije ili će se s njega izvoziti, pri čemu kod te robe ili tih proizvoda nema razloga za zabrinutost na temelju potpune procjene
  informacija o konkretnom proizvodu i općih informacija o sukladnosti
  s člankom 3. te primjene odgovarajućih mjera smanjenja
  ;

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | „svrhovita suradnja s dionicima” znači razumijevanje zabrinutosti i interesa relevantnih dionika, posebno najranjivijih skupina kao što su maloposjednici i autohtoni narodi te lokalne zajednice, uključujući žene, izravnim savjetovanjem s njima na način kojim se u obzir uzimaju potencijalne prepreke za učinkovit angažman; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | „nesukladni proizvodi” znači relevantna roba i proizvodi koji nisu proizvedeni uz „nultu stopu krčenja šuma” ili koji nisu proizvedeni u skladu s relevantnim
  zakonodavstvom zemlje proizvodnje ili oboje
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

„nesukladni proizvodi” znači relevantna roba i proizvodi koji nisu proizvedeni uz „nultu stopu krčenja šuma” ili koji nisu proizvedeni u skladu s relevantnim
  zakonodavstvom zemlje proizvodnje ili oboje
  ;

| (18) | „nesukladni proizvodi” znači relevantna roba i proizvodi koji nisu proizvedeni uz „nultu stopu krčenja šuma” ili koji nisu proizvedeni u skladu s relevantnim
  zakonima i normama, uključujući zakone i norme koji se odnose na prava autohtonih naroda, prava posjeda lokalnih zajednica te pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak, i koji nisu obuhvaćeni točnom izjavom o postupanju s dužnom pažnjom
  ; |
| --- | --- |

(18)

„nesukladni proizvodi” znači relevantna roba i proizvodi koji nisu proizvedeni uz „nultu stopu krčenja šuma” ili koji nisu proizvedeni u skladu s relevantnim
  zakonima i normama, uključujući zakone i norme koji se odnose na prava autohtonih naroda, prava posjeda lokalnih zajednica te pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak, i koji nisu obuhvaćeni točnom izjavom o postupanju s dužnom pažnjom
  ;

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | „potkrijepljena sumnja” znači
  utemeljena
  tvrdnja koja se temelji na objektivnim i provjerljivim informacijama o neusklađenosti s ovom Uredbom i koja može zahtijevati posredovanje nadležnih tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

„potkrijepljena sumnja” znači
  utemeljena
  tvrdnja koja se temelji na objektivnim i provjerljivim informacijama o neusklađenosti s ovom Uredbom i koja može zahtijevati posredovanje nadležnih tijela;

| (21) | „potkrijepljena sumnja” znači tvrdnja koja se temelji na objektivnim i provjerljivim informacijama o neusklađenosti s ovom Uredbom i koja može zahtijevati posredovanje nadležnih tijela; |
| --- | --- |

(21)

„potkrijepljena sumnja” znači tvrdnja koja se temelji na objektivnim i provjerljivim informacijama o neusklađenosti s ovom Uredbom i koja može zahtijevati posredovanje nadležnih tijela;

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | „
  relevantno zakonodavstvo zemlje proizvodnje
  ” znači pravila koja se primjenjuju u zemlji proizvodnje u pogledu pravnog statusa područja proizvodnje u smislu prava na upotrebu zemljišta, zaštite okoliša, prava trećih strana i relevantnih trgovinskih i carinskih propisa na temelju zakonodavnog okvira primjenjivog u zemlji proizvodnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

„
  relevantno zakonodavstvo zemlje proizvodnje
  ” znači pravila koja se primjenjuju u zemlji proizvodnje u pogledu pravnog statusa područja proizvodnje u smislu prava na upotrebu zemljišta, zaštite okoliša, prava trećih strana i relevantnih trgovinskih i carinskih propisa na temelju zakonodavnog okvira primjenjivog u zemlji proizvodnje;

| (28) | „
  relevantni zakoni i norme
  ” znači: |
| --- | --- |

(28)

„
  relevantni zakoni i norme
  ” znači:

| (a) | pravila koja se primjenjuju u zemlji proizvodnje u pogledu pravnog statusa područja proizvodnje u smislu prava na upotrebu zemljišta, zaštite okoliša, prava trećih strana i relevantnih trgovinskih i carinskih propisa na temelju zakonodavnog okvira primjenjivog u zemlji proizvodnje; |
| --- | --- |

(a)

pravila koja se primjenjuju u zemlji proizvodnje u pogledu pravnog statusa područja proizvodnje u smislu prava na upotrebu zemljišta, zaštite okoliša, prava trećih strana i relevantnih trgovinskih i carinskih propisa na temelju zakonodavnog okvira primjenjivog u zemlji proizvodnje;

| (b) | ljudska prava zaštićena međunarodnim pravom, posebno instrumentima kojima se štite običajna prava posjeda i pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak, koja su utvrđena, među ostalim, u Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda, Stalnom forumu UN-a za pitanja autohtonog stanovništva i postojećim obvezujućim međunarodnim sporazumima, te Konvenciji br. 160 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989., koji obuhvaćaju pravo na zaštitu okoliša i pravo na obranu okoliša, bez progona i uznemiravanja u bilo kakvom obliku, kao i druga međunarodno priznata ljudska prava povezana s upotrebom zemljišta, pristupu zemljištu ili vlasništvu nad zemljištem; |
| --- | --- |

(b)

ljudska prava zaštićena međunarodnim pravom, posebno instrumentima kojima se štite običajna prava posjeda i pravo na dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak, koja su utvrđena, među ostalim, u Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda, Stalnom forumu UN-a za pitanja autohtonog stanovništva i postojećim obvezujućim međunarodnim sporazumima, te Konvenciji br. 160 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989., koji obuhvaćaju pravo na zaštitu okoliša i pravo na obranu okoliša, bez progona i uznemiravanja u bilo kakvom obliku, kao i druga međunarodno priznata ljudska prava povezana s upotrebom zemljišta, pristupu zemljištu ili vlasništvu nad zemljištem;

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.a) | „dobrovoljan, prethodan i informiran pristanak” znači kolektivno ljudsko pravo autohtonih naroda i lokalnih zajednica da daju i uskraćuju svoj pristanak prije početka bilo koje aktivnosti koja može utjecati na njihova prava, zemljište, resurse, teritorije, sredstva za život i sigurnost opskrbe hranom; riječ je o pravu koje se ostvaruje preko predstavnika po njihovu izboru i na način koji je u skladu s njihovim običajima, vrijednostima i normama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.a)

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 28.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.b) | „borci za ljudska prava” znači pojedinci, skupine i društvena tijela koji promiču i štite općepriznata ljudska prava i temeljne slobode; borci za ljudska prava rade na promicanju i zaštiti građanskih i političkih prava te na promicanju, zaštiti i ostvarivanju gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava; borci za ljudska prava također promiču i štite prava članova skupina kao što su autohtone zajednice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.b)

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 28.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.c) | „borci za ljudska prava u području okoliša” znači pojedinci i skupine koji osobno ili u okviru profesionalne aktivnosti i na miran način nastoje zaštititi i promicati ljudska prava u vezi s okolišem, uključujući vodu, zrak, zemlju, floru i faunu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.c)

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | proizvedeni su u skladu s odgovarajućim
  zakonodavstvom zemlje proizvodnje;
  odnosno |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

proizvedeni su u skladu s odgovarajućim
  zakonodavstvom zemlje proizvodnje;
  odnosno

| (b) | proizvedeni su u skladu s odgovarajućim
  zakonima i normama, kako je definirano u članku 2. točki 28.;
  odnosno |
| --- | --- |

(b)

proizvedeni su u skladu s odgovarajućim
  zakonima i normama, kako je definirano u članku 2. točki 28.;
  odnosno

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Članak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 3.a




  Financijske institucije pružaju financijske usluge klijentima samo ako financijske institucije zaključe da postoji samo zanemariv rizik od toga da se predmetnim uslugama potencijalno izravno ili neizravno pruža potpora aktivnostima koje dovode do krčenja, propadanja i prenamjene šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 3.a

Financijske institucije pružaju financijske usluge klijentima samo ako financijske institucije zaključe da postoji samo zanemariv rizik od toga da se predmetnim uslugama potencijalno izravno ili neizravno pruža potpora aktivnostima koje dovode do krčenja, propadanja i prenamjene šuma.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Gospodarski subjekti postupaju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza s tržišta Unije kako bi osigurali njihovu sukladnost s člankom 3.
  točkama (a) i (b).
  U tu se svrhu koriste okvirom postupaka i mjera, dalje u tekstu „dužna pažnja”, kako je određeno u članku 8. | 1.   Gospodarski subjekti postupaju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza s tržišta Unije kako bi osigurali njihovu sukladnost s člankom 3. U tu se svrhu koriste okvirom postupaka i mjera, dalje u tekstu „dužna pažnja”, kako je određeno u članku 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Gospodarski subjekti postupaju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza s tržišta Unije kako bi osigurali njihovu sukladnost s člankom 3.
  točkama (a) i (b).
  U tu se svrhu koriste okvirom postupaka i mjera, dalje u tekstu „dužna pažnja”, kako je određeno u članku 8.

1.   Gospodarski subjekti postupaju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza s tržišta Unije kako bi osigurali njihovu sukladnost s člankom 3. U tu se svrhu koriste okvirom postupaka i mjera, dalje u tekstu „dužna pažnja”, kako je određeno u članku 8.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Gospodarski subjekti koji su postupajući s dužnom pažnjom iz članka 8. zaključili da su relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe nadležnim tijelima stavljaju na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31. izjavu o postupanju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza. Tom se izjavom potvrđuje da se postupalo s dužnom pažnjom
  i da
  nije utvrđen nikakav ili samo zanemariv rizik
  te
  sadržava informacije navedene u Prilogu II. za relevantnu robu i proizvode. | 2.   Gospodarski subjekti koji su postupajući s dužnom pažnjom iz članka 8. zaključili da su relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe nadležnim tijelima stavljaju na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31. izjavu o postupanju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza. Tom se
  elektronički dostupnom, prenosivom i ovjerenom
  izjavom potvrđuje da se postupalo s dužnom pažnjom
  i u njoj se navode koraci koji su poduzeti u tom pogledu radi provjere sukladnosti relevantne robe i proizvoda s ovom Uredbom te objašnjava procjena zašto
  nije utvrđen nikakav ili samo zanemariv rizik
  . Ona
  sadržava
  i
  informacije navedene u Prilogu II. za relevantnu robu i proizvode.
  Gospodarski subjekti bez nepotrebnog odlaganja objavljuju i stavljaju na raspolaganje izjave i ovjeru u svrhe administrativne, građanske i znanstvene kontrole, uzimajući u obzir pravila o zaštiti podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Gospodarski subjekti koji su postupajući s dužnom pažnjom iz članka 8. zaključili da su relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe nadležnim tijelima stavljaju na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31. izjavu o postupanju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza. Tom se izjavom potvrđuje da se postupalo s dužnom pažnjom
  i da
  nije utvrđen nikakav ili samo zanemariv rizik
  te
  sadržava informacije navedene u Prilogu II. za relevantnu robu i proizvode.

2.   Gospodarski subjekti koji su postupajući s dužnom pažnjom iz članka 8. zaključili da su relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe nadležnim tijelima stavljaju na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31. izjavu o postupanju s dužnom pažnjom prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza. Tom se
  elektronički dostupnom, prenosivom i ovjerenom
  izjavom potvrđuje da se postupalo s dužnom pažnjom
  i u njoj se navode koraci koji su poduzeti u tom pogledu radi provjere sukladnosti relevantne robe i proizvoda s ovom Uredbom te objašnjava procjena zašto
  nije utvrđen nikakav ili samo zanemariv rizik
  . Ona
  sadržava
  i
  informacije navedene u Prilogu II. za relevantnu robu i proizvode.
  Gospodarski subjekti bez nepotrebnog odlaganja objavljuju i stavljaju na raspolaganje izjave i ovjeru u svrhe administrativne, građanske i znanstvene kontrole, uzimajući u obzir pravila o zaštiti podataka.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Stavljanjem na raspolaganje izjave o postupanju s dužnom pažnjom gospodarski
  subjekt preuzima odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe. Gospodarski subjekti vode evidenciju o izjavama o postupanju s dužnom pažnjom pet godina od datuma njihova stavljanja na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31. | 3.   
  Gospodarski
  subjekt preuzima odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe. Gospodarski subjekti
  stoga poduzimaju razumne i dokumentirane napore kako bi poduprli sukladnost maloposjednika s odredbama i zahtjevima iz ove Uredbe. Oni
  vode evidenciju o izjavama o postupanju s dužnom pažnjom pet godina od datuma njihova stavljanja na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31.
  i dijele izjave o postupanju s dužnom pažnjom s gospodarskim subjektima i trgovcima koji su nakon njih u lancu opskrbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Stavljanjem na raspolaganje izjave o postupanju s dužnom pažnjom gospodarski
  subjekt preuzima odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe. Gospodarski subjekti vode evidenciju o izjavama o postupanju s dužnom pažnjom pet godina od datuma njihova stavljanja na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31.

3.   
  Gospodarski
  subjekt preuzima odgovornost za sukladnost relevantne robe ili proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe. Gospodarski subjekti
  stoga poduzimaju razumne i dokumentirane napore kako bi poduprli sukladnost maloposjednika s odredbama i zahtjevima iz ove Uredbe. Oni
  vode evidenciju o izjavama o postupanju s dužnom pažnjom pet godina od datuma njihova stavljanja na raspolaganje putem informacijskog sustava iz članka 31.
  i dijele izjave o postupanju s dužnom pažnjom s gospodarskim subjektima i trgovcima koji su nakon njih u lancu opskrbe
  .

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5. – točka a

Članak 4. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.
  točkama (a) ili (b)
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.
  točkama (a) ili (b)
  ;

točkama (a) ili (b)

| (a) | relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.; |
| --- | --- |

(a)

relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.;

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5. – točka b

Članak 4. – stavak 5. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | postupanjem s dužnom pažnjom otkriven je nezanemariv rizik da relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.
  točkama (a) ili (b)
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

postupanjem s dužnom pažnjom otkriven je nezanemariv rizik da relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.
  točkama (a) ili (b)
  ;

točkama (a) ili (b)

| (b) | postupanjem s dužnom pažnjom otkriven je nezanemariv rizik da relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.; |
| --- | --- |

(b)

postupanjem s dužnom pažnjom otkriven je nezanemariv rizik da relevantna roba i proizvodi nisu sukladni s člankom 3.;

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5.a (novi)

Članak 4. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Gospodarski subjekti imaju uspostavljen sustav za primanje potkrijepljenih sumnji zainteresiranih strana i temeljito istražuju sve potkrijepljene sumnje predstavljene u skladu s tim sustavom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Gospodarski subjekti imaju uspostavljen sustav za primanje potkrijepljenih sumnji zainteresiranih strana i temeljito istražuju sve potkrijepljene sumnje predstavljene u skladu s tim sustavom.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 6.

Članak 4. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Gospodarski subjekti koji su primili nove informacije, uključujući potkrijepljene sumnje da
  relevantna roba
  ili proizvod koji su već stavili na tržište
  nisu sukladni
  sa zahtjevima ove Uredbe, odmah o tome obavješćuju nadležna tijela država članica u kojima su relevantnu robu ili proizvod stavili na tržište. U slučaju izvoza s tržišta Unije, gospodarski subjekti obavješćuju nadležno tijelo države članice koja je zemlja proizvodnje. | 6.   Gospodarski subjekti koji su primili
  ili otkrili relevantne
  nove informacije, uključujući potkrijepljene sumnje
  ili informacije dostavljene putem sustavâ ranog upozoravanja koje upućuju na nezanemariv rizik
  da
  za relevantnu robu
  ili proizvod koji su već stavili na tržište
  postoji rizik od nesukladnosti
  sa zahtjevima ove Uredbe, odmah o tome obavješćuju nadležna tijela država članica u kojima su relevantnu robu ili proizvod stavili na tržište
  , kao i trgovce kojima su isporučili relevantnu robu ili proizvod radi sprečavanja daljnjeg prometa na tržištu Unije ili izvoza s njega
  . U slučaju izvoza s tržišta Unije, gospodarski subjekti obavješćuju nadležno tijelo države članice koja je zemlja proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Gospodarski subjekti koji su primili nove informacije, uključujući potkrijepljene sumnje da
  relevantna roba
  ili proizvod koji su već stavili na tržište
  nisu sukladni
  sa zahtjevima ove Uredbe, odmah o tome obavješćuju nadležna tijela država članica u kojima su relevantnu robu ili proizvod stavili na tržište. U slučaju izvoza s tržišta Unije, gospodarski subjekti obavješćuju nadležno tijelo države članice koja je zemlja proizvodnje.

6.   Gospodarski subjekti koji su primili
  ili otkrili relevantne
  nove informacije, uključujući potkrijepljene sumnje
  ili informacije dostavljene putem sustavâ ranog upozoravanja koje upućuju na nezanemariv rizik
  da
  za relevantnu robu
  ili proizvod koji su već stavili na tržište
  postoji rizik od nesukladnosti
  sa zahtjevima ove Uredbe, odmah o tome obavješćuju nadležna tijela država članica u kojima su relevantnu robu ili proizvod stavili na tržište
  , kao i trgovce kojima su isporučili relevantnu robu ili proizvod radi sprečavanja daljnjeg prometa na tržištu Unije ili izvoza s njega
  . U slučaju izvoza s tržišta Unije, gospodarski subjekti obavješćuju nadležno tijelo države članice koja je zemlja proizvodnje.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 7.

Članak 4. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Gospodarski subjekti pružaju svu potrebnu pomoć kako bi nadležnim tijelima olakšali provođenje provjera iz članka 15., među ostalim u pogledu pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija. | 7.   
  Nadležna tijela verificiraju sustav dužne pažnje gospodarskih subjekata jednom godišnje.
  Gospodarski subjekti pružaju i svu potrebnu pomoć kako bi nadležnim tijelima olakšali provođenje provjera iz članka 15., među ostalim u pogledu pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Gospodarski subjekti pružaju svu potrebnu pomoć kako bi nadležnim tijelima olakšali provođenje provjera iz članka 15., među ostalim u pogledu pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija.

7.   
  Nadležna tijela verificiraju sustav dužne pažnje gospodarskih subjekata jednom godišnje.
  Gospodarski subjekti pružaju i svu potrebnu pomoć kako bi nadležnim tijelima olakšali provođenje provjera iz članka 15., među ostalim u pogledu pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 7.a (novi)

Članak 4. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Gospodarski subjekti poduzimaju potrebne mjere: |
| | (a) | kako bi u svojem lancu opskrbe ostvarili svrhovitu suradnju s ranjivim dionicima kao što su maloposjednici, autohtoni narodi i lokalne zajednice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Gospodarski subjekti poduzimaju potrebne mjere:

(a)

(a)

kako bi u svojem lancu opskrbe ostvarili svrhovitu suradnju s ranjivim dionicima kao što su maloposjednici, autohtoni narodi i lokalne zajednice;

kako bi u svojem lancu opskrbe ostvarili svrhovitu suradnju s ranjivim dionicima kao što su maloposjednici, autohtoni narodi i lokalne zajednice;

| (b) | kako bi zajamčili da ti ranjivi dionici dobiju odgovarajuću pomoć i pravednu naknadu kako bi njihova roba i njihovi proizvodi mogli biti sukladni s pravilima, posebno u pogledu zahtjeva za geolokalizacijom, te kako bi zajamčili da su troškovi koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe pravedno raspodijeljeni među različitim akterima u lancu vrijednosti; odnosno |
| --- | --- |

(b)

(b)

kako bi zajamčili da ti ranjivi dionici dobiju odgovarajuću pomoć i pravednu naknadu kako bi njihova roba i njihovi proizvodi mogli biti sukladni s pravilima, posebno u pogledu zahtjeva za geolokalizacijom, te kako bi zajamčili da su troškovi koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe pravedno raspodijeljeni među različitim akterima u lancu vrijednosti; odnosno

kako bi zajamčili da ti ranjivi dionici dobiju odgovarajuću pomoć i pravednu naknadu kako bi njihova roba i njihovi proizvodi mogli biti sukladni s pravilima, posebno u pogledu zahtjeva za geolokalizacijom, te kako bi zajamčili da su troškovi koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe pravedno raspodijeljeni među različitim akterima u lancu vrijednosti; odnosno

| (c) | ispunjavaju dogovorene obveze, čime se osigurava rješavanje negativnih učinaka na utvrđene pogođene dionike. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ispunjavaju dogovorene obveze, čime se osigurava rješavanje negativnih učinaka na utvrđene pogođene dionike.

ispunjavaju dogovorene obveze, čime se osigurava rješavanje negativnih učinaka na utvrđene pogođene dionike.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4.a (novi)

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a |
| | Obveze trgovaca i izuzeća za trgovce koji su MSP-ovi |
| | 1.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi mogu relevantnu robu i proizvode staviti na raspolaganje na tržištu samo ako posjeduju informacije koje se zahtijevaju u skladu sa stavkom 3. |
| | 2.
     
  Trgovci koji nisu MSP-ovi smatraju se gospodarskim subjektima i podliježu obvezama i odredbama iz članaka 3., 4., 5., od 8. do 12., članka 14. stavka 9. te članaka 15. i 20. ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koje stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije. |
| | 3.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi prikupljaju i čuvaju sljedeće informacije o relevantnoj robi i proizvodima koje namjeravaju staviti na raspolaganje na tržištu: |
| | (a) | naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu gospodarskih subjekata ili trgovaca koji su im isporučili relevantnu robu i proizvode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.a

Članak 4.a

Obveze trgovaca i izuzeća za trgovce koji su MSP-ovi

Obveze trgovaca i izuzeća za trgovce koji su MSP-ovi

1.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi mogu relevantnu robu i proizvode staviti na raspolaganje na tržištu samo ako posjeduju informacije koje se zahtijevaju u skladu sa stavkom 3.

2.
     
  Trgovci koji nisu MSP-ovi smatraju se gospodarskim subjektima i podliježu obvezama i odredbama iz članaka 3., 4., 5., od 8. do 12., članka 14. stavka 9. te članaka 15. i 20. ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koje stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije.

3.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi prikupljaju i čuvaju sljedeće informacije o relevantnoj robi i proizvodima koje namjeravaju staviti na raspolaganje na tržištu:

(a)

(a)

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu gospodarskih subjekata ili trgovaca koji su im isporučili relevantnu robu i proizvode;

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu gospodarskih subjekata ili trgovaca koji su im isporučili relevantnu robu i proizvode;

| (b) | naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu trgovaca kojima su isporučili relevantnu robu i proizvode. |
| --- | --- |

(b)

(b)

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu trgovaca kojima su isporučili relevantnu robu i proizvode.

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu trgovaca kojima su isporučili relevantnu robu i proizvode.

4.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi čuvaju informacije iz ovog članka najmanje pet godina i te informacije na zahtjev dostavljaju nadležnim tijelima.

5.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi koji su primili ili otkrili relevantne nove informacije, uključujući potkrijepljene sumnje, koje upućuju na nezanemariv rizik da relevantna roba ili proizvod koji su već stavili na raspolaganje na tržištu nisu sukladni sa zahtjevima ove Uredbe, odmah o tome obavješćuju nadležna tijela država članica u kojima su relevantnu robu ili proizvod stavili na raspolaganje na tržištu.

6.
     
  Trgovci, bez obzira na to jesu li MSP-ovi ili ne, pružaju svu potrebnu pomoć nadležnim tijelima kako bi im olakšali provođenje provjera iz članka 16., među ostalim u pogledu pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija.

7.
     
  Komisija može pružiti tehničku pomoć MSP-ovima koji ne raspolažu sredstvima za ispunjavanje zahtjeva iz ovog članka.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlašteni predstavnik na zahtjev nadležnih tijela dostavlja primjerak ovlaštenja na službenom jeziku Europske unije. | 2.   Ovlašteni predstavnik na zahtjev nadležnih tijela dostavlja primjerak ovlaštenja na službenom jeziku Europske unije
  i primjerak na jeziku države članice u kojoj se obrađuje izjava o postupanju s dužnom pažnjom ili, ako to nije moguće, na engleskom jeziku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlašteni predstavnik na zahtjev nadležnih tijela dostavlja primjerak ovlaštenja na službenom jeziku Europske unije.

2.   Ovlašteni predstavnik na zahtjev nadležnih tijela dostavlja primjerak ovlaštenja na službenom jeziku Europske unije
  i primjerak na jeziku države članice u kojoj se obrađuje izjava o postupanju s dužnom pažnjom ili, ako to nije moguće, na engleskom jeziku
  .

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Briše se. |
| Obveze trgovaca | |
| 1.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi mogu relevantnu robu i proizvode staviti na raspolaganje na tržištu samo ako posjeduju informacije koje se zahtijevaju u skladu sa stavkom 2. | |
| 2.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi prikupljaju i čuvaju sljedeće informacije o relevantnoj robi i proizvodima koje namjeravaju staviti na raspolaganje na tržištu: | |
| (a) | naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu gospodarskih subjekata ili trgovaca koji su im isporučili relevantnu robu i proizvode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Briše se.

Briše se.

Obveze trgovaca

Obveze trgovaca

1.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi mogu relevantnu robu i proizvode staviti na raspolaganje na tržištu samo ako posjeduju informacije koje se zahtijevaju u skladu sa stavkom 2.

2.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi prikupljaju i čuvaju sljedeće informacije o relevantnoj robi i proizvodima koje namjeravaju staviti na raspolaganje na tržištu:

(a)

(a)

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu gospodarskih subjekata ili trgovaca koji su im isporučili relevantnu robu i proizvode;

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu gospodarskih subjekata ili trgovaca koji su im isporučili relevantnu robu i proizvode;

| (b) | naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu trgovaca kojima su isporučili relevantnu robu i proizvode. |
| --- | --- |

(b)

(b)

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu trgovaca kojima su isporučili relevantnu robu i proizvode.

naziv, registrirani trgovački naziv ili registriranu trgovačku oznaku, poštansku adresu, e-poštu i, ako postoji, internetsku adresu trgovaca kojima su isporučili relevantnu robu i proizvode.

3.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi čuvaju informacije iz ovog članka najmanje pet godina i te informacije na zahtjev dostavljaju nadležnim tijelima.

4.
     
  Trgovci koji su MSP-ovi koji su primili nove informacije, uključujući potkrijepljene sumnje da relevantna roba ili proizvod koji su već stavili na raspolaganje na tržištu nisu sukladni sa zahtjevima ove Uredbe, odmah o tome obavješćuju nadležna tijela država članica u kojima su relevantnu robu ili proizvod stavili na raspolaganje na tržištu.

5.
     
  Trgovci koji nisu MSP-ovi smatraju se gospodarskim subjektima i podliježu obvezama i odredbama iz članaka 3., 4., 5., od 8. do 12., članka 14. stavka 9. te članaka 15. i 20. ove Uredbe u pogledu relevantne robe i proizvoda koje stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije.

6.
     
  Trgovci pružaju svu potrebnu pomoć kako bi nadležnim tijelima olakšali provođenje provjera iz članka 16., među ostalim u pogledu pristupa prostorijama i dostave dokumentacije ili evidencija.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Stavljanje na tržište koje obavljaju gospodarski subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama | Stavljanje na tržište koje obavljaju gospodarski subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama |
| U slučaju da fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom izvan Unije stavi na tržište Unije relevantnu robu i proizvode, prva fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji koja kupuje ili uzima u posjed takvu relevantnu robu i proizvode smatra se gospodarskim subjektom u smislu ove Uredbe. | U slučaju da fizička ili pravna osoba
  , bez obzira na veličinu,
  s poslovnim nastanom izvan Unije stavi na tržište Unije relevantnu robu i proizvode, prva fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji koja kupuje ili uzima u posjed takvu relevantnu robu i proizvode smatra se gospodarskim subjektom u smislu ove Uredbe. |
| | U slučaju da nijedan od proizvođača ili uvoznika nema poslovni nastan u Uniji, internetska tržišta moraju poštovati obveze utvrđene u člancima od 8. do 11. za proizvode i robu za koje omogućuju prodaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Stavljanje na tržište koje obavljaju gospodarski subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama

Stavljanje na tržište koje obavljaju gospodarski subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama

U slučaju da fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom izvan Unije stavi na tržište Unije relevantnu robu i proizvode, prva fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji koja kupuje ili uzima u posjed takvu relevantnu robu i proizvode smatra se gospodarskim subjektom u smislu ove Uredbe.

U slučaju da fizička ili pravna osoba
  , bez obzira na veličinu,
  s poslovnim nastanom izvan Unije stavi na tržište Unije relevantnu robu i proizvode, prva fizička ili pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji koja kupuje ili uzima u posjed takvu relevantnu robu i proizvode smatra se gospodarskim subjektom u smislu ove Uredbe.

, bez obzira na veličinu,

U slučaju da nijedan od proizvođača ili uvoznika nema poslovni nastan u Uniji, internetska tržišta moraju poštovati obveze utvrđene u člancima od 8. do 11. za proizvode i robu za koje omogućuju prodaju.

U slučaju da nijedan od proizvođača ili uvoznika nema poslovni nastan u Uniji, internetska tržišta moraju poštovati obveze utvrđene u člancima od 8. do 11. za proizvode i robu za koje omogućuju prodaju.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Za komponente proizvoda koje su već prošle sukladnost s dužnom pažnjom u skladu s člankom 4. stavkom 1. nije potreban dodatni postupak dužne pažnje. Na komponente koje nisu obuhvaćene postupkom dužne pažnje i dalje se primjenjuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Za komponente proizvoda koje su već prošle sukladnost s dužnom pažnjom u skladu s člankom 4. stavkom 1. nije potreban dodatni postupak dužne pažnje. Na komponente koje nisu obuhvaćene postupkom dužne pažnje i dalje se primjenjuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Gospodarski subjekti prikupljaju informacije, dokumente i podatke kojima se dokazuje da su relevantna roba i proizvodi sukladni s člankom 3. U tu svrhu subjekt prikuplja, organizira i pet godina čuva sljedeće informacije koje se odnose na relevantnu robu ili
  proizvode
  , potkrijepljene dokazima: | Gospodarski subjekti prikupljaju informacije, dokumente i podatke kojima se dokazuje da su relevantna roba i proizvodi sukladni s člankom 3. U tu svrhu subjekt prikuplja, organizira i pet godina čuva sljedeće informacije koje se odnose na
  svaku
  relevantnu robu ili
  svaki relevantni proizvod koji se stavljaju na tržište Unije ili izvoze s tržišta Unije
  , potkrijepljene dokazima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Gospodarski subjekti prikupljaju informacije, dokumente i podatke kojima se dokazuje da su relevantna roba i proizvodi sukladni s člankom 3. U tu svrhu subjekt prikuplja, organizira i pet godina čuva sljedeće informacije koje se odnose na relevantnu robu ili
  proizvode
  , potkrijepljene dokazima:

proizvode

Gospodarski subjekti prikupljaju informacije, dokumente i podatke kojima se dokazuje da su relevantna roba i proizvodi sukladni s člankom 3. U tu svrhu subjekt prikuplja, organizira i pet godina čuva sljedeće informacije koje se odnose na
  svaku
  relevantnu robu ili
  svaki relevantni proizvod koji se stavljaju na tržište Unije ili izvoze s tržišta Unije
  , potkrijepljene dokazima:

svaku

svaki relevantni proizvod koji se stavljaju na tržište Unije ili izvoze s tržišta Unije

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka a

Članak 9. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | opis, uključujući trgovački naziv i vrstu relevantne robe i proizvoda te, prema potrebi, uobičajeni naziv vrste i njezin puni znanstveni naziv; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

opis, uključujući trgovački naziv i vrstu relevantne robe i proizvoda te, prema potrebi, uobičajeni naziv vrste i njezin puni znanstveni naziv;

| (a) | opis, uključujući trgovački naziv i vrstu relevantne robe i proizvoda te, prema potrebi, uobičajeni naziv vrste i njezin puni znanstveni naziv;
  opis proizvoda uključuje popis roba koje on sadržava ili koje su upotrijebljene u proizvodnji navedenog proizvoda; u slučaju proizvoda životinjskog podrijetla, opis uključuje popis roba kojima su životinje hranjene; |
| --- | --- |

(a)

opis, uključujući trgovački naziv i vrstu relevantne robe i proizvoda te, prema potrebi, uobičajeni naziv vrste i njezin puni znanstveni naziv;
  opis proizvoda uključuje popis roba koje on sadržava ili koje su upotrijebljene u proizvodnji navedenog proizvoda; u slučaju proizvoda životinjskog podrijetla, opis uključuje popis roba kojima su životinje hranjene;

opis proizvoda uključuje popis roba koje on sadržava ili koje su upotrijebljene u proizvodnji navedenog proizvoda; u slučaju proizvoda životinjskog podrijetla, opis uključuje popis roba kojima su životinje hranjene;

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka c

Članak 9. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | oznaku zemlje proizvodnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

oznaku zemlje proizvodnje;

| (c) | oznaku zemlje proizvodnje
  ili njezinih dijelova
  ; |
| --- | --- |

(c)

oznaku zemlje proizvodnje
  ili njezinih dijelova
  ;

ili njezinih dijelova

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka d

Članak 9. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | koordinate za
  geolokalizaciju
  , zemljopisnu širinu i dužinu
  svih zemljišnih čestica
  na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi
  , kao i
  datum ili vremenski raspon
  proizvodnje
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

koordinate za
  geolokalizaciju
  , zemljopisnu širinu i dužinu
  svih zemljišnih čestica
  na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi
  , kao i
  datum ili vremenski raspon
  proizvodnje
  ;

geolokalizaciju

svih zemljišnih čestica

, kao i

proizvodnje

| (d) | koordinate za
  geolokaciju
  , zemljopisnu širinu i dužinu
  za sve zemljišne čestice
  na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi
  ili koordinate za geolokaciju, zemljopisnu širinu i dužinu svih točaka poligona za zemljišne čestice na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi; svako krčenje ili propadanje šuma na dotičnim zemljišnim česticama, označeno jednom točkom zemljopisne širine i dužine ili poligonom, automatski isključuje sve proizvode i svu robu koji potječu s dotičnih zemljišnih čestica iz stavljanja na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržištu ili izvoza s tržišta; gospodarski subjekti navode
  datum ili vremenski raspon
  ili sezonu sječe za proizvodnju robe ili proizvoda
  ;
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte za dopunu ove Uredbe u vezi s veličinom zemljišnih čestica iznad koje se od poduzeća zahtijeva navođenje poligona kao jedinog sredstva geolokacije za relevantnu robu i proizvode; |
| --- | --- |

(d)

koordinate za
  geolokaciju
  , zemljopisnu širinu i dužinu
  za sve zemljišne čestice
  na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi
  ili koordinate za geolokaciju, zemljopisnu širinu i dužinu svih točaka poligona za zemljišne čestice na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi; svako krčenje ili propadanje šuma na dotičnim zemljišnim česticama, označeno jednom točkom zemljopisne širine i dužine ili poligonom, automatski isključuje sve proizvode i svu robu koji potječu s dotičnih zemljišnih čestica iz stavljanja na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržištu ili izvoza s tržišta; gospodarski subjekti navode
  datum ili vremenski raspon
  ili sezonu sječe za proizvodnju robe ili proizvoda
  ;
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte za dopunu ove Uredbe u vezi s veličinom zemljišnih čestica iznad koje se od poduzeća zahtijeva navođenje poligona kao jedinog sredstva geolokacije za relevantnu robu i proizvode;

geolokaciju

za sve zemljišne čestice

ili koordinate za geolokaciju, zemljopisnu širinu i dužinu svih točaka poligona za zemljišne čestice na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi; svako krčenje ili propadanje šuma na dotičnim zemljišnim česticama, označeno jednom točkom zemljopisne širine i dužine ili poligonom, automatski isključuje sve proizvode i svu robu koji potječu s dotičnih zemljišnih čestica iz stavljanja na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržištu ili izvoza s tržišta; gospodarski subjekti navode

ili sezonu sječe za proizvodnju robe ili proizvoda

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte za dopunu ove Uredbe u vezi s veličinom zemljišnih čestica iznad koje se od poduzeća zahtijeva navođenje poligona kao jedinog sredstva geolokacije za relevantnu robu i proizvode;

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka h

Članak 9. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | odgovarajuće i provjerljive informacije o tome da je proizvodnja provedena u skladu s relevantnim zakonodavstvom zemlje proizvodnje,
  uključujući sve dogovore kojima se daje pravo na korištenje predmetnog područja za potrebe proizvodnje relevantne robe
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

odgovarajuće i provjerljive informacije o tome da je proizvodnja provedena u skladu s relevantnim zakonodavstvom zemlje proizvodnje,
  uključujući sve dogovore kojima se daje pravo na korištenje predmetnog područja za potrebe proizvodnje relevantne robe
  ;

uključujući sve dogovore kojima se daje pravo na korištenje predmetnog područja za potrebe proizvodnje relevantne robe

| (h) | odgovarajuće i provjerljive informacije o tome da je proizvodnja provedena u skladu s relevantnim zakonodavstvom zemlje proizvodnje,
  kao i s relevantnim zakonima i normama definiranim u članku 2. točki 28.
  ; |
| --- | --- |

(h)

odgovarajuće i provjerljive informacije o tome da je proizvodnja provedena u skladu s relevantnim zakonodavstvom zemlje proizvodnje,
  kao i s relevantnim zakonima i normama definiranim u članku 2. točki 28.
  ;

kao i s relevantnim zakonima i normama definiranim u članku 2. točki 28.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka ha (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | odgovarajuće i provjerljive informacije, dobivene neovisnim revizijama i odgovarajućim postupcima savjetovanja, da područje koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe i proizvoda ne podliježe nikakvim zahtjevima na temelju autohtonih, običajnih ili drugih legitimnih prava posjeda ili bilo kakvom sporu u vezi s njegovom uporabom, vlasništvom ili zauzimanjem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ha)

(ha)

odgovarajuće i provjerljive informacije, dobivene neovisnim revizijama i odgovarajućim postupcima savjetovanja, da područje koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe i proizvoda ne podliježe nikakvim zahtjevima na temelju autohtonih, običajnih ili drugih legitimnih prava posjeda ili bilo kakvom sporu u vezi s njegovom uporabom, vlasništvom ili zauzimanjem;

odgovarajuće i provjerljive informacije, dobivene neovisnim revizijama i odgovarajućim postupcima savjetovanja, da područje koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe i proizvoda ne podliježe nikakvim zahtjevima na temelju autohtonih, običajnih ili drugih legitimnih prava posjeda ili bilo kakvom sporu u vezi s njegovom uporabom, vlasništvom ili zauzimanjem;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka hb (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka hb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (hb) | odgovarajuće i provjerljive informacije kojima se otkrivaju stajališta svih autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih skupina koje se pozivaju na prava posjeda u odnosu na područje koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe i proizvoda u vezi s proizvodnjom relevantne robe i proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(hb)

(hb)

odgovarajuće i provjerljive informacije kojima se otkrivaju stajališta svih autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih skupina koje se pozivaju na prava posjeda u odnosu na područje koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe i proizvoda u vezi s proizvodnjom relevantne robe i proizvoda.

odgovarajuće i provjerljive informacije kojima se otkrivaju stajališta svih autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih skupina koje se pozivaju na prava posjeda u odnosu na područje koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe i proizvoda u vezi s proizvodnjom relevantne robe i proizvoda.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Financijske institucije prikupljaju informacije, dokumente i podatke kojima se dokazuje da je pružanje financijskih usluga klijentima u skladu s člankom 11.a. Te informacije, dokumenti i podaci najmanje uključuju sljedeće: |
| | (a) | opis gospodarskih aktivnosti klijenta, aktivnosti subjekata koje kontrolira klijent, gospodarskih aktivnosti dobavljačâ klijenta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Financijske institucije prikupljaju informacije, dokumente i podatke kojima se dokazuje da je pružanje financijskih usluga klijentima u skladu s člankom 11.a. Te informacije, dokumenti i podaci najmanje uključuju sljedeće:

(a)

(a)

opis gospodarskih aktivnosti klijenta, aktivnosti subjekata koje kontrolira klijent, gospodarskih aktivnosti dobavljačâ klijenta;

opis gospodarskih aktivnosti klijenta, aktivnosti subjekata koje kontrolira klijent, gospodarskih aktivnosti dobavljačâ klijenta;

| (b) | informacije o relevantnoj robi i proizvodima koji su stavljeni na tržište Unije, stavljeni na raspolaganje na tržištu Unije ili izvezeni s njega, te o povezanom postupanju s dužnom pažnjom u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informacije o relevantnoj robi i proizvodima koji su stavljeni na tržište Unije, stavljeni na raspolaganje na tržištu Unije ili izvezeni s njega, te o povezanom postupanju s dužnom pažnjom u skladu s ovom Uredbom;

informacije o relevantnoj robi i proizvodima koji su stavljeni na tržište Unije, stavljeni na raspolaganje na tržištu Unije ili izvezeni s njega, te o povezanom postupanju s dužnom pažnjom u skladu s ovom Uredbom;

| (c) | za aktivnosti navedene pod točkom (a) upotrebu relevantne robe i proizvoda, uključujući informacije o relevantnoj robi i proizvodima koji se stvarno upotrebljavaju te o povezanom postupanju s dužnom pažnjom u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(c)

(c)

za aktivnosti navedene pod točkom (a) upotrebu relevantne robe i proizvoda, uključujući informacije o relevantnoj robi i proizvodima koji se stvarno upotrebljavaju te o povezanom postupanju s dužnom pažnjom u skladu s ovom Uredbom;

za aktivnosti navedene pod točkom (a) upotrebu relevantne robe i proizvoda, uključujući informacije o relevantnoj robi i proizvodima koji se stvarno upotrebljavaju te o povezanom postupanju s dužnom pažnjom u skladu s ovom Uredbom;

| (d) | politike koje donosi i provodi klijent te subjekti i opskrbljivači navedeni u točki (a) kako bi se osiguralo da njihove aktivnosti ne uzrokuju krčenje, propadanje ili prenamjenu šuma; |
| --- | --- |

(d)

(d)

politike koje donosi i provodi klijent te subjekti i opskrbljivači navedeni u točki (a) kako bi se osiguralo da njihove aktivnosti ne uzrokuju krčenje, propadanje ili prenamjenu šuma;

politike koje donosi i provodi klijent te subjekti i opskrbljivači navedeni u točki (a) kako bi se osiguralo da njihove aktivnosti ne uzrokuju krčenje, propadanje ili prenamjenu šuma;

| (e) | utvrđivanje zemlje proizvodnje i koordinata za geolokalizaciju, zemljopisne širine i dužine svih zemljišnih čestica na kojima će se proizvoditi relevantna roba i proizvodi. |
| --- | --- |

(e)

(e)

utvrđivanje zemlje proizvodnje i koordinata za geolokalizaciju, zemljopisne širine i dužine svih zemljišnih čestica na kojima će se proizvoditi relevantna roba i proizvodi.

utvrđivanje zemlje proizvodnje i koordinata za geolokalizaciju, zemljopisne širine i dužine svih zemljišnih čestica na kojima će se proizvoditi relevantna roba i proizvodi.

Amandmani 128 i 253

Amandmani 128 i 253

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. radi dopune stavka 1. u vezi s dodatnim relevantnim informacijama koje treba pribaviti, a koje mogu biti potrebne kako bi se osigurala učinkovitost sustava dužne pažnje. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. radi dopune stavka 1. u vezi s dodatnim relevantnim informacijama koje treba pribaviti, a koje mogu biti potrebne kako bi se osigurala učinkovitost sustava dužne pažnje.

Briše se.

Briše se.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. radi dopune stavaka 1. i 1.a u vezi s dodatnim relevantnim informacijama koje treba pribaviti, a koje mogu biti potrebne kako bi se osigurala učinkovitost sustava dužne pažnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. radi dopune stavaka 1. i 1.a u vezi s dodatnim relevantnim informacijama koje treba pribaviti, a koje mogu biti potrebne kako bi se osigurala učinkovitost sustava dužne pažnje.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Gospodarski subjekti provjeravaju i analiziraju informacije prikupljene u skladu s člankom 9. i svu drugu relevantnu dokumentaciju te na temelju toga provode procjenu rizika kako bi utvrdili postoji li rizik da relevantna roba i proizvodi namijenjeni stavljanju na tržište Unije ili izvozu s njega nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. Ako gospodarski subjekti ne mogu dokazati da je rizik od nesukladnosti zanemariv, ne smiju staviti relevantnu robu ili proizvod na tržište Unije niti ih izvoziti. | 1.   Gospodarski subjekti
  i financijske institucije
  provjeravaju i analiziraju informacije prikupljene u skladu s člankom 9. i svu drugu relevantnu dokumentaciju te na temelju toga provode procjenu rizika kako bi utvrdili postoji li rizik da relevantna roba i proizvodi namijenjeni stavljanju na tržište Unije ili izvozu s njega nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe.
  Ako gospodarski subjekt nije u mogućnosti na odgovarajući način prikupiti informacije koje se zahtijevaju ovom Uredbom, ima pravo zatražiti pojašnjenje ili pomoć u vezi s provedbom od nadležnog tijela.
  Ako gospodarski subjekti ne mogu dokazati da je rizik od nesukladnosti zanemariv, ne smiju staviti relevantnu robu ili proizvod na tržište Unije niti ih izvoziti.
  Ako financijske institucije ne mogu zaključiti da je rizik od neusklađenosti nezanemariv, ne smiju pružati financijske usluge predmetnim klijentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Gospodarski subjekti provjeravaju i analiziraju informacije prikupljene u skladu s člankom 9. i svu drugu relevantnu dokumentaciju te na temelju toga provode procjenu rizika kako bi utvrdili postoji li rizik da relevantna roba i proizvodi namijenjeni stavljanju na tržište Unije ili izvozu s njega nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. Ako gospodarski subjekti ne mogu dokazati da je rizik od nesukladnosti zanemariv, ne smiju staviti relevantnu robu ili proizvod na tržište Unije niti ih izvoziti.

1.   Gospodarski subjekti
  i financijske institucije
  provjeravaju i analiziraju informacije prikupljene u skladu s člankom 9. i svu drugu relevantnu dokumentaciju te na temelju toga provode procjenu rizika kako bi utvrdili postoji li rizik da relevantna roba i proizvodi namijenjeni stavljanju na tržište Unije ili izvozu s njega nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe.
  Ako gospodarski subjekt nije u mogućnosti na odgovarajući način prikupiti informacije koje se zahtijevaju ovom Uredbom, ima pravo zatražiti pojašnjenje ili pomoć u vezi s provedbom od nadležnog tijela.
  Ako gospodarski subjekti ne mogu dokazati da je rizik od nesukladnosti zanemariv, ne smiju staviti relevantnu robu ili proizvod na tržište Unije niti ih izvoziti.
  Ako financijske institucije ne mogu zaključiti da je rizik od neusklađenosti nezanemariv, ne smiju pružati financijske usluge predmetnim klijentima.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 10. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | prisutnost ranjivih naroda, autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih nositelja običajnih prava posjeda u zemlji proizvodnje relevantne robe ili proizvoda ili u njezinom dijelu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

prisutnost ranjivih naroda, autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih nositelja običajnih prava posjeda u zemlji proizvodnje relevantne robe ili proizvoda ili u njezinom dijelu;

prisutnost ranjivih naroda, autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih nositelja običajnih prava posjeda u zemlji proizvodnje relevantne robe ili proizvoda ili u njezinom dijelu;

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka bb (nova)

Članak 10. – stavak 2. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | postojanje zahtjeva ili sporova u vezi s uporabom, vlasništvom ili ostvarivanjem običajnih prava posjeda na području koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe ili proizvoda, bez obzira na to jesu li službeno registrirani ili ne; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

postojanje zahtjeva ili sporova u vezi s uporabom, vlasništvom ili ostvarivanjem običajnih prava posjeda na području koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe ili proizvoda, bez obzira na to jesu li službeno registrirani ili ne;

postojanje zahtjeva ili sporova u vezi s uporabom, vlasništvom ili ostvarivanjem običajnih prava posjeda na području koje se upotrebljava za proizvodnju relevantne robe ili proizvoda, bez obzira na to jesu li službeno registrirani ili ne;

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka c

Članak 10. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | učestalost krčenja
  ili
  propadanja šuma u zemlji, regiji i području proizvodnje relevantne robe ili proizvoda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

učestalost krčenja
  ili
  propadanja šuma u zemlji, regiji i području proizvodnje relevantne robe ili proizvoda;

ili

| (c) | učestalost krčenja, propadanja
  ili prenamjene šuma
  u zemlji, regiji i području proizvodnje relevantne robe ili proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

učestalost krčenja, propadanja
  ili prenamjene šuma
  u zemlji, regiji i području proizvodnje relevantne robe ili proizvoda;

ili prenamjene šuma

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka e

Članak 10. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | problemi u vezi sa zemljom proizvodnje i podrijetla, kao što su razina korupcije, učestalost krivotvorenja dokumentacije i podataka, nedostaci u provedbi zakona, oružani sukob ili sankcije koje su nametnuli Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda ili Vijeće Europske unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

problemi u vezi sa zemljom proizvodnje i podrijetla, kao što su razina korupcije, učestalost krivotvorenja dokumentacije i podataka, nedostaci u provedbi zakona, oružani sukob ili sankcije koje su nametnuli Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda ili Vijeće Europske unije;

| (e) | problemi u vezi sa zemljom proizvodnje i podrijetla
  ili njezinim dijelovima u skladu s člankom 27.
  , kao što su razina korupcije, učestalost krivotvorenja dokumentacije i podataka,
  izostajanje provedbe zakona, kršenje zakona ili
  nedostaci u provedbi zakona
  u pogledu prava posjeda te prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica
  , oružani sukob ili sankcije koje su nametnuli Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda ili Vijeće Europske unije; |
| --- | --- |

(e)

problemi u vezi sa zemljom proizvodnje i podrijetla
  ili njezinim dijelovima u skladu s člankom 27.
  , kao što su razina korupcije, učestalost krivotvorenja dokumentacije i podataka,
  izostajanje provedbe zakona, kršenje zakona ili
  nedostaci u provedbi zakona
  u pogledu prava posjeda te prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica
  , oružani sukob ili sankcije koje su nametnuli Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda ili Vijeće Europske unije;

ili njezinim dijelovima u skladu s člankom 27.

izostajanje provedbe zakona, kršenje zakona ili

u pogledu prava posjeda te prava autohtonih naroda i lokalnih zajednica

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka f

Članak 10. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | složenost relevantnog lanca opskrbe, posebno poteškoće u povezivanju robe i/ili proizvoda sa zemljišnom česticom na kojoj su proizvedeni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

složenost relevantnog lanca opskrbe, posebno poteškoće u povezivanju robe i/ili proizvoda sa zemljišnom česticom na kojoj su proizvedeni;

| (f) | složenost relevantnog lanca opskrbe, posebno poteškoće u povezivanju robe i/ili proizvoda sa zemljišnom česticom na kojoj su proizvedeni
  ili nacionalna pravila o zaštiti podataka kojima se zabranjuje prijenos takvih podataka
  ; |
| --- | --- |

(f)

složenost relevantnog lanca opskrbe, posebno poteškoće u povezivanju robe i/ili proizvoda sa zemljišnom česticom na kojoj su proizvedeni
  ili nacionalna pravila o zaštiti podataka kojima se zabranjuje prijenos takvih podataka
  ;

ili nacionalna pravila o zaštiti podataka kojima se zabranjuje prijenos takvih podataka

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka g

Članak 10. – stavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | rizik od miješanja s proizvodima nepoznatog podrijetla ili proizvedenih u područjima u kojima je došlo ili još uvijek dolazi do krčenja
  ili
  propadanja šuma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

rizik od miješanja s proizvodima nepoznatog podrijetla ili proizvedenih u područjima u kojima je došlo ili još uvijek dolazi do krčenja
  ili
  propadanja šuma;

ili

| (g) | rizik od miješanja s proizvodima nepoznatog podrijetla ili proizvedenih u područjima u kojima je došlo ili još uvijek dolazi do krčenja, propadanja
  ili prenamjene
  šuma
  , kao i do kršenja relevantnog prava
  ; |
| --- | --- |

(g)

rizik od miješanja s proizvodima nepoznatog podrijetla ili proizvedenih u područjima u kojima je došlo ili još uvijek dolazi do krčenja, propadanja
  ili prenamjene
  šuma
  , kao i do kršenja relevantnog prava
  ;

ili prenamjene

, kao i do kršenja relevantnog prava

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka ha (nova)

Članak 10. – stavak 2. – točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | ishod dijaloga s više dionika u kojima su zainteresirane strane, kao što su maloposjednici, MSP-ovi, autohtoni narodi i lokalne zajednice, pozvane na aktivno sudjelovanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ha)

(ha)

ishod dijaloga s više dionika u kojima su zainteresirane strane, kao što su maloposjednici, MSP-ovi, autohtoni narodi i lokalne zajednice, pozvane na aktivno sudjelovanje;

ishod dijaloga s više dionika u kojima su zainteresirane strane, kao što su maloposjednici, MSP-ovi, autohtoni narodi i lokalne zajednice, pozvane na aktivno sudjelovanje;

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka ia (nova)

Članak 10. – stavak 2. – točka ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ia) | informacije dobivene u okviru sustava ranog upozoravanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ia)

(ia)

informacije dobivene u okviru sustava ranog upozoravanja;

informacije dobivene u okviru sustava ranog upozoravanja;

Amandman 245

Amandman 245

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Smatra se da su drvni proizvodi obuhvaćeni područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 koji su obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT iz operativnog sustava za izdavanje dozvola sukladni s člankom 
  3
  . točkom (
  b
  ) ove Uredbe. | 3.   Smatra se da su drvni proizvodi obuhvaćeni područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 koji su obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT iz operativnog sustava za izdavanje dozvola sukladni s 
  pravilima koja se primjenjuju u zemlji proizvodnje, kako je navedeno u članku 3. točki (b) i definirano
  člankom
  2
  . točkom
  28. podtočkom
  (
  a
  ) ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Smatra se da su drvni proizvodi obuhvaćeni područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 koji su obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT iz operativnog sustava za izdavanje dozvola sukladni s člankom 
  3
  . točkom (
  b
  ) ove Uredbe.

3.   Smatra se da su drvni proizvodi obuhvaćeni područjem primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 2173/2005 koji su obuhvaćeni valjanom dozvolom FLEGT iz operativnog sustava za izdavanje dozvola sukladni s 
  pravilima koja se primjenjuju u zemlji proizvodnje, kako je navedeno u članku 3. točki (b) i definirano
  člankom
  2
  . točkom
  28. podtočkom
  (
  a
  ) ove Uredbe.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4.

Članak 10. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako analiza provedena u skladu sa stavkom 1. gospodarskom subjektu ne omogućuje da utvrdi da ne postoji rizik ili da postoji zanemariv rizik da relevantna roba ili proizvodi nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe, gospodarski subjekt prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza donosi postupke ublažavanja rizika i prikladne mjere kojima bi se rizik eliminirao ili postao zanemariv. To može uključivati traženje dodatnih informacija, podataka ili dokumenata, provođenje neovisnih istraživanja ili revizija ili
  drugih mjera
  koje se odnose na zahtjeve povezane s informacijama iz članka 9. | 4.   Ako analiza provedena u skladu sa stavkom 1. gospodarskom subjektu ne omogućuje da utvrdi da ne postoji rizik ili da postoji zanemariv rizik da relevantna roba ili proizvodi nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe, gospodarski subjekt prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza donosi postupke ublažavanja rizika i prikladne mjere kojima bi se rizik eliminirao ili postao zanemariv. To može uključivati traženje dodatnih informacija, podataka ili dokumenata, provođenje neovisnih istraživanja ili revizija
  , izgradnju kapaciteta i financijska ulaganja za maloposjednike
  ili
  druge mjere
  koje se odnose na zahtjeve povezane s informacijama iz članka 9. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako analiza provedena u skladu sa stavkom 1. gospodarskom subjektu ne omogućuje da utvrdi da ne postoji rizik ili da postoji zanemariv rizik da relevantna roba ili proizvodi nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe, gospodarski subjekt prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza donosi postupke ublažavanja rizika i prikladne mjere kojima bi se rizik eliminirao ili postao zanemariv. To može uključivati traženje dodatnih informacija, podataka ili dokumenata, provođenje neovisnih istraživanja ili revizija ili
  drugih mjera
  koje se odnose na zahtjeve povezane s informacijama iz članka 9.

4.   Ako analiza provedena u skladu sa stavkom 1. gospodarskom subjektu ne omogućuje da utvrdi da ne postoji rizik ili da postoji zanemariv rizik da relevantna roba ili proizvodi nisu u skladu sa zahtjevima ove Uredbe, gospodarski subjekt prije stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili prije njihova izvoza donosi postupke ublažavanja rizika i prikladne mjere kojima bi se rizik eliminirao ili postao zanemariv. To može uključivati traženje dodatnih informacija, podataka ili dokumenata, provođenje neovisnih istraživanja ili revizija
  , izgradnju kapaciteta i financijska ulaganja za maloposjednike
  ili
  druge mjere
  koje se odnose na zahtjeve povezane s informacijama iz članka 9.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4.a (novi)

Članak 10. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Gospodarski subjekti prema potrebi osiguravaju donošenje procjena rizika i mjera ublažavanja kojima se omogućuje sudjelovanje autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih nositelja običajnih prava posjeda koji su prisutni na području proizvodnje relevantne robe i proizvoda i savjetovanje s njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Gospodarski subjekti prema potrebi osiguravaju donošenje procjena rizika i mjera ublažavanja kojima se omogućuje sudjelovanje autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih nositelja običajnih prava posjeda koji su prisutni na području proizvodnje relevantne robe i proizvoda i savjetovanje s njima.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 6. – točka a

Članak 10. – stavak 6. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | model praksi upravljanja rizikom, izvješćivanje, vođenje evidencije, unutarnja kontrola i upravljanje usklađenošću, među ostalim za subjekte koji nisu MSP-ovi, imenovanje službenika za praćenje usklađenosti na razini uprave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

model praksi upravljanja rizikom, izvješćivanje, vođenje evidencije, unutarnja kontrola i upravljanje usklađenošću, među ostalim za subjekte koji nisu MSP-ovi, imenovanje službenika za praćenje usklađenosti na razini uprave;

| (a) | model praksi upravljanja rizikom, izvješćivanje, vođenje evidencije, unutarnja kontrola i upravljanje usklađenošću, među ostalim za subjekte koji nisu MSP-ovi, imenovanje službenika za praćenje usklađenosti na razini uprave
  , uz navođenje podataka za kontakt ili ažurirane adrese e-pošte za kontakt
  ; |
| --- | --- |

(a)

model praksi upravljanja rizikom, izvješćivanje, vođenje evidencije, unutarnja kontrola i upravljanje usklađenošću, među ostalim za subjekte koji nisu MSP-ovi, imenovanje službenika za praćenje usklađenosti na razini uprave
  , uz navođenje podataka za kontakt ili ažurirane adrese e-pošte za kontakt
  ;

, uz navođenje podataka za kontakt ili ažurirane adrese e-pošte za kontakt

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 7.

Članak 10. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Procjene rizika dokumentiraju se, preispituju najmanje jednom godišnje i stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev. | 7.   Procjene rizika
  te, po potrebi, donesene odluke o ublažavanju rizika
  dokumentiraju se, preispituju najmanje jednom godišnje i stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Procjene rizika dokumentiraju se, preispituju najmanje jednom godišnje i stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev.

7.   Procjene rizika
  te, po potrebi, donesene odluke o ublažavanju rizika
  dokumentiraju se, preispituju najmanje jednom godišnje i stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi postupali s dužnom pažnjom u skladu s člankom 8., gospodarski subjekti uspostavljaju i ažuriraju sustav dužne pažnje kako bi osigurali da mogu jamčiti usklađenost sa zahtjevima iz članka 3.
  točaka (a) i (b).
  Sustav dužne pažnje preispituje se najmanje jednom godišnje i
  , prema potrebi,
  prilagođava novim kretanjima koja mogu utjecati na postupanje s dužnom pažnjom te ih uzima u obzir. Gospodarski subjekti pet godina čuvaju evidenciju o ažuriranjima sustava dužne pažnje. | 1.   Kako bi postupali s dužnom pažnjom u skladu s člankom 8., gospodarski subjekti uspostavljaju i ažuriraju sustav dužne pažnje kako bi osigurali da mogu jamčiti usklađenost sa zahtjevima iz članka 3. Sustav dužne pažnje preispituje se najmanje jednom godišnje i prilagođava novim kretanjima koja mogu utjecati na postupanje s dužnom pažnjom te ih uzima u obzir
  kada ih gospodarski subjekti primijete
  . Gospodarski subjekti pet godina čuvaju evidenciju o ažuriranjima sustava dužne pažnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi postupali s dužnom pažnjom u skladu s člankom 8., gospodarski subjekti uspostavljaju i ažuriraju sustav dužne pažnje kako bi osigurali da mogu jamčiti usklađenost sa zahtjevima iz članka 3.
  točaka (a) i (b).
  Sustav dužne pažnje preispituje se najmanje jednom godišnje i
  , prema potrebi,
  prilagođava novim kretanjima koja mogu utjecati na postupanje s dužnom pažnjom te ih uzima u obzir. Gospodarski subjekti pet godina čuvaju evidenciju o ažuriranjima sustava dužne pažnje.

1.   Kako bi postupali s dužnom pažnjom u skladu s člankom 8., gospodarski subjekti uspostavljaju i ažuriraju sustav dužne pažnje kako bi osigurali da mogu jamčiti usklađenost sa zahtjevima iz članka 3. Sustav dužne pažnje preispituje se najmanje jednom godišnje i prilagođava novim kretanjima koja mogu utjecati na postupanje s dužnom pažnjom te ih uzima u obzir
  kada ih gospodarski subjekti primijete
  . Gospodarski subjekti pet godina čuvaju evidenciju o ažuriranjima sustava dužne pažnje.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ako nije drukčije predviđeno drugim zakonodavnim instrumentima EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu održivosti te postupanja s dužnom pažnjom u lancu vrijednosti, gospodarski
  subjekti
  koji nisu MSP-ovi
  jednom godišnje javno izvješćuju što je šire moguće, među ostalim na internetu, o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze iz
  članka
   8. Gospodarski subjekti koji su obuhvaćeni područjem primjene drugih zakonodavnih instrumenata
  EU-a
  kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti mogu ispuniti svoje obveze izvješćivanja u skladu s ovim stavkom uključivanjem potrebnih informacija pri izvješćivanju u kontekstu drugih zakonodavnih instrumenata
  EU-a
  . | 2.   
  Gospodarski
  subjekti jednom godišnje javno izvješćuju što je šire moguće, među ostalim na internetu, o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze iz
  članaka
  8.
  , 9. i 10., kao i o provedbi i ishodima postupanja s dužnom pažnjom i mjerama koje su poduzeli za potporu usklađenosti maloposjednika, među ostalim ulaganjima i izgradnjom kapaciteta.
  Gospodarski subjekti koji su obuhvaćeni područjem primjene drugih zakonodavnih instrumenata
  Unije
  kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti mogu ispuniti svoje obveze izvješćivanja u skladu s ovim stavkom uključivanjem potrebnih informacija pri izvješćivanju u kontekstu drugih zakonodavnih instrumenata
  Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Ako nije drukčije predviđeno drugim zakonodavnim instrumentima EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu održivosti te postupanja s dužnom pažnjom u lancu vrijednosti, gospodarski
  subjekti
  koji nisu MSP-ovi
  jednom godišnje javno izvješćuju što je šire moguće, među ostalim na internetu, o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze iz
  članka
   8. Gospodarski subjekti koji su obuhvaćeni područjem primjene drugih zakonodavnih instrumenata
  EU-a
  kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti mogu ispuniti svoje obveze izvješćivanja u skladu s ovim stavkom uključivanjem potrebnih informacija pri izvješćivanju u kontekstu drugih zakonodavnih instrumenata
  EU-a
  .

2.   
  Gospodarski
  subjekti jednom godišnje javno izvješćuju što je šire moguće, među ostalim na internetu, o svojem sustavu dužne pažnje, među ostalim o koracima koje su poduzeli kako bi ispunili svoje obveze iz
  članaka
  8.
  , 9. i 10., kao i o provedbi i ishodima postupanja s dužnom pažnjom i mjerama koje su poduzeli za potporu usklađenosti maloposjednika, među ostalim ulaganjima i izgradnjom kapaciteta.
  Gospodarski subjekti koji su obuhvaćeni područjem primjene drugih zakonodavnih instrumenata
  Unije
  kojima se utvrđuju zahtjevi u pogledu dužne pažnje u lancu vrijednosti mogu ispuniti svoje obveze izvješćivanja u skladu s ovim stavkom uključivanjem potrebnih informacija pri izvješćivanju u kontekstu drugih zakonodavnih instrumenata
  Unije
  .

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  U izvješćima za relevantnu robu i proizvode koje isporučuje svaki dobavljač: |
| | (a) | navode se informacije utvrđene u članku 9.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  U izvješćima za relevantnu robu i proizvode koje isporučuje svaki dobavljač:

(a)

(a)

navode se informacije utvrđene u članku 9.;

navode se informacije utvrđene u članku 9.;

| (b) | opisuju se informacije i dokazi dobiveni i korišteni za procjenu sukladnosti relevantne robe i proizvoda s člankom 3.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opisuju se informacije i dokazi dobiveni i korišteni za procjenu sukladnosti relevantne robe i proizvoda s člankom 3.;

opisuju se informacije i dokazi dobiveni i korišteni za procjenu sukladnosti relevantne robe i proizvoda s člankom 3.;

| (c) | navode se zaključci procjene rizika provedene na temelju članka 10. stavka 1. te se opisuju svi postupci ili mjere za ublažavanje rizika poduzeti u skladu s člankom 10. stavkom 4.; |
| --- | --- |

(c)

(c)

navode se zaključci procjene rizika provedene na temelju članka 10. stavka 1. te se opisuju svi postupci ili mjere za ublažavanje rizika poduzeti u skladu s člankom 10. stavkom 4.;

navode se zaključci procjene rizika provedene na temelju članka 10. stavka 1. te se opisuju svi postupci ili mjere za ublažavanje rizika poduzeti u skladu s člankom 10. stavkom 4.;

| (d) | navode se datum i mjesto stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza s tog tržišta; odnosno |
| --- | --- |

(d)

(d)

navode se datum i mjesto stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza s tog tržišta; odnosno

navode se datum i mjesto stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili njihova izvoza s tog tržišta; odnosno

| (e) | pruža se dokaz o savjetovanju s autohtonim narodima, lokalnim zajednicama i drugim nositeljima običajnih prava posjeda prisutnima na području proizvodnje relevantne robe i proizvoda. |
| --- | --- |

(e)

(e)

pruža se dokaz o savjetovanju s autohtonim narodima, lokalnim zajednicama i drugim nositeljima običajnih prava posjeda prisutnima na području proizvodnje relevantne robe i proizvoda.

pruža se dokaz o savjetovanju s autohtonim narodima, lokalnim zajednicama i drugim nositeljima običajnih prava posjeda prisutnima na području proizvodnje relevantne robe i proizvoda.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Gospodarski subjekti najmanje pet godina čuvaju svu dokumentaciju
  koja se odnosi na postupanje
  s dužnom pažnjom, kao što su sve relevantne evidencije, mjere i postupci u skladu s člankom 8. Stavljaju
  ih
  na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev. | 3.   Gospodarski subjekti najmanje pet godina čuvaju svu dokumentaciju
  o postupanju
  s dužnom pažnjom, kao što su sve relevantne evidencije, mjere i postupci u skladu s člankom 8.
  , čime se omogućuje neupitna identifikacija svakog proizvoda ili robe koji se stavljaju na tržište, provedene analize rizika i dobivenog rezultata
  . Stavljaju
  tu dokumentaciju
  na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Gospodarski subjekti najmanje pet godina čuvaju svu dokumentaciju
  koja se odnosi na postupanje
  s dužnom pažnjom, kao što su sve relevantne evidencije, mjere i postupci u skladu s člankom 8. Stavljaju
  ih
  na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev.

3.   Gospodarski subjekti najmanje pet godina čuvaju svu dokumentaciju
  o postupanju
  s dužnom pažnjom, kao što su sve relevantne evidencije, mjere i postupci u skladu s člankom 8.
  , čime se omogućuje neupitna identifikacija svakog proizvoda ili robe koji se stavljaju na tržište, provedene analize rizika i dobivenog rezultata
  . Stavljaju
  tu dokumentaciju
  na raspolaganje nadležnim tijelima na njihov zahtjev.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Obveze financijskih institucija |
| | 1.
     
  Radi usklađivanja s člankom 3. financijske institucije postupaju s dužnom pažnjom prije pružanja financijskih usluga klijentima čije se gospodarske djelatnosti sastoje od trgovanja ili stavljanja na tržište relevantne robe i proizvoda ili su s njima povezane. |
| | 2.
     
  Postupanje s dužnom pažnjom uključuje: |
| | (a) | prikupljanje informacija i dokumenata iz članka 9. stavka 1.a potrebnih za ispunjavanje zahtjeva iz stavka 1. ovog članka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Članak 11.a

Obveze financijskih institucija

Obveze financijskih institucija

1.
     
  Radi usklađivanja s člankom 3. financijske institucije postupaju s dužnom pažnjom prije pružanja financijskih usluga klijentima čije se gospodarske djelatnosti sastoje od trgovanja ili stavljanja na tržište relevantne robe i proizvoda ili su s njima povezane.

2.
     
  Postupanje s dužnom pažnjom uključuje:

(a)

(a)

prikupljanje informacija i dokumenata iz članka 9. stavka 1.a potrebnih za ispunjavanje zahtjeva iz stavka 1. ovog članka;

prikupljanje informacija i dokumenata iz članka 9. stavka 1.a potrebnih za ispunjavanje zahtjeva iz stavka 1. ovog članka;

| (b) | mjere za procjenu i ublažavanje rizika iz članka 10.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

mjere za procjenu i ublažavanje rizika iz članka 10.;

mjere za procjenu i ublažavanje rizika iz članka 10.;

3.
     
  Financijske institucije ne smiju pružati financijske usluge klijentima bez prethodnog podnošenja izjave o postupanju s dužnom pažnjom nadležnim tijelima.

4.
     
  Ako su financijske institucije uspostavile poslovni odnos koji je u tijeku s klijentima prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe], financijske institucije dovršavaju relevantno postupanje s dužnom pažnjom do ... [OP: umetnuti datum jednu godinu nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.b (novi)

Članak 11.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.b





  1.
     
  Financijske institucije provjeravaju i analiziraju informacije prikupljene u skladu s člankom 9. stavkom 1.a i svu drugu relevantnu dokumentaciju te na temelju toga provode procjenu rizika kako bi utvrdile postoji li rizik da pružanje financijskih usluga klijentu možda neće biti u skladu s člankom 12.a stavkom 1. Ako financijska institucija ne može dokazati da je rizik od neusklađenosti zanemariv, ne smije pružati financijske usluge dotičnom klijentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.b

1.
     
  Financijske institucije provjeravaju i analiziraju informacije prikupljene u skladu s člankom 9. stavkom 1.a i svu drugu relevantnu dokumentaciju te na temelju toga provode procjenu rizika kako bi utvrdile postoji li rizik da pružanje financijskih usluga klijentu možda neće biti u skladu s člankom 12.a stavkom 1. Ako financijska institucija ne može dokazati da je rizik od neusklađenosti zanemariv, ne smije pružati financijske usluge dotičnom klijentu.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada stavljaju relevantnu robu ili proizvode na tržište Unije ili ih s njega izvoze, gospodarski subjekti ne moraju ispuniti obveze iz članka 10. ako mogu utvrditi da su sva relevantna roba i proizvodi proizvedeni u zemljama ili njihovim dijelovima za koje je utvrđeno da su niskog rizika u skladu s člankom 27. | 1.   Kada stavljaju relevantnu robu ili proizvode na tržište Unije ili ih s njega izvoze, gospodarski subjekti ne moraju ispuniti obveze iz članka 10.
  stavka 2. točaka (a), (b), (ba), (bb), (c), (d), (e), (h), (ha) ili (j) ili članka 10. stavka 6.
  ako mogu utvrditi da su sva relevantna roba i proizvodi proizvedeni u zemljama ili njihovim dijelovima za koje je utvrđeno da su niskog rizika u skladu s člankom 27. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kada stavljaju relevantnu robu ili proizvode na tržište Unije ili ih s njega izvoze, gospodarski subjekti ne moraju ispuniti obveze iz članka 10. ako mogu utvrditi da su sva relevantna roba i proizvodi proizvedeni u zemljama ili njihovim dijelovima za koje je utvrđeno da su niskog rizika u skladu s člankom 27.

1.   Kada stavljaju relevantnu robu ili proizvode na tržište Unije ili ih s njega izvoze, gospodarski subjekti ne moraju ispuniti obveze iz članka 10.
  stavka 2. točaka (a), (b), (ba), (bb), (c), (d), (e), (h), (ha) ili (j) ili članka 10. stavka 6.
  ako mogu utvrditi da su sva relevantna roba i proizvodi proizvedeni u zemljama ili njihovim dijelovima za koje je utvrđeno da su niskog rizika u skladu s člankom 27.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Međutim, ako gospodarski subjekt dobije ili je upoznat s bilo kojom informacijom koja bi ukazala na rizik da relevantna roba i proizvodi možda neće ispuniti zahtjeve ove Uredbe, moraju se ispuniti sve obveze iz članaka 9. i 10. | 2.   Međutim, ako gospodarski subjekt dobije ili je upoznat s bilo kojom
  relevantnom
  informacijom koja bi ukazala na rizik da relevantna roba i proizvodi možda neće ispuniti zahtjeve ove Uredbe, moraju se ispuniti sve obveze iz članaka 9. i 10.
  Gospodarski subjekt o svim relevantnim informacijama odmah obavješćuje nadležno tijelo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Međutim, ako gospodarski subjekt dobije ili je upoznat s bilo kojom informacijom koja bi ukazala na rizik da relevantna roba i proizvodi možda neće ispuniti zahtjeve ove Uredbe, moraju se ispuniti sve obveze iz članaka 9. i 10.

2.   Međutim, ako gospodarski subjekt dobije ili je upoznat s bilo kojom
  relevantnom
  informacijom koja bi ukazala na rizik da relevantna roba i proizvodi možda neće ispuniti zahtjeve ove Uredbe, moraju se ispuniti sve obveze iz članaka 9. i 10.
  Gospodarski subjekt o svim relevantnim informacijama odmah obavješćuje nadležno tijelo.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  U slučaju da je nadležno tijelo obaviješteno o bilo kakvim informacijama koje bi ukazivale na rizik od mogućeg izbjegavanja zahtjeva ove Uredbe, uključujući slučajeve kada su relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u zemlji srednjeg ili visokog rizika i nakon toga se prerađuju u zemlji niskog rizika ili se iz takve zemlje izvoze u Uniju, nadležno tijelo obavlja provjere u skladu s člankom 14. stavkom 6. i prema potrebi donosi privremene mjere u skladu s člankom 21. Ako se utvrdi nesukladnost s ovom Uredbom, tijela države članice poduzimaju daljnje mjere u skladu s člancima 22. i 23. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  U slučaju da je nadležno tijelo obaviješteno o bilo kakvim informacijama koje bi ukazivale na rizik od mogućeg izbjegavanja zahtjeva ove Uredbe, uključujući slučajeve kada su relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u zemlji srednjeg ili visokog rizika i nakon toga se prerađuju u zemlji niskog rizika ili se iz takve zemlje izvoze u Uniju, nadležno tijelo obavlja provjere u skladu s člankom 14. stavkom 6. i prema potrebi donosi privremene mjere u skladu s člankom 21. Ako se utvrdi nesukladnost s ovom Uredbom, tijela države članice poduzimaju daljnje mjere u skladu s člancima 22. i 23.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Smjernice |
| | 1.
     
  Do ... [datum 12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija objavljuje smjernice za pojedinu robu koje su prilagođene korisnicima kako bi pojasnila odgovornosti u pogledu postupanja s dužnom pažnjom i pravila sljedivosti za gospodarske objekte koja su prilagođena njihovim lancima opskrbe. Komisija uzima u obzir druge zahtjeve u pogledu dužne pažnje koji proizlaze iz prava Unije, a posebno [buduće Direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje]. |
| | 2.
     
  U smjernicama se posebno uzimaju u obzir potrebe MSP-ova te se MSP-ove obavješćuje o različitim načinima pristupa administrativnoj i financijskoj pomoći te im se pružaju smjernice o načinima kako se mogu najdjelotvornije provesti zahtjevi iz pravila o dužnoj pažnji iz različitih akata Unije koja se međusobno preklapaju. |
| | 3.
     
  Smjernice se izrađuju uz savjetovanje s relevantnim dionicima, uključujući one iz trećih zemalja i, prema potrebi, uzimajući u obzir najbolje prakse međunarodnih tijela koja posjeduju stručno znanje u području dužne pažnje. |
| | 4.
     
  Komisija redovito preispituje i ažurira smjernice uzimajući u obzir najnovija kretanja u predmetnim sektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Članak 12.a

Smjernice

Smjernice

1.
     
  Do ... [datum 12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija objavljuje smjernice za pojedinu robu koje su prilagođene korisnicima kako bi pojasnila odgovornosti u pogledu postupanja s dužnom pažnjom i pravila sljedivosti za gospodarske objekte koja su prilagođena njihovim lancima opskrbe. Komisija uzima u obzir druge zahtjeve u pogledu dužne pažnje koji proizlaze iz prava Unije, a posebno [buduće Direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje].

2.
     
  U smjernicama se posebno uzimaju u obzir potrebe MSP-ova te se MSP-ove obavješćuje o različitim načinima pristupa administrativnoj i financijskoj pomoći te im se pružaju smjernice o načinima kako se mogu najdjelotvornije provesti zahtjevi iz pravila o dužnoj pažnji iz različitih akata Unije koja se međusobno preklapaju.

3.
     
  Smjernice se izrađuju uz savjetovanje s relevantnim dionicima, uključujući one iz trećih zemalja i, prema potrebi, uzimajući u obzir najbolje prakse međunarodnih tijela koja posjeduju stručno znanje u području dužne pažnje.

4.
     
  Komisija redovito preispituje i ažurira smjernice uzimajući u obzir najnovija kretanja u predmetnim sektorima.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3.

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija objavljuje popis nadležnih tijela na svojim internetskim stranicama. Komisija redovito ažurira popis na temelju relevantnih ažuriranja dobivenih od država članica. | 3.   Komisija
  bez nepotrebnog odlaganja
  objavljuje popis nadležnih tijela na svojim internetskim stranicama. Komisija redovito ažurira popis na temelju relevantnih ažuriranja dobivenih od država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija objavljuje popis nadležnih tijela na svojim internetskim stranicama. Komisija redovito ažurira popis na temelju relevantnih ažuriranja dobivenih od država članica.

3.   Komisija
  bez nepotrebnog odlaganja
  objavljuje popis nadležnih tijela na svojim internetskim stranicama. Komisija redovito ažurira popis na temelju relevantnih ažuriranja dobivenih od država članica.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 4.

Članak 13. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju odgovarajuće ovlasti i sredstva za izvršavanje obveza utvrđenih u poglavlju 3. ove Uredbe. | 4.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju odgovarajuće ovlasti
  , funkcionalnu neovisnost
  i sredstva za izvršavanje obveza utvrđenih u poglavlju 3. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju odgovarajuće ovlasti i sredstva za izvršavanje obveza utvrđenih u poglavlju 3. ove Uredbe.

4.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju odgovarajuće ovlasti
  , funkcionalnu neovisnost
  i sredstva za izvršavanje obveza utvrđenih u poglavlju 3. ove Uredbe.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 6.

Članak 13. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Države članice
  mogu olakšati
  razmjenu i širenje relevantnih informacija, posebno kako bi pomogle gospodarskim subjektima u procjenjivanju rizika kako je određeno u članku 9. te o primjerima najbolje prakse povezanima s provedbom ove Uredbe. | 6.   Države članice
  olakšavaju
  razmjenu i širenje relevantnih informacija, posebno kako bi pomogle gospodarskim subjektima u procjenjivanju rizika kako je određeno u članku 9. te o primjerima najbolje prakse povezanima s provedbom ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Države članice
  mogu olakšati
  razmjenu i širenje relevantnih informacija, posebno kako bi pomogle gospodarskim subjektima u procjenjivanju rizika kako je određeno u članku 9. te o primjerima najbolje prakse povezanima s provedbom ove Uredbe.

6.   Države članice
  olakšavaju
  razmjenu i širenje relevantnih informacija, posebno kako bi pomogle gospodarskim subjektima u procjenjivanju rizika kako je određeno u članku 9. te o primjerima najbolje prakse povezanima s provedbom ove Uredbe.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 7.a (novi)

Članak 13. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Kako bi se osigurala ujednačena primjena obveza navedenih u ovom poglavlju, posebno provjera gospodarskih subjekata i trgovaca, Komisija izdaje smjernice svim nadležnim tijelima najkasnije ... [OP: unijeti datum šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Kako bi se osigurala ujednačena primjena obveza navedenih u ovom poglavlju, posebno provjera gospodarskih subjekata i trgovaca, Komisija izdaje smjernice svim nadležnim tijelima najkasnije ... [OP: unijeti datum šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 7.b (novi)

Članak 13. – stavak 7.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.b
     
  Nadležna tijela prate usklađenost financijskih institucija sa zahtjevima ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.b
     
  Nadležna tijela prate usklađenost financijskih institucija sa zahtjevima ove Uredbe.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Za provedbu provjera iz stavka 1. nadležna tijela uspostavljaju plan na osnovi pristupa koji se temelji na riziku. Plan mora sadržavati barem kriterije rizika za provedbu analize rizika iz stavka 4., čime će se osigurati informacije za donošenje odluka o provjerama. Pri utvrđivanju i preispitivanju kriterija rizika nadležna tijela
  posebno
  uzimaju u obzir
  raspodjelu rizika po zemljama ili njihovim dijelovima u skladu s člankom 27., povijest usklađenosti gospodarskog subjekta ili trgovca s ovom Uredbom
  i sve druge relevantne informacije. Na temelju rezultata provjera i iskustva u provedbi planova nadležna tijela redovito preispituju te planove i kriterije rizika kako bi se poboljšala njihova učinkovitost. Pri preispitivanju planova nadležna tijela
  utvrđuju
  da gospodarski subjekti i trgovci koji su dosljedno dokazali da su u cijelosti usklađeni sa zahtjevima iz ove Uredbe podliježu manjem broju provjera. | 3.   Za provedbu provjera iz stavka 1. nadležna tijela uspostavljaju plan na osnovi pristupa koji se temelji na riziku. Plan
  , koji se objavljuje u skladu s člankom 19.,
  mora sadržavati barem kriterije rizika za provedbu analize rizika iz stavka 4., čime će se osigurati informacije za donošenje odluka o provjerama. Pri utvrđivanju i preispitivanju kriterija rizika nadležna tijela uzimaju u obzir
  prethodna kršenja ove Uredbe koje je počinio gospodarski subjekt ili trgovac, količinu relevantne robe i proizvoda koje je gospodarski subjekt ili trgovac stavio na tržište ili stavio na raspolaganje na tržištu ili izvezao s tržišta Unije, vrijeme koje je proteklo od dovršetka procjene rizika za relevantnu robu ili proizvode, blizinu zemljišnih čestica ili poligona na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi šumama
  i sve druge relevantne informacije. Na temelju rezultata provjera i iskustva u provedbi planova nadležna tijela redovito preispituju te planove i kriterije rizika kako bi se poboljšala njihova učinkovitost. Pri preispitivanju planova nadležna tijela
  mogu odlučiti
  da gospodarski subjekti i trgovci koji su dosljedno dokazali da su u cijelosti usklađeni sa zahtjevima iz ove Uredbe podliježu manjem broju provjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Za provedbu provjera iz stavka 1. nadležna tijela uspostavljaju plan na osnovi pristupa koji se temelji na riziku. Plan mora sadržavati barem kriterije rizika za provedbu analize rizika iz stavka 4., čime će se osigurati informacije za donošenje odluka o provjerama. Pri utvrđivanju i preispitivanju kriterija rizika nadležna tijela
  posebno
  uzimaju u obzir
  raspodjelu rizika po zemljama ili njihovim dijelovima u skladu s člankom 27., povijest usklađenosti gospodarskog subjekta ili trgovca s ovom Uredbom
  i sve druge relevantne informacije. Na temelju rezultata provjera i iskustva u provedbi planova nadležna tijela redovito preispituju te planove i kriterije rizika kako bi se poboljšala njihova učinkovitost. Pri preispitivanju planova nadležna tijela
  utvrđuju
  da gospodarski subjekti i trgovci koji su dosljedno dokazali da su u cijelosti usklađeni sa zahtjevima iz ove Uredbe podliježu manjem broju provjera.

3.   Za provedbu provjera iz stavka 1. nadležna tijela uspostavljaju plan na osnovi pristupa koji se temelji na riziku. Plan
  , koji se objavljuje u skladu s člankom 19.,
  mora sadržavati barem kriterije rizika za provedbu analize rizika iz stavka 4., čime će se osigurati informacije za donošenje odluka o provjerama. Pri utvrđivanju i preispitivanju kriterija rizika nadležna tijela uzimaju u obzir
  prethodna kršenja ove Uredbe koje je počinio gospodarski subjekt ili trgovac, količinu relevantne robe i proizvoda koje je gospodarski subjekt ili trgovac stavio na tržište ili stavio na raspolaganje na tržištu ili izvezao s tržišta Unije, vrijeme koje je proteklo od dovršetka procjene rizika za relevantnu robu ili proizvode, blizinu zemljišnih čestica ili poligona na kojima su proizvedeni relevantna roba i proizvodi šumama
  i sve druge relevantne informacije. Na temelju rezultata provjera i iskustva u provedbi planova nadležna tijela redovito preispituju te planove i kriterije rizika kako bi se poboljšala njihova učinkovitost. Pri preispitivanju planova nadležna tijela
  mogu odlučiti
  da gospodarski subjekti i trgovci koji su dosljedno dokazali da su u cijelosti usklađeni sa zahtjevima iz ove Uredbe podliježu manjem broju provjera.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 7.

Članak 14. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Obustave iz stavka 6. prestaju u roku od
  tri radna
  dana osim u slučaju da nadležna tijela, na temelju rezultata provjera provedenih u tom razdoblju, zaključe da im je potrebno dodatno vrijeme kako bi utvrdila jesu li relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. U tom slučaju nadležna tijela produljuju razdoblje obustave dodatnim privremenim mjerama poduzetima u skladu s člankom 21. ili, u slučaju relevantne robe ili proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, obavješćivanjem carinskih tijela o potrebi daljnje obustave u skladu s člankom 24. stavkom 6. | 7.   Obustave iz stavka 6. prestaju u roku od
  pet radnih
  dana
  ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode,
  osim u slučaju da nadležna tijela, na temelju rezultata provjera provedenih u tom razdoblju, zaključe da im je potrebno dodatno vrijeme kako bi utvrdila jesu li relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. U tom slučaju nadležna tijela produljuju razdoblje obustave dodatnim privremenim mjerama poduzetima u skladu s člankom 21. ili, u slučaju relevantne robe ili proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, obavješćivanjem carinskih tijela o potrebi daljnje obustave u skladu s člankom 24. stavkom 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Obustave iz stavka 6. prestaju u roku od
  tri radna
  dana osim u slučaju da nadležna tijela, na temelju rezultata provjera provedenih u tom razdoblju, zaključe da im je potrebno dodatno vrijeme kako bi utvrdila jesu li relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. U tom slučaju nadležna tijela produljuju razdoblje obustave dodatnim privremenim mjerama poduzetima u skladu s člankom 21. ili, u slučaju relevantne robe ili proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, obavješćivanjem carinskih tijela o potrebi daljnje obustave u skladu s člankom 24. stavkom 6.

7.   Obustave iz stavka 6. prestaju u roku od
  pet radnih
  dana
  ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode,
  osim u slučaju da nadležna tijela, na temelju rezultata provjera provedenih u tom razdoblju, zaključe da im je potrebno dodatno vrijeme kako bi utvrdila jesu li relevantna roba i proizvodi u skladu sa zahtjevima ove Uredbe. U tom slučaju nadležna tijela produljuju razdoblje obustave dodatnim privremenim mjerama poduzetima u skladu s člankom 21. ili, u slučaju relevantne robe ili proizvoda koji ulaze na tržište Unije ili izlaze s njega, obavješćivanjem carinskih tijela o potrebi daljnje obustave u skladu s člankom 24. stavkom 6.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 9.

Članak 14. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njezina nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  5 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili izvoze s njega te
  5 %
  količine svake relevantne robe
  koja je stavljena
  na tržište ili
  je stavljena
  na raspolaganje na njezinom tržištu ili
  je izvezena
  s njega. | 9.   Svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njezina nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  10 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili izvoze s njega te
  10 %
  količine svake relevantne robe
  i proizvoda koji su stavljeni
  na tržište ili
  su stavljeni
  na raspolaganje na njezinom tržištu ili
  su izvezeni
  s njega.
  Za robu ili proizvode iz zemalja ili njihovih dijelova koji su kategorizirani kao niskorizični u skladu s člankom 27., države članice mogu smanjiti godišnje provjere na 5 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njezina nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  5 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili izvoze s njega te
  5 %
  količine svake relevantne robe
  koja je stavljena
  na tržište ili
  je stavljena
  na raspolaganje na njezinom tržištu ili
  je izvezena
  s njega.

9.   Svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njezina nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  10 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili izvoze s njega te
  10 %
  količine svake relevantne robe
  i proizvoda koji su stavljeni
  na tržište ili
  su stavljeni
  na raspolaganje na njezinom tržištu ili
  su izvezeni
  s njega.
  Za robu ili proizvode iz zemalja ili njihovih dijelova koji su kategorizirani kao niskorizični u skladu s člankom 27., države članice mogu smanjiti godišnje provjere na 5 %.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 11.

Članak 14. – stavak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 11.   Ne dovodeći u pitanje provjere iz stavaka 5. i 6., nadležna tijela provode provjere iz stavka 1. kad posjeduju dokaze ili druge relevantne informacije, među ostalim i utemeljene na potkrijepljenim sumnjama trećih strana u skladu s člankom 29., u vezi s mogućom neusklađenošću s ovom Uredbom. | 11.   Ne dovodeći u pitanje provjere iz stavaka 5. i 6., nadležna tijela
  bez nepotrebnog odlaganja
  provode provjere iz stavka 1. kad posjeduju dokaze ili druge relevantne informacije, među ostalim i utemeljene na
  mehanizmima ranog upozoravanja ili na
  potkrijepljenim sumnjama trećih strana u skladu s člankom 29., u vezi s mogućom neusklađenošću s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

11.   Ne dovodeći u pitanje provjere iz stavaka 5. i 6., nadležna tijela provode provjere iz stavka 1. kad posjeduju dokaze ili druge relevantne informacije, među ostalim i utemeljene na potkrijepljenim sumnjama trećih strana u skladu s člankom 29., u vezi s mogućom neusklađenošću s ovom Uredbom.

11.   Ne dovodeći u pitanje provjere iz stavaka 5. i 6., nadležna tijela
  bez nepotrebnog odlaganja
  provode provjere iz stavka 1. kad posjeduju dokaze ili druge relevantne informacije, među ostalim i utemeljene na
  mehanizmima ranog upozoravanja ili na
  potkrijepljenim sumnjama trećih strana u skladu s člankom 29., u vezi s mogućom neusklađenošću s ovom Uredbom.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 12.

Članak 14. – stavak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 12.   Provjere se provode bez prethodnog upozorenja gospodarskog subjekta ili trgovca, osim kad je radi osiguranja učinkovitosti provjere potrebno prethodno obavijestiti gospodarskog subjekta ili trgovca. | 12.   Provjere se provode bez prethodnog upozorenja gospodarskog subjekta ili trgovca, osim kad je radi osiguranja učinkovitosti provjere potrebno prethodno obavijestiti gospodarskog subjekta ili trgovca.
  Tijela takva prethodna obavještenja obrazlažu u svojim izvješćima o kontroli, uključujući informacije o broju prethodnih upozorenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12.   Provjere se provode bez prethodnog upozorenja gospodarskog subjekta ili trgovca, osim kad je radi osiguranja učinkovitosti provjere potrebno prethodno obavijestiti gospodarskog subjekta ili trgovca.

12.   Provjere se provode bez prethodnog upozorenja gospodarskog subjekta ili trgovca, osim kad je radi osiguranja učinkovitosti provjere potrebno prethodno obavijestiti gospodarskog subjekta ili trgovca.
  Tijela takva prethodna obavještenja obrazlažu u svojim izvješćima o kontroli, uključujući informacije o broju prethodnih upozorenja.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 13.

Članak 14. – stavak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 13.   Nadležna tijela vode evidenciju o provjerama, posebno navodeći njihovu prirodu i rezultate, kao i o mjerama koje su poduzete u slučaju neusklađenosti. Evidencije o provjerama čuvaju se najmanje
  pet
  godina. | 13.   Nadležna tijela vode evidenciju o provjerama, posebno navodeći njihovu prirodu i rezultate, kao i o mjerama koje su poduzete u slučaju neusklađenosti,
  uključujući kazne koje se povezuju sa slučajevima neusklađenosti s ovom Uredbom
  . Evidencije o provjerama čuvaju se najmanje
  deset
  godina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.   Nadležna tijela vode evidenciju o provjerama, posebno navodeći njihovu prirodu i rezultate, kao i o mjerama koje su poduzete u slučaju neusklađenosti. Evidencije o provjerama čuvaju se najmanje
  pet
  godina.

13.   Nadležna tijela vode evidenciju o provjerama, posebno navodeći njihovu prirodu i rezultate, kao i o mjerama koje su poduzete u slučaju neusklađenosti,
  uključujući kazne koje se povezuju sa slučajevima neusklađenosti s ovom Uredbom
  . Evidencije o provjerama čuvaju se najmanje
  deset
  godina.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 13.a (novi)

Članak 14. – stavak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.a
     
  Ne dovodeći u pitanje obveze nadležnih tijela, Komisija može državama članicama na zahtjev pružiti tehničku potporu kako bi im pomogla u ispunjavanju zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.a
     
  Ne dovodeći u pitanje obveze nadležnih tijela, Komisija može državama članicama na zahtjev pružiti tehničku potporu kako bi im pomogla u ispunjavanju zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 13.b (novi)

Članak 14. – stavak 13.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.b
     
  Ako Komisija primi obavijest da država članica ne provodi dostatne kontrole kako bi osigurala da su relevantne robe i proizvodi koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu Unije ili izvezeni s tržišta Unije u skladu sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi, ona je, u dijalogu s dotičnom državom članicom, ovlaštena uvesti izmjene u plan iz stavka 3. koji je donijela dotična država članica kako bi se stanje ispravilo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.b
     
  Ako Komisija primi obavijest da država članica ne provodi dostatne kontrole kako bi osigurala da su relevantne robe i proizvodi koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu Unije ili izvezeni s tržišta Unije u skladu sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi, ona je, u dijalogu s dotičnom državom članicom, ovlaštena uvesti izmjene u plan iz stavka 3. koji je donijela dotična država članica kako bi se stanje ispravilo.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 13.c (novi)

Članak 14. – stavak 13.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 13.c
     
  Evidencija o provjerama provedenima u skladu s ovom Uredbom i izvješća o njihovim rezultatima i ishodima predstavljaju informacije o okolišu za potrebe Direktive 2003/4/EZ

   (1a)

  i na zahtjev se stavljaju na raspolaganje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.c
     
  Evidencija o provjerama provedenima u skladu s ovom Uredbom i izvješća o njihovim rezultatima i ishodima predstavljaju informacije o okolišu za potrebe Direktive 2003/4/EZ

   (1a)

  i na zahtjev se stavljaju na raspolaganje.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – naslov

Članak 15. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provjere gospodarskih subjekata | Provjere gospodarskih subjekata
  i trgovaca koji nisu MSP-ovi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provjere gospodarskih subjekata

Provjere gospodarskih subjekata
  i trgovaca koji nisu MSP-ovi

i trgovaca koji nisu MSP-ovi

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 15. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | ispitivanje privremenih mjera poduzetih sukladno članku 21. i korektivnih mjera poduzetih sukladno članku 22.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

ispitivanje privremenih mjera poduzetih sukladno članku 21. i korektivnih mjera poduzetih sukladno članku 22.;

ispitivanje privremenih mjera poduzetih sukladno članku 21. i korektivnih mjera poduzetih sukladno članku 22.;

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.– točka f

Članak 15. – stavak 1.– točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje točnog mjesta proizvodnje relevantne robe ili proizvoda, uključujući
  testiranje izotopa
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje točnog mjesta proizvodnje relevantne robe ili proizvoda, uključujući
  testiranje izotopa
  ;

testiranje izotopa

| (f) | sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje točnog mjesta proizvodnje relevantne robe ili proizvoda, uključujući
  anatomsku i kemijsku analizu te analizu DNK
  ; |
| --- | --- |

(f)

sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje točnog mjesta proizvodnje relevantne robe ili proizvoda, uključujući
  anatomsku i kemijsku analizu te analizu DNK
  ;

anatomsku i kemijsku analizu te analizu DNK

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.– točka fa (nova)

Članak 15. – stavak 1.– točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | sva tehnička i znanstvena sredstva koja su prikladna za određivanje bioloških vrsta na koje utječe ova Uredba, sadržanih u relevantnoj robi ili proizvodu, uključujući anatomsku i kemijsku analizu te analizu DNK. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

sva tehnička i znanstvena sredstva koja su prikladna za određivanje bioloških vrsta na koje utječe ova Uredba, sadržanih u relevantnoj robi ili proizvodu, uključujući anatomsku i kemijsku analizu te analizu DNK.

sva tehnička i znanstvena sredstva koja su prikladna za određivanje bioloških vrsta na koje utječe ova Uredba, sadržanih u relevantnoj robi ili proizvodu, uključujući anatomsku i kemijsku analizu te analizu DNK.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1. – točka g

Članak 15. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje jesu li relevantna roba ili proizvod proizvedeni bez krčenja šuma, uključujući podatke o promatranju Zemlje kao što su podaci iz programa i alata Copernicus; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje jesu li relevantna roba ili proizvod proizvedeni bez krčenja šuma, uključujući podatke o promatranju Zemlje kao što su podaci iz programa i alata Copernicus; i

| (g) | sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje jesu li relevantna roba ili proizvod proizvedeni bez krčenja šuma, uključujući podatke o promatranju Zemlje kao što su podaci iz programa i alata Copernicus
  ili drugih javno ili privatno dostupnih izvora
  ; i |
| --- | --- |

(g)

sva tehnička i znanstvena sredstva prikladna za utvrđivanje jesu li relevantna roba ili proizvod proizvedeni bez krčenja šuma, uključujući podatke o promatranju Zemlje kao što su podaci iz programa i alata Copernicus
  ili drugih javno ili privatno dostupnih izvora
  ; i

ili drugih javno ili privatno dostupnih izvora

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – naslov

Članak 16. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provjere trgovaca | Provjere trgovaca
  koji su MSP-ovi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provjere trgovaca

Provjere trgovaca
  koji su MSP-ovi

koji su MSP-ovi

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Troškovi iz stavka 1. ovog članka mogu uključivati troškove provođenja ispitivanja, troškove pohranjivanja i troškove aktivnosti povezanih s proizvodima za koje se utvrdi da su nesukladni i koji podliježu korektivnim mjerama
  prije puštanja u slobodni promet, stavljanja na tržište ili izvoza s tržišta Unije
  . | 2.   Troškovi iz stavka 1. ovog članka mogu
  , između ostalog,
  uključivati troškove provođenja ispitivanja, troškove pohranjivanja i troškove aktivnosti povezanih s proizvodima za koje se utvrdi da su nesukladni i koji podliježu korektivnim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Troškovi iz stavka 1. ovog članka mogu uključivati troškove provođenja ispitivanja, troškove pohranjivanja i troškove aktivnosti povezanih s proizvodima za koje se utvrdi da su nesukladni i koji podliježu korektivnim mjerama
  prije puštanja u slobodni promet, stavljanja na tržište ili izvoza s tržišta Unije
  .

2.   Troškovi iz stavka 1. ovog članka mogu
  , između ostalog,
  uključivati troškove provođenja ispitivanja, troškove pohranjivanja i troškove aktivnosti povezanih s proizvodima za koje se utvrdi da su nesukladni i koji podliježu korektivnim mjerama.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Nadležna tijela surađuju međusobno, s tijelima iz drugih država članica, s Komisijom i, prema potrebi, s upravnim tijelima trećih zemalja kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom. | 1.   Nadležna tijela surađuju međusobno, s tijelima iz drugih država članica, s Komisijom i, prema potrebi, s upravnim tijelima trećih zemalja kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom
  , među ostalim u provedbi revizija na terenu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Nadležna tijela surađuju međusobno, s tijelima iz drugih država članica, s Komisijom i, prema potrebi, s upravnim tijelima trećih zemalja kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom.

1.   Nadležna tijela surađuju međusobno, s tijelima iz drugih država članica, s Komisijom i, prema potrebi, s upravnim tijelima trećih zemalja kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom
  , među ostalim u provedbi revizija na terenu
  .

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nadležna tijela razmjenjuju informacije potrebne za provedbu ove Uredbe. To uključuje omogućavanje pristupa i razmjenu podataka o gospodarskim subjektima i trgovcima, uključujući razmjenu izjava o postupanju s dužnom pažnjom s nadležnim tijelima drugih država članica kako bi se olakšala provedba ove Uredbe. | 3.   Nadležna tijela razmjenjuju informacije potrebne za provedbu ove Uredbe. To uključuje omogućavanje pristupa i razmjenu podataka o gospodarskim subjektima i trgovcima, uključujući razmjenu izjava o postupanju s dužnom pažnjom
  , prirodu izvršenih provjera i njihove rezultate te izrečene kazne,
  s nadležnim tijelima drugih država članica kako bi se olakšala provedba ove Uredbe.
  Nadležna tijela pri razmjeni informacija primjenjuju stroga pravila zaštite podataka u skladu s postojećim pravom o zaštiti podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Nadležna tijela razmjenjuju informacije potrebne za provedbu ove Uredbe. To uključuje omogućavanje pristupa i razmjenu podataka o gospodarskim subjektima i trgovcima, uključujući razmjenu izjava o postupanju s dužnom pažnjom s nadležnim tijelima drugih država članica kako bi se olakšala provedba ove Uredbe.

3.   Nadležna tijela razmjenjuju informacije potrebne za provedbu ove Uredbe. To uključuje omogućavanje pristupa i razmjenu podataka o gospodarskim subjektima i trgovcima, uključujući razmjenu izjava o postupanju s dužnom pažnjom
  , prirodu izvršenih provjera i njihove rezultate te izrečene kazne,
  s nadležnim tijelima drugih država članica kako bi se olakšala provedba ove Uredbe.
  Nadležna tijela pri razmjeni informacija primjenjuju stroga pravila zaštite podataka u skladu s postojećim pravom o zaštiti podataka.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4.

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Nadležna tijela odmah upozoravaju nadležna tijela drugih država članica i Komisiju kada otkriju kršenje ove Uredbe i ozbiljne nedostatke koji mogu utjecati na više od jedne države članice. Nadležna tijela posebno obavješćuju nadležna tijela drugih država članica kada na tržištu otkriju relevantnu robu ili proizvod koji nisu u skladu s ovom Uredbom, kako bi se omogućilo povlačenje ili opoziv takve robe ili proizvoda iz prodaje u svim državama članicama. | 4.   Nadležna tijela odmah upozoravaju nadležna tijela drugih država članica i Komisiju kada otkriju
  stvarno ili potencijalno
  kršenje ove Uredbe i ozbiljne nedostatke koji mogu utjecati na više od jedne države članice. Nadležna tijela posebno obavješćuju nadležna tijela drugih država članica kada na tržištu otkriju relevantnu robu ili proizvod koji nisu
  , ili bi mogli ne biti,
  u skladu s ovom Uredbom, kako bi se omogućilo povlačenje ili opoziv takve robe ili proizvoda iz prodaje u svim državama članicama
  ili kako bi se poduprlo provedbene mjere koje provode dotična nadležna tijela
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Nadležna tijela odmah upozoravaju nadležna tijela drugih država članica i Komisiju kada otkriju kršenje ove Uredbe i ozbiljne nedostatke koji mogu utjecati na više od jedne države članice. Nadležna tijela posebno obavješćuju nadležna tijela drugih država članica kada na tržištu otkriju relevantnu robu ili proizvod koji nisu u skladu s ovom Uredbom, kako bi se omogućilo povlačenje ili opoziv takve robe ili proizvoda iz prodaje u svim državama članicama.

4.   Nadležna tijela odmah upozoravaju nadležna tijela drugih država članica i Komisiju kada otkriju
  stvarno ili potencijalno
  kršenje ove Uredbe i ozbiljne nedostatke koji mogu utjecati na više od jedne države članice. Nadležna tijela posebno obavješćuju nadležna tijela drugih država članica kada na tržištu otkriju relevantnu robu ili proizvod koji nisu
  , ili bi mogli ne biti,
  u skladu s ovom Uredbom, kako bi se omogućilo povlačenje ili opoziv takve robe ili proizvoda iz prodaje u svim državama članicama
  ili kako bi se poduprlo provedbene mjere koje provode dotična nadležna tijela
  .

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18.a (novi)

Članak 18.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 18.a |
| | Satelitske snimke i pristup podacima o šumama |
| | Komisija uspostavlja platformu na kojoj će se upotrebljavati satelitski snimci, uključujući Copernicus Sentinel, i koja će obuhvaćati šumska područja diljem svijeta te sadržavati alate koji će svim stranama omogućiti brzo preusmjeravanje na sprečavanje krčenja šuma u svim lancima opskrbe. Platforma osigurava: |
| | (a) | tematske karte, uključujući kartu pokrova zemljišta s vremenskim nizovima od krajnjeg datuma utvrđenog u članku 2. točki 8. i niz razreda koji omogućuju ispitivanje sastava krajolika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 18.a

Članak 18.a

Satelitske snimke i pristup podacima o šumama

Satelitske snimke i pristup podacima o šumama

Komisija uspostavlja platformu na kojoj će se upotrebljavati satelitski snimci, uključujući Copernicus Sentinel, i koja će obuhvaćati šumska područja diljem svijeta te sadržavati alate koji će svim stranama omogućiti brzo preusmjeravanje na sprečavanje krčenja šuma u svim lancima opskrbe. Platforma osigurava:

Komisija uspostavlja platformu na kojoj će se upotrebljavati satelitski snimci, uključujući Copernicus Sentinel, i koja će obuhvaćati šumska područja diljem svijeta te sadržavati alate koji će svim stranama omogućiti brzo preusmjeravanje na sprečavanje krčenja šuma u svim lancima opskrbe. Platforma osigurava:

(a)

(a)

tematske karte, uključujući kartu pokrova zemljišta s vremenskim nizovima od krajnjeg datuma utvrđenog u članku 2. točki 8. i niz razreda koji omogućuju ispitivanje sastava krajolika;

tematske karte, uključujući kartu pokrova zemljišta s vremenskim nizovima od krajnjeg datuma utvrđenog u članku 2. točki 8. i niz razreda koji omogućuju ispitivanje sastava krajolika;

| (b) | sustav upozorenja koji se temelji na mjesečnom praćenju promjene šumskog pokrova, |
| --- | --- |

(b)

(b)

sustav upozorenja koji se temelji na mjesečnom praćenju promjene šumskog pokrova,

sustav upozorenja koji se temelji na mjesečnom praćenju promjene šumskog pokrova,

| (c) | niz analiza i sigurnih rezultata prilagođenih korisnicima kojima se prikazuje kako su lanci opskrbe povezani s krčenjem šuma. |
| --- | --- |

(c)

(c)

niz analiza i sigurnih rezultata prilagođenih korisnicima kojima se prikazuje kako su lanci opskrbe povezani s krčenjem šuma.

niz analiza i sigurnih rezultata prilagođenih korisnicima kojima se prikazuje kako su lanci opskrbe povezani s krčenjem šuma.

Platforma se stavlja na raspolaganje tijelima država članica, tijelima zainteresiranih trećih zemalja, gospodarskim subjektima i trgovcima.

Platforma se stavlja na raspolaganje tijelima država članica, tijelima zainteresiranih trećih zemalja, gospodarskim subjektima i trgovcima.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice svake godine najkasnije do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Te informacije uključuju njihove planove provjera, broj i rezultate provedenih
  kontrola
  gospodarskih subjekata i trgovaca,
  uključujući sadržaj tih provjera,
  količinu relevantne robe i proizvoda provjerenih u odnosu na ukupnu količinu relevantne robe i proizvoda stavljenih na tržište, zemlje podrijetla i proizvodnje relevantne robe i proizvoda, kao i mjere poduzete
  u slučaju nesukladnosti i naplaćene troškove kontrola
  . | 1.   Države članice svake godine najkasnije do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Te informacije uključuju njihove planove provjera
  i kriterije rizika na kojima se one temelje, uključujući
  broj i rezultate provedenih
  provjera
  gospodarskih subjekata i trgovaca
  i relevantnoj robi i proizvodima
  , količinu relevantne robe i proizvoda provjerenih u odnosu na ukupnu količinu relevantne robe i proizvoda stavljenih na tržište, zemlje podrijetla i proizvodnje relevantne robe i proizvoda, kao i
  , u slučaju nesukladnosti,
  mjere
  nadzora tržišta
  poduzete
  u skladu s člankom 22. i kazne izrečene u skladu s člankom 23. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice svake godine najkasnije do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Te informacije uključuju njihove planove provjera, broj i rezultate provedenih
  kontrola
  gospodarskih subjekata i trgovaca,
  uključujući sadržaj tih provjera,
  količinu relevantne robe i proizvoda provjerenih u odnosu na ukupnu količinu relevantne robe i proizvoda stavljenih na tržište, zemlje podrijetla i proizvodnje relevantne robe i proizvoda, kao i mjere poduzete
  u slučaju nesukladnosti i naplaćene troškove kontrola
  .

1.   Države članice svake godine najkasnije do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Te informacije uključuju njihove planove provjera
  i kriterije rizika na kojima se one temelje, uključujući
  broj i rezultate provedenih
  provjera
  gospodarskih subjekata i trgovaca
  i relevantnoj robi i proizvodima
  , količinu relevantne robe i proizvoda provjerenih u odnosu na ukupnu količinu relevantne robe i proizvoda stavljenih na tržište, zemlje podrijetla i proizvodnje relevantne robe i proizvoda, kao i
  , u slučaju nesukladnosti,
  mjere
  nadzora tržišta
  poduzete
  u skladu s člankom 22. i kazne izrečene u skladu s člankom 23.

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako su relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u zemlji ili njezinu dijelu koji su navedeni kao visokorizični u skladu s člankom 27. ili postoji rizik da relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u tim zemljama ili njihovim dijelovima uđu u relevantni lanac opskrbe, svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njihova nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  15 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili s njega izvoze sve vrste relevantne robe na svojem tržištu te
  15 %
  količine svih vrsta relevantne robe stavljenih na tržište ili stavljenih na raspolaganje na tržištu ili izvezenih s njihova tržišta koje dolaze iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova. | Ako su relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u zemlji ili njezinu dijelu koji su navedeni kao visokorizični u skladu s člankom 27. ili postoji rizik da relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u tim zemljama ili njihovim dijelovima uđu u relevantni lanac opskrbe, svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njihova nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  20 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili s njega izvoze sve vrste relevantne robe
  i proizvoda
  na svojem tržištu te
  20 %
  količine svih vrsta relevantne robe
  i proizvoda
  stavljenih na tržište ili stavljenih na raspolaganje na tržištu ili izvezenih s njihova tržišta koje dolaze iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova.
  Nadležna tijela osiguravaju da godišnje provjere koje se provode na temelju ovog članka uključuju sve elemente utvrđene u članku 15. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako su relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u zemlji ili njezinu dijelu koji su navedeni kao visokorizični u skladu s člankom 27. ili postoji rizik da relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u tim zemljama ili njihovim dijelovima uđu u relevantni lanac opskrbe, svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njihova nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  15 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili s njega izvoze sve vrste relevantne robe na svojem tržištu te
  15 %
  količine svih vrsta relevantne robe stavljenih na tržište ili stavljenih na raspolaganje na tržištu ili izvezenih s njihova tržišta koje dolaze iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova.

15 %

15 %

Ako su relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u zemlji ili njezinu dijelu koji su navedeni kao visokorizični u skladu s člankom 27. ili postoji rizik da relevantna roba ili proizvodi proizvedeni u tim zemljama ili njihovim dijelovima uđu u relevantni lanac opskrbe, svaka država članica osigurava da godišnje provjere koje provode njihova nadležna tijela obuhvaćaju najmanje
  20 %
  gospodarskih subjekata koji stavljaju na tržište Unije, stavljaju na raspolaganje na tržištu Unije ili s njega izvoze sve vrste relevantne robe
  i proizvoda
  na svojem tržištu te
  20 %
  količine svih vrsta relevantne robe
  i proizvoda
  stavljenih na tržište ili stavljenih na raspolaganje na tržištu ili izvezenih s njihova tržišta koje dolaze iz zemalja visokog rizika ili njihovih dijelova.
  Nadležna tijela osiguravaju da godišnje provjere koje se provode na temelju ovog članka uključuju sve elemente utvrđene u članku 15.

20 %

i proizvoda

20 %

i proizvoda

Nadležna tijela osiguravaju da godišnje provjere koje se provode na temelju ovog članka uključuju sve elemente utvrđene u članku 15.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.

Članak 21. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako su nakon provjera iz članaka 15. i 16.
  otkriveni mogući ozbiljni nedostaci
  ili su utvrđeni rizici u skladu s člankom 14. stavkom 6., nadležna tijela mogu poduzeti hitne privremene mjere, uključujući zapljenu ili obustavu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržište Unije i izvoza s njega. | Ako su
  na temelju analize dokaza ili drugih relevantnih informacija, uključujući informacije koje se razmjenjuju u skladu s člankom 18., te na temelju potkrijepljenih sumnji koje su treće strane dostavile u skladu s člankom 29. ili
  nakon provjera iz članaka 15. i 16.
  otkrivena moguća kršenja ove Uredbe
  ili su utvrđeni rizici u skladu s člankom 14. stavkom 6., nadležna tijela mogu poduzeti hitne privremene mjere, uključujući zapljenu ili obustavu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržište Unije i izvoza s njega.
  Države članice o tim mjerama odmah obavješćuju Komisiju i nadležna tijela drugih država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako su nakon provjera iz članaka 15. i 16.
  otkriveni mogući ozbiljni nedostaci
  ili su utvrđeni rizici u skladu s člankom 14. stavkom 6., nadležna tijela mogu poduzeti hitne privremene mjere, uključujući zapljenu ili obustavu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržište Unije i izvoza s njega.

otkriveni mogući ozbiljni nedostaci

Ako su
  na temelju analize dokaza ili drugih relevantnih informacija, uključujući informacije koje se razmjenjuju u skladu s člankom 18., te na temelju potkrijepljenih sumnji koje su treće strane dostavile u skladu s člankom 29. ili
  nakon provjera iz članaka 15. i 16.
  otkrivena moguća kršenja ove Uredbe
  ili su utvrđeni rizici u skladu s člankom 14. stavkom 6., nadležna tijela mogu poduzeti hitne privremene mjere, uključujući zapljenu ili obustavu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište, stavljanja na raspolaganje na tržište Unije i izvoza s njega.
  Države članice o tim mjerama odmah obavješćuju Komisiju i nadležna tijela drugih država članica.

na temelju analize dokaza ili drugih relevantnih informacija, uključujući informacije koje se razmjenjuju u skladu s člankom 18., te na temelju potkrijepljenih sumnji koje su treće strane dostavile u skladu s člankom 29. ili

otkrivena moguća kršenja ove Uredbe

Države članice o tim mjerama odmah obavješćuju Komisiju i nadležna tijela drugih država članica.

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje članak 23., ako nadležna tijela utvrde da gospodarski subjekt ili trgovac nisu ispunili svoje obveze u skladu s ovom Uredbom ili da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu
  s ovom Uredbom
  , bez odgode zahtijevaju od relevantnog gospodarskog subjekta ili trgovca da poduzme
  odgovarajuće i razmjerne
  korektivne mjere kako bi otklonio nesukladnost. | 1.   Ne dovodeći u pitanje članak 23., ako nadležna tijela utvrde da gospodarski subjekt ili trgovac nisu ispunili svoje obveze u skladu s ovom Uredbom ili da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu
  sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi
  , bez odgode zahtijevaju od relevantnog gospodarskog subjekta ili trgovca da poduzme korektivne mjere kako bi otklonio nesukladnost
  u točno određenom i razumnom vremenskom roku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 23., ako nadležna tijela utvrde da gospodarski subjekt ili trgovac nisu ispunili svoje obveze u skladu s ovom Uredbom ili da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu
  s ovom Uredbom
  , bez odgode zahtijevaju od relevantnog gospodarskog subjekta ili trgovca da poduzme
  odgovarajuće i razmjerne
  korektivne mjere kako bi otklonio nesukladnost.

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 23., ako nadležna tijela utvrde da gospodarski subjekt ili trgovac nisu ispunili svoje obveze u skladu s ovom Uredbom ili da relevantna roba ili proizvod nisu u skladu
  sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi
  , bez odgode zahtijevaju od relevantnog gospodarskog subjekta ili trgovca da poduzme korektivne mjere kako bi otklonio nesukladnost
  u točno određenom i razumnom vremenskom roku
  .

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2. – točka d

Članak 22. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | uništavanje
  relevantne robe ili proizvoda
  ili njihovo doniranje
  u dobrotvorne svrhe ili u svrhe od javnog interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

uništavanje
  relevantne robe ili proizvoda
  ili njihovo doniranje
  u dobrotvorne svrhe ili u svrhe od javnog interesa.

uništavanje

ili njihovo doniranje

| (d) | doniranje, ako je to moguće,
  relevantne robe ili proizvoda u dobrotvorne svrhe ili u svrhe od javnog interesa
  ili njihovo recikliranje nekim drugim putem ili, kao krajnja mjera, njihovo uništavanje
  . |
| --- | --- |

(d)

doniranje, ako je to moguće,
  relevantne robe ili proizvoda u dobrotvorne svrhe ili u svrhe od javnog interesa
  ili njihovo recikliranje nekim drugim putem ili, kao krajnja mjera, njihovo uništavanje
  .

doniranje, ako je to moguće,

ili njihovo recikliranje nekim drugim putem ili, kao krajnja mjera, njihovo uništavanje

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Bez obzira na korektivne radnje poduzete u skladu s člankom 2. i s ciljem sprečavanja rizika od daljnjih kršenja, gospodarski subjekt ili trgovac otklanja sve nedostatke u sustavu dužne pažnje koji su mogli uzrokovati neusklađenost dotičnog gospodarskog subjekta ili trgovca s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Bez obzira na korektivne radnje poduzete u skladu s člankom 2. i s ciljem sprečavanja rizika od daljnjih kršenja, gospodarski subjekt ili trgovac otklanja sve nedostatke u sustavu dužne pažnje koji su mogli uzrokovati neusklađenost dotičnog gospodarskog subjekta ili trgovca s ovom Uredbom.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3.

Članak 22. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako subjekt ili trgovac ne poduzmu korektivne mjere iz stavka 2.
  ili ako nesukladnost iz stavka 1.


  i dalje postoji
  , nadležna tijela osiguravaju da se proizvod
  povuče
  ili
  opozove
  ili da se
  zabrani ili ograniči njegovo stavljanje
  na raspolaganje na tržištu Unije ili
  njegov izvoz
  s tržišta Unije. | 3.   Ako subjekt ili trgovac ne poduzmu korektivne mjere iz stavka 2.
  u roku koji je odredilo nadležno tijelo u skladu sa stavkom 1.
  , nadležna tijela osiguravaju da se
  roba ili
  proizvod
  povuku
  ili
  opozovu
  ili da se
  ne stavljaju
  na raspolaganje na tržištu Unije ili
  ne izvoze
  s tržišta Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako subjekt ili trgovac ne poduzmu korektivne mjere iz stavka 2.
  ili ako nesukladnost iz stavka 1.


  i dalje postoji
  , nadležna tijela osiguravaju da se proizvod
  povuče
  ili
  opozove
  ili da se
  zabrani ili ograniči njegovo stavljanje
  na raspolaganje na tržištu Unije ili
  njegov izvoz
  s tržišta Unije.

3.   Ako subjekt ili trgovac ne poduzmu korektivne mjere iz stavka 2.
  u roku koji je odredilo nadležno tijelo u skladu sa stavkom 1.
  , nadležna tijela osiguravaju da se
  roba ili
  proizvod
  povuku
  ili
  opozovu
  ili da se
  ne stavljaju
  na raspolaganje na tržištu Unije ili
  ne izvoze
  s tržišta Unije.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1.

Članak 23. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Države članice utvrđuju pravila o
  kaznama koje se primjenjuju na gospodarske subjekte i trgovce koji krše odredbe ove Uredbe
  i
  poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe.
  Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama te bez odgode i o svim naknadnim izmjenama koje utječu na njih. | 1.   
  U roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija donosi delegirane akte za dopunu ove Uredbe u vezi s ujednačenim
  kaznama koje se primjenjuju na a gospodarske subjekte i trgovce koji krše odredbe ove Uredbe
  kako bi se osigurala primjena usklađenih normi u cijeloj Uniji. Države članice
  poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Države članice utvrđuju pravila o
  kaznama koje se primjenjuju na gospodarske subjekte i trgovce koji krše odredbe ove Uredbe
  i
  poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe.
  Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama te bez odgode i o svim naknadnim izmjenama koje utječu na njih.

1.   
  U roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija donosi delegirane akte za dopunu ove Uredbe u vezi s ujednačenim
  kaznama koje se primjenjuju na a gospodarske subjekte i trgovce koji krše odredbe ove Uredbe
  kako bi se osigurala primjena usklađenih normi u cijeloj Uniji. Države članice
  poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe.

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 23. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Predviđene
  kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne
  i
  odvraćajuće. Kazne uključuju najmanje: | 2.   Kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne, odvraćajuće
  i ujednačene u svim državama članicama
  . Kazne uključuju najmanje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Predviđene
  kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne
  i
  odvraćajuće. Kazne uključuju najmanje:

2.   Kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne, odvraćajuće
  i ujednačene u svim državama članicama
  . Kazne uključuju najmanje:

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka a

Članak 23. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | novčane kazne razmjerne šteti po okoliš i vrijednosti relevantne robe ili predmetnih proizvoda, pri čemu se visina novčane kazne izračunava tako da se oni koji su odgovorni za štetu liše ekonomske koristi do koje su došli počinjenim povredama, postupno povećavajući visinu novčane kazne kod ponovljenih povreda; najviši iznos takvih novčanih kazni iznosi najmanje
  4 %
  godišnjeg prometa gospodarskog subjekta ili trgovca u 
  predmetnoj državi članici ili predmetnim državama članicama
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

novčane kazne razmjerne šteti po okoliš i vrijednosti relevantne robe ili predmetnih proizvoda, pri čemu se visina novčane kazne izračunava tako da se oni koji su odgovorni za štetu liše ekonomske koristi do koje su došli počinjenim povredama, postupno povećavajući visinu novčane kazne kod ponovljenih povreda; najviši iznos takvih novčanih kazni iznosi najmanje
  4 %
  godišnjeg prometa gospodarskog subjekta ili trgovca u 
  predmetnoj državi članici ili predmetnim državama članicama
  ;

4 %

predmetnoj državi članici ili predmetnim državama članicama

| (a) | novčane kazne razmjerne šteti po okoliš
  , gospodarskoj šteti nanesenoj lokalnim zajednicama
  i vrijednosti relevantne robe ili predmetnih proizvoda, pri čemu se visina novčane kazne izračunava tako da se oni koji su odgovorni za štetu liše ekonomske koristi do koje su došli počinjenim povredama, postupno povećavajući visinu novčane kazne kod ponovljenih povreda; najviši iznos takvih novčanih kazni iznosi najmanje
  8 %
  godišnjeg prometa gospodarskog subjekta ili trgovca u 
  Uniji, obračunat u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004

   (1a);
  taj se iznos povećava kako bi se zajamčilo da je kazna veća od potencijalne ostvarene ekonomske prednosti i ima učinak odvraćanja; |
| --- | --- |

(a)

novčane kazne razmjerne šteti po okoliš
  , gospodarskoj šteti nanesenoj lokalnim zajednicama
  i vrijednosti relevantne robe ili predmetnih proizvoda, pri čemu se visina novčane kazne izračunava tako da se oni koji su odgovorni za štetu liše ekonomske koristi do koje su došli počinjenim povredama, postupno povećavajući visinu novčane kazne kod ponovljenih povreda; najviši iznos takvih novčanih kazni iznosi najmanje
  8 %
  godišnjeg prometa gospodarskog subjekta ili trgovca u 
  Uniji, obračunat u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004

   (1a);
  taj se iznos povećava kako bi se zajamčilo da je kazna veća od potencijalne ostvarene ekonomske prednosti i ima učinak odvraćanja;

, gospodarskoj šteti nanesenoj lokalnim zajednicama

8 %

Uniji, obračunat u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004

1a

taj se iznos povećava kako bi se zajamčilo da je kazna veća od potencijalne ostvarene ekonomske prednosti i ima učinak odvraćanja;

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 23. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | obvezu obnove okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

obvezu obnove okoliša;

obvezu obnove okoliša;

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka bb (nova)

Članak 23. – stavak 2. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | obvezu naknade štete nanesene bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi koja bi se izbjegla postupanjem s dužnom pažnjom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

obvezu naknade štete nanesene bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi koja bi se izbjegla postupanjem s dužnom pažnjom;

obvezu naknade štete nanesene bilo kojoj fizičkoj ili pravnoj osobi koja bi se izbjegla postupanjem s dužnom pažnjom;

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka d

Članak 23. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | privremeno isključenje iz postupaka javne nabave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

privremeno isključenje iz postupaka javne nabave.

| (d) | privremeno isključenje iz postupaka javne nabave
  i iz pristupa javnom financiranju, uključujući natječajne postupke, bespovratna sredstva i koncesije; |
| --- | --- |

(d)

privremeno isključenje iz postupaka javne nabave
  i iz pristupa javnom financiranju, uključujući natječajne postupke, bespovratna sredstva i koncesije;

i iz pristupa javnom financiranju, uključujući natječajne postupke, bespovratna sredstva i koncesije;

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 23. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | privremenu ili trajnu zabranu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili stavljanja relevantne robe i proizvoda na raspolaganje na tržištu Unije ili njihova izvoza u slučaju ozbiljnog kršenja ili ponovljenih kršenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

privremenu ili trajnu zabranu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili stavljanja relevantne robe i proizvoda na raspolaganje na tržištu Unije ili njihova izvoza u slučaju ozbiljnog kršenja ili ponovljenih kršenja;

privremenu ili trajnu zabranu stavljanja relevantne robe i proizvoda na tržište Unije ili stavljanja relevantne robe i proizvoda na raspolaganje na tržištu Unije ili njihova izvoza u slučaju ozbiljnog kršenja ili ponovljenih kršenja;

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – točka db (nova)

Članak 23. – stavak 2. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | zabranu primjene pojednostavnjenog postupka dužne pažnje utvrđenog u članku 12. u slučaju ozbiljnog kršenja ili ponovljenih kršenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

zabranu primjene pojednostavnjenog postupka dužne pažnje utvrđenog u članku 12. u slučaju ozbiljnog kršenja ili ponovljenih kršenja;

zabranu primjene pojednostavnjenog postupka dužne pažnje utvrđenog u članku 12. u slučaju ozbiljnog kršenja ili ponovljenih kršenja;

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.a (novi)

Članak 23. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice obavješćuju Komisiju o gospodarskim subjektima i trgovcima koji nisu ispunili obveze temeljene na ovoj Uredbi i o kaznama koje su im izrečene, za što se koriste informacijskim sustavom iz članka 31., u roku od 30 dana od relevantnog utvrđivanja neusklađenosti, uzimajući u obzir relevantna pravila o zaštiti podataka. Komisija objavljuje popis dotičnih gospodarskih subjekata i trgovaca. Gospodarski subjekti i trgovci obavješćuju se da su uvršteni na popis. |
| | Popis neusklađenih gospodarskih subjekata i trgovaca sadržava sljedeće elemente: |
| | (a) | ime gospodarskog subjekta ili trgovca; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice obavješćuju Komisiju o gospodarskim subjektima i trgovcima koji nisu ispunili obveze temeljene na ovoj Uredbi i o kaznama koje su im izrečene, za što se koriste informacijskim sustavom iz članka 31., u roku od 30 dana od relevantnog utvrđivanja neusklađenosti, uzimajući u obzir relevantna pravila o zaštiti podataka. Komisija objavljuje popis dotičnih gospodarskih subjekata i trgovaca. Gospodarski subjekti i trgovci obavješćuju se da su uvršteni na popis.

Popis neusklađenih gospodarskih subjekata i trgovaca sadržava sljedeće elemente:

Popis neusklađenih gospodarskih subjekata i trgovaca sadržava sljedeće elemente:

(a)

(a)

ime gospodarskog subjekta ili trgovca;

ime gospodarskog subjekta ili trgovca;

| (b) | datum prvog uvrštavanja na popis i datum od kojeg su poduzete dostatne korektivne mjere; |
| --- | --- |

(b)

(b)

datum prvog uvrštavanja na popis i datum od kojeg su poduzete dostatne korektivne mjere;

datum prvog uvrštavanja na popis i datum od kojeg su poduzete dostatne korektivne mjere;

| (c) | sažetak aktivnosti kojima se opravdava uvrštenje gospodarskog subjekta ili trgovca na popis; i |
| --- | --- |

(c)

(c)

sažetak aktivnosti kojima se opravdava uvrštenje gospodarskog subjekta ili trgovca na popis; i

sažetak aktivnosti kojima se opravdava uvrštenje gospodarskog subjekta ili trgovca na popis; i

| (d) | prirodu izrečene kazne i njezin iznos ako se radi o novčanoj kazni. |
| --- | --- |

(d)

(d)

prirodu izrečene kazne i njezin iznos ako se radi o novčanoj kazni.

prirodu izrečene kazne i njezin iznos ako se radi o novčanoj kazni.

Taj je popis javno dostupan na internetskim stranicama Komisije i redovito se ažurira.

Taj je popis javno dostupan na internetskim stranicama Komisije i redovito se ažurira.

Komisija objavljuje popis u Službenom listu Europske unije i sustavu „Registriraj” iz članka 31.

Komisija objavljuje popis u Službenom listu Europske unije i sustavu „Registriraj” iz članka 31.

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.b (novi)

Članak 23. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Države članice obavješćuju Komisiju kad neusklađeni gospodarski subjekt ili trgovav iz članka 1. poduzme dostatne korektivne mjere, među ostalim kad u potpunosti plati novčane kazne ili uvede poboljšanja u svoj sustav dužne pažnje, i kad nije prijavljena nijedna druga kazna ili postupak koji se odnosi na navodno kršenje. |
| | Komisija uklanja dotični gospodarski subjekt ili dotičnog trgovca nakon što poduzmu korektivne radnje. Komisija svakih šest mjeseci ažurira javni popis dotičnih gospodarskih subjekata i trgovaca. |
| | Komisija bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje nadležna tijela o uklanjanju gospodarskog subjekta ili trgovca s popisa i ažurira sustav „Registriraj” iz članka 31. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Države članice obavješćuju Komisiju kad neusklađeni gospodarski subjekt ili trgovav iz članka 1. poduzme dostatne korektivne mjere, među ostalim kad u potpunosti plati novčane kazne ili uvede poboljšanja u svoj sustav dužne pažnje, i kad nije prijavljena nijedna druga kazna ili postupak koji se odnosi na navodno kršenje.

Komisija uklanja dotični gospodarski subjekt ili dotičnog trgovca nakon što poduzmu korektivne radnje. Komisija svakih šest mjeseci ažurira javni popis dotičnih gospodarskih subjekata i trgovaca.

Komisija uklanja dotični gospodarski subjekt ili dotičnog trgovca nakon što poduzmu korektivne radnje. Komisija svakih šest mjeseci ažurira javni popis dotičnih gospodarskih subjekata i trgovaca.

Komisija bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje nadležna tijela o uklanjanju gospodarskog subjekta ili trgovca s popisa i ažurira sustav „Registriraj” iz članka 31.

Komisija bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje nadležna tijela o uklanjanju gospodarskog subjekta ili trgovca s popisa i ažurira sustav „Registriraj” iz članka 31.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 7. – podstavak 1. – točka b

Članak 24. – stavak 7. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ako je puštanje u slobodni promet ili izvoz obustavljeno u skladu sa stavkom 6., a nadležna tijela nisu, u roku od
  tri radna
  dana navedena u članku 14. stavku 7., utvrdila potrebu za daljnjom obustavom puštanja u slobodni promet ili obustavom izvoza te relevantne robe ili proizvoda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ako je puštanje u slobodni promet ili izvoz obustavljeno u skladu sa stavkom 6., a nadležna tijela nisu, u roku od
  tri radna
  dana navedena u članku 14. stavku 7., utvrdila potrebu za daljnjom obustavom puštanja u slobodni promet ili obustavom izvoza te relevantne robe ili proizvoda;

tri radna

| (b) | ako je puštanje u slobodni promet ili izvoz obustavljeno u skladu sa stavkom 6., a nadležna tijela nisu, u roku od
  pet radnih
  dana
  ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode,
  navedena u članku 14. stavku 7., utvrdila potrebu za daljnjom obustavom puštanja u slobodni promet ili obustavom izvoza te relevantne robe ili proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

ako je puštanje u slobodni promet ili izvoz obustavljeno u skladu sa stavkom 6., a nadležna tijela nisu, u roku od
  pet radnih
  dana
  ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode,
  navedena u članku 14. stavku 7., utvrdila potrebu za daljnjom obustavom puštanja u slobodni promet ili obustavom izvoza te relevantne robe ili proizvoda;

pet radnih

ili 72 sata za svježu i kvarljivu robu i proizvode,

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 8. – podstavak 2.

Članak 24. – stavak 8. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nakon zaprimanja obavijesti o 
  tom
  statusu, carinska tijela ne dopuštaju puštanje u slobodni promet ili izvoz te relevantne robe ili proizvoda. Osim toga, upisuju sljedeću napomenu u carinski sustav obrade podataka te, ako je to moguće, i na trgovački račun koji prati relevantnu robu ili proizvod te svaki drugi relevantni popratni dokument: „Nesukladna roba ili proizvod – nije odobreno puštanje u slobodni promet/nije odobren izvoz – Uredba (EU) 2021/XXXX.” [OP navesti upućivanje na ovu Uredbu] | Nakon zaprimanja obavijesti o statusu
  nesukladnosti
  , carinska tijela ne dopuštaju puštanje u slobodni promet ili izvoz te relevantne robe ili proizvoda. Osim toga, upisuju sljedeću napomenu u carinski sustav obrade podataka te, ako je to moguće, i na trgovački račun koji prati relevantnu robu ili proizvod te svaki drugi relevantni popratni dokument: „Nesukladna roba ili proizvod – nije odobreno puštanje u slobodni promet/nije odobren izvoz – Uredba (EU) 2021/XXXX.” [OP navesti upućivanje na ovu Uredbu] |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nakon zaprimanja obavijesti o 
  tom
  statusu, carinska tijela ne dopuštaju puštanje u slobodni promet ili izvoz te relevantne robe ili proizvoda. Osim toga, upisuju sljedeću napomenu u carinski sustav obrade podataka te, ako je to moguće, i na trgovački račun koji prati relevantnu robu ili proizvod te svaki drugi relevantni popratni dokument: „Nesukladna roba ili proizvod – nije odobreno puštanje u slobodni promet/nije odobren izvoz – Uredba (EU) 2021/XXXX.” [OP navesti upućivanje na ovu Uredbu]

tom

Nakon zaprimanja obavijesti o statusu
  nesukladnosti
  , carinska tijela ne dopuštaju puštanje u slobodni promet ili izvoz te relevantne robe ili proizvoda. Osim toga, upisuju sljedeću napomenu u carinski sustav obrade podataka te, ako je to moguće, i na trgovački račun koji prati relevantnu robu ili proizvod te svaki drugi relevantni popratni dokument: „Nesukladna roba ili proizvod – nije odobreno puštanje u slobodni promet/nije odobren izvoz – Uredba (EU) 2021/XXXX.” [OP navesti upućivanje na ovu Uredbu]

nesukladnosti

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 10.

Članak 24. – stavak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Carinska tijela mogu uništiti nesukladnu relevantnu robu ili proizvod na zahtjev nadležnih tijela ili ako to smatraju potrebnim i proporcionalnim. Trošak te mjere snosi fizička ili pravna osoba koja je u posjedu relevantne robe ili proizvoda.
  Na odgovarajući se način primjenjuju članci 197. i 198. Uredbe (EU) br. 952/2013. Na zahtjev nadležnih tijela, carinska tijela mogu oduzeti nesukladnu relevantnu robu i proizvode te ih staviti na raspolaganje nadležnim tijelima. | 10.   Carinska tijela mogu
  donirati relevantnu robu ili proizvod u dobrotvorne svrhe ili svrhe od javnog interesa te jedino pod uvjetom da doniranje nije moguće mogu reciklirati ili kao krajnju mjeru
  uništiti nesukladnu relevantnu robu ili proizvod na zahtjev nadležnih tijela ili ako to smatraju potrebnim i proporcionalnim. Trošak te mjere snosi fizička ili pravna osoba koja je u posjedu relevantne robe ili proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   Carinska tijela mogu uništiti nesukladnu relevantnu robu ili proizvod na zahtjev nadležnih tijela ili ako to smatraju potrebnim i proporcionalnim. Trošak te mjere snosi fizička ili pravna osoba koja je u posjedu relevantne robe ili proizvoda.
  Na odgovarajući se način primjenjuju članci 197. i 198. Uredbe (EU) br. 952/2013. Na zahtjev nadležnih tijela, carinska tijela mogu oduzeti nesukladnu relevantnu robu i proizvode te ih staviti na raspolaganje nadležnim tijelima.

10.   Carinska tijela mogu
  donirati relevantnu robu ili proizvod u dobrotvorne svrhe ili svrhe od javnog interesa te jedino pod uvjetom da doniranje nije moguće mogu reciklirati ili kao krajnju mjeru
  uništiti nesukladnu relevantnu robu ili proizvod na zahtjev nadležnih tijela ili ako to smatraju potrebnim i proporcionalnim. Trošak te mjere snosi fizička ili pravna osoba koja je u posjedu relevantne robe ili proizvoda.

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 4.

Članak 25. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima koji podliježu ovoj Uredbi, a koji su u privremenom smještaju ili su podvrgnuti carinskom postupku koji nije „puštanje u slobodni promet”, ako carinska tijela na prvoj točki ulaska imaju razloga vjerovati da ta relevantna roba i proizvodi nisu u skladu s ovom Uredbom, prenose sve relevantne informacije nadležnom odredišnom carinskom uredu. | 4.   Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima koji podliježu ovoj Uredbi, a koji su u privremenom smještaju ili su podvrgnuti carinskom postupku koji nije „puštanje u slobodni promet”, ako carinska tijela na prvoj točki ulaska imaju razloga vjerovati da ta relevantna roba i proizvodi nisu u skladu s ovom Uredbom, prenose sve relevantne informacije nadležnom odredišnom carinskom uredu
  te nadležnim tijelima odgovornim za provođenje obveza koje proizlaze iz ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima koji podliježu ovoj Uredbi, a koji su u privremenom smještaju ili su podvrgnuti carinskom postupku koji nije „puštanje u slobodni promet”, ako carinska tijela na prvoj točki ulaska imaju razloga vjerovati da ta relevantna roba i proizvodi nisu u skladu s ovom Uredbom, prenose sve relevantne informacije nadležnom odredišnom carinskom uredu.

4.   Kad je riječ o relevantnoj robi i proizvodima koji podliježu ovoj Uredbi, a koji su u privremenom smještaju ili su podvrgnuti carinskom postupku koji nije „puštanje u slobodni promet”, ako carinska tijela na prvoj točki ulaska imaju razloga vjerovati da ta relevantna roba i proizvodi nisu u skladu s ovom Uredbom, prenose sve relevantne informacije nadležnom odredišnom carinskom uredu
  te nadležnim tijelima odgovornim za provođenje obveza koje proizlaze iz ove Uredbe
  .

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1.

Članak 26. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija razvija elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućio prijenos podataka, posebno obavijesti i zahtjeva iz članka 24. stavaka od 5. do 8. između nacionalnih carinskih sustava i informacijskog sustava iz članka 31. To će elektroničko sučelje biti uspostavljeno najkasnije
  četiri godine
  od datuma donošenja relevantnog provedbenog akta iz stavka 3. | 1.   Komisija razvija elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućio prijenos podataka, posebno obavijesti i zahtjeva iz članka 24. stavaka od 5. do 8. između nacionalnih carinskih sustava i informacijskog sustava iz članka 31. To će elektroničko sučelje biti uspostavljeno najkasnije
  godinu dana
  od datuma donošenja relevantnog provedbenog akta iz stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija razvija elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućio prijenos podataka, posebno obavijesti i zahtjeva iz članka 24. stavaka od 5. do 8. između nacionalnih carinskih sustava i informacijskog sustava iz članka 31. To će elektroničko sučelje biti uspostavljeno najkasnije
  četiri godine
  od datuma donošenja relevantnog provedbenog akta iz stavka 3.

1.   Komisija razvija elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućio prijenos podataka, posebno obavijesti i zahtjeva iz članka 24. stavaka od 5. do 8. između nacionalnih carinskih sustava i informacijskog sustava iz članka 31. To će elektroničko sučelje biti uspostavljeno najkasnije
  godinu dana
  od datuma donošenja relevantnog provedbenog akta iz stavka 3.

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 26. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  može razviti
  elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućilo: | 2.   Komisija
  razvija
  elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućilo: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija
  može razviti
  elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućilo:

2.   Komisija
  razvija
  elektroničko sučelje koje se temelji na okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kako bi se omogućilo:

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja trorazinski sustav za ocjenjivanje zemalja ili njihovih dijelova. Ako u skladu s ovim člankom nije utvrđeno da se zemlje kategoriziraju kao zemlje niskog ili visokog rizika, smatraju se zemljama srednjeg rizika. Komisija
  može utvrditi
  zemlje ili njihove dijelove koji predstavljaju nizak ili visok rizik proizvodnje relevantne robe ili proizvoda koji nisu u skladu s člankom 3. točkom (a). Popis zemalja ili njihovih dijelova koji predstavljaju nizak ili visok rizik objavljuje se provedbenim aktima koji se donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2. Taj se popis prema potrebi ažurira s obzirom na nove dokaze. | 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja trorazinski sustav za ocjenjivanje zemalja ili njihovih dijelova. Ako u skladu s ovim člankom nije utvrđeno da se zemlje kategoriziraju kao zemlje niskog ili visokog rizika, smatraju se zemljama srednjeg rizika. Komisija
  utvrđuje
  zemlje ili njihove dijelove koji predstavljaju nizak ili visok rizik proizvodnje relevantne robe ili proizvoda koji nisu u skladu s člankom 3. točkom (a). Popis zemalja ili njihovih dijelova koji predstavljaju nizak ili visok rizik objavljuje se provedbenim aktima koji se donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
  do ... [OP: unijeti datum 6 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
  Taj se popis prema potrebi ažurira s obzirom na nove dokaze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja trorazinski sustav za ocjenjivanje zemalja ili njihovih dijelova. Ako u skladu s ovim člankom nije utvrđeno da se zemlje kategoriziraju kao zemlje niskog ili visokog rizika, smatraju se zemljama srednjeg rizika. Komisija
  može utvrditi
  zemlje ili njihove dijelove koji predstavljaju nizak ili visok rizik proizvodnje relevantne robe ili proizvoda koji nisu u skladu s člankom 3. točkom (a). Popis zemalja ili njihovih dijelova koji predstavljaju nizak ili visok rizik objavljuje se provedbenim aktima koji se donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2. Taj se popis prema potrebi ažurira s obzirom na nove dokaze.

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja trorazinski sustav za ocjenjivanje zemalja ili njihovih dijelova. Ako u skladu s ovim člankom nije utvrđeno da se zemlje kategoriziraju kao zemlje niskog ili visokog rizika, smatraju se zemljama srednjeg rizika. Komisija
  utvrđuje
  zemlje ili njihove dijelove koji predstavljaju nizak ili visok rizik proizvodnje relevantne robe ili proizvoda koji nisu u skladu s člankom 3. točkom (a). Popis zemalja ili njihovih dijelova koji predstavljaju nizak ili visok rizik objavljuje se provedbenim aktima koji se donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 2.
  do ... [OP: unijeti datum 6 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe].
  Taj se popis prema potrebi ažurira s obzirom na nove dokaze.

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 27. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri utvrđivanju zemalja niskog i visokog rizika ili njihovih dijelova u skladu sa stavkom 1. uzimaju
  se
  u obzir informacije koje
  je dostavila
  predmetna zemlja i temelje se na sljedećim kriterijima ocjenjivanja: | Pri utvrđivanju zemalja niskog i visokog rizika ili njihovih dijelova u skladu sa stavkom 1.
  slijedi se transparentan i objektivan postupak ocjene tijekom kojeg se
  uzimaju u obzir informacije koje
  su dostavili
  predmetna zemlja
  i predmetna regionalna tijela, gospodarski subjekti, nevladine organizacije i treće strane, uključujući autohtone narode, lokalne zajednice i udruge civilnog društva,
  i temelje se na sljedećim kriterijima ocjenjivanja: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri utvrđivanju zemalja niskog i visokog rizika ili njihovih dijelova u skladu sa stavkom 1. uzimaju
  se
  u obzir informacije koje
  je dostavila
  predmetna zemlja i temelje se na sljedećim kriterijima ocjenjivanja:

se

je dostavila

Pri utvrđivanju zemalja niskog i visokog rizika ili njihovih dijelova u skladu sa stavkom 1.
  slijedi se transparentan i objektivan postupak ocjene tijekom kojeg se
  uzimaju u obzir informacije koje
  su dostavili
  predmetna zemlja
  i predmetna regionalna tijela, gospodarski subjekti, nevladine organizacije i treće strane, uključujući autohtone narode, lokalne zajednice i udruge civilnog društva,
  i temelje se na sljedećim kriterijima ocjenjivanja:

slijedi se transparentan i objektivan postupak ocjene tijekom kojeg se

su dostavili

i predmetna regionalna tijela, gospodarski subjekti, nevladine organizacije i treće strane, uključujući autohtone narode, lokalne zajednice i udruge civilnog društva,

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka a

Članak 27. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | stopa krčenja
  i
  propadanja šuma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

stopa krčenja
  i
  propadanja šuma;

i

| (a) | stopa krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma; |
| --- | --- |

(a)

stopa krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma;

i prenamjene

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka d

Članak 27. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pokriva li nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i upotrebe zemljišta, čime se osigurava da se emisije od krčenja i propadanja šuma obračunavaju u okviru obveze zemlje u pogledu smanjenja ili ograničenja emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pokriva li nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i upotrebe zemljišta, čime se osigurava da se emisije od krčenja i propadanja šuma obračunavaju u okviru obveze zemlje u pogledu smanjenja ili ograničenja emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u;

i

| (d) | pokriva li nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i upotrebe zemljišta, čime se osigurava da se emisije od krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma obračunavaju u okviru obveze zemlje u pogledu smanjenja ili ograničenja emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u; |
| --- | --- |

(d)

pokriva li nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i upotrebe zemljišta, čime se osigurava da se emisije od krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma obračunavaju u okviru obveze zemlje u pogledu smanjenja ili ograničenja emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u;

i prenamjene

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka e

Članak 27. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | sporazumi i drugi instrumenti sklopljeni između predmetne zemlje i Unije koji se odnose na krčenje
  ili
  propadanje šuma i olakšavaju sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe
  i
  njihova učinkovita provedba; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

sporazumi i drugi instrumenti sklopljeni između predmetne zemlje i Unije koji se odnose na krčenje
  ili
  propadanje šuma i olakšavaju sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe
  i
  njihova učinkovita provedba;

ili

i

| (e) | sporazumi i drugi instrumenti sklopljeni između predmetne zemlje i Unije koji se odnose na krčenje, propadanje
  ili prenamjenu
  šuma i olakšavaju sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe
  , pod uvjetom da je
  njihova
  pravovremena i
  učinkovita provedba
  utvrđena na temelju objektivne i transparentne procjene
  ; |
| --- | --- |

(e)

sporazumi i drugi instrumenti sklopljeni između predmetne zemlje i Unije koji se odnose na krčenje, propadanje
  ili prenamjenu
  šuma i olakšavaju sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe
  , pod uvjetom da je
  njihova
  pravovremena i
  učinkovita provedba
  utvrđena na temelju objektivne i transparentne procjene
  ;

ili prenamjenu

, pod uvjetom da je

pravovremena i

utvrđena na temelju objektivne i transparentne procjene

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka f

Članak 27. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | ima li predmetna zemlja nacionalne ili podnacionalne zakone, među ostalim u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma, te poduzima li djelotvorne provedbene mjere kako bi izbjegla i sankcionirala aktivnosti koje dovode do krčenja
  i
  propadanja šuma, a posebno primjenjuju li se dovoljno stroge sankcije kako bi se oduzele koristi koje proizlaze iz krčenja
  ili
  propadanja šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

ima li predmetna zemlja nacionalne ili podnacionalne zakone, među ostalim u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma, te poduzima li djelotvorne provedbene mjere kako bi izbjegla i sankcionirala aktivnosti koje dovode do krčenja
  i
  propadanja šuma, a posebno primjenjuju li se dovoljno stroge sankcije kako bi se oduzele koristi koje proizlaze iz krčenja
  ili
  propadanja šuma.

i

ili

| (f) | ima li predmetna zemlja nacionalne ili podnacionalne zakone, među ostalim u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma
  i relevantnim zakonima i normama utvrđenim u članku 2. točkom 28. ove Uredbe
  , te poduzima li djelotvorne provedbene mjere
  kako bi zajamčila da se ti zakoni provode i
  kako bi izbjegla i sankcionirala aktivnosti koje dovode do krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma, a posebno primjenjuju li se dovoljno stroge sankcije kako bi se oduzele koristi koje proizlaze iz krčenja, propadanja
  ili prenamjene
  šuma
  ili neusklađenosti s relevantnim zakonima i normama utvrđenim u članku 2. točki 28. |
| --- | --- |

(f)

ima li predmetna zemlja nacionalne ili podnacionalne zakone, među ostalim u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma
  i relevantnim zakonima i normama utvrđenim u članku 2. točkom 28. ove Uredbe
  , te poduzima li djelotvorne provedbene mjere
  kako bi zajamčila da se ti zakoni provode i
  kako bi izbjegla i sankcionirala aktivnosti koje dovode do krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma, a posebno primjenjuju li se dovoljno stroge sankcije kako bi se oduzele koristi koje proizlaze iz krčenja, propadanja
  ili prenamjene
  šuma
  ili neusklađenosti s relevantnim zakonima i normama utvrđenim u članku 2. točki 28.

i relevantnim zakonima i normama utvrđenim u članku 2. točkom 28. ove Uredbe

kako bi zajamčila da se ti zakoni provode i

i prenamjene

ili prenamjene

ili neusklađenosti s relevantnim zakonima i normama utvrđenim u članku 2. točki 28.

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka fa (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | je li nacionalna i podnacionalna jurisdikcija razvila pravosudne pristupe uz svrhovito sudjelovanje svih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode i lokalne zajednice, kao i privatni sektor, uključujući mikropoduzeća i druge MSP-ove te maloposjednike, kako bi se riješio problem krčenja, propadanja i prenamjene šuma, kršenja prava na zemljište i nezakonite proizvodnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

je li nacionalna i podnacionalna jurisdikcija razvila pravosudne pristupe uz svrhovito sudjelovanje svih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode i lokalne zajednice, kao i privatni sektor, uključujući mikropoduzeća i druge MSP-ove te maloposjednike, kako bi se riješio problem krčenja, propadanja i prenamjene šuma, kršenja prava na zemljište i nezakonite proizvodnje;

je li nacionalna i podnacionalna jurisdikcija razvila pravosudne pristupe uz svrhovito sudjelovanje svih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode i lokalne zajednice, kao i privatni sektor, uključujući mikropoduzeća i druge MSP-ove te maloposjednike, kako bi se riješio problem krčenja, propadanja i prenamjene šuma, kršenja prava na zemljište i nezakonite proizvodnje;

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.– točka fb (nova)

Članak 27. – stavak 2.– točka fb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | stavlja li dotična zemlja na raspolaganje relevantne podatke na transparentan način; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fb)

(fb)

stavlja li dotična zemlja na raspolaganje relevantne podatke na transparentan način;

stavlja li dotična zemlja na raspolaganje relevantne podatke na transparentan način;

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – točka fc (nova)

Članak 27. – stavak 2. – točka fc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fc) | ako je primjenjivo, postojanje, poštovanje i učinkovitu provedbu zakona o zaštiti prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih običajnih nositelja prava posjeda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fc)

(fc)

ako je primjenjivo, postojanje, poštovanje i učinkovitu provedbu zakona o zaštiti prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih običajnih nositelja prava posjeda.

ako je primjenjivo, postojanje, poštovanje i učinkovitu provedbu zakona o zaštiti prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica i drugih običajnih nositelja prava posjeda.

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija obavješćuje predmetne zemlje o svojoj namjeri da izvrši izmjenu
  trenutačne
  kategorije rizika i poziva ih da dostave sve informacije koje smatra korisnima u tom pogledu. Komisija državama članicama daje dovoljno vremena za odgovor, koji može uključivati informacije o mjerama koje
  je
  zemlja
  poduzela
  kako bi
  ispravila
  situaciju u slučaju da se njezin status ili status njezinih dijelova promijene u višu kategoriju rizika. | Komisija obavješćuje predmetne zemlje
  , regionalna tijela te gospodarske subjekte i trgovce
  o svojoj namjeri da izvrši izmjenu kategorije rizika
  zemlje ili njezina dijela
  i poziva ih da dostave sve informacije koje smatra korisnima u tom pogledu. Komisija
  također provodi javno savjetovanje radi prikupljanja informacija i stajališta zainteresiranih strana, uključujući posebno autohtone narode, lokalne zajednice, maloposjednike i organizacije civilnog društva. Komisija
  državama članicama
  i regionalnim tijelima
  daje dovoljno vremena za odgovor, koji može uključivati informacije o mjerama koje
  su
  zemlja
  ili regionalno tijelo poduzeli
  kako bi
  ispravili
  situaciju u slučaju da se njezin status ili status njezinih dijelova promijene u višu kategoriju rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija obavješćuje predmetne zemlje o svojoj namjeri da izvrši izmjenu
  trenutačne
  kategorije rizika i poziva ih da dostave sve informacije koje smatra korisnima u tom pogledu. Komisija državama članicama daje dovoljno vremena za odgovor, koji može uključivati informacije o mjerama koje
  je
  zemlja
  poduzela
  kako bi
  ispravila
  situaciju u slučaju da se njezin status ili status njezinih dijelova promijene u višu kategoriju rizika.

trenutačne

je

poduzela

ispravila

Komisija obavješćuje predmetne zemlje
  , regionalna tijela te gospodarske subjekte i trgovce
  o svojoj namjeri da izvrši izmjenu kategorije rizika
  zemlje ili njezina dijela
  i poziva ih da dostave sve informacije koje smatra korisnima u tom pogledu. Komisija
  također provodi javno savjetovanje radi prikupljanja informacija i stajališta zainteresiranih strana, uključujući posebno autohtone narode, lokalne zajednice, maloposjednike i organizacije civilnog društva. Komisija
  državama članicama
  i regionalnim tijelima
  daje dovoljno vremena za odgovor, koji može uključivati informacije o mjerama koje
  su
  zemlja
  ili regionalno tijelo poduzeli
  kako bi
  ispravili
  situaciju u slučaju da se njezin status ili status njezinih dijelova promijene u višu kategoriju rizika.

, regionalna tijela te gospodarske subjekte i trgovce

zemlje ili njezina dijela

također provodi javno savjetovanje radi prikupljanja informacija i stajališta zainteresiranih strana, uključujući posebno autohtone narode, lokalne zajednice, maloposjednike i organizacije civilnog društva. Komisija

i regionalnim tijelima

su

ili regionalno tijelo poduzeli

ispravili

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 2. – uvodni dio

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U toj obavijesti navodi sljedeće podatke: | U toj obavijesti
  i prilikom savjetovanja
  navodi sljedeće podatke: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U toj obavijesti navodi sljedeće podatke:

U toj obavijesti
  i prilikom savjetovanja
  navodi sljedeće podatke:

i prilikom savjetovanja

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1.

Članak 28. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  surađuje
  sa zemljama proizvođačima obuhvaćenima ovom Uredbom
  radi razvoja partnerstava i


  suradnje
  u cilju zajedničkog rješavanja problema krčenja
  i
  propadanja šuma. Takva partnerstva i mehanizmi suradnje
  usredotočit će se
  na očuvanje, obnovu i održivu upotrebu šuma, krčenje šuma, propadanje šuma i prijelaz na održivu proizvodnju robe, potrošnju, preradu i metode trgovine. Partnerstva i mehanizmi suradnje mogu uključivati strukturirane dijaloge, programe potpore i djelovanja, administrativne dogovore
  i odredbe u postojećim sporazumima ili sporazumima
  kojima se zemljama proizvođačima omogućuje prijelaz na poljoprivrednu proizvodnju koja olakšava sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe.
  Takvi sporazumi i njihova učinkovita provedba uzet će se u obzir kao dio ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima
  iz članka 27. ove Uredbe. | 1.   Komisija
  i države članice u okviru koordiniranog pristupa surađuju
  sa zemljama proizvođačima obuhvaćenima ovom Uredbom
  , lokalnim vlastima i zainteresiranim stranama, osobito onima koje izvoze znatne količine robe navedene u Prilogu I., među ostalim koristeći se postojećim i budućim partnerstvima i sporazumima o slobodnoj trgovini te usklađujući postojeće instrumente pomoći
  u cilju zajedničkog rješavanja
  temeljnih uzroka
  problema krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma. Takva partnerstva i mehanizmi suradnje
  podupiru se odgovarajućim resursima i usmjereni su
  na očuvanje, obnovu i održivu upotrebu šuma, krčenje šuma, propadanje
  i prenamjenu
  šuma i prijelaz na održivu proizvodnju robe, potrošnju, prepadu i metode trgovine
  , dobro upravljanje, kao i na zaštitu prava, sredstava za život i egzistencija zajednica ovisnih o šumama, uključujući autohtone narode, lokalne zajednice, druge nositelje običajnih prava posjeda i maloposjednike
  . Partnerstva i mehanizmi suradnje mogu
  među ostalim
  uključivati strukturirane dijaloge, programe
  financijske i tehničke
  potpore i djelovanja,
  te
  administrativne dogovore kojima se zemljama proizvođačima
  i njihovim dijelovima
  omogućuje prijelaz na poljoprivrednu proizvodnju koja olakšava sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe.
  Komisija jamči uključenost autohtonih naroda, lokalnih zajednica i civilnog društva u razvoj zajedničkih planova djelovanja. Zajednički planovi djelovanja temelje se na ključnim etapama dogovorenima s lokalnim dionicima. Komisija posebno surađuje sa zemljama proizvođačima kako bi se uklonile pravne prepreke za njihovu usklađenost, uključujući nacionalno zakonodavstvo o upravljanju posjedom zemljišta i zaštiti podataka. Ta su partnerstva usmjerena na razvoj zajedničkih planova djelovanja, uključujući trajni dijalog i suradnju, posebno sa zemljama i njihovim dijelovima koji su utvrđeni kao visokorizični, kako bi im se pružila potpora u stalnom poboljšanju usmjerenom na dostizanje kategorije srednjeg rizika
  iz članka 27.
  U okviru partnerstava i mehanizama suradnje posebna se pozornost pridaje maloposjednicima kako bi im se omogućio prijelaz na održive poljoprivredne i šumarske prakse i usklađivanje sa zahtjevima
  ove Uredbe
  , među ostalim na način da im se omogućuje pristup dovoljnoj količini informacija prilagođenih korisnicima
  .
  Na raspolaganje se stavljaju odgovarajuća financijska sredstva za ispunjavanje potreba maloposjednika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija
  surađuje
  sa zemljama proizvođačima obuhvaćenima ovom Uredbom
  radi razvoja partnerstava i


  suradnje
  u cilju zajedničkog rješavanja problema krčenja
  i
  propadanja šuma. Takva partnerstva i mehanizmi suradnje
  usredotočit će se
  na očuvanje, obnovu i održivu upotrebu šuma, krčenje šuma, propadanje šuma i prijelaz na održivu proizvodnju robe, potrošnju, preradu i metode trgovine. Partnerstva i mehanizmi suradnje mogu uključivati strukturirane dijaloge, programe potpore i djelovanja, administrativne dogovore
  i odredbe u postojećim sporazumima ili sporazumima
  kojima se zemljama proizvođačima omogućuje prijelaz na poljoprivrednu proizvodnju koja olakšava sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe.
  Takvi sporazumi i njihova učinkovita provedba uzet će se u obzir kao dio ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima
  iz članka 27. ove Uredbe.

1.   Komisija
  i države članice u okviru koordiniranog pristupa surađuju
  sa zemljama proizvođačima obuhvaćenima ovom Uredbom
  , lokalnim vlastima i zainteresiranim stranama, osobito onima koje izvoze znatne količine robe navedene u Prilogu I., među ostalim koristeći se postojećim i budućim partnerstvima i sporazumima o slobodnoj trgovini te usklađujući postojeće instrumente pomoći
  u cilju zajedničkog rješavanja
  temeljnih uzroka
  problema krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma. Takva partnerstva i mehanizmi suradnje
  podupiru se odgovarajućim resursima i usmjereni su
  na očuvanje, obnovu i održivu upotrebu šuma, krčenje šuma, propadanje
  i prenamjenu
  šuma i prijelaz na održivu proizvodnju robe, potrošnju, prepadu i metode trgovine
  , dobro upravljanje, kao i na zaštitu prava, sredstava za život i egzistencija zajednica ovisnih o šumama, uključujući autohtone narode, lokalne zajednice, druge nositelje običajnih prava posjeda i maloposjednike
  . Partnerstva i mehanizmi suradnje mogu
  među ostalim
  uključivati strukturirane dijaloge, programe
  financijske i tehničke
  potpore i djelovanja,
  te
  administrativne dogovore kojima se zemljama proizvođačima
  i njihovim dijelovima
  omogućuje prijelaz na poljoprivrednu proizvodnju koja olakšava sukladnost relevantne robe i proizvoda sa zahtjevima ove Uredbe.
  Komisija jamči uključenost autohtonih naroda, lokalnih zajednica i civilnog društva u razvoj zajedničkih planova djelovanja. Zajednički planovi djelovanja temelje se na ključnim etapama dogovorenima s lokalnim dionicima. Komisija posebno surađuje sa zemljama proizvođačima kako bi se uklonile pravne prepreke za njihovu usklađenost, uključujući nacionalno zakonodavstvo o upravljanju posjedom zemljišta i zaštiti podataka. Ta su partnerstva usmjerena na razvoj zajedničkih planova djelovanja, uključujući trajni dijalog i suradnju, posebno sa zemljama i njihovim dijelovima koji su utvrđeni kao visokorizični, kako bi im se pružila potpora u stalnom poboljšanju usmjerenom na dostizanje kategorije srednjeg rizika
  iz članka 27.
  U okviru partnerstava i mehanizama suradnje posebna se pozornost pridaje maloposjednicima kako bi im se omogućio prijelaz na održive poljoprivredne i šumarske prakse i usklađivanje sa zahtjevima
  ove Uredbe
  , među ostalim na način da im se omogućuje pristup dovoljnoj količini informacija prilagođenih korisnicima
  .
  Na raspolaganje se stavljaju odgovarajuća financijska sredstva za ispunjavanje potreba maloposjednika.

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 1.a (novi)

Članak 28. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija i Vijeće dodatno se angažiraju na provedbi trgovinskih sporazuma, kao i na sklapanju novih sporazuma o slobodnoj trgovini koji uključuju snažne odredbe o održivosti, posebno za šume, te obvezu učinkovite provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, kao što su Pariški sporazum i Konvencija o biološkoj raznolikosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija i Vijeće dodatno se angažiraju na provedbi trgovinskih sporazuma, kao i na sklapanju novih sporazuma o slobodnoj trgovini koji uključuju snažne odredbe o održivosti, posebno za šume, te obvezu učinkovite provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, kao što su Pariški sporazum i Konvencija o biološkoj raznolikosti.

Amandmani 214 i 266

Amandmani 214 i 266

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.

Članak 28. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Partnerstva i suradnja
  trebali bi omogućiti
  potpuno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode, lokalne zajednice i privatni sektor, uključujući MSP-ove
  i
  maloposjednike. | 2.   Partnerstva i suradnja
  raspolažu odgovarajućim financijskim sredstvima i u potpunosti uzimaju u obzir informacije i upozorenja koje pruža opservatorij EU-a. Omogućuju
  potpuno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode, lokalne zajednice
  , žene
  i privatni sektor, uključujući
  mikropoduzeća i druge
  MSP-ove
  te
  maloposjednike.
  Partnerstvima i suradnjom također se podupire ili pokreće uključiv i participativan dijalog usmjeren na nacionalne postupke pravne reforme i reforme upravljanja kako bi se poboljšalo upravljanje šumama i riješili domaći čimbenici koji doprinose krčenju šuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Partnerstva i suradnja
  trebali bi omogućiti
  potpuno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode, lokalne zajednice i privatni sektor, uključujući MSP-ove
  i
  maloposjednike.

2.   Partnerstva i suradnja
  raspolažu odgovarajućim financijskim sredstvima i u potpunosti uzimaju u obzir informacije i upozorenja koje pruža opservatorij EU-a. Omogućuju
  potpuno sudjelovanje svih dionika, uključujući civilno društvo, autohtone narode, lokalne zajednice
  , žene
  i privatni sektor, uključujući
  mikropoduzeća i druge
  MSP-ove
  te
  maloposjednike.
  Partnerstvima i suradnjom također se podupire ili pokreće uključiv i participativan dijalog usmjeren na nacionalne postupke pravne reforme i reforme upravljanja kako bi se poboljšalo upravljanje šumama i riješili domaći čimbenici koji doprinose krčenju šuma.

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.a (novi)

Članak 28. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Kako bi se osiguralo da provedba ove Uredbe nije neopravdano restriktivna ili da se njome ne narušava trgovina, posebno u odnosu na najmanje razvijene zemlje, Komisija pruža posebnu administrativnu potporu i potporu za izgradnju kapaciteta vladama, lokalnim vlastima, organizacijama civilnog društva, uključujući sindikate, i proizvođačima, posebno malim proizvođačima, u trećim zemljama kako bi se tim akterima olakšalo ispunjavanje administrativnih zahtjeva iz ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Kako bi se osiguralo da provedba ove Uredbe nije neopravdano restriktivna ili da se njome ne narušava trgovina, posebno u odnosu na najmanje razvijene zemlje, Komisija pruža posebnu administrativnu potporu i potporu za izgradnju kapaciteta vladama, lokalnim vlastima, organizacijama civilnog društva, uključujući sindikate, i proizvođačima, posebno malim proizvođačima, u trećim zemljama kako bi se tim akterima olakšalo ispunjavanje administrativnih zahtjeva iz ove Uredbe.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 3.

Članak 28. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Partnerstvima i suradnjom promiče se razvoj integriranih procesa planiranja uporabe zemljišta, relevantnog zakonodavstva, fiskalnih poticaja i drugih relevantnih alata za poboljšanje očuvanja šuma i bioraznolikosti, održivo upravljanje šumama i njihovo obnavljanje, rješavanje problema prenamjene šuma i osjetljivih ekosustava za druge namjene, optimizacija poboljšanja krajobraza, zaštita posjeda, poljoprivredna produktivnost i konkurentnost, transparentni opskrbni lanci, jačanje prava zajednica ovisnih o šumama, uključujući maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, te osiguravanje pristupa javnosti dokumentima o upravljanju šumama i drugim relevantnim informacijama. | 3.   Partnerstvima i suradnjom promiče se razvoj integriranih procesa planiranja uporabe zemljišta, relevantnog zakonodavstva
  , uključujući postupke koji uključuju više dionika za utvrđivanje područja primjene relevantnog zakonodavstva,
  fiskalnih
  ili komercijalnih
  poticaja i drugih relevantnih alata za poboljšanje očuvanja šuma i bioraznolikosti, održivo upravljanje šumama i njihovo obnavljanje, rješavanje problema prenamjene šuma i osjetljivih ekosustava za druge namjene, optimizacija poboljšanja krajobraza, zaštita posjeda, poljoprivredna produktivnost i konkurentnost, transparentni opskrbni lanci
  i sljedivost
  ,
  zaštita prava vlasništva, posjeda i pristupa zemlji, uključujući prava posjeda stabala za lokalne i autohtone zajednice te pravo na davanje ili odbijanje dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka,
  jačanje prava zajednica ovisnih o šumama, uključujući maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice
  , jačanje nacionalnih sustava upravljanja i provedbe propisa
  te osiguravanje pristupa javnosti dokumentima o upravljanju šumama i drugim relevantnim informacijama.
  Komisija nastoji integrirati praćenje prava zemljišta i posjeda u okviru opservatorija EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Partnerstvima i suradnjom promiče se razvoj integriranih procesa planiranja uporabe zemljišta, relevantnog zakonodavstva, fiskalnih poticaja i drugih relevantnih alata za poboljšanje očuvanja šuma i bioraznolikosti, održivo upravljanje šumama i njihovo obnavljanje, rješavanje problema prenamjene šuma i osjetljivih ekosustava za druge namjene, optimizacija poboljšanja krajobraza, zaštita posjeda, poljoprivredna produktivnost i konkurentnost, transparentni opskrbni lanci, jačanje prava zajednica ovisnih o šumama, uključujući maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, te osiguravanje pristupa javnosti dokumentima o upravljanju šumama i drugim relevantnim informacijama.

3.   Partnerstvima i suradnjom promiče se razvoj integriranih procesa planiranja uporabe zemljišta, relevantnog zakonodavstva
  , uključujući postupke koji uključuju više dionika za utvrđivanje područja primjene relevantnog zakonodavstva,
  fiskalnih
  ili komercijalnih
  poticaja i drugih relevantnih alata za poboljšanje očuvanja šuma i bioraznolikosti, održivo upravljanje šumama i njihovo obnavljanje, rješavanje problema prenamjene šuma i osjetljivih ekosustava za druge namjene, optimizacija poboljšanja krajobraza, zaštita posjeda, poljoprivredna produktivnost i konkurentnost, transparentni opskrbni lanci
  i sljedivost
  ,
  zaštita prava vlasništva, posjeda i pristupa zemlji, uključujući prava posjeda stabala za lokalne i autohtone zajednice te pravo na davanje ili odbijanje dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka,
  jačanje prava zajednica ovisnih o šumama, uključujući maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice
  , jačanje nacionalnih sustava upravljanja i provedbe propisa
  te osiguravanje pristupa javnosti dokumentima o upravljanju šumama i drugim relevantnim informacijama.
  Komisija nastoji integrirati praćenje prava zemljišta i posjeda u okviru opservatorija EU-a.

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 4.

Članak 28. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija sudjeluje u međunarodnim bilateralnim i multilateralnim raspravama o politikama i mjerama za zaustavljanje krčenja
  i
  propadanja šuma, među ostalim u multilateralnim forumima kao što su Konvencija o biološkoj raznolikosti, Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu, Konvencija Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije, Skupština Ujedinjenih naroda za okoliš, Forum Ujedinjenih naroda o šumama, Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Svjetska trgovinska organizacija, G7 i G20. Takav angažman uključuje promicanje prijelaza na održivu poljoprivrednu proizvodnju i održivo gospodarenje šumama te razvoj transparentnih i održivih lanaca opskrbe, kao i daljnja nastojanja povezana s utvrđivanjem i dogovaranjem čvrstih standarda i definicija kojima se osigurava visoka razina zaštite
  šumskih
  ekosustava. | 4.   Komisija sudjeluje u međunarodnim bilateralnim i multilateralnim raspravama o politikama i mjerama za zaustavljanje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma, među ostalim u multilateralnim forumima kao što su Konvencija o biološkoj raznolikosti, Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu, Konvencija Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije, Skupština Ujedinjenih naroda za okoliš, Forum Ujedinjenih naroda o šumama, Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Svjetska trgovinska organizacija, G7 i G20. Takav angažman uključuje promicanje prijelaza na održivu poljoprivrednu proizvodnju i održivo gospodarenje šumama te razvoj transparentnih i održivih lanaca opskrbe, kao i daljnja nastojanja povezana s utvrđivanjem i dogovaranjem čvrstih standarda i definicija kojima se osigurava visoka razina zaštite
  šuma i drugih prirodnih
  ekosustava
  te povezanih ljudskih prava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija sudjeluje u međunarodnim bilateralnim i multilateralnim raspravama o politikama i mjerama za zaustavljanje krčenja
  i
  propadanja šuma, među ostalim u multilateralnim forumima kao što su Konvencija o biološkoj raznolikosti, Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu, Konvencija Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije, Skupština Ujedinjenih naroda za okoliš, Forum Ujedinjenih naroda o šumama, Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Svjetska trgovinska organizacija, G7 i G20. Takav angažman uključuje promicanje prijelaza na održivu poljoprivrednu proizvodnju i održivo gospodarenje šumama te razvoj transparentnih i održivih lanaca opskrbe, kao i daljnja nastojanja povezana s utvrđivanjem i dogovaranjem čvrstih standarda i definicija kojima se osigurava visoka razina zaštite
  šumskih
  ekosustava.

4.   Komisija sudjeluje u međunarodnim bilateralnim i multilateralnim raspravama o politikama i mjerama za zaustavljanje krčenja, propadanja
  i prenamjene
  šuma, među ostalim u multilateralnim forumima kao što su Konvencija o biološkoj raznolikosti, Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu, Konvencija Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije, Skupština Ujedinjenih naroda za okoliš, Forum Ujedinjenih naroda o šumama, Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Svjetska trgovinska organizacija, G7 i G20. Takav angažman uključuje promicanje prijelaza na održivu poljoprivrednu proizvodnju i održivo gospodarenje šumama te razvoj transparentnih i održivih lanaca opskrbe, kao i daljnja nastojanja povezana s utvrđivanjem i dogovaranjem čvrstih standarda i definicija kojima se osigurava visoka razina zaštite
  šuma i drugih prirodnih
  ekosustava
  te povezanih ljudskih prava
  .

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2.

Članak 29. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Nadležna tijela pažljivo i nepristrano procjenjuju potkrijepljene sumnje i poduzimaju potrebne korake, uključujući provjere i saslušanja gospodarskih subjekata i trgovaca, u cilju otkrivanja mogućih kršenja odredaba ove Uredbe i, prema potrebi, privremene mjere u skladu s člankom 21. kako bi se spriječilo stavljanje na tržište, stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije i izvoz s njega relevantne robe i proizvoda podvrgnutih istrazi. | 2.   Nadležna tijela
  bez nepotrebnog odlaganja
  pažljivo i nepristrano procjenjuju potkrijepljene sumnje i poduzimaju potrebne korake, uključujući provjere i saslušanja gospodarskih subjekata i trgovaca, u cilju otkrivanja mogućih kršenja odredaba ove Uredbe i, prema potrebi, privremene mjere u skladu s člankom 21. kako bi se spriječilo stavljanje na tržište, stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije i izvoz s njega relevantne robe i proizvoda podvrgnutih istrazi
  te informiraju Komisiju o provedenim mjerama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Nadležna tijela pažljivo i nepristrano procjenjuju potkrijepljene sumnje i poduzimaju potrebne korake, uključujući provjere i saslušanja gospodarskih subjekata i trgovaca, u cilju otkrivanja mogućih kršenja odredaba ove Uredbe i, prema potrebi, privremene mjere u skladu s člankom 21. kako bi se spriječilo stavljanje na tržište, stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije i izvoz s njega relevantne robe i proizvoda podvrgnutih istrazi.

2.   Nadležna tijela
  bez nepotrebnog odlaganja
  pažljivo i nepristrano procjenjuju potkrijepljene sumnje i poduzimaju potrebne korake, uključujući provjere i saslušanja gospodarskih subjekata i trgovaca, u cilju otkrivanja mogućih kršenja odredaba ove Uredbe i, prema potrebi, privremene mjere u skladu s člankom 21. kako bi se spriječilo stavljanje na tržište, stavljanje na raspolaganje na tržištu Unije i izvoz s njega relevantne robe i proizvoda podvrgnutih istrazi
  te informiraju Komisiju o provedenim mjerama
  .

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 3.

Članak 29. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nadležno tijelo
  što prije
  i u skladu s relevantnim odredbama nacionalnog prava obavješćuje fizičke ili pravne osobe iz stavka 1. koje su tom tijelu dostavile
  primjedbe
  o svojoj odluci o prihvaćanju ili odbijanju zahtjeva za djelovanje uz obrazloženje. | 3.   Nadležno tijelo
  u roku od 30 dana od primitka potkrijepljene sumnje
  i u skladu s relevantnim odredbama nacionalnog prava obavješćuje fizičke ili pravne osobe iz stavka 1. koje su tom tijelu dostavile
  potkrijepljene sumnje
  o svojoj
  ocjeni njihove potkrijepljene sumnje u skladu sa stavkom 2. te o svojoj
  odluci o prihvaćanju ili odbijanju zahtjeva za djelovanje uz obrazloženje.
  U slučaju da se poduzimaju daljnje radnje u skladu sa stavkom 2., nadležno tijelo bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje fizičke ili pravne osobe o prirodi mjera koje će se poduzeti i rokovima za njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Nadležno tijelo
  što prije
  i u skladu s relevantnim odredbama nacionalnog prava obavješćuje fizičke ili pravne osobe iz stavka 1. koje su tom tijelu dostavile
  primjedbe
  o svojoj odluci o prihvaćanju ili odbijanju zahtjeva za djelovanje uz obrazloženje.

3.   Nadležno tijelo
  u roku od 30 dana od primitka potkrijepljene sumnje
  i u skladu s relevantnim odredbama nacionalnog prava obavješćuje fizičke ili pravne osobe iz stavka 1. koje su tom tijelu dostavile
  potkrijepljene sumnje
  o svojoj
  ocjeni njihove potkrijepljene sumnje u skladu sa stavkom 2. te o svojoj
  odluci o prihvaćanju ili odbijanju zahtjeva za djelovanje uz obrazloženje.
  U slučaju da se poduzimaju daljnje radnje u skladu sa stavkom 2., nadležno tijelo bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje fizičke ili pravne osobe o prirodi mjera koje će se poduzeti i rokovima za njih.

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 3.a (novi)

Članak 29. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kako bi se olakšao prijenos potkrijepljenih sumnji fizičkih ili pravnih osoba iz zemalja proizvođača, a posebno iz lokalnih zajednica, Komisija uspostavlja centralizirani komunikacijski postupak za upućivanje tih sumnji relevantnim državama članicama. Taj je postupak dopuna postupcima koje su utvrdila nadležna tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Kako bi se olakšao prijenos potkrijepljenih sumnji fizičkih ili pravnih osoba iz zemalja proizvođača, a posebno iz lokalnih zajednica, Komisija uspostavlja centralizirani komunikacijski postupak za upućivanje tih sumnji relevantnim državama članicama. Taj je postupak dopuna postupcima koje su utvrdila nadležna tijela.

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 3.b (novi)

Članak 29. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Države članice predviđaju mjere za zaštitu identiteta fizičkih ili pravnih osoba koje dostavljaju potkrijepljene sumnje ili koje provode istrage kako bi provjerile usklađenost gospodarskih subjekata ili trgovaca s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Države članice predviđaju mjere za zaštitu identiteta fizičkih ili pravnih osoba koje dostavljaju potkrijepljene sumnje ili koje provode istrage kako bi provjerile usklađenost gospodarskih subjekata ili trgovaca s ovom Uredbom.

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2.a (novi)

Članak 30. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pristup sudu ili drugom neovisnom i nepristranom javnom tijelu u skladu sa stavkom 1. je pošten, pravičan, pravodoban i ne smije biti preskup te pruža odgovarajuće i učinkovite pravne lijekove, uključujući prema potrebi mjere zabrane. Države članice osiguravaju da praktični podaci o pristupu postupcima administrativnog i sudskog preispitivanja budu dostupni javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Pristup sudu ili drugom neovisnom i nepristranom javnom tijelu u skladu sa stavkom 1. je pošten, pravičan, pravodoban i ne smije biti preskup te pruža odgovarajuće i učinkovite pravne lijekove, uključujući prema potrebi mjere zabrane. Države članice osiguravaju da praktični podaci o pristupu postupcima administrativnog i sudskog preispitivanja budu dostupni javnosti.

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1.

Članak 31. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija do datuma utvrđenog u članku 36. stavku 2. uspostavlja i održava informacijski sustav („Registriraj”) koji sadržava izjave o postupanju s dužnom pažnjom koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 4. stavkom 2. | 1.   Komisija do datuma utvrđenog u članku 36. stavku 2. uspostavlja i održava informacijski sustav („Registriraj”) koji sadržava izjave o postupanju s dužnom pažnjom koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 4. stavkom 2.
  i popis gospodarskih subjekata i trgovaca iz članka 23. koji krše pravila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija do datuma utvrđenog u članku 36. stavku 2. uspostavlja i održava informacijski sustav („Registriraj”) koji sadržava izjave o postupanju s dužnom pažnjom koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 4. stavkom 2.

1.   Komisija do datuma utvrđenog u članku 36. stavku 2. uspostavlja i održava informacijski sustav („Registriraj”) koji sadržava izjave o postupanju s dužnom pažnjom koje su stavljene na raspolaganje u skladu s člankom 4. stavkom 2.
  i popis gospodarskih subjekata i trgovaca iz članka 23. koji krše pravila.

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – točka c

Članak 31. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | registriranje rezultata kontrola izjava o postupanju s dužnom pažnjom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

registriranje rezultata kontrola izjava o postupanju s dužnom pažnjom;

| (c) | registriranje rezultata kontrola izjava o postupanju s dužnom pažnjom
  i izrečenih kazni
  ; |
| --- | --- |

(c)

registriranje rezultata kontrola izjava o postupanju s dužnom pažnjom
  i izrečenih kazni
  ;

i izrečenih kazni

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 4.

Članak 31. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija omogućuje pristup tom informacijskom sustavu carinskim tijelima, nadležnim tijelima, gospodarskim subjektima i trgovcima u skladu s njihovim obvezama na temelju ove Uredbe. | 4.   Komisija omogućuje pristup tom informacijskom sustavu carinskim tijelima, nadležnim tijelima, gospodarskim subjektima i trgovcima
  i/ili njihovim pravnim zastupnicima i predmetnim dobavljačima
  u skladu s njihovim obvezama na temelju ove Uredbe.
  Predmetni dobavljači imaju pravo uvida u sve informacije koje se na njih odnose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija omogućuje pristup tom informacijskom sustavu carinskim tijelima, nadležnim tijelima, gospodarskim subjektima i trgovcima u skladu s njihovim obvezama na temelju ove Uredbe.

4.   Komisija omogućuje pristup tom informacijskom sustavu carinskim tijelima, nadležnim tijelima, gospodarskim subjektima i trgovcima
  i/ili njihovim pravnim zastupnicima i predmetnim dobavljačima
  u skladu s njihovim obvezama na temelju ove Uredbe.
  Predmetni dobavljači imaju pravo uvida u sve informacije koje se na njih odnose.

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 5.

Članak 31. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  U
  skladu s politikom otvorenih podataka EU-a, a posebno Direktivom (EU) 2019/1024 (51), Komisija široj javnosti omogućuje pristup potpuno anonimiziranim skupovima podataka informacijskog sustava u otvorenom formatu koji može biti strojno čitljiv i kojim se osiguravaju interoperabilnost, ponovna uporaba i dostupnost. | 5.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 23. i u
  skladu s politikom otvorenih podataka EU-a, a posebno Direktivom (EU) 2019/1024 (51), Komisija široj javnosti omogućuje pristup potpuno anonimiziranim skupovima podataka informacijskog sustava u otvorenom formatu koji može biti strojno čitljiv i kojim se osiguravaju interoperabilnost, ponovna uporaba i dostupnost
  , osim informacija iz stavka 2. točke (e) ovog članka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  U
  skladu s politikom otvorenih podataka EU-a, a posebno Direktivom (EU) 2019/1024 (51), Komisija široj javnosti omogućuje pristup potpuno anonimiziranim skupovima podataka informacijskog sustava u otvorenom formatu koji može biti strojno čitljiv i kojim se osiguravaju interoperabilnost, ponovna uporaba i dostupnost.

5.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 23. i u
  skladu s politikom otvorenih podataka EU-a, a posebno Direktivom (EU) 2019/1024 (51), Komisija široj javnosti omogućuje pristup potpuno anonimiziranim skupovima podataka informacijskog sustava u otvorenom formatu koji može biti strojno čitljiv i kojim se osiguravaju interoperabilnost, ponovna uporaba i dostupnost
  , osim informacija iz stavka 2. točke (e) ovog članka
  .

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 1.

Članak 32. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Najkasnije dvije godine nakon
  stupanja na snagu
  Komisija obavlja opće preispitivanje ove Uredbe te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće kojem
  prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog
  . Izvješće je posebno usmjereno na ocjenu potrebe i izvedivosti proširenja
  područja primjene ove Uredbe na druge ekosustave, uključujući zemljište s velikim zalihama ugljika i zemljište visoke vrijednosti u pogledu bioraznolikosti, kao što su travnjaci, tresetišta, močvarna zemljišta
  i na drugu robu
  . | 1.   
  Nakon stupanja ove Uredbe na snagu, Komisija kontinuirano preispituje njezinu primjenu. Komisija: |
| | (a) | predstavlja najkasnije ... [OP: umetnuti datum godinu dana nakon datuma
  stupanja na snagu
  ove Uredbe] procjenu učinka kojoj
  prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog
  za proširenje
  područja primjene ove Uredbe na druge
  prirodne
  ekosustave, uključujući zemljište s velikim zalihama ugljika i zemljište visoke vrijednosti u pogledu bioraznolikosti, kao što su travnjaci, tresetišta
  i
  močvarna zemljišta
  , uz šume i ostala šumska zemljišta, u skladu s krajnjim datumom i definicijama iz članka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Najkasnije dvije godine nakon
  stupanja na snagu
  Komisija obavlja opće preispitivanje ove Uredbe te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće kojem
  prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog
  . Izvješće je posebno usmjereno na ocjenu potrebe i izvedivosti proširenja
  područja primjene ove Uredbe na druge ekosustave, uključujući zemljište s velikim zalihama ugljika i zemljište visoke vrijednosti u pogledu bioraznolikosti, kao što su travnjaci, tresetišta, močvarna zemljišta
  i na drugu robu
  .

1.   
  Nakon stupanja ove Uredbe na snagu, Komisija kontinuirano preispituje njezinu primjenu. Komisija:

(a)

(a)

predstavlja najkasnije ... [OP: umetnuti datum godinu dana nakon datuma
  stupanja na snagu
  ove Uredbe] procjenu učinka kojoj
  prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog
  za proširenje
  područja primjene ove Uredbe na druge
  prirodne
  ekosustave, uključujući zemljište s velikim zalihama ugljika i zemljište visoke vrijednosti u pogledu bioraznolikosti, kao što su travnjaci, tresetišta
  i
  močvarna zemljišta
  , uz šume i ostala šumska zemljišta, u skladu s krajnjim datumom i definicijama iz članka 2.

predstavlja najkasnije ... [OP: umetnuti datum godinu dana nakon datuma

ove Uredbe] procjenu učinka kojoj

za proširenje

prirodne

i

, uz šume i ostala šumska zemljišta, u skladu s krajnjim datumom i definicijama iz članka 2.

| (b) | ocjenjuje najkasnije ... [OP: umetnuti datum dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]: |
| --- | --- |

(b)

(b)

ocjenjuje najkasnije ... [OP: umetnuti datum dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]:

ocjenjuje najkasnije ... [OP: umetnuti datum dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]:

| | i. | potrebu i izvedivost proširenja područja primjene ove Uredbe na drugu robu i druge proizvode, posebno dodatne proizvode dobivene iz robe navedene u Prilogu I., kao i dodatnu robu i dodatne proizvode, konkretno šećernu trsku, etanol i rudarske proizvode; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

potrebu i izvedivost proširenja područja primjene ove Uredbe na drugu robu i druge proizvode, posebno dodatne proizvode dobivene iz robe navedene u Prilogu I., kao i dodatnu robu i dodatne proizvode, konkretno šećernu trsku, etanol i rudarske proizvode;

potrebu i izvedivost proširenja područja primjene ove Uredbe na drugu robu i druge proizvode, posebno dodatne proizvode dobivene iz robe navedene u Prilogu I., kao i dodatnu robu i dodatne proizvode, konkretno šećernu trsku, etanol i rudarske proizvode;

| | ii. | učinak ove Uredbe na poljoprivrednike, posebno maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, te moguću potrebu za dodatnom potporom za prijelaz na održive lance opskrbe i za maloposjednike kako bi mogli ispuniti zahtjeve ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

učinak ove Uredbe na poljoprivrednike, posebno maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, te moguću potrebu za dodatnom potporom za prijelaz na održive lance opskrbe i za maloposjednike kako bi mogli ispuniti zahtjeve ove Uredbe;

učinak ove Uredbe na poljoprivrednike, posebno maloposjednike, autohtone narode i lokalne zajednice, te moguću potrebu za dodatnom potporom za prijelaz na održive lance opskrbe i za maloposjednike kako bi mogli ispuniti zahtjeve ove Uredbe;

| | iii. | potrebu i izvedivost dodatnih instrumenata za olakšavanje trgovine, posebno za najmanje razvijene zemlje na koje u velikoj mjeri utječe ova Uredba te zemlje srednjeg ili visokog rizika, kako bi se poduprlo ostvarenje ciljeva ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

potrebu i izvedivost dodatnih instrumenata za olakšavanje trgovine, posebno za najmanje razvijene zemlje na koje u velikoj mjeri utječe ova Uredba te zemlje srednjeg ili visokog rizika, kako bi se poduprlo ostvarenje ciljeva ove Uredbe;

potrebu i izvedivost dodatnih instrumenata za olakšavanje trgovine, posebno za najmanje razvijene zemlje na koje u velikoj mjeri utječe ova Uredba te zemlje srednjeg ili visokog rizika, kako bi se poduprlo ostvarenje ciljeva ove Uredbe;

| (c) | u roku od godine dana od usvajanja [buduće Direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje], jesu li potrebne smjernice za olakšavanje provedbe ove Uredbe i usklađivanje ove Uredbe s [budućom Direktivom o dužnoj pažnji za održivo poslovanje] te izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

u roku od godine dana od usvajanja [buduće Direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje], jesu li potrebne smjernice za olakšavanje provedbe ove Uredbe i usklađivanje ove Uredbe s [budućom Direktivom o dužnoj pažnji za održivo poslovanje] te izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja.

u roku od godine dana od usvajanja [buduće Direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje], jesu li potrebne smjernice za olakšavanje provedbe ove Uredbe i usklađivanje ove Uredbe s [budućom Direktivom o dužnoj pažnji za održivo poslovanje] te izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja.

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 32. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu i najmanje svakih pet godina nakon toga Komisija obavlja opće preispitivanje ove Uredbe i Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće kojem prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog. Prvo izvješće posebno uključuje, na temelju posebnih studija, ocjenu: | Ne dovodeći u pitanje predviđena preispitivanja iz stavka 1., Komisija u redovitim vremenskim razmacima provodi preispitivanje Priloga I kako bi se procijenilo je li primjereno izmijeniti ili produljiti popis relevantnih proizvoda navedenih u Prilogu I. kako bi svi proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu, koji su hranjeni relevantnom robom ili proizvedeni upotrebom relevantne robe bili uvršteni na taj popis, osim u slučaju da potražnja za tim proizvodima ima zanemariv učinak na krčenje šuma. Preispitivanja se temelje na procjeni učinka relevantne robe i proizvoda na krčenje, propadanje i prenamjenu šuma te uzimaju u obzir promjene u potrošnji, uključujući detaljnu procjenu promjena u trgovinskim tokovima u sektorima obuhvaćen ovom Uredbom, na što upućuju znanstveni dokazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu i najmanje svakih pet godina nakon toga Komisija obavlja opće preispitivanje ove Uredbe i Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće kojem prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog. Prvo izvješće posebno uključuje, na temelju posebnih studija, ocjenu:

Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu i najmanje svakih pet godina nakon toga Komisija obavlja opće preispitivanje ove Uredbe i Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće kojem prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog. Prvo izvješće posebno uključuje, na temelju posebnih studija, ocjenu:

Ne dovodeći u pitanje predviđena preispitivanja iz stavka 1., Komisija u redovitim vremenskim razmacima provodi preispitivanje Priloga I kako bi se procijenilo je li primjereno izmijeniti ili produljiti popis relevantnih proizvoda navedenih u Prilogu I. kako bi svi proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu, koji su hranjeni relevantnom robom ili proizvedeni upotrebom relevantne robe bili uvršteni na taj popis, osim u slučaju da potražnja za tim proizvodima ima zanemariv učinak na krčenje šuma. Preispitivanja se temelje na procjeni učinka relevantne robe i proizvoda na krčenje, propadanje i prenamjenu šuma te uzimaju u obzir promjene u potrošnji, uključujući detaljnu procjenu promjena u trgovinskim tokovima u sektorima obuhvaćen ovom Uredbom, na što upućuju znanstveni dokazi.

Ne dovodeći u pitanje predviđena preispitivanja iz stavka 1., Komisija u redovitim vremenskim razmacima provodi preispitivanje Priloga I kako bi se procijenilo je li primjereno izmijeniti ili produljiti popis relevantnih proizvoda navedenih u Prilogu I. kako bi svi proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu, koji su hranjeni relevantnom robom ili proizvedeni upotrebom relevantne robe bili uvršteni na taj popis, osim u slučaju da potražnja za tim proizvodima ima zanemariv učinak na krčenje šuma. Preispitivanja se temelje na procjeni učinka relevantne robe i proizvoda na krčenje, propadanje i prenamjenu šuma te uzimaju u obzir promjene u potrošnji, uključujući detaljnu procjenu promjena u trgovinskim tokovima u sektorima obuhvaćen ovom Uredbom, na što upućuju znanstveni dokazi.

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 2. – točka a

Članak 32. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | potrebe i izvedivosti dodatnih instrumenata za olakšavanje trgovine kako bi se poduprlo postizanje ciljeva Uredbe, među ostalim priznavanjem programa certificiranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

potrebe i izvedivosti dodatnih instrumenata za olakšavanje trgovine kako bi se poduprlo postizanje ciljeva Uredbe, među ostalim priznavanjem programa certificiranja;

potrebe i izvedivosti dodatnih instrumenata za olakšavanje trgovine kako bi se poduprlo postizanje ciljeva Uredbe, među ostalim priznavanjem programa certificiranja;

Briše se.

Briše se.

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 2. – točka b

Članak 32. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | učinka Uredbe na poljoprivrednike, posebno male poljoprivrednike, autohtone narode i lokalne zajednice te moguće potrebe za dodatnom potporom za prijelaz na održive lance opskrbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

učinka Uredbe na poljoprivrednike, posebno male poljoprivrednike, autohtone narode i lokalne zajednice te moguće potrebe za dodatnom potporom za prijelaz na održive lance opskrbe.

učinka Uredbe na poljoprivrednike, posebno male poljoprivrednike, autohtone narode i lokalne zajednice te moguće potrebe za dodatnom potporom za prijelaz na održive lance opskrbe.

Briše se.

Briše se.

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 3.

Članak 32. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Ne dovodeći u pitanje opće preispitivanje iz stavka 1., Komisija provodi prvo preispitivanje Priloga I. najkasnije dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga u redovitim vremenskim razmacima kako bi se procijenilo je li primjereno izmijeniti ili produljiti popis relevantnih proizvoda navedenih u Prilogu I. kako bi se osiguralo da su svi proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu, koji su hranjeni ili proizvedeni upotrebom relevantne robe uvršteni na taj popis, osim u slučaju da potražnja za tim proizvodima ima zanemariv učinak na krčenje šuma. Preispitivanja se temelje na procjeni učinka relevantne robe i proizvoda na krčenje i propadanje šuma te uzimaju u obzir promjene u potrošnji, na što upućuju znanstveni dokazi. | 3.   
  Komisija kontinuirano prati učinak ove Uredbe na ranjive dionike kao što su maloposjednici, autohtoni narodi i lokalne zajednice, posebno u trećim zemljama, pri čemu posebnu pozornost posvećuje položaju žena. Praćenje se temelji na znanstvenoj i transparentnoj metodologiji i uzima u obzir informacije koje su dostavili zainteresirani dionici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Ne dovodeći u pitanje opće preispitivanje iz stavka 1., Komisija provodi prvo preispitivanje Priloga I. najkasnije dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga u redovitim vremenskim razmacima kako bi se procijenilo je li primjereno izmijeniti ili produljiti popis relevantnih proizvoda navedenih u Prilogu I. kako bi se osiguralo da su svi proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu, koji su hranjeni ili proizvedeni upotrebom relevantne robe uvršteni na taj popis, osim u slučaju da potražnja za tim proizvodima ima zanemariv učinak na krčenje šuma. Preispitivanja se temelje na procjeni učinka relevantne robe i proizvoda na krčenje i propadanje šuma te uzimaju u obzir promjene u potrošnji, na što upućuju znanstveni dokazi.

3.   
  Komisija kontinuirano prati učinak ove Uredbe na ranjive dionike kao što su maloposjednici, autohtoni narodi i lokalne zajednice, posebno u trećim zemljama, pri čemu posebnu pozornost posvećuje položaju žena. Praćenje se temelji na znanstvenoj i transparentnoj metodologiji i uzima u obzir informacije koje su dostavili zainteresirani dionici.

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 3.a (novi)

Članak 32. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija kontinuirano prati promjene u trgovinskim tokovima proizvoda i roba obuhvaćenih područjem primjene ove Uredbe. Ako se utvrdi da za promjene u trgovinskim tokovima ne postoji dostatan valjani razlog ili ekonomska opravdanost osim izbjegavanja obveza utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući zamjenu onih proizvoda i robe drugim proizvodima i robom koji nisu uvršteni na popis proizvoda i robe u Prilogu I., ali imaju slična obilježja, to bi trebalo smatrati praksom izbjegavanja mjera. Zainteresirane strane mogu obavijestiti Komisiju o svakom zamijećenom izbjegavanju mjera, a Komisija istražuje sve potkrijepljene tvrdnje koje je podnijela zainteresirana strana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Komisija kontinuirano prati promjene u trgovinskim tokovima proizvoda i roba obuhvaćenih područjem primjene ove Uredbe. Ako se utvrdi da za promjene u trgovinskim tokovima ne postoji dostatan valjani razlog ili ekonomska opravdanost osim izbjegavanja obveza utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući zamjenu onih proizvoda i robe drugim proizvodima i robom koji nisu uvršteni na popis proizvoda i robe u Prilogu I., ali imaju slična obilježja, to bi trebalo smatrati praksom izbjegavanja mjera. Zainteresirane strane mogu obavijestiti Komisiju o svakom zamijećenom izbjegavanju mjera, a Komisija istražuje sve potkrijepljene tvrdnje koje je podnijela zainteresirana strana.

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 4.

Članak 32. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Nakon preispitivanja iz
  stavka 3.
  Komisija
  može donijeti delegirane akte
  u skladu s člankom 33. radi
  izmjene
  Priloga I.
  kako bi se uključili relevantni proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu ili su izrađeni od nje
  . | 4.   Nakon
  bilo kojeg od
  preispitivanja
  iz stavaka od 1. do 4.
  Komisija
  je ovlaštena za donošenje delegiranih akata
  u skladu s člankom 33. radi
  dopune popisa
  iz Priloga I.
  ili prema potrebi za predstavljanje zakonodavnog prijedloga za izmjenu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Nakon preispitivanja iz
  stavka 3.
  Komisija
  može donijeti delegirane akte
  u skladu s člankom 33. radi
  izmjene
  Priloga I.
  kako bi se uključili relevantni proizvodi koji sadržavaju relevantnu robu ili su izrađeni od nje
  .

4.   Nakon
  bilo kojeg od
  preispitivanja
  iz stavaka od 1. do 4.
  Komisija
  je ovlaštena za donošenje delegiranih akata
  u skladu s člankom 33. radi
  dopune popisa
  iz Priloga I.
  ili prema potrebi za predstavljanje zakonodavnog prijedloga za izmjenu ove Uredbe.

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 4.

Članak 33. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Prije donošenja delegiranog akta, Komisija se savjetuje
  sa
  stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. | 4.   Prije donošenja delegiranog akta, Komisija se savjetuje
  s dionicima i
  stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Prije donošenja delegiranog akta, Komisija se savjetuje
  sa
  stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

4.   Prije donošenja delegiranog akta, Komisija se savjetuje
  s dionicima i
  stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35.a (novi)

Članak 35.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 35a. |
| | Izmjena Direktive 2003/35/EZ |
| | Prilog I. Direktive 2003/35/EZ

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća izmjenjuje se dodavanjem sljedeće točke:










  (ga) | Članak 14. stavak 3. [Uredbe (EU) br. XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća od ... o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010]

   (*1)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 35a.

Članak 35a.

Izmjena Direktive 2003/35/EZ

Izmjena Direktive 2003/35/EZ

Prilog I. Direktive 2003/35/EZ

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća izmjenjuje se dodavanjem sljedeće točke:

Prilog I. Direktive 2003/35/EZ

1a

Europskog parlamenta i Vijeća izmjenjuje se dodavanjem sljedeće točke:

(ga)

(ga)

Članak 14. stavak 3. [Uredbe (EU) br. XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća od ... o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010]

   (*1)

  .

Članak 14. stavak 3. [Uredbe (EU) br. XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća od ... o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010]

*1

.

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 3.

Članak 36. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Članci iz stavka 2. primjenjuju se 24 mjeseca od stupanja na snagu ove Uredbe na gospodarske subjekte koji su mikropoduzeća (53) osnovana prije 31. prosinca 2020., osim za proizvode obuhvaćene Prilogom Uredbi (EU) br. 995/2010. | 3.   Članci iz stavka 2. primjenjuju se 24 mjeseca od stupanja na snagu ove Uredbe na gospodarske subjekte koji su mikropoduzeća
  i mala poduzeća

   (53) osnovana prije 31. prosinca 2020., osim za proizvode obuhvaćene Prilogom Uredbi (EU) br. 995/2010. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Članci iz stavka 2. primjenjuju se 24 mjeseca od stupanja na snagu ove Uredbe na gospodarske subjekte koji su mikropoduzeća (53) osnovana prije 31. prosinca 2020., osim za proizvode obuhvaćene Prilogom Uredbi (EU) br. 995/2010.

3.   Članci iz stavka 2. primjenjuju se 24 mjeseca od stupanja na snagu ove Uredbe na gospodarske subjekte koji su mikropoduzeća
  i mala poduzeća

   (53) osnovana prije 31. prosinca 2020., osim za proizvode obuhvaćene Prilogom Uredbi (EU) br. 995/2010.

Amandmani 237 i 246

Amandmani 237 i 246

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.

Prilog I.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Goveda | ex 0102 Žive životinje vrste goveda
  ex 0201 Meso od životinja vrste goveda, svježe ili rashlađeno
  ex 0202 Meso od životinja vrste goveda, smrznuto
  ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, svježi ili rashlađeni
  ex 0206 22 Jestiva jetra od životinja vrste goveda, smrznuta
  ex 0206 29 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda (isključujući jezik i jetru), smrznuti
  ex 4101 Sirove kože životinja vrste goveda (svježe ili soljene, sušene, lužene, piklane ili drukčije konzervirane, ali neštavljene niti pergamentno obrađene niti drukčije dalje obrađene), neovisno jesu li bez dlake ili cijepane ili ne
  ex 4104 Štavljene ili „crust” kože od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, ali dalje neobrađene
  ex 4107 Kože dalje obrađene nakon štavljenja ili crust-obrade, uključujući pergamentno dorađene kože, od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne |
| --- | --- |
| Kakao | 1801 00 00 Kakao u zrnu, cijeli ili lomljeni, sirovi ili prženi
  1802 00 00 Ljuske, kore, opne i ostali otpaci od kakaa
  1803 Kakao pasta, neovisno je li odmašćena ili ne
  1804 00 00 Kakao maslac, mast i ulje od kakaa
  1805 00 00 Kakao prah, bez dodanog šećera ili drugih sladila
  1806 Čokolada i ostali prehrambeni proizvodi s kakaom |
| Kava | 0901 Kava, neovisno je li pržena ili nepržena, sa ili bez kofeina; kavine ljuske i opne; nadomjesci kave koji sadrže kavu u bilo kojem omjeru |
| Palmino ulje | 1511 Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani
  1207 10 Palmini plodovi i koštice
  1513 21 Sirovo ulje palminih koštica (jezgri) ili babasu ulje te njihove frakcije
  1513 29 Ulje palminih koštica (jezgri) i babasu ulje te njihove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (isključujući sirovo ulje)
  2306 60 Uljane pogače i ostali kruti ostaci od palminog oraha ili jezgre koštica, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji ulja palminog oraha ili ulja jezgre koštica |
| Soja | 1201 Soja, neovisno je li lomljena ili ne
  1208 10 Brašno i krupica od soje
  1507 Sojino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani
  2304 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji sojinog ulja |
| Drvo | 4401 Ogrjevno drvo u obliku oblica, cjepanica, pruća, snopova ili sličnih oblika; drvo u obliku iverja ili sličnih čestica; drvna piljevina te otpaci i ostaci od drva, neovisno jesu li aglomerirani u oblice, brikete, pelete ili slične oblike ili ne
  4403 Neobrađeno drvo, neovisno ima li skinutu koru ili bjeliku ili je grubo učetvoreno ili ne
  4406 Drveni željeznički ili tramvajski pragovi
  4407 Drvo obrađeno po dužini piljenjem ili glodanjem, rezano ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine veće od 6 mm
  4408 Listovi za furniranje (uključujući one dobivene rezanjem laminiranog drva nožem), za šperploče ili za slična laminirana drva i ostalo drvo, piljeno po dužini, rezano nožem ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno, spojeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine ne veće od 6 mm
  4409 Drvo (uključujući lamele i daščice za parket, nesastavljene) kontinuirano oblikovano (s perom i utorom, rubno zarezano, oborenih bridova, v-spojeno, profilirano, zaobljeno ili slično) duž bilo kojeg ruba, kraja ili lica, neovisno je li blanjano, brušeno ili zupčasto spojeno ili ne
  4410 Ploče iverice, ploče s usmjerenim vlaknima (OSB) i slične ploče (na primjer, wafer-ploče), od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim vezivnim tvarima ili ne
  4411 Ploče vlaknatice od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim sredstvima ili ne
  4412 Šperploče, furnirane ploče i slično laminirano drvo
  4413 00 00 Zgusnuto (zbijeno) drvo u blokovima, pločama, trakama ili profiliranim oblicima
  4414 00 Drveni okviri za slike, fotografije, zrcala i slične proizvode
  4415 Sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i slična ambalaža, od drva; bubnjevi za kabele; palete, sandučaste palete (boks-palete) i druge podloge za utovar, od drva; drveni okviri za palete
  (Ne uključujući ambalažni materijal koji se isključivo koristi kao ambalažni materijal za podupiranje, zaštitu ili prenošenje drugog proizvoda koji se stavlja u promet.)
  4416 00 00 Bačve, kace, vjedra i drugi bačvarski proizvodi te njihovi dijelovi, od drva, uključujući bačvarske duge
  4418 Građevinska stolarija i proizvodi za građevinarstvo, od drva, uključujući celularne drvene ploče, sastavljene podne ploče, piljena šindra i cijepana šindra
  Pulpa i papir iz poglavlja 47. i 48. kombinirane nomenklature, osim proizvoda na bazi bambusa i oporabljenih proizvoda (otpad i otpaci)
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 i 9403 90 30 Drveno pokućstvo
  9406 10 00 Montažne zgrade od drva |

Goveda

ex 0102 Žive životinje vrste goveda

ex 0201 Meso od životinja vrste goveda, svježe ili rashlađeno

ex 0202 Meso od životinja vrste goveda, smrznuto

ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, svježi ili rashlađeni

ex 0206 22 Jestiva jetra od životinja vrste goveda, smrznuta

ex 0206 29 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda (isključujući jezik i jetru), smrznuti

ex 4101 Sirove kože životinja vrste goveda (svježe ili soljene, sušene, lužene, piklane ili drukčije konzervirane, ali neštavljene niti pergamentno obrađene niti drukčije dalje obrađene), neovisno jesu li bez dlake ili cijepane ili ne

ex 4104 Štavljene ili „crust” kože od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, ali dalje neobrađene

ex 4107 Kože dalje obrađene nakon štavljenja ili crust-obrade, uključujući pergamentno dorađene kože, od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne

Kakao

1801 00 00 Kakao u zrnu, cijeli ili lomljeni, sirovi ili prženi

1802 00 00 Ljuske, kore, opne i ostali otpaci od kakaa

1803 Kakao pasta, neovisno je li odmašćena ili ne

1804 00 00 Kakao maslac, mast i ulje od kakaa

1805 00 00 Kakao prah, bez dodanog šećera ili drugih sladila

1806 Čokolada i ostali prehrambeni proizvodi s kakaom

Kava

0901 Kava, neovisno je li pržena ili nepržena, sa ili bez kofeina; kavine ljuske i opne; nadomjesci kave koji sadrže kavu u bilo kojem omjeru

Palmino ulje

1511 Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani

1207 10 Palmini plodovi i koštice

1513 21 Sirovo ulje palminih koštica (jezgri) ili babasu ulje te njihove frakcije

1513 29 Ulje palminih koštica (jezgri) i babasu ulje te njihove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (isključujući sirovo ulje)

2306 60 Uljane pogače i ostali kruti ostaci od palminog oraha ili jezgre koštica, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji ulja palminog oraha ili ulja jezgre koštica

Soja

1201 Soja, neovisno je li lomljena ili ne

1208 10 Brašno i krupica od soje

1507 Sojino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani

2304 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji sojinog ulja

Drvo

4401 Ogrjevno drvo u obliku oblica, cjepanica, pruća, snopova ili sličnih oblika; drvo u obliku iverja ili sličnih čestica; drvna piljevina te otpaci i ostaci od drva, neovisno jesu li aglomerirani u oblice, brikete, pelete ili slične oblike ili ne

4403 Neobrađeno drvo, neovisno ima li skinutu koru ili bjeliku ili je grubo učetvoreno ili ne

4406 Drveni željeznički ili tramvajski pragovi

4407 Drvo obrađeno po dužini piljenjem ili glodanjem, rezano ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine veće od 6 mm

4408 Listovi za furniranje (uključujući one dobivene rezanjem laminiranog drva nožem), za šperploče ili za slična laminirana drva i ostalo drvo, piljeno po dužini, rezano nožem ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno, spojeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine ne veće od 6 mm

4409 Drvo (uključujući lamele i daščice za parket, nesastavljene) kontinuirano oblikovano (s perom i utorom, rubno zarezano, oborenih bridova, v-spojeno, profilirano, zaobljeno ili slično) duž bilo kojeg ruba, kraja ili lica, neovisno je li blanjano, brušeno ili zupčasto spojeno ili ne

4410 Ploče iverice, ploče s usmjerenim vlaknima (OSB) i slične ploče (na primjer, wafer-ploče), od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim vezivnim tvarima ili ne

4411 Ploče vlaknatice od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim sredstvima ili ne

4412 Šperploče, furnirane ploče i slično laminirano drvo

4413 00 00 Zgusnuto (zbijeno) drvo u blokovima, pločama, trakama ili profiliranim oblicima

4414 00 Drveni okviri za slike, fotografije, zrcala i slične proizvode

4415 Sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i slična ambalaža, od drva; bubnjevi za kabele; palete, sandučaste palete (boks-palete) i druge podloge za utovar, od drva; drveni okviri za palete

(Ne uključujući ambalažni materijal koji se isključivo koristi kao ambalažni materijal za podupiranje, zaštitu ili prenošenje drugog proizvoda koji se stavlja u promet.)

4416 00 00 Bačve, kace, vjedra i drugi bačvarski proizvodi te njihovi dijelovi, od drva, uključujući bačvarske duge

4418 Građevinska stolarija i proizvodi za građevinarstvo, od drva, uključujući celularne drvene ploče, sastavljene podne ploče, piljena šindra i cijepana šindra

Pulpa i papir iz poglavlja 47. i 48. kombinirane nomenklature, osim proizvoda na bazi bambusa i oporabljenih proizvoda (otpad i otpaci)

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 i 9403 90 30 Drveno pokućstvo

9406 10 00 Montažne zgrade od drva

Izmjena

Izmjena

| | |
| --- | --- |
| Goveda | ex 0102 Žive životinje vrste goveda
  ex 0201 Meso od životinja vrste goveda, svježe ili rashlađeno
  ex 0202 Meso od životinja vrste goveda, smrznuto
  ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, svježi ili rashlađeni
  ex 0206 22 Jestiva jetra od životinja vrste goveda, smrznuta
  ex 0206 29 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda (isključujući jezik i jetru), smrznuti


  ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste govedo, svježi ili rashlađeni




  ex 0206 21 Jestivi jezici životinja vrste govedo, smrznuti




  ex 0210 20 Meso od životinja vrste goveda, u salamuri, sušeno ili dimljeno




  ex 1602 50 Meso ili mesni klaonički proizvodi od životinja vrste govedo, obrađeni ili konzervirani


  ex 4101 Sirove kože životinja vrste goveda (svježe ili soljene, sušene, lužene, piklane ili drukčije konzervirane, ali neštavljene niti pergamentno obrađene niti drukčije dalje obrađene), neovisno jesu li bez dlake ili cijepane ili ne
  ex 4104 Štavljene ili „crust” kože od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, ali dalje neobrađene
  ex 4107 Kože dalje obrađene nakon štavljenja ili crust-obrade, uključujući pergamentno dorađene kože, od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne |
| Svinje | ex 0103 Žive svinje




  ex 0203 Svinjsko meso, svježe, rashlađeno




  ili zamrznuto




  ex 0210 11 Šunke, plećke i komadi




  od njih, s kostima, od domaćih svinja




  ex 0210 12 Prsa s potrbušinom (potrbušina) i komadi od njih,




  od domaćih svinja




  ex 0210 19 Ostalo meso domaćih svinja




  ex 20910 Svinjska mast bez krtog mesa,




  netopljena niti drugačije ekstrahirana, svježa,




  rashlađena, zamrznuta, usoljena, u salamuri, sušena ili




  dimljena |
| Ovce i koze | ex 0104 Žive ovce i koze




  ex 0204 Ovčje ili kozje meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto |
| Perad | ex 0105 Živa domaća perad




  vrste Gallus domesticus, patke,




  guske, pure i biserke




  ex 0207 Meso i jestivi klaonički proizvodi od peradi




  iz tarifnog broja 0105 , svježi, rashlađeni ili smrznuti




  ex 0209 90 Masnoća peradi, netopljena niti




  drugačije ekstrahirana, svježa, rashlađena, zamrznuta,




  usoljena, u salamuri, sušena ili dimljena




  0210 99 39 Soljeno meso peradi




  1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Pripremljena i konzervirana perad |
| Kakao | 1801 00 00 Kakao u zrnu, cijeli ili lomljeni, sirovi ili prženi
  1802 00 00 Ljuske, kore, opne i ostali otpaci od kakaa
  1803 Kakao pasta, neovisno je li odmašćena ili ne
  1804 00 00 Kakao maslac, mast i ulje od kakaa
  1805 00 00 Kakao prah, bez dodanog šećera ili drugih sladila
  1806 Čokolada i ostali prehrambeni proizvodi s kakaom |
| Kava | 0901 Kava, neovisno je li pržena ili nepržena, sa ili bez kofeina; kavine ljuske i opne; nadomjesci kave koji sadrže kavu u bilo kojem omjeru |
| Palmino ulje | 1511 Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani
  1207 10 Palmini plodovi i koštice
  1513 21 Sirovo ulje palminih koštica (jezgri) ili babasu ulje te njihove frakcije
  1513 29 Ulje palminih koštica (jezgri) i babasu ulje te njihove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (isključujući sirovo ulje)
  2306 60 Uljane pogače i ostali kruti ostaci od palminog oraha ili jezgre koštica, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji ulja palminog oraha ili ulja jezgre koštica


  2905 17 Dodekan-1-ol (lauril alkohol), heksadekan-1-ol (cetil alkohol) i oktadekan-1-ol (stearil alkohol)




  2905 45 Alkoholi; višehidroksilni, glicerol




  2915 70 Palmitinska kiselina, stearinska kiselina, njihove soli i esteri




  2915 90 Kiseline; zasićene acikličke monokarboksilne kiseline: anhidridi, halogenidi, peroksidi, perkiseline i halogenirani-, sulfo-, nitro- ili nitrozo-derivati, d. n. u tarifnom broju 2915




  Skupine tarifnih oznaka i tarifnih podbrojeva Harmoniziranog sustava (HS) 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Derivati palmina ulja i derivati ulja palminih koštica |
| Soja | 1201 Soja, neovisno je li lomljena ili ne
  1208 10 Brašno i krupica od soje
  1507 Sojino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani
  2304 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji sojinog ulja |
| Kukuruz | 1005 Kukuruz




  1102 20 Brašno od kukuruza




  1103 13 Prekrupa, krupica i peleti od




  kukuruza




  1103 29 40 Peleti od kukuruza




  1104 19 50 Žitarice u zrnu




  od kukuruza, drukčije obrađene




  1104 23 Ostali obrađeni kukuruz




  u zrnu




  1108 12 00 Kukuruzni škrob




  1515 21 Ulje kukuruza i njegove frakcije:




  Sirovo ulje




  1904 10 10 Pripremljena hrana, dobivena




  bubrenjem ili prženjem žitarica ili




  ili proizvoda od žitarica dobivenih od kukuruza




  2302 10 Posije i ostali ostaci,




  neovisno jesu li u obliku peleta ili ne,




  dobiveni prosijavanjem, mljevenjem ili drugom




  obradom žitarica ili mahunarki




  od kukuruza




  1515 29 Ulje kukuruza i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (osim sirovog)




  2306 90 05 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji kukuruznih klica |
| Drvo | 4401 Ogrjevno drvo u obliku oblica, cjepanica, pruća, snopova ili sličnih oblika; drvo u obliku iverja ili sličnih čestica; drvna piljevina te otpaci i ostaci od drva, neovisno jesu li aglomerirani u oblice, brikete, pelete ili slične oblike ili ne


  4402 Drveni ugljen, uključujući od ljusaka, neovisno o tome je li aglomeriran ili ne (osim drvenog ugljena za medicinske svrhe, ugljena miješanog s tamjanom, aktivnog ugljena i ugljena za crtanje)


  4403 Neobrađeno drvo, neovisno ima li skinutu koru ili bjeliku ili je grubo učetvoreno ili ne
  4406 Drveni željeznički ili tramvajski pragovi
  4407 Drvo obrađeno po dužini piljenjem ili glodanjem, rezano ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine veće od 6 mm
  4408 Listovi za furniranje (uključujući one dobivene rezanjem laminiranog drva nožem), za šperploče ili za slična laminirana drva i ostalo drvo, piljeno po dužini, rezano nožem ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno, spojeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine ne veće od 6 mm
  4409 Drvo (uključujući lamele i daščice za parket, nesastavljene) kontinuirano oblikovano (s perom i utorom, rubno zarezano, oborenih bridova, v-spojeno, profilirano, zaobljeno ili slično) duž bilo kojeg ruba, kraja ili lica, neovisno je li blanjano, brušeno ili zupčasto spojeno ili ne
  4410 Ploče iverice, ploče s usmjerenim vlaknima (OSB) i slične ploče (na primjer, wafer-ploče), od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim vezivnim tvarima ili ne
  4411 Ploče vlaknatice od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim sredstvima ili ne
  4412 Šperploče, furnirane ploče i slično laminirano drvo
  4413 00 00 Zgusnuto (zbijeno) drvo u blokovima, pločama, trakama ili profiliranim oblicima
  4414 00 Drveni okviri za slike, fotografije, zrcala i slične proizvode
  4415 Sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i slična ambalaža, od drva; bubnjevi za kabele; palete, sandučaste palete (boks-palete) i druge podloge za utovar, od drva; drveni okviri za palete
  (Ne uključujući ambalažni materijal koji se isključivo koristi kao ambalažni materijal za podupiranje, zaštitu ili prenošenje drugog proizvoda koji se stavlja u promet.)
  4416 00 00 Bačve, kace, vjedra i drugi bačvarski proizvodi te njihovi dijelovi, od drva, uključujući bačvarske duge
  4418 Građevinska stolarija i proizvodi za građevinarstvo, od drva, uključujući celularne drvene ploče, sastavljene podne ploče, piljena šindra i cijepana šindra
  Pulpa i papir iz poglavlja 47. i 48. kombinirane nomenklature, osim proizvoda na bazi bambusa i oporabljenih proizvoda (otpad i otpaci)


  4900 Tiskane knjige, novine, slike i ostali proizvodi grafičke industrije, rukopisi, tipkani tekstovi i nacrti


  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 i 9403 90 30 Drveno pokućstvo
  9406 10 00 Montažne zgrade od drva |
| Kaučuk | 4001 Prirodni kaučuk, balata, gutaperka (gutta-percha), gvajala (guayule), čikl (chicle) i slične prirodne gume; u primarnim oblicima ili u pločama, listovima ili vrpcama




  4005 Mješavine kaučuka, nevulkanizirane, u primarnim oblicima ili u pločama, listovima ili vrpcama




  4006 Ostali oblici (na primjer, šipke, cijevi i profili) te gotovi proizvodi (na primjer, diskovi i prstenovi), od nevulkaniziranog kaučuka




  4007 Niti i kord od vulkaniziranog kaučuka (gume)




  4008 Ploče, listovi, vrpce, šipke i profilni oblici, od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume




  4010 Transportne trake i pogonsko remenje, od vulkaniziranog kaučuka (gume)




  4011 Nove pneumatske gume (ostalo)




  4012 Protektirane ili rabljene pneumatske gume; pune gume ili gume sa zračnim komorama, protektori (gazni sloj) i štitnici, od gume




  4013 Unutarnje gume (zračnice)




  4015 Odjeća i pribor za odjeću (uključujući rukavice s prstima, rukavice s jednim prstom i rukavice bez prstiju), za sve namjene, od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume




  4016 Ostali proizvodi od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u poglavlju 40.




  4017 Tvrda guma (na primjer, ebonit) u svim oblicima, uključujući otpatke i lomljevinu; proizvodi od tvrde gume |

Goveda

ex 0102 Žive životinje vrste goveda

ex 0201 Meso od životinja vrste goveda, svježe ili rashlađeno

ex 0202 Meso od životinja vrste goveda, smrznuto

ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, svježi ili rashlađeni

ex 0206 22 Jestiva jetra od životinja vrste goveda, smrznuta

ex 0206 29 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda (isključujući jezik i jetru), smrznuti

ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste govedo, svježi ili rashlađeni

ex 0206 10 Jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste govedo, svježi ili rashlađeni

ex 0206 21 Jestivi jezici životinja vrste govedo, smrznuti

ex 0206 21 Jestivi jezici životinja vrste govedo, smrznuti

ex 0210 20 Meso od životinja vrste goveda, u salamuri, sušeno ili dimljeno

ex 0210 20 Meso od životinja vrste goveda, u salamuri, sušeno ili dimljeno

ex 1602 50 Meso ili mesni klaonički proizvodi od životinja vrste govedo, obrađeni ili konzervirani

ex 1602 50 Meso ili mesni klaonički proizvodi od životinja vrste govedo, obrađeni ili konzervirani

ex 4101 Sirove kože životinja vrste goveda (svježe ili soljene, sušene, lužene, piklane ili drukčije konzervirane, ali neštavljene niti pergamentno obrađene niti drukčije dalje obrađene), neovisno jesu li bez dlake ili cijepane ili ne

ex 4104 Štavljene ili „crust” kože od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne, ali dalje neobrađene

ex 4107 Kože dalje obrađene nakon štavljenja ili crust-obrade, uključujući pergamentno dorađene kože, od životinja vrste goveda, bez dlake, neovisno jesu li cijepane ili ne

Svinje

Svinje

ex 0103 Žive svinje

ex 0103 Žive svinje

ex 0203 Svinjsko meso, svježe, rashlađeno

ex 0203 Svinjsko meso, svježe, rashlađeno

ili zamrznuto

ili zamrznuto

ex 0210 11 Šunke, plećke i komadi

ex 0210 11 Šunke, plećke i komadi

od njih, s kostima, od domaćih svinja

od njih, s kostima, od domaćih svinja

ex 0210 12 Prsa s potrbušinom (potrbušina) i komadi od njih,

ex 0210 12 Prsa s potrbušinom (potrbušina) i komadi od njih,

od domaćih svinja

od domaćih svinja

ex 0210 19 Ostalo meso domaćih svinja

ex 0210 19 Ostalo meso domaćih svinja

ex 20910 Svinjska mast bez krtog mesa,

ex 20910 Svinjska mast bez krtog mesa,

netopljena niti drugačije ekstrahirana, svježa,

netopljena niti drugačije ekstrahirana, svježa,

rashlađena, zamrznuta, usoljena, u salamuri, sušena ili

rashlađena, zamrznuta, usoljena, u salamuri, sušena ili

dimljena

dimljena

Ovce i koze

Ovce i koze

ex 0104 Žive ovce i koze

ex 0104 Žive ovce i koze

ex 0204 Ovčje ili kozje meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto

ex 0204 Ovčje ili kozje meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto

Perad

Perad

ex 0105 Živa domaća perad

ex 0105 Živa domaća perad

vrste Gallus domesticus, patke,

vrste Gallus domesticus, patke,

guske, pure i biserke

guske, pure i biserke

ex 0207 Meso i jestivi klaonički proizvodi od peradi

ex 0207 Meso i jestivi klaonički proizvodi od peradi

iz tarifnog broja 0105 , svježi, rashlađeni ili smrznuti

iz tarifnog broja 0105 , svježi, rashlađeni ili smrznuti

ex 0209 90 Masnoća peradi, netopljena niti

ex 0209 90 Masnoća peradi, netopljena niti

drugačije ekstrahirana, svježa, rashlađena, zamrznuta,

drugačije ekstrahirana, svježa, rashlađena, zamrznuta,

usoljena, u salamuri, sušena ili dimljena

usoljena, u salamuri, sušena ili dimljena

0210 99 39 Soljeno meso peradi

0210 99 39 Soljeno meso peradi

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Pripremljena i konzervirana perad

1602 31  – 1602 32  – 1602 39 Pripremljena i konzervirana perad

Kakao

1801 00 00 Kakao u zrnu, cijeli ili lomljeni, sirovi ili prženi

1802 00 00 Ljuske, kore, opne i ostali otpaci od kakaa

1803 Kakao pasta, neovisno je li odmašćena ili ne

1804 00 00 Kakao maslac, mast i ulje od kakaa

1805 00 00 Kakao prah, bez dodanog šećera ili drugih sladila

1806 Čokolada i ostali prehrambeni proizvodi s kakaom

Kava

0901 Kava, neovisno je li pržena ili nepržena, sa ili bez kofeina; kavine ljuske i opne; nadomjesci kave koji sadrže kavu u bilo kojem omjeru

Palmino ulje

1511 Palmino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani

1207 10 Palmini plodovi i koštice

1513 21 Sirovo ulje palminih koštica (jezgri) ili babasu ulje te njihove frakcije

1513 29 Ulje palminih koštica (jezgri) i babasu ulje te njihove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (isključujući sirovo ulje)

2306 60 Uljane pogače i ostali kruti ostaci od palminog oraha ili jezgre koštica, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji ulja palminog oraha ili ulja jezgre koštica

2905 17 Dodekan-1-ol (lauril alkohol), heksadekan-1-ol (cetil alkohol) i oktadekan-1-ol (stearil alkohol)

2905 17 Dodekan-1-ol (lauril alkohol), heksadekan-1-ol (cetil alkohol) i oktadekan-1-ol (stearil alkohol)

2905 45 Alkoholi; višehidroksilni, glicerol

2905 45 Alkoholi; višehidroksilni, glicerol

2915 70 Palmitinska kiselina, stearinska kiselina, njihove soli i esteri

2915 70 Palmitinska kiselina, stearinska kiselina, njihove soli i esteri

2915 90 Kiseline; zasićene acikličke monokarboksilne kiseline: anhidridi, halogenidi, peroksidi, perkiseline i halogenirani-, sulfo-, nitro- ili nitrozo-derivati, d. n. u tarifnom broju 2915

2915 90 Kiseline; zasićene acikličke monokarboksilne kiseline: anhidridi, halogenidi, peroksidi, perkiseline i halogenirani-, sulfo-, nitro- ili nitrozo-derivati, d. n. u tarifnom broju 2915

Skupine tarifnih oznaka i tarifnih podbrojeva Harmoniziranog sustava (HS) 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Derivati palmina ulja i derivati ulja palminih koštica

Skupine tarifnih oznaka i tarifnih podbrojeva Harmoniziranog sustava (HS) 1517 ..., 3401 ..., 3823 ..., 3824 ..., 3826 Derivati palmina ulja i derivati ulja palminih koštica

Soja

1201 Soja, neovisno je li lomljena ili ne

1208 10 Brašno i krupica od soje

1507 Sojino ulje i njegove frakcije, neovisno jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani

2304 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji sojinog ulja

Kukuruz

Kukuruz

1005 Kukuruz

1005 Kukuruz

1102 20 Brašno od kukuruza

1102 20 Brašno od kukuruza

1103 13 Prekrupa, krupica i peleti od

1103 13 Prekrupa, krupica i peleti od

kukuruza

kukuruza

1103 29 40 Peleti od kukuruza

1103 29 40 Peleti od kukuruza

1104 19 50 Žitarice u zrnu

1104 19 50 Žitarice u zrnu

od kukuruza, drukčije obrađene

od kukuruza, drukčije obrađene

1104 23 Ostali obrađeni kukuruz

1104 23 Ostali obrađeni kukuruz

u zrnu

u zrnu

1108 12 00 Kukuruzni škrob

1108 12 00 Kukuruzni škrob

1515 21 Ulje kukuruza i njegove frakcije:

1515 21 Ulje kukuruza i njegove frakcije:

Sirovo ulje

Sirovo ulje

1904 10 10 Pripremljena hrana, dobivena

1904 10 10 Pripremljena hrana, dobivena

bubrenjem ili prženjem žitarica ili

bubrenjem ili prženjem žitarica ili

ili proizvoda od žitarica dobivenih od kukuruza

ili proizvoda od žitarica dobivenih od kukuruza

2302 10 Posije i ostali ostaci,

2302 10 Posije i ostali ostaci,

neovisno jesu li u obliku peleta ili ne,

neovisno jesu li u obliku peleta ili ne,

dobiveni prosijavanjem, mljevenjem ili drugom

dobiveni prosijavanjem, mljevenjem ili drugom

obradom žitarica ili mahunarki

obradom žitarica ili mahunarki

od kukuruza

od kukuruza

1515 29 Ulje kukuruza i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (osim sirovog)

1515 29 Ulje kukuruza i njegove frakcije, neovisno o tome jesu li rafinirani ili ne, ali kemijski nemodificirani (osim sirovog)

2306 90 05 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji kukuruznih klica

2306 90 05 Uljane pogače i ostali kruti ostaci, neovisno jesu li mljeveni ili u obliku peleta ili ne, dobiveni pri ekstrakciji kukuruznih klica

Drvo

4401 Ogrjevno drvo u obliku oblica, cjepanica, pruća, snopova ili sličnih oblika; drvo u obliku iverja ili sličnih čestica; drvna piljevina te otpaci i ostaci od drva, neovisno jesu li aglomerirani u oblice, brikete, pelete ili slične oblike ili ne

4402 Drveni ugljen, uključujući od ljusaka, neovisno o tome je li aglomeriran ili ne (osim drvenog ugljena za medicinske svrhe, ugljena miješanog s tamjanom, aktivnog ugljena i ugljena za crtanje)

4402 Drveni ugljen, uključujući od ljusaka, neovisno o tome je li aglomeriran ili ne (osim drvenog ugljena za medicinske svrhe, ugljena miješanog s tamjanom, aktivnog ugljena i ugljena za crtanje)

4403 Neobrađeno drvo, neovisno ima li skinutu koru ili bjeliku ili je grubo učetvoreno ili ne

4406 Drveni željeznički ili tramvajski pragovi

4407 Drvo obrađeno po dužini piljenjem ili glodanjem, rezano ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine veće od 6 mm

4408 Listovi za furniranje (uključujući one dobivene rezanjem laminiranog drva nožem), za šperploče ili za slična laminirana drva i ostalo drvo, piljeno po dužini, rezano nožem ili ljušteno, neovisno je li blanjano, brušeno, spojeno ili spojeno na krajevima ili ne, debljine ne veće od 6 mm

4409 Drvo (uključujući lamele i daščice za parket, nesastavljene) kontinuirano oblikovano (s perom i utorom, rubno zarezano, oborenih bridova, v-spojeno, profilirano, zaobljeno ili slično) duž bilo kojeg ruba, kraja ili lica, neovisno je li blanjano, brušeno ili zupčasto spojeno ili ne

4410 Ploče iverice, ploče s usmjerenim vlaknima (OSB) i slične ploče (na primjer, wafer-ploče), od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim vezivnim tvarima ili ne

4411 Ploče vlaknatice od drva ili od drugih ligninskih materijala, neovisno jesu li aglomerirane smolama ili drugim organskim sredstvima ili ne

4412 Šperploče, furnirane ploče i slično laminirano drvo

4413 00 00 Zgusnuto (zbijeno) drvo u blokovima, pločama, trakama ili profiliranim oblicima

4414 00 Drveni okviri za slike, fotografije, zrcala i slične proizvode

4415 Sanduci, kutije, gajbe, bubnjevi i slična ambalaža, od drva; bubnjevi za kabele; palete, sandučaste palete (boks-palete) i druge podloge za utovar, od drva; drveni okviri za palete

(Ne uključujući ambalažni materijal koji se isključivo koristi kao ambalažni materijal za podupiranje, zaštitu ili prenošenje drugog proizvoda koji se stavlja u promet.)

4416 00 00 Bačve, kace, vjedra i drugi bačvarski proizvodi te njihovi dijelovi, od drva, uključujući bačvarske duge

4418 Građevinska stolarija i proizvodi za građevinarstvo, od drva, uključujući celularne drvene ploče, sastavljene podne ploče, piljena šindra i cijepana šindra

Pulpa i papir iz poglavlja 47. i 48. kombinirane nomenklature, osim proizvoda na bazi bambusa i oporabljenih proizvoda (otpad i otpaci)

4900 Tiskane knjige, novine, slike i ostali proizvodi grafičke industrije, rukopisi, tipkani tekstovi i nacrti

4900 Tiskane knjige, novine, slike i ostali proizvodi grafičke industrije, rukopisi, tipkani tekstovi i nacrti

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 00 , 9403 60 i 9403 90 30 Drveno pokućstvo

9406 10 00 Montažne zgrade od drva

Kaučuk

Kaučuk

4001 Prirodni kaučuk, balata, gutaperka (gutta-percha), gvajala (guayule), čikl (chicle) i slične prirodne gume; u primarnim oblicima ili u pločama, listovima ili vrpcama

4001 Prirodni kaučuk, balata, gutaperka (gutta-percha), gvajala (guayule), čikl (chicle) i slične prirodne gume; u primarnim oblicima ili u pločama, listovima ili vrpcama

4005 Mješavine kaučuka, nevulkanizirane, u primarnim oblicima ili u pločama, listovima ili vrpcama

4005 Mješavine kaučuka, nevulkanizirane, u primarnim oblicima ili u pločama, listovima ili vrpcama

4006 Ostali oblici (na primjer, šipke, cijevi i profili) te gotovi proizvodi (na primjer, diskovi i prstenovi), od nevulkaniziranog kaučuka

4006 Ostali oblici (na primjer, šipke, cijevi i profili) te gotovi proizvodi (na primjer, diskovi i prstenovi), od nevulkaniziranog kaučuka

4007 Niti i kord od vulkaniziranog kaučuka (gume)

4007 Niti i kord od vulkaniziranog kaučuka (gume)

4008 Ploče, listovi, vrpce, šipke i profilni oblici, od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume

4008 Ploče, listovi, vrpce, šipke i profilni oblici, od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume

4010 Transportne trake i pogonsko remenje, od vulkaniziranog kaučuka (gume)

4010 Transportne trake i pogonsko remenje, od vulkaniziranog kaučuka (gume)

4011 Nove pneumatske gume (ostalo)

4011 Nove pneumatske gume (ostalo)

4012 Protektirane ili rabljene pneumatske gume; pune gume ili gume sa zračnim komorama, protektori (gazni sloj) i štitnici, od gume

4012 Protektirane ili rabljene pneumatske gume; pune gume ili gume sa zračnim komorama, protektori (gazni sloj) i štitnici, od gume

4013 Unutarnje gume (zračnice)

4013 Unutarnje gume (zračnice)

4015 Odjeća i pribor za odjeću (uključujući rukavice s prstima, rukavice s jednim prstom i rukavice bez prstiju), za sve namjene, od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume

4015 Odjeća i pribor za odjeću (uključujući rukavice s prstima, rukavice s jednim prstom i rukavice bez prstiju), za sve namjene, od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume

4016 Ostali proizvodi od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u poglavlju 40.

4016 Ostali proizvodi od vulkaniziranog kaučuka (gume), osim od tvrde gume, nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu u poglavlju 40.

4017 Tvrda guma (na primjer, ebonit) u svim oblicima, uključujući otpatke i lomljevinu; proizvodi od tvrde gume

4017 Tvrda guma (na primjer, ebonit) u svim oblicima, uključujući otpatke i lomljevinu; proizvodi od tvrde gume

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – točka 2.

Prilog II. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Oznaku Harmoniziranog sustava, slobodan tekstualni opis i količine (70) relevantne robe ili proizvoda koje gospodarski subjekt namjerava staviti na tržište Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Oznaku Harmoniziranog sustava, slobodan tekstualni opis i količine (70) relevantne robe ili proizvoda koje gospodarski subjekt namjerava staviti na tržište Unije;

70

| 2. | Oznaku Harmoniziranog sustava, slobodan tekstualni opis,
  uključujući trgovački naziv i, prema potrebi, puni znanstveni naziv
  i količine (70) relevantne robe ili proizvoda koje gospodarski subjekt namjerava staviti na tržište Unije
  ili izvoziti iz tržišta Unije. |
| --- | --- |

2.

Oznaku Harmoniziranog sustava, slobodan tekstualni opis,
  uključujući trgovački naziv i, prema potrebi, puni znanstveni naziv
  i količine (70) relevantne robe ili proizvoda koje gospodarski subjekt namjerava staviti na tržište Unije
  ili izvoziti iz tržišta Unije.

uključujući trgovački naziv i, prema potrebi, puni znanstveni naziv

70

ili izvoziti iz tržišta Unije.

Amandman 239

Amandman 239

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – točka 3.

Prilog II. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Zemlju proizvodnje i sve
  zemljišne čestice proizvodnje, uključujući
  geolokacijske koordinate, zemljopisnu širinu i dužinu. Ako proizvod ili roba sadržava materijale, sastojke ili komponente proizvedene na različitim zemljišnim česticama, moraju se navesti geolokacijske koordinate svih različitih zemljišnih čestica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Zemlju proizvodnje i sve
  zemljišne čestice proizvodnje, uključujući
  geolokacijske koordinate, zemljopisnu širinu i dužinu. Ako proizvod ili roba sadržava materijale, sastojke ili komponente proizvedene na različitim zemljišnim česticama, moraju se navesti geolokacijske koordinate svih različitih zemljišnih čestica;

zemljišne čestice proizvodnje, uključujući

| 3. | Zemlju proizvodnje
  i njezine dijelove
  i sve geolokacijske koordinate, zemljopisnu širinu i dužinu
  , za sve zemljišne čestice kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (d)
  . Ako proizvod ili roba sadržava materijale, sastojke ili komponente proizvedene na različitim zemljišnim česticama
  ili poligonima
  , moraju se navesti geolokacijske koordinate svih različitih zemljišnih čestica
  ili poligona
  ; |
| --- | --- |

3.

Zemlju proizvodnje
  i njezine dijelove
  i sve geolokacijske koordinate, zemljopisnu širinu i dužinu
  , za sve zemljišne čestice kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (d)
  . Ako proizvod ili roba sadržava materijale, sastojke ili komponente proizvedene na različitim zemljišnim česticama
  ili poligonima
  , moraju se navesti geolokacijske koordinate svih različitih zemljišnih čestica
  ili poligona
  ;

i njezine dijelove

, za sve zemljišne čestice kako je navedeno u članku 9. stavku 1. točki (d)

ili poligonima

ili poligona

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0219/2022).

1

(18)  Komunikacija Komisije od 27. srpnja 2019.„Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, COM(2019)352.

18

(18)  Komunikacija Komisije od 27. srpnja 2019.„Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, COM(2019)352.

18

(19)  FAO, Globalna procjena šumskih resursa za 2020., str. XII., https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(19)  FAO, Globalna procjena šumskih resursa za 2020., str. XII., https://www.fao.org/documents/card/en/c/ca9825en.

19

(20)  Međuvladin panel za klimatske promjene (IPCC), Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems (Klimatske promjene i kopno: posebno izvješće IPCC-a o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, propadanju zemljišta, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom te kretanjima stakleničkih plinova u kopnenim ekosustavima), https://www.ipcc.ch/srccl/

20

(20)  Međuvladin panel za klimatske promjene (IPCC), Climate Change and Land: an IPCC special report on climate change, desertification, land degradation, sustainable land management, food security, and greenhouse gas fluxes in terrestrial ecosystems (Klimatske promjene i kopno: posebno izvješće IPCC-a o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, propadanju zemljišta, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom te kretanjima stakleničkih plinova u kopnenim ekosustavima), https://www.ipcc.ch/srccl/

20

(1a)  
  Izvješće IPCC-a – Sažetak za kreatore politika, veljača 2022. https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

1a

Izvješće IPCC-a – Sažetak za kreatore politika, veljača 2022. https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_SummaryForPolicymakers.pdf

(21)  Forest Europe – Ministarska konferencija o zaštiti šuma u Europi, Stanje europskih šuma 2020., https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Europska agencija za okoliš, Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi, 2020., https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(21)  Forest Europe – Ministarska konferencija o zaštiti šuma u Europi, Stanje europskih šuma 2020., https://foresteurope.org/state-europes-forests-2020/.

21

(22)  Europska agencija za okoliš, Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi, 2020., https://www.eea.europa.eu/soer/publications/soer-2020.

22

(23)  COM(2019)352.

23

(24)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europski zeleni plan, COM(2019)640.

24

(25)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote, COM(2020)380.

25

(26)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav, COM(2020)381.

26

(27)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Nova Strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama, COM(2013)659.

27

(28)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Put prema zdravom planetu za sve, Akcijski plan EU-a: Prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla (COM(2021)400).

28

(29)  npr. Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja, COM(2021)345.

29

(30)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša: ažurirana strategija za biogospodarstvo, COM(2018)273.

30

(23)  COM(2019)352.

23

(24)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europski zeleni plan, COM(2019)640.

24

(25)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote, COM(2020)380.

25

(26)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav, COM(2020)381.

26

(27)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Nova Strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama, COM(2013)659.

27

(28)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Put prema zdravom planetu za sve, Akcijski plan EU-a: Prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla (COM(2021)400).

28

(29)  npr. Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja, COM(2021)345.

29

(30)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša: ažurirana strategija za biogospodarstvo, COM(2018)273.

30

(31)  Zaključci Vijeća o Komunikaciji o pojačanju djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma (16. prosinca 2019.) 15151/19. Dostupno na https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/hr/pdf.

31

(31)  Zaključci Vijeća o Komunikaciji o pojačanju djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma (16. prosinca 2019.) 15151/19. Dostupno na https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15151-2019-INIT/hr/pdf.

31

(32)  Rezolucija Europskog parlamenta od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (2020/2006(INL)) dostupno na https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_HR.html

32

(32)  Rezolucija Europskog parlamenta od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (2020/2006(INL)) dostupno na https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0285_HR.html

32

(33)  EU je ratificirao Sporazum 5. listopada 2016., a stupio je na snagu 4. studenoga 2016.

33

(33)  EU je ratificirao Sporazum 5. listopada 2016., a stupio je na snagu 4. studenoga 2016.

33

(33a)  
  Odluka (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (SL L 114, 12.4.2022., str. 22.).

33a

Odluka (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (SL L 114, 12.4.2022., str. 22.).

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(37)  https://ukcop26.org/glasgow-leaders-declaration-on-forests-and-land-use/.

37

(38)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika, COM(2021)066, 18. veljače 2021.

38

(38)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika, COM(2021)066, 18. veljače 2021.

38

(39)  COM(2019)352.

39

(39)  COM(2019)352.

39

(40)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

40

(41)  SL L 347, 30.12.2005., str. 1.

41

(42)  
  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_en

42

https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/11630-Illegal-logging-evaluation-of-EU-rules-fitness-check-_en

(40)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

40

(41)  SL L 347, 30.12.2005., str. 1.

41

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(43)  https://www.forest-trends.org/wp-content/uploads/2021/05/Illicit-Harvest-Complicit-Goods_rev.pdf.

43

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(44)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020.

44

(1a)  
  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

1a

Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(1b)  
  COM(2022)071.

1b

COM(2022)071.

(1a)  
  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

1a

Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

(1a)  
  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

1a

Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

(51)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.–
  83
  .).

51

83

(51)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.).

51

(1a)  
  Direktiva 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš i o izmjeni direktiva Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EZ s obzirom na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu (SL L 156, 25.6.2003., str. 17.).

1a

Direktiva 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o osiguravanju sudjelovanja javnosti u izradi određenih planova i programa koji se odnose na okoliš i o izmjeni direktiva Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EZ s obzirom na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu (SL L 156, 25.6.2003., str. 17.).

(*1)  
  SL: Molimo dodati broj i datum ove Uredbe i bilješku koja sadržava upućivanje na njezino objavljivanje.

*1

SL: Molimo dodati broj i datum ove Uredbe i bilješku koja sadržava upućivanje na njezino objavljivanje.

(53)  Kao što je definirano u članku 3.
  stavku
   1. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ.

53

stavku

(53)  Kao što je definirano u članku 3.
  stavcima
   1.
  i 2.
  Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ.

53

stavcima

i 2.

(70)  Količina se mora izraziti u kilogramima neto mase i, ako je primjenjivo, u dodatnoj mjernoj jedinici utvrđenoj u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 uz navedenu oznaku Harmoniziranog sustava. Dodatna mjerna jedinica primjenjuje se kada je dosljedno definirana za sve moguće podbrojeve pod oznakom Harmoniziranog sustava navedene u izjavi o postupanju s dužnom pažnjom.

70

(70)  Količina se mora izraziti u kilogramima neto mase
  , uz navođenje procijenjenog postotnog udjela ili odstupanja,
  i, ako je primjenjivo, u dodatnoj mjernoj jedinici utvrđenoj u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 uz navedenu oznaku Harmoniziranog sustava. Dodatna mjerna jedinica primjenjuje se kada je dosljedno definirana za sve moguće podbrojeve pod oznakom Harmoniziranog sustava navedene u izjavi o postupanju s dužnom pažnjom.

70

, uz navođenje procijenjenog postotnog udjela ili odstupanja,

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/293 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/293

---

P9_TA(2022)0312

Mjere očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2022)0051 – C9-0046/2022 – 2022/0035(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 125/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0051), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0051),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0046/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 13. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 13. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0198/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0198/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 290, 29.7.2022., str. 149.

---

P9_TC1-COD(2022)0035

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/294 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/294

---

P9_TA(2022)0313

Područje Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku: mjere očuvanja i upravljanja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007 (COM(2021)0198 – C9-0153/2021 – 2021/0103(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 125/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0198), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0198),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0153/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2 Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0153/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0009/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0009/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 341, 24.8.2021., str. 108.

---

P9_TC1-COD(2021)0103

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)

---

srijeda, 14. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/295 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/295

---

P9_TA(2022)0315

Energetska učinkovitost (preinaka) ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (preinaka) (COM(2021)0558 – C9-0330/2021 – 2021/0203(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

[Izmjena 1., osim ako nije drukčije navedeno]

(2023/C 125/24)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

Prijedlog

DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o energetskoj učinkovitosti (preinaka)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) znatno je izmijenjena nekoliko puta (5). S obzirom na daljnje izmjene tu bi direktivu radi jasnoće trebalo preinačiti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) znatno je izmijenjena nekoliko puta (5). S obzirom na daljnje izmjene tu bi direktivu radi jasnoće trebalo preinačiti.

| (2) | Komisija je u Planu za postizanje klimatskog cilja (6) predložila povećanje Unijine ambicioznosti tako da cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. bude barem 55 % ispod razina iz 1990. To je znatno povećanje u odnosu na trenutačni cilj, 40 %. Prijedlog je rezultat obećanja iz Komunikacije o europskom zelenom planu (7) da se predloži sveobuhvatan plan za povećavanje cilja Unije do 2030. na 55 % na odgovoran način. To je također u skladu s ciljevima 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”) da se prosječno globalno povećanje temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 oC i nastoji zadržati na razini do 1,5 oC. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u Planu za postizanje klimatskog cilja (6) predložila povećanje Unijine ambicioznosti tako da cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. bude barem 55 % ispod razina iz 1990. To je znatno povećanje u odnosu na trenutačni cilj, 40 %. Prijedlog je rezultat obećanja iz Komunikacije o europskom zelenom planu (7) da se predloži sveobuhvatan plan za povećavanje cilja Unije do 2030. na 55 % na odgovoran način. To je također u skladu s ciljevima 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”) da se prosječno globalno povećanje temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 oC i nastoji zadržati na razini do 1,5 oC.

| (3) | Europsko vijeće je u prosincu 2020. podržalo Unijin obvezujući klimatski cilj domaćeg smanjenja neto emisija stakleničkih plinova do 2030. od barem 55 % u odnosu na 1990. (8) Europsko vijeće je zaključilo da se klimatska ambicioznost treba povećati tako da se potakne održiv gospodarski razvoj, otvaraju radna mjesta, građanima Unije stvore koristi za zdravlje i okoliš te doprinese dugoročnoj globalnoj konkurentnosti gospodarstva Unije promicanjem ulaganja u zelene tehnologije. |
| --- | --- |

(3)

Europsko vijeće je u prosincu 2020. podržalo Unijin obvezujući klimatski cilj domaćeg smanjenja neto emisija stakleničkih plinova do 2030. od barem 55 % u odnosu na 1990. (8) Europsko vijeće je zaključilo da se klimatska ambicioznost treba povećati tako da se potakne održiv gospodarski razvoj, otvaraju radna mjesta, građanima Unije stvore koristi za zdravlje i okoliš te doprinese dugoročnoj globalnoj konkurentnosti gospodarstva Unije promicanjem ulaganja u zelene tehnologije.

| (4) | Radi ostvarivanja tih ciljeva u Programu rada Komisije za 2021. (9) najavljen je paket „Za cilj od 55 %” („Fit for 55 %”) za smanjenje emisija stakleničkih plinova od barem 55 % do 2030. i postizanje klimatski neutralne Europske unije do 2050. Taj paket obuhvaća brojna područja politika, među ostalim energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora, korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, oporezivanje energije, raspodjelu tereta i trgovanje emisijama. |
| --- | --- |

(4)

Radi ostvarivanja tih ciljeva u Programu rada Komisije za 2021. (9) najavljen je paket „Za cilj od 55 %” („Fit for 55 %”) za smanjenje emisija stakleničkih plinova od barem 55 % do 2030. i postizanje klimatski neutralne Europske unije do 2050. Taj paket obuhvaća brojna područja politika, među ostalim energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora, korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, oporezivanje energije, raspodjelu tereta i trgovanje emisijama.

| (4a) | Paket „Spremni za 55 %” trebao bi zaštititi i stvoriti radna mjesta u Uniji i omogućiti da EU postane svjetski predvodnik u razvoju i uvođenju čistih tehnologija u globalnoj energetskoj tranziciji, osobito u pogledu rješenja za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(4a)

Paket „Spremni za 55 %” trebao bi zaštititi i stvoriti radna mjesta u Uniji i omogućiti da EU postane svjetski predvodnik u razvoju i uvođenju čistih tehnologija u globalnoj energetskoj tranziciji, osobito u pogledu rješenja za energetsku učinkovitost.

| (5) | Projekcije ukazuju na to da bi uz potpunu provedbu trenutačnih politika smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. bilo približno 45 % u odnosu na razine iz 1990. bez emisija i apsorpcija iz korištenja zemljišta te približno 47 % s tim emisijama i apsorpcijama. Da bi se postigao taj veći cilj, u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. predviđene su brojne potrebne mjere u svim sektorima gospodarstva i revizije ključnih zakonodavnih instrumenata. |
| --- | --- |

(5)

Projekcije ukazuju na to da bi uz potpunu provedbu trenutačnih politika smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. bilo približno 45 % u odnosu na razine iz 1990. bez emisija i apsorpcija iz korištenja zemljišta te približno 47 % s tim emisijama i apsorpcijama. Da bi se postigao taj veći cilj, u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. predviđene su brojne potrebne mjere u svim sektorima gospodarstva i revizije ključnih zakonodavnih instrumenata.

| (6) | Među ključnim područjima za mjere je energetska učinkovitost, bez koje se potpuna dekarbonizacija gospodarstva Unije ne može postići (10). Iz potrebe da se iskoriste troškovno učinkovite mogućnosti za uštedu energije nastala je trenutačna Unijina politika u području energetske učinkovitosti. U prosincu 2018. utvrđen je novi Unijin glavni cilj energetske učinkovitosti do 2030. od barem 32,5 % (u odnosu na predviđenu potrošnju energije u 2030.) u paketu „Čista energija za sve Europljane”. |
| --- | --- |

(6)

Među ključnim područjima za mjere je energetska učinkovitost, bez koje se potpuna dekarbonizacija gospodarstva Unije ne može postići (10). Iz potrebe da se iskoriste troškovno učinkovite mogućnosti za uštedu energije nastala je trenutačna Unijina politika u području energetske učinkovitosti. U prosincu 2018. utvrđen je novi Unijin glavni cilj energetske učinkovitosti do 2030. od barem 32,5 % (u odnosu na predviđenu potrošnju energije u 2030.) u paketu „Čista energija za sve Europljane”.

| (7) | Procjena učinka uz Plan za postizanje klimatskog cilja pokazala je da bi poboljšanja energetske učinkovitosti trebala biti znatno veća od trenutačnog cilja od 32,5 % ako se želi postići veći klimatski cilj.
  Ambicioznijim ciljem povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. mogu se smanjiti cijene energije te on može biti ključan za smanjenje emisija stakleničkih plinova, uz povećanje korištenja i uvođenje električnog pogona, pogona na vodik i elektrogoriva te drugih čistih tehnologija neophodnih za zelenu tranziciju, među ostalim u prometnom sektoru. Čak i uz brzi rast proizvodnje zelene električne energije, energetska učinkovitost može smanjiti potrebu za novim kapacitetima za proizvodnju električne energije. Veća energetska učinkovitost također je iznimno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu goriva iz trećih zemalja. Energetska učinkovitost jedna je od najčišćih i troškovno najučinkovitijih mjera za rješavanje tog problema ovisnosti. |
| --- | --- |

(7)

Procjena učinka uz Plan za postizanje klimatskog cilja pokazala je da bi poboljšanja energetske učinkovitosti trebala biti znatno veća od trenutačnog cilja od 32,5 % ako se želi postići veći klimatski cilj.
  Ambicioznijim ciljem povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. mogu se smanjiti cijene energije te on može biti ključan za smanjenje emisija stakleničkih plinova, uz povećanje korištenja i uvođenje električnog pogona, pogona na vodik i elektrogoriva te drugih čistih tehnologija neophodnih za zelenu tranziciju, među ostalim u prometnom sektoru. Čak i uz brzi rast proizvodnje zelene električne energije, energetska učinkovitost može smanjiti potrebu za novim kapacitetima za proizvodnju električne energije. Veća energetska učinkovitost također je iznimno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu goriva iz trećih zemalja. Energetska učinkovitost jedna je od najčišćih i troškovno najučinkovitijih mjera za rješavanje tog problema ovisnosti.

| (8) | Ukupan zbroj nacionalnih doprinosa koje su države članice prijavile u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima (NECP-ovi) nije dostatan za Unijinu razinu ambicioznosti od 32,5 %. Zajednički bi se tim doprinosima postiglo smanjenje potrošnje primarne energije od 29,7 % i krajnje potrošnje energije od 29,4 % u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007. To bi značilo da za EU-27 nedostaje ukupno 2,8 postotnih bodova za potrošnju primarne energije i 3,1 postotni bod za krajnju potrošnju energije.
  Kad je riječ o potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije za 2020. te postizanju cilja Unije, trebalo bi ih promatrati u kontekstu privremenih učinaka mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 poduzetih 2020. koje su znatno usporile gospodarsku aktivnost, a posebno promet. Prijavljene razine potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije za 2020. zahtijevaju pažljivu analizu. |
| --- | --- |

(8)

Ukupan zbroj nacionalnih doprinosa koje su države članice prijavile u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima (NECP-ovi) nije dostatan za Unijinu razinu ambicioznosti od 32,5 %. Zajednički bi se tim doprinosima postiglo smanjenje potrošnje primarne energije od 29,7 % i krajnje potrošnje energije od 29,4 % u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007. To bi značilo da za EU-27 nedostaje ukupno 2,8 postotnih bodova za potrošnju primarne energije i 3,1 postotni bod za krajnju potrošnju energije.
  Kad je riječ o potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije za 2020. te postizanju cilja Unije, trebalo bi ih promatrati u kontekstu privremenih učinaka mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 poduzetih 2020. koje su znatno usporile gospodarsku aktivnost, a posebno promet. Prijavljene razine potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije za 2020. zahtijevaju pažljivu analizu.

| (9) | Iako i dalje postoji znatan potencijal za uštedu energije u svim sektorima, posebno se ističu promet, jer na njega otpada više od 30 % krajnje potrošnje energije, i zgrade, jer su energetska svojstva 75 % fonda zgrada u Uniji slaba. Sve važniji sektor je onaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), koji je odgovoran za 5 – 9 % ukupne svjetske potrošnje električne energije i za više od 2 % svih emisija. Udio podatkovnih centara u potrošnji električne energije u EU-28 2018. bio je 2,7 % (11). U tom je kontekstu u digitalnoj strategiji Unije (12) istaknuta potreba za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova ekološkog otiska. Trebalo bi i uzeti u obzir da bi potrošnja energije u ovom sektoru mogla porasti zbog njegove dekarbonizacije, posebno kad je riječ o dekarbonizaciji energetski intenzivnih procesa. |
| --- | --- |

(9)

Iako i dalje postoji znatan potencijal za uštedu energije u svim sektorima, posebno se ističu promet, jer na njega otpada više od 30 % krajnje potrošnje energije, i zgrade, jer su energetska svojstva 75 % fonda zgrada u Uniji slaba. Sve važniji sektor je onaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), koji je odgovoran za 5 – 9 % ukupne svjetske potrošnje električne energije i za više od 2 % svih emisija. Udio podatkovnih centara u potrošnji električne energije u EU-28 2018. bio je 2,7 % (11). U tom je kontekstu u digitalnoj strategiji Unije (12) istaknuta potreba za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova ekološkog otiska. Trebalo bi i uzeti u obzir da bi potrošnja energije u ovom sektoru mogla porasti zbog njegove dekarbonizacije, posebno kad je riječ o dekarbonizaciji energetski intenzivnih procesa.

| (10) | Veća ambicioznost zahtijeva intenzivnije promicanje troškovno učinkovitih mjera energetske učinkovitosti u svim područjima energetskog sustava i u svim relevantnim sektorima u kojima aktivnost utječe na potrošnju energije, kao što su prometni, vodni i poljoprivredni sektor. Povećanjem energetske učinkovitosti u cijelom energetskom lancu, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije, ostvarit će se koristi za okoliš, poboljšati kvaliteta zraka i javno zdravlje, smanjiti emisije stakleničkih plinova, povećati energetska sigurnost
  smanjenjem potrebe za uvozom energije, osobito fosilnih goriva,
  sniziti izdvajanja za energiju u kućanstvima i poduzećima i pomoći ublažiti energetsko siromaštvo, a povećat će se i konkurentnost, otvoriti više radnih mjesta i povećati gospodarska aktivnost u cijelom gospodarstvu, čime će se poboljšati kvaliteta života građana. To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa uspostavljenoga Pariškim sporazumom iz 2015. |
| --- | --- |

(10)

Veća ambicioznost zahtijeva intenzivnije promicanje troškovno učinkovitih mjera energetske učinkovitosti u svim područjima energetskog sustava i u svim relevantnim sektorima u kojima aktivnost utječe na potrošnju energije, kao što su prometni, vodni i poljoprivredni sektor. Povećanjem energetske učinkovitosti u cijelom energetskom lancu, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije, ostvarit će se koristi za okoliš, poboljšati kvaliteta zraka i javno zdravlje, smanjiti emisije stakleničkih plinova, povećati energetska sigurnost
  smanjenjem potrebe za uvozom energije, osobito fosilnih goriva,
  sniziti izdvajanja za energiju u kućanstvima i poduzećima i pomoći ublažiti energetsko siromaštvo, a povećat će se i konkurentnost, otvoriti više radnih mjesta i povećati gospodarska aktivnost u cijelom gospodarstvu, čime će se poboljšati kvaliteta života građana. To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa uspostavljenoga Pariškim sporazumom iz 2015.

| (10a) | Poboljšanjem energetske učinkovitosti različitih sektora, uključujući promet i stanovanje, mogu se poduprijeti urbana regeneracija, zaposlenost, poboljšanje zgrada i promjene u obrascima mobilnosti i pristupačnosti. Stoga je ključno promicati učinkovitije, održivije i cjenovno pristupačnije opcije. |
| --- | --- |

(10a)

Poboljšanjem energetske učinkovitosti različitih sektora, uključujući promet i stanovanje, mogu se poduprijeti urbana regeneracija, zaposlenost, poboljšanje zgrada i promjene u obrascima mobilnosti i pristupačnosti. Stoga je ključno promicati učinkovitije, održivije i cjenovno pristupačnije opcije.

| (11) | Ova Direktiva je korak prema klimatskoj neutralnosti do 2050. , prema kojoj se energetska učinkovitost treba smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu je opće načelo koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim sektorima, ne samo u energetskom sustavu, na svim razinama, uključujući financijski sektor. Rješenja za energetsku učinkovitost trebala bi biti prvi odabir u odlukama o politikama, planiranju i ulaganjima
  , osim ako bi to dovelo do povećanja emisija stakleničkih plinova,
  kad se određuju nova pravila za proizvodnju i za ostala područja politike. Iako bi se načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu trebalo primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge pravne obveze, ciljeve ili načela, te obveze, ciljevi i načela ne bi trebali sprečavati primjenu niti biti izuzeti od primjene tog načela. Komisija bi trebala osigurati da se energetska učinkovitost i upravljanje potrošnjom mogu natjecati pod jednakim uvjetima kao i proizvodni kapaciteti. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebaju se provesti kad god su troškovno učinkovitija od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude. Time bi se trebalo doprinijeti ostvarivanju višestrukih koristi energetske učinkovitosti za Uniju, osobito za građane i poduzeća. Provedba mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti trebala bi biti i prioritet u smanjivanju energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(11)

Ova Direktiva je korak prema klimatskoj neutralnosti do 2050. , prema kojoj se energetska učinkovitost treba smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu je opće načelo koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim sektorima, ne samo u energetskom sustavu, na svim razinama, uključujući financijski sektor. Rješenja za energetsku učinkovitost trebala bi biti prvi odabir u odlukama o politikama, planiranju i ulaganjima
  , osim ako bi to dovelo do povećanja emisija stakleničkih plinova,
  kad se određuju nova pravila za proizvodnju i za ostala područja politike. Iako bi se načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu trebalo primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge pravne obveze, ciljeve ili načela, te obveze, ciljevi i načela ne bi trebali sprečavati primjenu niti biti izuzeti od primjene tog načela. Komisija bi trebala osigurati da se energetska učinkovitost i upravljanje potrošnjom mogu natjecati pod jednakim uvjetima kao i proizvodni kapaciteti. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebaju se provesti kad god su troškovno učinkovitija od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude. Time bi se trebalo doprinijeti ostvarivanju višestrukih koristi energetske učinkovitosti za Uniju, osobito za građane i poduzeća. Provedba mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti trebala bi biti i prioritet u smanjivanju energetskog siromaštva.

| (12) | Energetska učinkovitost trebala bi biti prepoznata kao ključan element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u energetsku infrastrukturu Unije. Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu trebalo bi se primjenjivati tako da se prvenstveno razmotre pristup učinkovitosti sustava i društvena
  te zdravstvena
  perspektiva
  , obraćajući pozornost na sigurnost opskrbe, integraciju energetskog sustava i prijelaz na klimatsku neutralnost
  . Stoga bi primjena načela trebala pomoći da se poveća učinkovitost pojedinačnih sektora krajnje potrošnje i cijelog energetskog sustava. Trebala bi i poduprijeti ulaganja u energetski učinkovita rješenja kojima se doprinosi ciljevima u području okoliša iz Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(12)

Energetska učinkovitost trebala bi biti prepoznata kao ključan element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u energetsku infrastrukturu Unije. Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu trebalo bi se primjenjivati tako da se prvenstveno razmotre pristup učinkovitosti sustava i društvena
  te zdravstvena
  perspektiva
  , obraćajući pozornost na sigurnost opskrbe, integraciju energetskog sustava i prijelaz na klimatsku neutralnost
  . Stoga bi primjena načela trebala pomoći da se poveća učinkovitost pojedinačnih sektora krajnje potrošnje i cijelog energetskog sustava. Trebala bi i poduprijeti ulaganja u energetski učinkovita rješenja kojima se doprinosi ciljevima u području okoliša iz Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| (13) | Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu je definirano u Uredbi (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i osnovni element Strategije za integraciju energetskog sustava (15). Iako je temelj načela troškovna učinkovitost, njegova primjena ima šire posljedice
  iz društvene perspektive
  , koje
  bi trebalo pažljivo ocijeniti s pomoću pouzdanih metodologija analize troškova i koristi kojima se u obzir uzimaju višestruke koristi energetske učinkovitosti
  . Komisija je izradila namjenske smjernice da bi objasnila načelo i njegovu primjenu u kojima predlaže specifične alate i daje primjere primjene u više sektora. Komisija je također izdala preporuku za države članice koja se temelji na zahtjevima ove Direktive i pozvala na specifične mjere koje se odnose na primjenu načela.
  Države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir tu preporuku te se njome voditi u provedbi načela energetske učinkovitosti u praksi. |
| --- | --- |

(13)

Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu je definirano u Uredbi (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i osnovni element Strategije za integraciju energetskog sustava (15). Iako je temelj načela troškovna učinkovitost, njegova primjena ima šire posljedice
  iz društvene perspektive
  , koje
  bi trebalo pažljivo ocijeniti s pomoću pouzdanih metodologija analize troškova i koristi kojima se u obzir uzimaju višestruke koristi energetske učinkovitosti
  . Komisija je izradila namjenske smjernice da bi objasnila načelo i njegovu primjenu u kojima predlaže specifične alate i daje primjere primjene u više sektora. Komisija je također izdala preporuku za države članice koja se temelji na zahtjevima ove Direktive i pozvala na specifične mjere koje se odnose na primjenu načela.
  Države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir tu preporuku te se njome voditi u provedbi načela energetske učinkovitosti u praksi.

| (13a) | Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu podrazumijeva holistički pristup kojim se u obzir uzima cjelokupna učinkovitost integriranog energetskog sustava, sigurnost opskrbe i troškovna učinkovitost te promiču najučinkovitija rješenja za klimatsku neutralnost u cijelom lancu vrijednosti (od proizvodnje energije preko mrežnog prijenosa do potrošnje konačne energije) kako bi se učinkovitost postigla i u potrošnji primarne energije i u krajnjoj potrošnji energije. Tim bi se pristupom trebale razmatrati učinkovitost sustava i dinamična upotreba energije, pri čemu se izvori na strani potražnje i fleksibilnost sustava smatraju rješenjima za učinkovitost. To se načelo istovremeno može primjenjivati i na nižoj razini, odnosno razini imovine, kad je potrebno utvrditi energetsku učinkovitost određenih rješenja i prilagoditi ih kako bi se dala prednost onima s većom učinkovitošću ako predstavljaju i troškovno učinkovit put dekarbonizacije. |
| --- | --- |

(13a)

Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu podrazumijeva holistički pristup kojim se u obzir uzima cjelokupna učinkovitost integriranog energetskog sustava, sigurnost opskrbe i troškovna učinkovitost te promiču najučinkovitija rješenja za klimatsku neutralnost u cijelom lancu vrijednosti (od proizvodnje energije preko mrežnog prijenosa do potrošnje konačne energije) kako bi se učinkovitost postigla i u potrošnji primarne energije i u krajnjoj potrošnji energije. Tim bi se pristupom trebale razmatrati učinkovitost sustava i dinamična upotreba energije, pri čemu se izvori na strani potražnje i fleksibilnost sustava smatraju rješenjima za učinkovitost. To se načelo istovremeno može primjenjivati i na nižoj razini, odnosno razini imovine, kad je potrebno utvrditi energetsku učinkovitost određenih rješenja i prilagoditi ih kako bi se dala prednost onima s većom učinkovitošću ako predstavljaju i troškovno učinkovit put dekarbonizacije.

| (14) | Da bi načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu imalo učinka,
  nacionalni, regionalni, lokalni i sektorski
  donositelji odluka trebaju ga dosljedno primjenjivati u svim relevantnim
  scenarijima i
  politikama, planiranju i velikim ulaganjima – to znači ulaganja velikih razmjera pojedinačne vrijednosti veće od 50 milijuna EUR, odnosno 75 milijuna EUR ako je riječ o projektima prometne infrastrukture – koji utječu na potrošnju
  , prijenos, distribuciju i skladištenje
  energije ili opskrbu energijom. Za odgovarajuću primjenu načela potrebna je primjerena metodologija analize troškova i koristi na temelju koje će se stvoriti uvjeti za energetski učinkovita rješenja i pravilno praćenje.
  Analiza troškova i koristi uvijek bi se trebala temeljiti na najnovijim informacijama o cijenama energenata te uključivati scenarije povećanja cijena, na primjer, zbog smanjenja emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama, kako bi se pružio poticaj za primjenu mjera energetske učinkovitosti, te bi je trebalo sustavno razvijati, provoditi i objavljivati. Trebalo bi dati prednost rješenjima na strani potrošnje ako se tim rješenjima ciljevi politika ispunjavaju na isplativiji način nego ulaganjem u infrastrukturu za opskrbu energijom.
  Fleksibilnost na strani potrošnje može donijeti
  šire gospodarske, okolišne i društvene
  koristi potrošačima i 
  lokalnim zajednicama
  , povećati učinkovitost energetskog sustava i smanjiti troškove energije, npr. smanjivanjem troškova rada sustava čime se postižu niže tarife za sve potrošače. Države članice trebale bi u primjeni načela energetska učinkovitost na prvom mjestu uzeti u obzir potencijalne koristi fleksibilnosti na strani potrošnje pa prema potrebi razmotriti mogućnost da upravljanje potrošnjom,
  kako na centraliziranoj tako na decentraliziranoj razini
  , skladištenje energije i pametna rješenja budu dio njihova rada na povećavanju učinkovitosti integriranog energetskog sustava. |
| --- | --- |

(14)

Da bi načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu imalo učinka,
  nacionalni, regionalni, lokalni i sektorski
  donositelji odluka trebaju ga dosljedno primjenjivati u svim relevantnim
  scenarijima i
  politikama, planiranju i velikim ulaganjima – to znači ulaganja velikih razmjera pojedinačne vrijednosti veće od 50 milijuna EUR, odnosno 75 milijuna EUR ako je riječ o projektima prometne infrastrukture – koji utječu na potrošnju
  , prijenos, distribuciju i skladištenje
  energije ili opskrbu energijom. Za odgovarajuću primjenu načela potrebna je primjerena metodologija analize troškova i koristi na temelju koje će se stvoriti uvjeti za energetski učinkovita rješenja i pravilno praćenje.
  Analiza troškova i koristi uvijek bi se trebala temeljiti na najnovijim informacijama o cijenama energenata te uključivati scenarije povećanja cijena, na primjer, zbog smanjenja emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama, kako bi se pružio poticaj za primjenu mjera energetske učinkovitosti, te bi je trebalo sustavno razvijati, provoditi i objavljivati. Trebalo bi dati prednost rješenjima na strani potrošnje ako se tim rješenjima ciljevi politika ispunjavaju na isplativiji način nego ulaganjem u infrastrukturu za opskrbu energijom.
  Fleksibilnost na strani potrošnje može donijeti
  šire gospodarske, okolišne i društvene
  koristi potrošačima i 
  lokalnim zajednicama
  , povećati učinkovitost energetskog sustava i smanjiti troškove energije, npr. smanjivanjem troškova rada sustava čime se postižu niže tarife za sve potrošače. Države članice trebale bi u primjeni načela energetska učinkovitost na prvom mjestu uzeti u obzir potencijalne koristi fleksibilnosti na strani potrošnje pa prema potrebi razmotriti mogućnost da upravljanje potrošnjom,
  kako na centraliziranoj tako na decentraliziranoj razini
  , skladištenje energije i pametna rješenja budu dio njihova rada na povećavanju učinkovitosti integriranog energetskog sustava.

| (15) | Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu uvijek bi se trebalo primjenjivati razmjerno, a zbog zahtjeva ove Direktive ne bi trebale nastati preklapajuće ili proturječne obveze državama članicama u slučajevima u kojima se primjena načela izravno propisuje drugim zakonodavstvom. To bi se moglo dogoditi kod projekata od zajedničkog interesa s popisa Unije na temelju
  članka 3. Uredbe (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća
   (16) kojim se uvode zahtjevi da se u izradi i ocjenjivanju tih projekata razmotri načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu. |
| --- | --- |

(15)

Načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu uvijek bi se trebalo primjenjivati razmjerno, a zbog zahtjeva ove Direktive ne bi trebale nastati preklapajuće ili proturječne obveze državama članicama u slučajevima u kojima se primjena načela izravno propisuje drugim zakonodavstvom. To bi se moglo dogoditi kod projekata od zajedničkog interesa s popisa Unije na temelju
  članka 3. Uredbe (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća
   (16) kojim se uvode zahtjevi da se u izradi i ocjenjivanju tih projekata razmotri načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu.

| (16) | Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. je središnji element europskog zelenog plana. Energetsko siromaštvo je ključni pojam konsolidiran u zakonodavnom paketu „Čista energija za sve Europljane”, kojim se želi olakšati pravedna energetska tranzicija. Na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (17) Komisija je dala okvirne smjernice za prikladne pokazatelje za mjerenje energetskog siromaštva i definiciju značenja „znatnog broja kućanstava u energetskom siromaštvu”. (18) Direktivom (EU) 2019/944 i Direktivom 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19) od država se članica zahtijeva da poduzmu primjerene mjere radi ublažavanja energetskog siromaštva ondje gdje je ono utvrđeno, uključujući u širem kontekstu siromaštva.
  To je osobito važno u kontekstu sve većih cijena energenata i inflatornog pritiska, gdje bi se trebale provesti i kratkoročne i dugoročne mjere kako bi se odgovorilo na sustavne izazove za energetski sustav Unije. |
| --- | --- |

(16)

Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. je središnji element europskog zelenog plana. Energetsko siromaštvo je ključni pojam konsolidiran u zakonodavnom paketu „Čista energija za sve Europljane”, kojim se želi olakšati pravedna energetska tranzicija. Na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (17) Komisija je dala okvirne smjernice za prikladne pokazatelje za mjerenje energetskog siromaštva i definiciju značenja „znatnog broja kućanstava u energetskom siromaštvu”. (18) Direktivom (EU) 2019/944 i Direktivom 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19) od država se članica zahtijeva da poduzmu primjerene mjere radi ublažavanja energetskog siromaštva ondje gdje je ono utvrđeno, uključujući u širem kontekstu siromaštva.
  To je osobito važno u kontekstu sve većih cijena energenata i inflatornog pritiska, gdje bi se trebale provesti i kratkoročne i dugoročne mjere kako bi se odgovorilo na sustavne izazove za energetski sustav Unije.

| (17) | Kućanstvima sa srednjim i niskim dohotkom, ugroženim kupcima, uključujući krajnje korisnike, i ljudima koji se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koji su u opasnosti od njega
  te MSP-ovima i mikropoduzećima
  trebala bi pomoći primjena načela energetska učinkovitost na prvom mjestu. Mjere energetske učinkovitosti trebale bi se prioritetno provesti da se poboljša stanje tih pojedinaca i kućanstava
  i
  da se ublaži energetsko siromaštvo
  te ne bi trebale poticati nikakvo nerazmjerno povećanje troškova stanovanja, mobilnosti ili energije
  . Sveobuhvatan pristup u izradi politika i u provođenju politika i mjera zahtijeva od država članica da se pobrinu da druge politike i mjere nemaju negativan učinak na te pojedince ni kućanstva. |
| --- | --- |

(17)

Kućanstvima sa srednjim i niskim dohotkom, ugroženim kupcima, uključujući krajnje korisnike, i ljudima koji se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koji su u opasnosti od njega
  te MSP-ovima i mikropoduzećima
  trebala bi pomoći primjena načela energetska učinkovitost na prvom mjestu. Mjere energetske učinkovitosti trebale bi se prioritetno provesti da se poboljša stanje tih pojedinaca i kućanstava
  i
  da se ublaži energetsko siromaštvo
  te ne bi trebale poticati nikakvo nerazmjerno povećanje troškova stanovanja, mobilnosti ili energije
  . Sveobuhvatan pristup u izradi politika i u provođenju politika i mjera zahtijeva od država članica da se pobrinu da druge politike i mjere nemaju negativan učinak na te pojedince ni kućanstva.

| (18) | Ova je Direktiva dio šireg okvira politika za energetsku učinkovitost usmjerenih na potencijalnu energetsku učinkovitost u određenim područjima politika, među ostalim zgrada (Direktiva 2010/31/EU (20)), proizvoda (Direktiva 2009/125/EZ, Uredba (EU) 2017/1369 i Uredba (EU) 2020/740 (21)) i mehanizma upravljanja (Uredba (EU) 2018/1999). Te su politike vrlo važne da bi se postigle uštede energije u slučaju zamjene proizvoda ili izgradnje ili obnove zgrada (22). |
| --- | --- |

(18)

Ova je Direktiva dio šireg okvira politika za energetsku učinkovitost usmjerenih na potencijalnu energetsku učinkovitost u određenim područjima politika, među ostalim zgrada (Direktiva 2010/31/EU (20)), proizvoda (Direktiva 2009/125/EZ, Uredba (EU) 2017/1369 i Uredba (EU) 2020/740 (21)) i mehanizma upravljanja (Uredba (EU) 2018/1999). Te su politike vrlo važne da bi se postigle uštede energije u slučaju zamjene proizvoda ili izgradnje ili obnove zgrada (22).

| (19) | Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje prepreka kako bi se pojednostavnilo ulaganje u mjere energetske učinkovitosti. Iz potprograma Prelazak na čistu energiju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti namjenski će se financirati podrška izradi najboljih europskih rješenja u provedbi politika energetske učinkovitosti kojima će se energetskoj učinkovitosti uklanjati prepreke u ponašanju, na tržištu i u regulativi. |
| --- | --- |

(19)

Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje prepreka kako bi se pojednostavnilo ulaganje u mjere energetske učinkovitosti. Iz potprograma Prelazak na čistu energiju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti namjenski će se financirati podrška izradi najboljih europskih rješenja u provedbi politika energetske učinkovitosti kojima će se energetskoj učinkovitosti uklanjati prepreke u ponašanju, na tržištu i u regulativi.

| (20) | Europsko vijeće na sastanku od 23. i 24. listopada 2014. podržalo je cilj energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. na razini Unije, koji bi trebalo preispitati do 2020. vodeći računa o cilju od 30 % na razini Unije. U svojoj rezoluciji od 15. prosinca 2015. pod naslovom „Ususret europskoj energetskoj uniji” Europski parlament pozvao je Komisiju da dodatno procijeni održivost cilja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje. |
| --- | --- |

(20)

Europsko vijeće na sastanku od 23. i 24. listopada 2014. podržalo je cilj energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. na razini Unije, koji bi trebalo preispitati do 2020. vodeći računa o cilju od 30 % na razini Unije. U svojoj rezoluciji od 15. prosinca 2015. pod naslovom „Ususret europskoj energetskoj uniji” Europski parlament pozvao je Komisiju da dodatno procijeni održivost cilja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje.

| (21) | Predviđa se da bi se na temelju cilja energetske učinkovitosti u Uniji za 2030. od 32,5 % i drugim instrumentima politike iz postojećeg okvira do 2030. postiglo smanjenje emisija stakleničkih plinova od približno 45 % (23). U procjeni učinka Plana za postizanje klimatskog cilja do 2030. ocijenjeno je koliko bi se trebalo postići u pojedinim područjima politika ako se želi postići veći klimatski cilj, smanjenje od 55 % emisija stakleničkih plinova do 2030. Zaključak je da bi u odnosu na osnovni scenarij postizanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova na troškovno optimalan način značilo da se potrošnja primarne energije mora smanjiti za barem 39 – 41 %, a potrošnja krajnje energije za barem 36 – 37 %. |
| --- | --- |

(21)

Predviđa se da bi se na temelju cilja energetske učinkovitosti u Uniji za 2030. od 32,5 % i drugim instrumentima politike iz postojećeg okvira do 2030. postiglo smanjenje emisija stakleničkih plinova od približno 45 % (23). U procjeni učinka Plana za postizanje klimatskog cilja do 2030. ocijenjeno je koliko bi se trebalo postići u pojedinim područjima politika ako se želi postići veći klimatski cilj, smanjenje od 55 % emisija stakleničkih plinova do 2030. Zaključak je da bi u odnosu na osnovni scenarij postizanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova na troškovno optimalan način značilo da se potrošnja primarne energije mora smanjiti za barem 39 – 41 %, a potrošnja krajnje energije za barem 36 – 37 %.

| (22) | Unijin cilj energetske učinkovitosti izvorno je zadan i izračunan uzimajući kao osnovni scenarij predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007. Zbog promjena Eurostatove metodologije za izračun energetske ravnoteže i poboljšanja kasnijih predviđanja iz modeliranja potrebno je promijeniti osnovni scenarij. Stoga se, koristeći isti pristup za definiranje cilja, tj. uspoređivanjem s budućim osnovnim predviđanjima, ambicioznost Unijina cilja energetske učinkovitosti za 2030. postavlja u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2020., odražavajući nacionalne doprinose iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Unija će na temelju tako ažuriranog osnovnog scenarija trebati povećati ambicioznost za energetsku učinkovitost ▌. Novi način iskazivanja razine ambicioznosti Unijinih ciljeva ne utječe na stvarnu razinu koju je potrebno postići ▌. |
| --- | --- |

(22)

Unijin cilj energetske učinkovitosti izvorno je zadan i izračunan uzimajući kao osnovni scenarij predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007. Zbog promjena Eurostatove metodologije za izračun energetske ravnoteže i poboljšanja kasnijih predviđanja iz modeliranja potrebno je promijeniti osnovni scenarij. Stoga se, koristeći isti pristup za definiranje cilja, tj. uspoređivanjem s budućim osnovnim predviđanjima, ambicioznost Unijina cilja energetske učinkovitosti za 2030. postavlja u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2020., odražavajući nacionalne doprinose iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Unija će na temelju tako ažuriranog osnovnog scenarija trebati povećati ambicioznost za energetsku učinkovitost ▌. Novi način iskazivanja razine ambicioznosti Unijinih ciljeva ne utječe na stvarnu razinu koju je potrebno postići ▌.

| (23) | Metodologija izračuna krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije usklađena je s Eurostatovom metodologijom, ali pokazatelji za potrebe ove Direktive imaju drugačiji opseg – tj. za cilj za krajnju potrošnju energije ne obuhvaćaju okolnu toplinu i obuhvaćaju potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu. Korištenje novih pokazatelja znači i da se sve promjene potrošnje energije visokih peći sad vide samo u potrošnji primarne energije. |
| --- | --- |

(23)

Metodologija izračuna krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije usklađena je s Eurostatovom metodologijom, ali pokazatelji za potrebe ove Direktive imaju drugačiji opseg – tj. za cilj za krajnju potrošnju energije ne obuhvaćaju okolnu toplinu i obuhvaćaju potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu. Korištenje novih pokazatelja znači i da se sve promjene potrošnje energije visokih peći sad vide samo u potrošnji primarne energije.

| (24) | Potrebu da Unija poveća svoje ciljeve energetske učinkovitosti trebalo bi izražavati u potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije koje se treba postići 2030., uključujući dodatnu potrebnu razinu u odnosu na mjere koje su već uspostavljene ili planirane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U referentnom scenariju iz 2020. predviđeno je da će 2030. biti postignute krajnja potrošnja energije od 864 Mtoe i potrošnja primarne energije od 1 124 Mtoe (bez okolne topline i s međunarodnim zračnim prometom). Dodatno smanjenje od
  14,5
   % daje
  740
   Mtoe, odnosno
  960
   Mtoe u 2030.
  To odgovara smanjenju od 40 % za krajnju potrošnju energije i od 42,5 % za potrošnju primarne energije u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007.
  Ne postoje obvezujući ciljevi na razini država članica
  za postizanje ciljeva energetske učinkovitosti
  do 2020.
  U pogledu ciljeva za 2030., nacionalni doprinosi trebali bi postati obvezujući,
  a države članice trebale bi same odrediti svoj doprinos postizanju Unijina cilja energetske učinkovitosti
  u skladu s
  formulom iz ove Direktive. Države članice trebale bi biti slobodne da odrede svoje nacionalne ciljeve na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije ili uštede primarne ili krajnje energije ili na temelju energetskog intenziteta. Ovom se Direktivom mijenja način na koji države članice izražavaju svoje
  obvezujuće
  nacionalne doprinose
  obvezujućem
  cilju Unije.
  Obvezujući
  doprinosi država članica cilju Unije trebali bi se izražavati kao potrošnja primarne energije i krajnja potrošnja energije radi dosljednosti i praćenja njihova ostvarivanja. Potrebno je redovito ocjenjivati napredak postignut u ostvarivanju ciljeva Unije za 2030., kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(24)

Potrebu da Unija poveća svoje ciljeve energetske učinkovitosti trebalo bi izražavati u potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije koje se treba postići 2030., uključujući dodatnu potrebnu razinu u odnosu na mjere koje su već uspostavljene ili planirane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U referentnom scenariju iz 2020. predviđeno je da će 2030. biti postignute krajnja potrošnja energije od 864 Mtoe i potrošnja primarne energije od 1 124 Mtoe (bez okolne topline i s međunarodnim zračnim prometom). Dodatno smanjenje od
  14,5
   % daje
  740
   Mtoe, odnosno
  960
   Mtoe u 2030.
  To odgovara smanjenju od 40 % za krajnju potrošnju energije i od 42,5 % za potrošnju primarne energije u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007.
  Ne postoje obvezujući ciljevi na razini država članica
  za postizanje ciljeva energetske učinkovitosti
  do 2020.
  U pogledu ciljeva za 2030., nacionalni doprinosi trebali bi postati obvezujući,
  a države članice trebale bi same odrediti svoj doprinos postizanju Unijina cilja energetske učinkovitosti
  u skladu s
  formulom iz ove Direktive. Države članice trebale bi biti slobodne da odrede svoje nacionalne ciljeve na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije ili uštede primarne ili krajnje energije ili na temelju energetskog intenziteta. Ovom se Direktivom mijenja način na koji države članice izražavaju svoje
  obvezujuće
  nacionalne doprinose
  obvezujućem
  cilju Unije.
  Obvezujući
  doprinosi država članica cilju Unije trebali bi se izražavati kao potrošnja primarne energije i krajnja potrošnja energije radi dosljednosti i praćenja njihova ostvarivanja. Potrebno je redovito ocjenjivati napredak postignut u ostvarivanju ciljeva Unije za 2030., kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2018/1999.

| (25) | Cilj povećanja energetske učinkovitosti
  trebalo bi
  ostvariti kao rezultat kumulativne provedbe posebnih
  lokalnih, regionalnih,
  nacionalnih i europskih mjera za promicanje energetske učinkovitosti u različitim područjima. Od država članica trebalo bi zahtijevati da utvrde nacionalne politike i mjere za povećanje energetske učinkovitosti. Te bi politike i mjere i pojedinačna nastojanja svake države članice trebala ocijeniti Komisija, zajedno s podacima o ostvarenom napretku, kako bi se procijenilo kolika je vjerojatnost ostvarivanja općeg cilja Unije i u kojoj su mjeri pojedinačna nastojanja dovoljna za ostvarivanje zajedničkog cilja. |
| --- | --- |

(25)

Cilj povećanja energetske učinkovitosti
  trebalo bi
  ostvariti kao rezultat kumulativne provedbe posebnih
  lokalnih, regionalnih,
  nacionalnih i europskih mjera za promicanje energetske učinkovitosti u različitim područjima. Od država članica trebalo bi zahtijevati da utvrde nacionalne politike i mjere za povećanje energetske učinkovitosti. Te bi politike i mjere i pojedinačna nastojanja svake države članice trebala ocijeniti Komisija, zajedno s podacima o ostvarenom napretku, kako bi se procijenilo kolika je vjerojatnost ostvarivanja općeg cilja Unije i u kojoj su mjeri pojedinačna nastojanja dovoljna za ostvarivanje zajedničkog cilja.

| (26) | Javni sektor je odgovoran za približno 5 – 10 % ukupne krajnje potrošnje energije u Uniji. Javna tijela godišnje troše približno 1,8 bilijuna eura. To je oko 14 % bruto domaćeg proizvoda Unije. Iz tog je razloga javni sektor važan pokretač transformacije tržišta prema učinkovitijim proizvodima, zgradama i uslugama te promjena u ponašanju građana i poduzeća u vezi s potrošnjom energije. Nadalje, smanjenjem potrošnje energije putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti mogu se osloboditi javna sredstva za druge namjene. Javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini trebala bi biti uzor po pitanju energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(26)

Javni sektor je odgovoran za približno 5 – 10 % ukupne krajnje potrošnje energije u Uniji. Javna tijela godišnje troše približno 1,8 bilijuna eura. To je oko 14 % bruto domaćeg proizvoda Unije. Iz tog je razloga javni sektor važan pokretač transformacije tržišta prema učinkovitijim proizvodima, zgradama i uslugama te promjena u ponašanju građana i poduzeća u vezi s potrošnjom energije. Nadalje, smanjenjem potrošnje energije putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti mogu se osloboditi javna sredstva za druge namjene. Javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini trebala bi biti uzor po pitanju energetske učinkovitosti.

| (27) | Ako želi biti uzor, javni sektor trebao bi postaviti vlastite ciljeve za dekarbonizaciju i energetsku učinkovitost. Poboljšanja u području energetske učinkovitosti u javnom sektoru trebala bi odražavati nastojanja potrebna na razini Unije. ▌Ako se uvede obveza godišnjeg smanjenja potrošnje energije u javnom sektoru od barem
  2 %,
  javni sektor bi mogao poslužiti kao uzor. Države članice zadržavaju potpunu fleksibilnost u pogledu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti radi smanjenja krajnje potrošnje energije. Zahtijevanje godišnjeg smanjenja krajnje potrošnje energije je manje administrativno opterećenje nego utvrđivanje metoda za mjerenje ušteda energije. |
| --- | --- |

(27)

Ako želi biti uzor, javni sektor trebao bi postaviti vlastite ciljeve za dekarbonizaciju i energetsku učinkovitost. Poboljšanja u području energetske učinkovitosti u javnom sektoru trebala bi odražavati nastojanja potrebna na razini Unije. ▌Ako se uvede obveza godišnjeg smanjenja potrošnje energije u javnom sektoru od barem
  2 %,
  javni sektor bi mogao poslužiti kao uzor. Države članice zadržavaju potpunu fleksibilnost u pogledu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti radi smanjenja krajnje potrošnje energije. Zahtijevanje godišnjeg smanjenja krajnje potrošnje energije je manje administrativno opterećenje nego utvrđivanje metoda za mjerenje ušteda energije.

| (28) | Da bi ispunile svoju obvezu, države članice trebale bi ciljati krajnju potrošnju energije svih javnih službi i postrojenja javnih tijela. Da bi odredile na koga se to odnosi, države članice trebale bi primjenjivati definiciju javnih naručitelja iz Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24). Obveza se može ispuniti smanjenjem krajnje potrošnje energije u bilo kojem dijelu javnog sektora, među ostalim prijevozu, javnim zgradama, zdravstvu, prostornom planiranju, gospodarenju vodama i pročišćavanju otpadnih voda, odvodnji i pročišćavanju voda, gospodarenju otpadom, centraliziranom grijanju i hlađenju, distribuciji energije, opskrbi energijom i skladištenju energije, javnoj rasvjeti i planiranju infrastrukture. Da bi javnim tijelima smanjile administrativno opterećenje, države članice trebale bi uspostaviti digitalne platforme ili alate za prikupljanje agregiranih podataka o potrošnji od javnih tijela, njihovo javno objavljivanje i dostavljanje Komisiji. |
| --- | --- |

(28)

Da bi ispunile svoju obvezu, države članice trebale bi ciljati krajnju potrošnju energije svih javnih službi i postrojenja javnih tijela. Da bi odredile na koga se to odnosi, države članice trebale bi primjenjivati definiciju javnih naručitelja iz Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24). Obveza se može ispuniti smanjenjem krajnje potrošnje energije u bilo kojem dijelu javnog sektora, među ostalim prijevozu, javnim zgradama, zdravstvu, prostornom planiranju, gospodarenju vodama i pročišćavanju otpadnih voda, odvodnji i pročišćavanju voda, gospodarenju otpadom, centraliziranom grijanju i hlađenju, distribuciji energije, opskrbi energijom i skladištenju energije, javnoj rasvjeti i planiranju infrastrukture. Da bi javnim tijelima smanjile administrativno opterećenje, države članice trebale bi uspostaviti digitalne platforme ili alate za prikupljanje agregiranih podataka o potrošnji od javnih tijela, njihovo javno objavljivanje i dostavljanje Komisiji.

| (29) | Države članice trebale bi biti uzor tako da svi ugovori o energetskom učinku
  , energetski pregledi
  i sustavi gospodarenja energijom u javnom sektoru budu u skladu s europskim ili međunarodnim normama ili tako da se energetski pregledi u velikoj mjeri koriste u dijelovima javnog sektora sa znatnom potrošnjom energije.
  Države članice trebale bi pružiti jasne smjernice i postupke za upotrebu tih instrumenata. |
| --- | --- |

(29)

Države članice trebale bi biti uzor tako da svi ugovori o energetskom učinku
  , energetski pregledi
  i sustavi gospodarenja energijom u javnom sektoru budu u skladu s europskim ili međunarodnim normama ili tako da se energetski pregledi u velikoj mjeri koriste u dijelovima javnog sektora sa znatnom potrošnjom energije.
  Države članice trebale bi pružiti jasne smjernice i postupke za upotrebu tih instrumenata.

| (30) | Potiču se javna tijela da iskoriste podršku subjekata kao što su agencije za održivu energiju, uspostavljene prema potrebi na regionalnoj ili lokalnoj razini. Organizacija tih agencija obično odražava pojedinačne potrebe javnih tijela u nekoj regiji ili aktivnih u nekom javnom sektoru. Centralizirane agencije mogu bolje ispunjavati potrebe i raditi djelotvornije u drugim okolnostima, npr. u manjim ili centraliziranim državama članicama, ili kad je riječ o složenim ili prekograničnim aspektima, kao što je centralizirano grijanje i hlađenje. Agencije za održivu energiju mogu služiti kao jedinstvena kontaktna točka u skladu s člankom 21. Te su agencije često odgovorne za izradu lokalnih ili regionalnih planova za dekarbonizaciju, koji mogu sadržavati i druge mjere za dekarbonizaciju, npr. zamjena kotlova na fosilna goriva, i pružanje podrške javnim tijelima u provedbi politika povezanih s energijom. Agencije za održivu energiju ili drugi subjekti za pomoć regionalnim i lokalnim upravama mogu imati jasne nadležnosti, ciljeve i resurse u području održive energije. Agencije za održivu energiju mogle bi se poticati na razmatranje inicijativa poduzetih u okviru Sporazuma gradonačelnika, u kojem su okupljene lokalne samouprave koje su se dobrovoljno obvezale na ispunjavanje energetskih i klimatskih ciljeva Unije, i drugih postojećih inicijativa u tom području. Planovi za dekarbonizaciju trebali bi biti povezani s planovima teritorijalnog razvoja te bi se u njima trebale uzeti u obzir sveobuhvatne procjene koje bi trebale provoditi države članice. |
| --- | --- |

(30)

Potiču se javna tijela da iskoriste podršku subjekata kao što su agencije za održivu energiju, uspostavljene prema potrebi na regionalnoj ili lokalnoj razini. Organizacija tih agencija obično odražava pojedinačne potrebe javnih tijela u nekoj regiji ili aktivnih u nekom javnom sektoru. Centralizirane agencije mogu bolje ispunjavati potrebe i raditi djelotvornije u drugim okolnostima, npr. u manjim ili centraliziranim državama članicama, ili kad je riječ o složenim ili prekograničnim aspektima, kao što je centralizirano grijanje i hlađenje. Agencije za održivu energiju mogu služiti kao jedinstvena kontaktna točka u skladu s člankom 21. Te su agencije često odgovorne za izradu lokalnih ili regionalnih planova za dekarbonizaciju, koji mogu sadržavati i druge mjere za dekarbonizaciju, npr. zamjena kotlova na fosilna goriva, i pružanje podrške javnim tijelima u provedbi politika povezanih s energijom. Agencije za održivu energiju ili drugi subjekti za pomoć regionalnim i lokalnim upravama mogu imati jasne nadležnosti, ciljeve i resurse u području održive energije. Agencije za održivu energiju mogle bi se poticati na razmatranje inicijativa poduzetih u okviru Sporazuma gradonačelnika, u kojem su okupljene lokalne samouprave koje su se dobrovoljno obvezale na ispunjavanje energetskih i klimatskih ciljeva Unije, i drugih postojećih inicijativa u tom području. Planovi za dekarbonizaciju trebali bi biti povezani s planovima teritorijalnog razvoja te bi se u njima trebale uzeti u obzir sveobuhvatne procjene koje bi trebale provoditi države članice.

| (31) | Države članice trebale bi javnim tijelima pružiti podršku u planiranju i uvođenju mjera za poboljšavanje energetske učinkovitosti, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, davanjem
  financijske i tehničke potpore te podnošenjem planova za rješavanje manjka radne snage i kvalificiranih stručnjaka potrebnih za sve faze zelene tranzicije, uključujući obrtnike kao i visokokvalificirane stručnjake za zelene tehnologije, znanstvenike u području primijenjenih znanosti i inovatore
  .
  Države članice trebale bi poticati javna tijela da uzmu u obzir šire koristi koje nadilaze uštedu energije, kao što su bolja kvaliteta zraka u zatvorenim prostorima i zdravije okruženje u zatvorenim prostorima, kao i poboljšanje kvalitete života ljudi, posebno za škole, centre za skrb o djeci, domove za starije i nemoćne, zaštićene stambene objekte i bolnice. Države članice trebale bi pružati
  smjernice kojima će promicati stvaranje stručnosti i prilike za izobrazbu te
  poticati
  suradnju među javnim tijelima, među ostalim i agencijama. U tu bi svrhu države članice mogle uspostaviti nacionalne
  i regionalne
  centre stručnosti za složena pitanja, npr. savjetovanje lokalnih ili regionalnih energetskih agencija o centraliziranom grijanju ili hlađenju. |
| --- | --- |

(31)

Države članice trebale bi javnim tijelima pružiti podršku u planiranju i uvođenju mjera za poboljšavanje energetske učinkovitosti, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, davanjem
  financijske i tehničke potpore te podnošenjem planova za rješavanje manjka radne snage i kvalificiranih stručnjaka potrebnih za sve faze zelene tranzicije, uključujući obrtnike kao i visokokvalificirane stručnjake za zelene tehnologije, znanstvenike u području primijenjenih znanosti i inovatore
  .
  Države članice trebale bi poticati javna tijela da uzmu u obzir šire koristi koje nadilaze uštedu energije, kao što su bolja kvaliteta zraka u zatvorenim prostorima i zdravije okruženje u zatvorenim prostorima, kao i poboljšanje kvalitete života ljudi, posebno za škole, centre za skrb o djeci, domove za starije i nemoćne, zaštićene stambene objekte i bolnice. Države članice trebale bi pružati
  smjernice kojima će promicati stvaranje stručnosti i prilike za izobrazbu te
  poticati
  suradnju među javnim tijelima, među ostalim i agencijama. U tu bi svrhu države članice mogle uspostaviti nacionalne
  i regionalne
  centre stručnosti za složena pitanja, npr. savjetovanje lokalnih ili regionalnih energetskih agencija o centraliziranom grijanju ili hlađenju.

| (31a) | S obzirom na krizu sigurnosti opskrbe energijom i rast cijena energenata, trebalo bi poticati države članice da pojačano financiraju na početku razdoblja ulaganja u uštedu energije. U tu bi svrhu državama članicama koje obnove više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada u nekoj godini u razdoblju od 2024. do 2026. trebalo omogućiti da višak uračunaju u godišnju stopu obnove za neku od sljedeće tri godine. Država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada od 1. siječnja 2027. može višak uračunati u godišnju stopu obnove za sljedeće dvije godine. Ta se mogućnost ne bi trebala iskorištavati u svrhe koje nisu u skladu s općim ciljevima i razinom ambicije ove Direktive. |
| --- | --- |

(31a)

S obzirom na krizu sigurnosti opskrbe energijom i rast cijena energenata, trebalo bi poticati države članice da pojačano financiraju na početku razdoblja ulaganja u uštedu energije. U tu bi svrhu državama članicama koje obnove više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada u nekoj godini u razdoblju od 2024. do 2026. trebalo omogućiti da višak uračunaju u godišnju stopu obnove za neku od sljedeće tri godine. Država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada od 1. siječnja 2027. može višak uračunati u godišnju stopu obnove za sljedeće dvije godine. Ta se mogućnost ne bi trebala iskorištavati u svrhe koje nisu u skladu s općim ciljevima i razinom ambicije ove Direktive.

| (32) | Zgrade i promet su, uz industriju, glavni korisnici energije i izvori emisija (25). Na zgrade otpada približno 40 % ukupne potrošnje energije i 36 % emisija stakleničkih plinova iz energije u Uniji (26). U Komunikaciji Komisije Val obnove (27) razmatra se dvostruko pitanje učinkovitosti energije i resursa i cjenovne pristupačnosti u sektoru zgradarstva te se nastoji udvostručiti stopa obnove. Fokus je na najneučinkovitijim zgradama, energetskom siromaštvu i javnim zgradama. Osim toga, zgrade su od ključnog značenja za ostvarivanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Zgrade u vlasništvu javnih tijela
  i zgrade koje pružaju usluge od općeg interesa, kao što su obrazovanje (kao što su centri za dnevnu skrb, škole i sveučilišta), zdravstvo (kao što su bolnice i domovi za starije osobe) i socijalne usluge (kao što su društveni centri za mlade, za starije osobe i osobe koje žive u kućanstvima s niskim primanjima) ili socijalno stanovanje,
  čine znatan udio u fondu nekretnina i vrlo su vidljive u javnom životu. Stoga je prikladno odrediti godišnju stopu temeljite obnove zgrada u vlasništvu i uporabi javnih tijela
  i zgrada namijenjenih pružanju socijalnih usluga
  na državnom području države članice s ciljem nadogradnje njihovih energetskih svojstava
  i transformacije u zgrade gotovo nulte energije ili zgrade s nultim emisijama
  . Države članice pozvane su da odrede višu stopu obnove u slučajevima u kojima je to troškovno učinkovito u okviru obnove njihova fonda zgrada u skladu s dugoročnim strategijama obnove ili nacionalnim programima obnove. Tom se stopom obnove ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze u vezi sa zgradama približno nulte energije (nZEB-ovi) određene u Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28).
  Države članice trebale bi moći primjenjivati manje stroge zahtjeve na neke zgrade, kao što su zgrade od posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti.
  U sljedećem preispitivanju Direktive 2010/31/EU Komisija bi trebala ocijeniti napredak koji su države članice ostvarile u obnovi zgrada javnih tijela. Komisija bi trebala razmotriti podnošenje zakonodavnog prijedloga za reviziju stope obnove uz uzimanje u obzir ostvarenog napretka država članica, bitnih gospodarskih ili tehničkih novosti i, prema potrebi, obveza Unije u pogledu dekarbonizacije i nulte stope onečišćenja. Obveza obnove zgrada javnih tijela iz ove Direktive dopunjuje tu direktivu na temelju koje države članice moraju osigurati da se u slučaju velikih radova obnove postojećih zgrada njihova energetska svojstva nadograde tako da ispunjavaju zahtjeve za nZEB-ove.
  Komisija i države članice trebale bi osigurati dodatne smjernice o temeljitoj obnovi zgrada koje imaju povijesnu vrijednost. |
| --- | --- |

(32)

Zgrade i promet su, uz industriju, glavni korisnici energije i izvori emisija (25). Na zgrade otpada približno 40 % ukupne potrošnje energije i 36 % emisija stakleničkih plinova iz energije u Uniji (26). U Komunikaciji Komisije Val obnove (27) razmatra se dvostruko pitanje učinkovitosti energije i resursa i cjenovne pristupačnosti u sektoru zgradarstva te se nastoji udvostručiti stopa obnove. Fokus je na najneučinkovitijim zgradama, energetskom siromaštvu i javnim zgradama. Osim toga, zgrade su od ključnog značenja za ostvarivanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Zgrade u vlasništvu javnih tijela
  i zgrade koje pružaju usluge od općeg interesa, kao što su obrazovanje (kao što su centri za dnevnu skrb, škole i sveučilišta), zdravstvo (kao što su bolnice i domovi za starije osobe) i socijalne usluge (kao što su društveni centri za mlade, za starije osobe i osobe koje žive u kućanstvima s niskim primanjima) ili socijalno stanovanje,
  čine znatan udio u fondu nekretnina i vrlo su vidljive u javnom životu. Stoga je prikladno odrediti godišnju stopu temeljite obnove zgrada u vlasništvu i uporabi javnih tijela
  i zgrada namijenjenih pružanju socijalnih usluga
  na državnom području države članice s ciljem nadogradnje njihovih energetskih svojstava
  i transformacije u zgrade gotovo nulte energije ili zgrade s nultim emisijama
  . Države članice pozvane su da odrede višu stopu obnove u slučajevima u kojima je to troškovno učinkovito u okviru obnove njihova fonda zgrada u skladu s dugoročnim strategijama obnove ili nacionalnim programima obnove. Tom se stopom obnove ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze u vezi sa zgradama približno nulte energije (nZEB-ovi) određene u Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28).
  Države članice trebale bi moći primjenjivati manje stroge zahtjeve na neke zgrade, kao što su zgrade od posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti.
  U sljedećem preispitivanju Direktive 2010/31/EU Komisija bi trebala ocijeniti napredak koji su države članice ostvarile u obnovi zgrada javnih tijela. Komisija bi trebala razmotriti podnošenje zakonodavnog prijedloga za reviziju stope obnove uz uzimanje u obzir ostvarenog napretka država članica, bitnih gospodarskih ili tehničkih novosti i, prema potrebi, obveza Unije u pogledu dekarbonizacije i nulte stope onečišćenja. Obveza obnove zgrada javnih tijela iz ove Direktive dopunjuje tu direktivu na temelju koje države članice moraju osigurati da se u slučaju velikih radova obnove postojećih zgrada njihova energetska svojstva nadograde tako da ispunjavaju zahtjeve za nZEB-ove.
  Komisija i države članice trebale bi osigurati dodatne smjernice o temeljitoj obnovi zgrada koje imaju povijesnu vrijednost.

| (33) | Državama članicama potreban je pregled zgrada koje nisu na razini nZEB-a da bi mogle odrediti stopu obnove. Države članice stoga bi trebale objaviti i redovito ažurirati popis javnih zgrada
  , uključujući socijalne stanove,
  u glavnoj bazi podataka s energetskim certifikatima. Taj popis trebao bi također omogućiti privatnim subjektima, među ostalim poduzećima za energetske usluge
  (ESCO-i)
  , da predlažu rješenja za obnovu, a te bi podatke mogla agregirati Promatračka skupina EU-a za obnovu zgrada. |
| --- | --- |

(33)

Državama članicama potreban je pregled zgrada koje nisu na razini nZEB-a da bi mogle odrediti stopu obnove. Države članice stoga bi trebale objaviti i redovito ažurirati popis javnih zgrada
  , uključujući socijalne stanove,
  u glavnoj bazi podataka s energetskim certifikatima. Taj popis trebao bi također omogućiti privatnim subjektima, među ostalim poduzećima za energetske usluge
  (ESCO-i)
  , da predlažu rješenja za obnovu, a te bi podatke mogla agregirati Promatračka skupina EU-a za obnovu zgrada.

| (34) | Više od polovice svjetskog stanovništva 2020. je živjelo u urbanim područjima. Očekuje se da će taj postotak dosegnuti 68 % do 2050. (29) Uz to, tek treba izgraditi pola urbanih infrastruktura do 2050. (30) Gradovi i metropolska područja su središta gospodarske aktivnosti, stvaranja znanja, inovacija i novih tehnologija. Gradovi utječu na kvalitetu života građana koji žive ili rade u njima. Države članice trebale bi tehnički i financijski podržavati općine. Izvjestan broj općina i drugih javnih tijela u državama članicama već je uveo integrirane pristupe u vezi s uštedom energije i opskrbom energijom
  te održivom mobilnosti
  , na primjer putem akcijskih planova za održivu energiju
  i planova održive gradske mobilnosti
  , kao što su akcijski planovi razvijeni u okviru inicijative Sporazum gradonačelnika, i integrirane gradske pristupe koji nadilaze pojedinačne zahvate na zgradama ili u vrstama prometa.
  Potrebno je dodatno raditi na povećanju energetske učinkovitosti gradske mobilnosti u putničkom i teretnom prometu jer se na nju odnosi oko 40 % cjelokupne energije u cestovnom prometu. Uredba... [izmijenjena Uredba o TEN-T-u – COD 2021/420] trebala bi znatno doprinijeti rješavanju pitanja energetske učinkovitosti gradskog prometa dosljednim, integriranim i multimodalnim pristupom putem zahtjeva za donošenje planova održive gradske mobilnosti (SUMP) kako je definirano u toj istoj uredbi. Nadalje, kako bi se ostvarili ciljevi ove Direktive, države članice trebale bi snažno poticati što više lokalnih tijela da donesu planove održive gradske mobilnosti kako bi se doprinijelo smanjenju potrošnje energije i izbjegao nepotreban prijevoz gdje je to moguće, u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. |
| --- | --- |

(34)

Više od polovice svjetskog stanovništva 2020. je živjelo u urbanim područjima. Očekuje se da će taj postotak dosegnuti 68 % do 2050. (29) Uz to, tek treba izgraditi pola urbanih infrastruktura do 2050. (30) Gradovi i metropolska područja su središta gospodarske aktivnosti, stvaranja znanja, inovacija i novih tehnologija. Gradovi utječu na kvalitetu života građana koji žive ili rade u njima. Države članice trebale bi tehnički i financijski podržavati općine. Izvjestan broj općina i drugih javnih tijela u državama članicama već je uveo integrirane pristupe u vezi s uštedom energije i opskrbom energijom
  te održivom mobilnosti
  , na primjer putem akcijskih planova za održivu energiju
  i planova održive gradske mobilnosti
  , kao što su akcijski planovi razvijeni u okviru inicijative Sporazum gradonačelnika, i integrirane gradske pristupe koji nadilaze pojedinačne zahvate na zgradama ili u vrstama prometa.
  Potrebno je dodatno raditi na povećanju energetske učinkovitosti gradske mobilnosti u putničkom i teretnom prometu jer se na nju odnosi oko 40 % cjelokupne energije u cestovnom prometu. Uredba... [izmijenjena Uredba o TEN-T-u – COD 2021/420] trebala bi znatno doprinijeti rješavanju pitanja energetske učinkovitosti gradskog prometa dosljednim, integriranim i multimodalnim pristupom putem zahtjeva za donošenje planova održive gradske mobilnosti (SUMP) kako je definirano u toj istoj uredbi. Nadalje, kako bi se ostvarili ciljevi ove Direktive, države članice trebale bi snažno poticati što više lokalnih tijela da donesu planove održive gradske mobilnosti kako bi se doprinijelo smanjenju potrošnje energije i izbjegao nepotreban prijevoz gdje je to moguće, u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”.

| (35) | Prilikom kupnje određenih proizvoda i usluga te kupnje i zakupa zgrada, naručitelji i javni naručitelji koji sklapaju ugovore o javnim radovima, nabavi robe ili uslugama trebala bi predvoditi svojim primjerom i donositi energetski učinkovite odluke o kupnji i primjenjivati načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu, uključujući za one javne ugovore i koncesije za koje u Prilogu IV. nisu propisani posebni zahtjevi. To bi se trebalo odnositi na administrativne odjele s nadležnošću na cijelom državnom području države članice. Ako u određenoj državi članici i za određeno područje nadležnosti ne postoji takav relevantni administrativni odjel koji je nadležan na cijelom državnom području, obveza bi se trebala primjenjivati na one administrativne odjele koji su zajedno nadležni na cijelom državnom području. Međutim, ovo ne bi trebalo utjecati na odredbe direktiva Unije o javnoj nabavi. Države članice trebale bi uklanjati unutarnje i prekogranične prepreke zajedničkoj javnoj nabavi ako se time mogu smanjiti troškovi i povećati koristi unutarnjeg tržišta tako što se stvaraju poslovne prilike za dobavljače i pružatelje energetskih usluga. |
| --- | --- |

(35)

Prilikom kupnje određenih proizvoda i usluga te kupnje i zakupa zgrada, naručitelji i javni naručitelji koji sklapaju ugovore o javnim radovima, nabavi robe ili uslugama trebala bi predvoditi svojim primjerom i donositi energetski učinkovite odluke o kupnji i primjenjivati načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu, uključujući za one javne ugovore i koncesije za koje u Prilogu IV. nisu propisani posebni zahtjevi. To bi se trebalo odnositi na administrativne odjele s nadležnošću na cijelom državnom području države članice. Ako u određenoj državi članici i za određeno područje nadležnosti ne postoji takav relevantni administrativni odjel koji je nadležan na cijelom državnom području, obveza bi se trebala primjenjivati na one administrativne odjele koji su zajedno nadležni na cijelom državnom području. Međutim, ovo ne bi trebalo utjecati na odredbe direktiva Unije o javnoj nabavi. Države članice trebale bi uklanjati unutarnje i prekogranične prepreke zajedničkoj javnoj nabavi ako se time mogu smanjiti troškovi i povećati koristi unutarnjeg tržišta tako što se stvaraju poslovne prilike za dobavljače i pružatelje energetskih usluga.

| (36) | Svi javni subjekti koji ulažu javna sredstva putem nabave trebali bi u dodjeli ugovora i koncesija biti uzor odabirom proizvoda, usluga, radova i zgrada najviše energetske učinkovitosti, što uključuje i nabave koje ne podliježu posebnim zahtjevima iz Direktive 2009/30/EZ. U tom kontekstu u svim postupcima dodjele javnih ugovora i koncesija čija je vrijednost iznad pragova utvrđenih u člancima 6. i 7. Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31), članka 2. stavka 1. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32) i članaka 3. i 4. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća mora se uzeti u obzir energetsku učinkovitost proizvoda, zgrada i usluga utvrđena Unijinim ili nacionalnim zakonodavstvom tako što će se u njima prioritetno razmotriti načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu. |
| --- | --- |

(36)

Svi javni subjekti koji ulažu javna sredstva putem nabave trebali bi u dodjeli ugovora i koncesija biti uzor odabirom proizvoda, usluga, radova i zgrada najviše energetske učinkovitosti, što uključuje i nabave koje ne podliježu posebnim zahtjevima iz Direktive 2009/30/EZ. U tom kontekstu u svim postupcima dodjele javnih ugovora i koncesija čija je vrijednost iznad pragova utvrđenih u člancima 6. i 7. Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31), članka 2. stavka 1. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32) i članaka 3. i 4. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća mora se uzeti u obzir energetsku učinkovitost proizvoda, zgrada i usluga utvrđena Unijinim ili nacionalnim zakonodavstvom tako što će se u njima prioritetno razmotriti načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu.

| (37) | Važno je i da države članice prate kako naručitelji i javni naručitelji uzimaju u obzir zahtjeve energetske učinkovitosti u nabavi proizvoda, usluga, radova i zgrada tako što će se pobrinuti da informacije o učinku energetske učinkovitosti u pobjedničkim ponudama iznad pragova iz direktiva o nabavi budu javno objavljene. Tako dionici i građani mogu procijeniti ulogu javnog sektora u primjeni načela energetska učinkovitost na prvom mjestu u javnoj nabavi na transparentan način. |
| --- | --- |

(37)

Važno je i da države članice prate kako naručitelji i javni naručitelji uzimaju u obzir zahtjeve energetske učinkovitosti u nabavi proizvoda, usluga, radova i zgrada tako što će se pobrinuti da informacije o učinku energetske učinkovitosti u pobjedničkim ponudama iznad pragova iz direktiva o nabavi budu javno objavljene. Tako dionici i građani mogu procijeniti ulogu javnog sektora u primjeni načela energetska učinkovitost na prvom mjestu u javnoj nabavi na transparentan način.

| (38) | U europskom zelenom planu prepoznata je uloga kružnog gospodarstva u doprinosu općim Unijinim ciljevima dekarbonizacije. Javni sektor
  bi trebao
  doprinijeti tim ciljevima korištenjem svoje kupovne moći tako da ondje gdje je to primjereno odabere proizvode, usluge, radove i zgrade pogodne za okoliš služeći se dostupnim instrumentima za zelenu javnu nabavu, čime će dati važan doprinos smanjivanju potrošnje energije i utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

(38)

U europskom zelenom planu prepoznata je uloga kružnog gospodarstva u doprinosu općim Unijinim ciljevima dekarbonizacije. Javni sektor
  bi trebao
  doprinijeti tim ciljevima korištenjem svoje kupovne moći tako da ondje gdje je to primjereno odabere proizvode, usluge, radove i zgrade pogodne za okoliš služeći se dostupnim instrumentima za zelenu javnu nabavu, čime će dati važan doprinos smanjivanju potrošnje energije i utjecaja na okoliš.

| (39) | Važno je da države članice javnim tijelima pruže potrebnu potporu u prihvaćanju zahtjeva energetske učinkovitosti u javnoj nabavi i ▌korištenju zelene javne nabave tako što će dati potrebne smjernice i metodologije za procjenjivanje troškova životnog vijeka te utjecaja na okoliš i troškova za okoliš. Očekuje se da će dobro osmišljeni alati, prvenstveno digitalni, olakšati postupke nabave i smanjiti administrativne troškove, osobito u manjim državama članicama koje možda nemaju dovoljne kapacitete za pripremu javnih natječaja. U tom pogledu države članice trebale bi aktivno promicati korištenje digitalnih alata i suradnju među javnim naručiteljima, uključujući prekograničnu, radi razmjene najbolje prakse. |
| --- | --- |

(39)

Važno je da države članice javnim tijelima pruže potrebnu potporu u prihvaćanju zahtjeva energetske učinkovitosti u javnoj nabavi i ▌korištenju zelene javne nabave tako što će dati potrebne smjernice i metodologije za procjenjivanje troškova životnog vijeka te utjecaja na okoliš i troškova za okoliš. Očekuje se da će dobro osmišljeni alati, prvenstveno digitalni, olakšati postupke nabave i smanjiti administrativne troškove, osobito u manjim državama članicama koje možda nemaju dovoljne kapacitete za pripremu javnih natječaja. U tom pogledu države članice trebale bi aktivno promicati korištenje digitalnih alata i suradnju među javnim naručiteljima, uključujući prekograničnu, radi razmjene najbolje prakse.

| (40) | Budući da su zgrade odgovorne za emisije stakleničkih plinova prije i poslije životnog vijeka u uporabi, države članice trebale bi također razmotriti emisije ugljika tijekom cijelog životnog vijeka zgrada. To se odvija u kontekstu nastojanja da se više pozornosti obrati svojstvima tijekom cijelog životnog vijeka, aspektima kružnog gospodarstva i utjecajima na okoliš, što je dio toga da javni sektor treba služiti kao uzor. Javna nabava na taj način može biti prilika da se rješava pitanje ugljika u zgradama tijekom njihova životnog vijeka. U tom su pogledu javni naručitelji važni akteri koji bi
  trebali
  poduzimati korake tako što u postupcima nabave nabavljaju nove zgrade u kojima je uzet u obzir potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka. |
| --- | --- |

(40)

Budući da su zgrade odgovorne za emisije stakleničkih plinova prije i poslije životnog vijeka u uporabi, države članice trebale bi također razmotriti emisije ugljika tijekom cijelog životnog vijeka zgrada. To se odvija u kontekstu nastojanja da se više pozornosti obrati svojstvima tijekom cijelog životnog vijeka, aspektima kružnog gospodarstva i utjecajima na okoliš, što je dio toga da javni sektor treba služiti kao uzor. Javna nabava na taj način može biti prilika da se rješava pitanje ugljika u zgradama tijekom njihova životnog vijeka. U tom su pogledu javni naručitelji važni akteri koji bi
  trebali
  poduzimati korake tako što u postupcima nabave nabavljaju nove zgrade u kojima je uzet u obzir potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka.

| (41) | Potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka mjeri emisije stakleničkih plinova povezanih sa zgradom u različitim fazama životnog vijeka. On je, dakle, mjera ukupnog doprinosa zgrade emisijama koje uzrokuju klimatske promjene. To se ponekad naziva i „procjenom ugljičnog otiska” ili „mjerenjem emisija ugljika tijekom cijelog životnog vijeka”. U njemu se zbrajaju emisije ugljika iz građevinskih materijala i izravne i neizravne emisije iz faze uporabe. Zgrade su znatan repozitorij materijala jer se u njima tijekom brojnih desetljeća nalaze resursi s visokom razinom emisija ugljika, pa je važno razmatrati projekte koji olakšavaju lakšu buduću ponovnu uporabu ili oporabu na kraju faze uporabe
  u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo
  .
  Države članice trebale bi promicati kružnost, trajnost i prilagodljivost građevinskih materijala kako bi se riješilo pitanje održivosti građevnih proizvoda pri određivanju konkurentnog i privlačnog troška, koristeći se pritom svim raspoloživim financijskim instrumentima kako bi se potaknula upotreba kružnih materijala. |
| --- | --- |

(41)

Potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka mjeri emisije stakleničkih plinova povezanih sa zgradom u različitim fazama životnog vijeka. On je, dakle, mjera ukupnog doprinosa zgrade emisijama koje uzrokuju klimatske promjene. To se ponekad naziva i „procjenom ugljičnog otiska” ili „mjerenjem emisija ugljika tijekom cijelog životnog vijeka”. U njemu se zbrajaju emisije ugljika iz građevinskih materijala i izravne i neizravne emisije iz faze uporabe. Zgrade su znatan repozitorij materijala jer se u njima tijekom brojnih desetljeća nalaze resursi s visokom razinom emisija ugljika, pa je važno razmatrati projekte koji olakšavaju lakšu buduću ponovnu uporabu ili oporabu na kraju faze uporabe
  u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo
  .
  Države članice trebale bi promicati kružnost, trajnost i prilagodljivost građevinskih materijala kako bi se riješilo pitanje održivosti građevnih proizvoda pri određivanju konkurentnog i privlačnog troška, koristeći se pritom svim raspoloživim financijskim instrumentima kako bi se potaknula upotreba kružnih materijala.

| (42) | Potencijal globalnog zagrijavanja je brojčani pokazatelj u kgCO2e/m2 (unutarnje ukupne korisne površine poda) za svaku fazu životnog vijeka izračunan kako jednogodišnji prosjek za referentno razdoblje studije od 50 godina. Odabir podataka, definiranje scenarija i izračuni provode se u skladu s normom EN 15978. Opseg dijelova zgrade i tehnička oprema utvrđeni su u pokazatelju 1,2 zajedničkog okvira Unije Level(s). Ako postoji nacionalni alat za izračun ili ako je takav alat potreban za objavljivanje ili dobivanje građevinskih dozvola, trebalo bi ga biti moguće koristiti za dobivanje potrebnih informacija. Trebalo bi biti moguće koristiti druge alate za izračun ako ispunjavanju minimalne kriterije utvrđene u zajedničkom okviru Unije Level(s). |
| --- | --- |

(42)

Potencijal globalnog zagrijavanja je brojčani pokazatelj u kgCO2e/m2 (unutarnje ukupne korisne površine poda) za svaku fazu životnog vijeka izračunan kako jednogodišnji prosjek za referentno razdoblje studije od 50 godina. Odabir podataka, definiranje scenarija i izračuni provode se u skladu s normom EN 15978. Opseg dijelova zgrade i tehnička oprema utvrđeni su u pokazatelju 1,2 zajedničkog okvira Unije Level(s). Ako postoji nacionalni alat za izračun ili ako je takav alat potreban za objavljivanje ili dobivanje građevinskih dozvola, trebalo bi ga biti moguće koristiti za dobivanje potrebnih informacija. Trebalo bi biti moguće koristiti druge alate za izračun ako ispunjavanju minimalne kriterije utvrđene u zajedničkom okviru Unije Level(s).

| (43) | Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (33) uređuju se postrojenja koja doprinose proizvodnji energije ili koja koriste energiju radi proizvodnje, a informacije o energiji koja se koristi u postrojenju ili koju postrojenje proizvodi (članak 12. stavak 1. točka (b)) moraju biti unesene u zahtjeve za integrirane dozvole. U članku 11. te direktive utvrđeno je da je učinkovito korištenje energije jedno od općih načela za osnovne obveze operatera i jedan od kriterija za određivanje najboljih raspoloživih tehnika iz Priloga III. Direktivi 2010/75/EU. Na operativnu učinkovitost energetskih sustava u svakom trenutku utječe sposobnost neometanog i fleksibilnog unosa električne energije proizvedene iz različitih izvora, s različitim stupnjem inercije i vremenom pokretanja, u mrežu. Poboljšanjem učinkovitosti omogućit će se bolja upotreba obnovljive energije. |
| --- | --- |

(43)

Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (33) uređuju se postrojenja koja doprinose proizvodnji energije ili koja koriste energiju radi proizvodnje, a informacije o energiji koja se koristi u postrojenju ili koju postrojenje proizvodi (članak 12. stavak 1. točka (b)) moraju biti unesene u zahtjeve za integrirane dozvole. U članku 11. te direktive utvrđeno je da je učinkovito korištenje energije jedno od općih načela za osnovne obveze operatera i jedan od kriterija za određivanje najboljih raspoloživih tehnika iz Priloga III. Direktivi 2010/75/EU. Na operativnu učinkovitost energetskih sustava u svakom trenutku utječe sposobnost neometanog i fleksibilnog unosa električne energije proizvedene iz različitih izvora, s različitim stupnjem inercije i vremenom pokretanja, u mrežu. Poboljšanjem učinkovitosti omogućit će se bolja upotreba obnovljive energije.

| (44) | Poboljšanjem energetske učinkovitosti može se doprinijeti većoj gospodarskoj proizvodnji. Države članice i Unija trebale bi težiti smanjenju potrošnje energije bez obzira na razine gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

(44)

Poboljšanjem energetske učinkovitosti može se doprinijeti većoj gospodarskoj proizvodnji. Države članice i Unija trebale bi težiti smanjenju potrošnje energije bez obzira na razine gospodarskog rasta.

| (45) | Obveza uštede energije utvrđena tom direktivom trebala bi se povećati i primjenjivati i nakon 2030. Time se omogućuje veća stabilnost za ulagatelje te potiču dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti, kao što su veliki radovi obnove zgrada s dugoročnim ciljem olakšavanja troškovno učinkovite transformacije postojećih zgrada u zgrade gotovo nulte energije. 
  Veliki radovi obnove kojima se energetska učinkovitost zgrade poboljšava za najmanje 60 % trenutačno se godišnje provode samo u 0,2 % fonda zgrada, a u samo je petini slučajeva energetska učinkovitost znatno poboljšana.
  Obveza uštede energije ima važnu ulogu u omogućivanju lokalnog rasta, otvaranja lokalnih radnih mjesta, konkurentnosti i smanjivanju energetskog siromaštva. Trebala bi osigurati da Unija može ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i kako bi se prekinula veza između energetske potrošnje i rasta. Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenili uvjeti pod kojima se mogu pokrenuti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(45)

Obveza uštede energije utvrđena tom direktivom trebala bi se povećati i primjenjivati i nakon 2030. Time se omogućuje veća stabilnost za ulagatelje te potiču dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti, kao što su veliki radovi obnove zgrada s dugoročnim ciljem olakšavanja troškovno učinkovite transformacije postojećih zgrada u zgrade gotovo nulte energije. 
  Veliki radovi obnove kojima se energetska učinkovitost zgrade poboljšava za najmanje 60 % trenutačno se godišnje provode samo u 0,2 % fonda zgrada, a u samo je petini slučajeva energetska učinkovitost znatno poboljšana.
  Obveza uštede energije ima važnu ulogu u omogućivanju lokalnog rasta, otvaranja lokalnih radnih mjesta, konkurentnosti i smanjivanju energetskog siromaštva. Trebala bi osigurati da Unija može ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i kako bi se prekinula veza između energetske potrošnje i rasta. Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenili uvjeti pod kojima se mogu pokrenuti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti.

| (46) | Mjere poboljšanja energetske učinkovitosti imaju pozitivan učinak i na kvalitetu zraka jer energetski učinkovitije zgrade doprinose smanjenju potražnje za gorivima za ogrjev, uključujući kruta goriva za ogrjev. Zato se mjerama energetske učinkovitosti doprinosi poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomaže da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, koji su posebno utvrđeni u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (34). |
| --- | --- |

(46)

Mjere poboljšanja energetske učinkovitosti imaju pozitivan učinak i na kvalitetu zraka jer energetski učinkovitije zgrade doprinose smanjenju potražnje za gorivima za ogrjev, uključujući kruta goriva za ogrjev. Zato se mjerama energetske učinkovitosti doprinosi poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomaže da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, koji su posebno utvrđeni u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (34).

| (47) | Države članice dužne su ostvariti kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze do 2030., koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od najmanje 0,8 % krajnje potrošnje energije do 31. prosinca 2023. i od najmanje
  2
   % od 1. siječnja 2024. Taj bi se zahtjev mogao ispuniti novim mjerama politike koje se donose tijekom razdoblja obveze od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. ili novim pojedinačnim mjerama koje proizlaze iz mjera politike donesenih tijekom ili prije prethodnog razdoblja, pod uvjetom da pojedinačne mjere koje dovode do uštede energije budu uvedene tijekom sljedećeg razdoblja. U tu svrhu države članice trebale bi moći iskoristiti sustav obveze energetske učinkovitosti, alternativne mjere politike ili oboje. |
| --- | --- |

(47)

Države članice dužne su ostvariti kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze do 2030., koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od najmanje 0,8 % krajnje potrošnje energije do 31. prosinca 2023. i od najmanje
  2
   % od 1. siječnja 2024. Taj bi se zahtjev mogao ispuniti novim mjerama politike koje se donose tijekom razdoblja obveze od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. ili novim pojedinačnim mjerama koje proizlaze iz mjera politike donesenih tijekom ili prije prethodnog razdoblja, pod uvjetom da pojedinačne mjere koje dovode do uštede energije budu uvedene tijekom sljedećeg razdoblja. U tu svrhu države članice trebale bi moći iskoristiti sustav obveze energetske učinkovitosti, alternativne mjere politike ili oboje.

| (48) | Za razdoblje od 2021. do 31. prosinca 2023. od Cipra i Malte trebalo bi se zahtijevati da ostvare kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji energije koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od 0,24 % krajnje potrošnje energije samo u razdoblju od 2021. do 2030. Ta pojedinačna stopa uštede trebala bi se prestati primjenjivati od 1. siječnja 2024. |
| --- | --- |

(48)

Za razdoblje od 2021. do 31. prosinca 2023. od Cipra i Malte trebalo bi se zahtijevati da ostvare kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji energije koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od 0,24 % krajnje potrošnje energije samo u razdoblju od 2021. do 2030. Ta pojedinačna stopa uštede trebala bi se prestati primjenjivati od 1. siječnja 2024.

| (49) | Ako koriste sustav obveze, države članice trebale bi na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenovati stranke obveznice među operatorima prijenosnih sustava,
  operatorima distribucijskih sustava
  , distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz. Imenovanje ili izuzeće od imenovanja određenih kategorija takvih distributera ili poduzećima za maloprodaju ne bi smjelo shvatiti kao da nije u skladu s načelom nediskriminacije. Stoga su države članice u mogućnosti odabrati hoće li takvi operatori prijenosnih sustava,
  operatori distribucijskih sustava,
  distributeri ili poduzeća za maloprodaju ili samo njihove određene kategorije biti imenovane kao stranke obveznice. Da bi se osnažilo i zaštitilo ugrožene kupce
  i kućanstva s niskim prihodima
  , osobe pogođene energetskim siromaštvom i osobe koje žive u socijalnom stanovanju te da bi se za te ljude prioritetno provele mjere politike, države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da kod tih osoba ostvare uštedu energije. U tu svrhu države članice mogu i utvrditi ciljeve smanjenja troškova energije. Stranke obveznice mogle bi postići te ciljeve promicanjem mjera kojima se postiže ušteda energije i financijska ušteda na računima na energiju, npr. ugradnjom izolacije i mjerama za grijanje
  , te podupiranjem inicijativa za uštedu energije koje pokreću zajednice obnovljive energije i energetske zajednice građana
  . 
  Te mjere mogu biti osobito korisne za ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i osobe koje žive u socijalnom stanovanju jer je za njih vjerojatno da će živjeti u zgradama s lošijim svojstvima te će imati najviše koristi od poboljšanja energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(49)

Ako koriste sustav obveze, države članice trebale bi na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenovati stranke obveznice među operatorima prijenosnih sustava,
  operatorima distribucijskih sustava
  , distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz. Imenovanje ili izuzeće od imenovanja određenih kategorija takvih distributera ili poduzećima za maloprodaju ne bi smjelo shvatiti kao da nije u skladu s načelom nediskriminacije. Stoga su države članice u mogućnosti odabrati hoće li takvi operatori prijenosnih sustava,
  operatori distribucijskih sustava,
  distributeri ili poduzeća za maloprodaju ili samo njihove određene kategorije biti imenovane kao stranke obveznice. Da bi se osnažilo i zaštitilo ugrožene kupce
  i kućanstva s niskim prihodima
  , osobe pogođene energetskim siromaštvom i osobe koje žive u socijalnom stanovanju te da bi se za te ljude prioritetno provele mjere politike, države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da kod tih osoba ostvare uštedu energije. U tu svrhu države članice mogu i utvrditi ciljeve smanjenja troškova energije. Stranke obveznice mogle bi postići te ciljeve promicanjem mjera kojima se postiže ušteda energije i financijska ušteda na računima na energiju, npr. ugradnjom izolacije i mjerama za grijanje
  , te podupiranjem inicijativa za uštedu energije koje pokreću zajednice obnovljive energije i energetske zajednice građana
  . 
  Te mjere mogu biti osobito korisne za ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i osobe koje žive u socijalnom stanovanju jer je za njih vjerojatno da će živjeti u zgradama s lošijim svojstvima te će imati najviše koristi od poboljšanja energetske učinkovitosti.

| (50) | U osmišljavanju mjera politike za ispunjavanje obveze uštede energije države članice trebale bi poštovati klimatske i okolišne standarde i prioritete Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/852 (35). Države članice ne bi trebale promicati aktivnosti koje nisu ekološki održive, npr. korištenje ▌fosilnih goriva. Cilj je obveze uštede energije pojačati odgovor na klimatske promjene tako što će se države članice poticati da uvedu održivu i čistu kombinaciju politika koja je održiva i ublažava klimatske promjene. Stoga od prenošenja ove Direktive
  u skladu s Prilogom V.
  energetske uštede iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva
  mogu
  biti prihvatljive uštede energije za obvezu uštede energije
  pod određenim uvjetima i u određenom razdoblju
  . Direktiva će omogućiti usklađivanje obveze uštede energije s ciljevima europskog zelenog plana, Plana za postizanje klimatskog cilja i strategije Val obnove te prenijeti potrebu za mjerama koju je Međunarodna agencija za energiju utvrdila u svojem izvješću o nultoj energiji (36). Cilj je ograničenja potaknuti države članice da troše javna sredstva samo na održive tehnologije primjerene za budućnost. Važno je da države članice sudionicima na tržištu osiguraju jasan okvir politika i sigurnost ulaganja. Primjena metodologije izračuna iz obveze uštede energije trebala bi omogućiti svim sudionicima na tržištu da prilagode svoje tehnologije u razumnom roku. U slučajevima u kojima države članice podupiru uvođenje učinkovitih tehnologija za fosilna goriva ili ranu zamjenu takvih tehnologija, npr. programima subvencioniranja ili programima za obvezu energetske učinkovitosti, moguće je da uštede energije više ne budu prihvatljive za obvezu energetske učinkovitosti. Iako uštede energije postignute npr. promicanjem kogeneracije koja se temelji na prirodnom plinu ne bi bile prihvatljive, to se ograničenje ne bi primjenjivalo na neizravno korištenje fosilnih goriva, npr. ako proizvodnja električne energije uključuje proizvodnju iz fosilnih goriva. Mjere politike usmjerene na promjene ponašanja radi smanjivanja potrošnje fosilnih goriva, npr. kampanjama informiranja ili ekološkom vožnjom, bile bi i dalje prihvatljive. Uštede energije iz mjera politike usmjerenih na obnovu zgrada mogle bi sadržavati mjere kao što je zamjena sustava za grijanje fosilnim gorivima uz poboljšanja strukture zgrada, što bi trebalo biti ograničeno na tehnologije kojima je moguće postići potrebne uštede energije u skladu s nacionalnim građevinskim propisima utvrđenima u državi članici. Države članice trebale bi neovisno o tome promicati modernizaciju sustava za grijanje kao dijela temeljite obnove u skladu s dugoročnim ciljem ugljične neutralnosti, tj. smanjivanja potrebe za grijanjem i pokrivanjem preostale potrebe za grijanjem iz energetskog izvora bez ugljika.
  Pri uzimanju u obzir ušteda potrebnih za postizanje udjela u obvezi uštede energije među osobama pogođenima energetskim siromaštvom, države članice mogu uzeti u obzir njihove klimatske uvjete. |
| --- | --- |

(50)

U osmišljavanju mjera politike za ispunjavanje obveze uštede energije države članice trebale bi poštovati klimatske i okolišne standarde i prioritete Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/852 (35). Države članice ne bi trebale promicati aktivnosti koje nisu ekološki održive, npr. korištenje ▌fosilnih goriva. Cilj je obveze uštede energije pojačati odgovor na klimatske promjene tako što će se države članice poticati da uvedu održivu i čistu kombinaciju politika koja je održiva i ublažava klimatske promjene. Stoga od prenošenja ove Direktive
  u skladu s Prilogom V.
  energetske uštede iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva
  mogu
  biti prihvatljive uštede energije za obvezu uštede energije
  pod određenim uvjetima i u određenom razdoblju
  . Direktiva će omogućiti usklađivanje obveze uštede energije s ciljevima europskog zelenog plana, Plana za postizanje klimatskog cilja i strategije Val obnove te prenijeti potrebu za mjerama koju je Međunarodna agencija za energiju utvrdila u svojem izvješću o nultoj energiji (36). Cilj je ograničenja potaknuti države članice da troše javna sredstva samo na održive tehnologije primjerene za budućnost. Važno je da države članice sudionicima na tržištu osiguraju jasan okvir politika i sigurnost ulaganja. Primjena metodologije izračuna iz obveze uštede energije trebala bi omogućiti svim sudionicima na tržištu da prilagode svoje tehnologije u razumnom roku. U slučajevima u kojima države članice podupiru uvođenje učinkovitih tehnologija za fosilna goriva ili ranu zamjenu takvih tehnologija, npr. programima subvencioniranja ili programima za obvezu energetske učinkovitosti, moguće je da uštede energije više ne budu prihvatljive za obvezu energetske učinkovitosti. Iako uštede energije postignute npr. promicanjem kogeneracije koja se temelji na prirodnom plinu ne bi bile prihvatljive, to se ograničenje ne bi primjenjivalo na neizravno korištenje fosilnih goriva, npr. ako proizvodnja električne energije uključuje proizvodnju iz fosilnih goriva. Mjere politike usmjerene na promjene ponašanja radi smanjivanja potrošnje fosilnih goriva, npr. kampanjama informiranja ili ekološkom vožnjom, bile bi i dalje prihvatljive. Uštede energije iz mjera politike usmjerenih na obnovu zgrada mogle bi sadržavati mjere kao što je zamjena sustava za grijanje fosilnim gorivima uz poboljšanja strukture zgrada, što bi trebalo biti ograničeno na tehnologije kojima je moguće postići potrebne uštede energije u skladu s nacionalnim građevinskim propisima utvrđenima u državi članici. Države članice trebale bi neovisno o tome promicati modernizaciju sustava za grijanje kao dijela temeljite obnove u skladu s dugoročnim ciljem ugljične neutralnosti, tj. smanjivanja potrebe za grijanjem i pokrivanjem preostale potrebe za grijanjem iz energetskog izvora bez ugljika.
  Pri uzimanju u obzir ušteda potrebnih za postizanje udjela u obvezi uštede energije među osobama pogođenima energetskim siromaštvom, države članice mogu uzeti u obzir njihove klimatske uvjete.

| (51) | Mjere država članica za poboljšanje energetske učinkovitosti u prometu prihvatljive su da se uzmu u obzir za ostvarenje njihove obveze uštede energije u krajnjoj potrošnji. Takve mjere uključuju politike koje su, među ostalim, usmjerene na promicanje učinkovitijih vozila
  , uključujući vrste prijevoza na baterije,
  promjenu načina prijevoza u korist vožnje biciklom, hodanja ili kolektivnog prijevoza, ili mobilnosti i urbanističkog planiranja kojima se smanjuje potražnja za prijevozom. Osim toga, programi kojima se ubrzava primjena novih učinkovitijih vozila ili politika za poticanje prelaska na goriva sa smanjenim razinama emisija
  stakleničkih plinova
  , osim mjera politike u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva, kojima se smanjuje uporaba energije po kilometru također mogu biti prihvatljivi, podložno usklađenosti s pravilima o značajnosti i dodatnosti utvrđenima u Prilogu V. ovoj Direktivi. Mjere politika kojima se potiče uvođenje novih vozila na fosilna goriva ne bi se trebale smatrati prihvatljivim mjerama za obvezu uštede energije. |
| --- | --- |

(51)

Mjere država članica za poboljšanje energetske učinkovitosti u prometu prihvatljive su da se uzmu u obzir za ostvarenje njihove obveze uštede energije u krajnjoj potrošnji. Takve mjere uključuju politike koje su, među ostalim, usmjerene na promicanje učinkovitijih vozila
  , uključujući vrste prijevoza na baterije,
  promjenu načina prijevoza u korist vožnje biciklom, hodanja ili kolektivnog prijevoza, ili mobilnosti i urbanističkog planiranja kojima se smanjuje potražnja za prijevozom. Osim toga, programi kojima se ubrzava primjena novih učinkovitijih vozila ili politika za poticanje prelaska na goriva sa smanjenim razinama emisija
  stakleničkih plinova
  , osim mjera politike u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva, kojima se smanjuje uporaba energije po kilometru također mogu biti prihvatljivi, podložno usklađenosti s pravilima o značajnosti i dodatnosti utvrđenima u Prilogu V. ovoj Direktivi. Mjere politika kojima se potiče uvođenje novih vozila na fosilna goriva ne bi se trebale smatrati prihvatljivim mjerama za obvezu uštede energije.

| (52) | Mjere koje države članice poduzmu na temelju Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (37) koje za rezultat imaju provjerljiva, i mjerljiva ili procjenjiva, poboljšanja energetske učinkovitosti, mogu se smatrati troškovno učinkovitim načinom na koji države članice mogu ispuniti svoju obvezu uštede energije u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(52)

Mjere koje države članice poduzmu na temelju Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (37) koje za rezultat imaju provjerljiva, i mjerljiva ili procjenjiva, poboljšanja energetske učinkovitosti, mogu se smatrati troškovno učinkovitim načinom na koji države članice mogu ispuniti svoju obvezu uštede energije u skladu s ovom Direktivom.

| (53) | Umjesto traženja od stranaka obveznica da ostvare iznos kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji koji se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. ove Direktive, trebalo bi biti moguće da države članice, u okviru svojih sustava obveze, dopuste ili zatraže od stranaka obveznica da doprinesu nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost, koji bi se mogao koristiti da se prioritetno provode mjere politike kod ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i osoba koje žive u socijalnom stanovanju. |
| --- | --- |

(53)

Umjesto traženja od stranaka obveznica da ostvare iznos kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji koji se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. ove Direktive, trebalo bi biti moguće da države članice, u okviru svojih sustava obveze, dopuste ili zatraže od stranaka obveznica da doprinesu nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost, koji bi se mogao koristiti da se prioritetno provode mjere politike kod ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i osoba koje žive u socijalnom stanovanju.

| (54) | Države članice i stranke obveznice trebale bi iskoristiti sva raspoloživa sredstva i tehnologije, osim kad je riječ o korištenju tehnologija s izravnim izgaranjem fosilnih goriva, kako bi ostvarile zahtijevane kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji, među ostalim promicanjem
  pametnih i
  održivih tehnologija u sustavima učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja, infrastrukture za učinkovito grijanje i hlađenje
  , učinkovitih i pametnih zgrada, električnih vozila i industrija
  te energetskih pregleda ili jednakovrijednih sustava upravljanja, pod uvjetom da su iskazane uštede u skladu sa zahtjevima iz članka 8. i Priloga V. ovoj Direktivi. Države članice trebale bi nastojati postići visoku razinu fleksibilnosti u osmišljavanju i provedbi alternativnih mjera politike. Države članice trebale bi poticati mjere kojima se mogu postići uštede energije tijekom
  cijelog životnog ciklusa
  . |
| --- | --- |

(54)

Države članice i stranke obveznice trebale bi iskoristiti sva raspoloživa sredstva i tehnologije, osim kad je riječ o korištenju tehnologija s izravnim izgaranjem fosilnih goriva, kako bi ostvarile zahtijevane kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji, među ostalim promicanjem
  pametnih i
  održivih tehnologija u sustavima učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja, infrastrukture za učinkovito grijanje i hlađenje
  , učinkovitih i pametnih zgrada, električnih vozila i industrija
  te energetskih pregleda ili jednakovrijednih sustava upravljanja, pod uvjetom da su iskazane uštede u skladu sa zahtjevima iz članka 8. i Priloga V. ovoj Direktivi. Države članice trebale bi nastojati postići visoku razinu fleksibilnosti u osmišljavanju i provedbi alternativnih mjera politike. Države članice trebale bi poticati mjere kojima se mogu postići uštede energije tijekom
  cijelog životnog ciklusa
  .

| (55) | Dugoročnim mjerama energetske učinkovitosti ostvarivat će se ušteda energije i nakon 2020., no kako bi se doprinijelo cilju energetske učinkovitosti Unije za 2030., tim mjerama trebala bi se ostvariti nove uštede nakon 2020. S druge strane, ušteda energije ostvarena nakon 31. prosinca 2020. ne bi se smjela uračunavati u kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja se zahtijeva za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(55)

Dugoročnim mjerama energetske učinkovitosti ostvarivat će se ušteda energije i nakon 2020., no kako bi se doprinijelo cilju energetske učinkovitosti Unije za 2030., tim mjerama trebala bi se ostvariti nove uštede nakon 2020. S druge strane, ušteda energije ostvarena nakon 31. prosinca 2020. ne bi se smjela uračunavati u kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja se zahtijeva za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

| (56) | Nove uštede trebale bi se smatrati dopunom dotadašnjih mjera tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne bi smjele uračunavati u ispunjenje zahtjeva uštede energije. Kako bi se izračunao učinak uvedenih mjera, trebalo bi se uračunavati samo neto uštede koje se mjere kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati određenoj mjeri energetske učinkovitosti koja se provodi za potrebe članka 8. ove Direktive. Kako bi se izračunale neto uštede, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij na temelju kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez te mjere. Dotična mjera politike trebala bi se ocjenjivati u odnosu na taj osnovni scenarij. Države članice trebale bi uzeti u obzir minimalne zahtjeve propisane u relevantnom zakonodavnom okviru na razini Unije i to da će se u istom razdoblju možda poduzeti i druge mjere politike kojima će se također možda utjecati na iznos uštede energije, pa se sve promjene zapažene od uvođenja konkretne mjere politike koja se ocjenjuje ne mogu pripisati isključivo toj mjeri politike. Djelovanjima stranke obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebalo bi zaista doprinijeti ostvarivanju iskazane uštede energije kako bi se ispunio zahtjev značajnosti. |
| --- | --- |

(56)

Nove uštede trebale bi se smatrati dopunom dotadašnjih mjera tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne bi smjele uračunavati u ispunjenje zahtjeva uštede energije. Kako bi se izračunao učinak uvedenih mjera, trebalo bi se uračunavati samo neto uštede koje se mjere kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati određenoj mjeri energetske učinkovitosti koja se provodi za potrebe članka 8. ove Direktive. Kako bi se izračunale neto uštede, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij na temelju kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez te mjere. Dotična mjera politike trebala bi se ocjenjivati u odnosu na taj osnovni scenarij. Države članice trebale bi uzeti u obzir minimalne zahtjeve propisane u relevantnom zakonodavnom okviru na razini Unije i to da će se u istom razdoblju možda poduzeti i druge mjere politike kojima će se također možda utjecati na iznos uštede energije, pa se sve promjene zapažene od uvođenja konkretne mjere politike koja se ocjenjuje ne mogu pripisati isključivo toj mjeri politike. Djelovanjima stranke obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebalo bi zaista doprinijeti ostvarivanju iskazane uštede energije kako bi se ispunio zahtjev značajnosti.

| (57) | Važno je da se, prema potrebi, u izračunu uštede energije uzmu u obzir svi koraci energetskog lanca kako bi se povećao potencijal uštede energije u prijenosu i distribuciji električne energije. Na temelju studija i savjetovanja s dionicima otkriveno je da postoji znatan potencijal. Međutim, fizički i gospodarski uvjeti država članica znatno se razlikuju, često razlike postoje i unutar država članica, a mnogobrojni su i operatori sustava. Te okolnosti upućuju na decentralizirani pristup u skladu s načelom supsidijarnosti. Nacionalna regulatorna tijela imaju potrebno znanje, pravnu nadležnosti i administrativne kapacitete za promicanje razvoja energetski učinkovite elektroenergetske mreže. Subjekti kao što su Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Europsko tijelo za operatore distribucijskih sustava (tijelo EU-a za ODS-ove) mogu također dati korisne doprinose te bi trebali podržavati svoje članove u uvođenju mjera energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(57)

Važno je da se, prema potrebi, u izračunu uštede energije uzmu u obzir svi koraci energetskog lanca kako bi se povećao potencijal uštede energije u prijenosu i distribuciji električne energije. Na temelju studija i savjetovanja s dionicima otkriveno je da postoji znatan potencijal. Međutim, fizički i gospodarski uvjeti država članica znatno se razlikuju, često razlike postoje i unutar država članica, a mnogobrojni su i operatori sustava. Te okolnosti upućuju na decentralizirani pristup u skladu s načelom supsidijarnosti. Nacionalna regulatorna tijela imaju potrebno znanje, pravnu nadležnosti i administrativne kapacitete za promicanje razvoja energetski učinkovite elektroenergetske mreže. Subjekti kao što su Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Europsko tijelo za operatore distribucijskih sustava (tijelo EU-a za ODS-ove) mogu također dati korisne doprinose te bi trebali podržavati svoje članove u uvođenju mjera energetske učinkovitosti.

| (58) | Slična razmatranja vrijede i za puno operatora sustava za prirodni plin. Države članice znatno se razlikuju po ulozi prirodnog plina, stopi opskrbe i teritorijalnoj pokrivenosti. U tim su slučajevima nacionalna regulatorna tijela na najboljem položaju za praćenje i usmjeravanje razvoja sustava da bude učinkovitiji, a subjekti kao što je Europska mreža operatora transportnih sustava za plin (ENTSOG) mogu dati korisne doprinose te bi trebali podržavati svoje članove u uvođenju mjera energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(58)

Slična razmatranja vrijede i za puno operatora sustava za prirodni plin. Države članice znatno se razlikuju po ulozi prirodnog plina, stopi opskrbe i teritorijalnoj pokrivenosti. U tim su slučajevima nacionalna regulatorna tijela na najboljem položaju za praćenje i usmjeravanje razvoja sustava da bude učinkovitiji, a subjekti kao što je Europska mreža operatora transportnih sustava za plin (ENTSOG) mogu dati korisne doprinose te bi trebali podržavati svoje članove u uvođenju mjera energetske učinkovitosti.

| (58a) | Poduzeća za energetske usluge su važna za razvoj, projektiranje, izgradnju i organizaciju financiranja projekata kojima se štedi energija, smanjuju troškovi energije te smanjuju troškovi rada i održavanja u sektorima kao što su zgrade, industrija i promet. |
| --- | --- |

(58a)

Poduzeća za energetske usluge su važna za razvoj, projektiranje, izgradnju i organizaciju financiranja projekata kojima se štedi energija, smanjuju troškovi energije te smanjuju troškovi rada i održavanja u sektorima kao što su zgrade, industrija i promet.

| (59) | Razmatranje povezanosti vode i energije posebno je važno za rješavanje pitanja međuovisne potrošnje energije i vode te sve većeg pritiska na oba resursa.
  Djelotvorno upravljanje vodama može predstavljati znatan doprinos uštedi energije
  te donijeti ne samo koristi u području klime već i gospodarske i socijalne koristi
  . Sektori voda i zbrinjavanja otpadnih voda čine 3,5 % potrošnje električne energije u Uniji te se očekuje porast tog udjela. Istodobno, propuštanje vode čini 24 % ukupne količine vode potrošene u Uniji te je energetski sektor najveći potrošač vode i pripisuje mu se 44 % potrošnje. Trebalo bi u cijelosti istražiti potencijal uštede energije korištenjem pametnih tehnologija i postupaka
  u svim industrijskim, stambenim i komercijalnim vodnim ciklusima i primjenama
  i primijeniti ih kad god je to troškovno učinkovito te bi trebalo uzimati u obzir načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu. Uz to, napredne tehnologije navodnjavanja
  , skupljanje kišnice i tehnologije ponovne upotrebe vode
  mogli bi znatno smanjiti potrošnju vode u poljoprivredi, zgradama i gospodarstvu i energiju koja se koristi za njezinu obradu i transport. |
| --- | --- |

(59)

Razmatranje povezanosti vode i energije posebno je važno za rješavanje pitanja međuovisne potrošnje energije i vode te sve većeg pritiska na oba resursa.
  Djelotvorno upravljanje vodama može predstavljati znatan doprinos uštedi energije
  te donijeti ne samo koristi u području klime već i gospodarske i socijalne koristi
  . Sektori voda i zbrinjavanja otpadnih voda čine 3,5 % potrošnje električne energije u Uniji te se očekuje porast tog udjela. Istodobno, propuštanje vode čini 24 % ukupne količine vode potrošene u Uniji te je energetski sektor najveći potrošač vode i pripisuje mu se 44 % potrošnje. Trebalo bi u cijelosti istražiti potencijal uštede energije korištenjem pametnih tehnologija i postupaka
  u svim industrijskim, stambenim i komercijalnim vodnim ciklusima i primjenama
  i primijeniti ih kad god je to troškovno učinkovito te bi trebalo uzimati u obzir načelo energetska učinkovitost na prvom mjestu. Uz to, napredne tehnologije navodnjavanja
  , skupljanje kišnice i tehnologije ponovne upotrebe vode
  mogli bi znatno smanjiti potrošnju vode u poljoprivredi, zgradama i gospodarstvu i energiju koja se koristi za njezinu obradu i transport.

| (60) | U skladu s člankom 9. Ugovora politike energetske učinkovitosti Unije trebale bi biti uključive i njima bi se trebalo osigurati jednak pristup mjerama energetske učinkovitosti za sve potrošače koji su pogođeni energetskim siromaštvom. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebala bi se prioritetno provoditi kod ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, osoba koje su pogođene energetskim siromaštvom i ▌kućanstava
  s niskim i
  sa srednjim dohotkom i osoba koje žive u socijalnom stanovanju, starijih osoba i osoba koje žive u ruralnim i udaljenim područjima
  te najudaljenijim regijama
  . U tom kontekstu posebnu pozornost trebalo bi dati onim skupinama koje su u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim negativnim posljedicama, kao što su žene, osobe s invaliditetom, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla. Države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da, u pogledu energetskog siromaštva, uključe socijalne ciljeve u mjere uštede energije, a ta je mogućnost već bila proširena na alternativne mjere politike i nacionalne fondove za energetsku učinkovitost. To bi se trebalo pretvoriti u obvezu da se zaštite i osnaže ugroženi kupci i krajnji korisnici i da se ublaži energetsko siromaštvo, istodobno omogućujući državama članicama zadržavanje potpune fleksibilnosti u pogledu vrste mjere politike, njihove veličine, opsega i sadržaja. Ako u sustavu obveze energetske učinkovitosti nisu dopuštene mjere u vezi s pojedinačnim potrošačima energije, države članice mogu poduzeti mjere kako bi ublažile energetsko siromaštvo isključivo putem alternativnih mjera politike. U okviru svoje kombinacije politika države članice trebale bi se pobrinuti da druge mjere politika nemaju negativan učinak na ugrožene kupce, krajnje korisnike, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi na najbolji mogući način iskoristiti ulaganja javnih sredstava u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim financiranje i financijske instrumente uspostavljene na razini Unije. |
| --- | --- |

(60)

U skladu s člankom 9. Ugovora politike energetske učinkovitosti Unije trebale bi biti uključive i njima bi se trebalo osigurati jednak pristup mjerama energetske učinkovitosti za sve potrošače koji su pogođeni energetskim siromaštvom. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebala bi se prioritetno provoditi kod ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, osoba koje su pogođene energetskim siromaštvom i ▌kućanstava
  s niskim i
  sa srednjim dohotkom i osoba koje žive u socijalnom stanovanju, starijih osoba i osoba koje žive u ruralnim i udaljenim područjima
  te najudaljenijim regijama
  . U tom kontekstu posebnu pozornost trebalo bi dati onim skupinama koje su u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim negativnim posljedicama, kao što su žene, osobe s invaliditetom, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla. Države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da, u pogledu energetskog siromaštva, uključe socijalne ciljeve u mjere uštede energije, a ta je mogućnost već bila proširena na alternativne mjere politike i nacionalne fondove za energetsku učinkovitost. To bi se trebalo pretvoriti u obvezu da se zaštite i osnaže ugroženi kupci i krajnji korisnici i da se ublaži energetsko siromaštvo, istodobno omogućujući državama članicama zadržavanje potpune fleksibilnosti u pogledu vrste mjere politike, njihove veličine, opsega i sadržaja. Ako u sustavu obveze energetske učinkovitosti nisu dopuštene mjere u vezi s pojedinačnim potrošačima energije, države članice mogu poduzeti mjere kako bi ublažile energetsko siromaštvo isključivo putem alternativnih mjera politike. U okviru svoje kombinacije politika države članice trebale bi se pobrinuti da druge mjere politika nemaju negativan učinak na ugrožene kupce, krajnje korisnike, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi na najbolji mogući način iskoristiti ulaganja javnih sredstava u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim financiranje i financijske instrumente uspostavljene na razini Unije.

| (61) | U ovoj se Direktivi poziva na koncept ugroženih kupaca, koje države članice trebaju identificirati u skladu s Direktivom (EU) 2019/944. Uz to se na temelju Direktive 2012/27/EU pojmom „krajnji korisnici” uz pojam „krajnji kupac” pojašnjava da se prava na informacije o obračunu i potrošnji odnose i na potrošače koji nemaju pojedinačne ili izravne ugovore s dobavljačem energije za zajedničke sustave grijanja, hlađenja ili pripreme tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Koncept ugroženih kupaca ne obuhvaća nužno krajnje korisnike. Stoga bi, da bi se osiguralo da se mjerama utvrđenima u ovoj Direktivi dopre do svih ugroženih pojedinaca i kućanstava, države članice trebale u svojim definicijama ugroženih kupaca obuhvatiti ne samo kupce u strogom smislu te riječi nego i krajnje korisnike. |
| --- | --- |

(61)

U ovoj se Direktivi poziva na koncept ugroženih kupaca, koje države članice trebaju identificirati u skladu s Direktivom (EU) 2019/944. Uz to se na temelju Direktive 2012/27/EU pojmom „krajnji korisnici” uz pojam „krajnji kupac” pojašnjava da se prava na informacije o obračunu i potrošnji odnose i na potrošače koji nemaju pojedinačne ili izravne ugovore s dobavljačem energije za zajedničke sustave grijanja, hlađenja ili pripreme tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Koncept ugroženih kupaca ne obuhvaća nužno krajnje korisnike. Stoga bi, da bi se osiguralo da se mjerama utvrđenima u ovoj Direktivi dopre do svih ugroženih pojedinaca i kućanstava, države članice trebale u svojim definicijama ugroženih kupaca obuhvatiti ne samo kupce u strogom smislu te riječi nego i krajnje korisnike.

| (62) | Otprilike 34 milijuna kućanstava u Uniji nije 2019. moglo održavati odgovarajuću temperaturu u svojim domovima (38). U europskom zelenom planu socijalna dimenzija tranzicije postavljena je kao prioritet obvezivanjem na načelo „nitko nije zapostavljen”. Zelena tranzicija, koja obuhvaća čistu tranziciju, utječe različito na muškarce i žene te može imati specifičan utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, među ostalom osobe s invaliditetom. Mjere energetske učinkovitosti stoga moraju biti ključne za svaku troškovno učinkovitu strategiju kako bi se riješio problem energetskog siromaštva i ranjivosti potrošača te su komplementarne politikama socijalne sigurnosti na razini države članice. Kako bi se osiguralo da se mjerama energetske učinkovitosti na održiv način smanji energetsko siromaštvo najmoprimaca, trebalo bi uzeti u obzir troškovnu učinkovitost takvih mjera, kao i njihovu cjenovnu pristupačnost za vlasnike nekretnina i najmoprimce te bi se odgovarajuća financijska i tehnička potpora za takve mjere trebala zajamčiti na razini država članica. Države članice trebale bi podržavati lokalne i regionalne strukture u prepoznavanju i ublažavanju energetskog siromaštva. 
  To obuhvaća utvrđivanje posebnih potreba onih skupina koje su u opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim posljedicama te pronalaženje rješenja za te potrebe. Radi zaštite osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, države članice potiču stranke obveznice da provode mjere kao što su obnova zgrada, uključujući socijalno stanovanje, zamjena kućanskih uređaja, nuđenje financijske potpore i poticaja za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u skladu s nacionalnim programima financiranja i potpore ili energetski pregledi. Države članice trebale bi zahtijevati od stranaka obveznica da surađuju s regionalnim i lokalnim vlastima te da vode dijalog sa socijalnim službama i organizacijama civilnog društva (kao što su organizacije potrošača, socijalne nevladine organizacije i stambene udruge) kako bi se uspostavila platforma za sudjelovanje posvećena smanjenju energetskog siromaštva.
  Objekti iz fonda zgrada u Uniji dugoročno trebaju postati zgrade gotovo nulte energije, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Sadašnje stope obnove zgrada nisu dostatne, a najteže je doprijeti do zgrada čiji su stanari građani s niskim prihodima pogođeni energetskim siromaštvom. Stoga su mjere utvrđene u ovoj Direktivi u pogledu obveza uštede energije, sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike od posebne važnosti. |
| --- | --- |

(62)

Otprilike 34 milijuna kućanstava u Uniji nije 2019. moglo održavati odgovarajuću temperaturu u svojim domovima (38). U europskom zelenom planu socijalna dimenzija tranzicije postavljena je kao prioritet obvezivanjem na načelo „nitko nije zapostavljen”. Zelena tranzicija, koja obuhvaća čistu tranziciju, utječe različito na muškarce i žene te može imati specifičan utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, među ostalom osobe s invaliditetom. Mjere energetske učinkovitosti stoga moraju biti ključne za svaku troškovno učinkovitu strategiju kako bi se riješio problem energetskog siromaštva i ranjivosti potrošača te su komplementarne politikama socijalne sigurnosti na razini države članice. Kako bi se osiguralo da se mjerama energetske učinkovitosti na održiv način smanji energetsko siromaštvo najmoprimaca, trebalo bi uzeti u obzir troškovnu učinkovitost takvih mjera, kao i njihovu cjenovnu pristupačnost za vlasnike nekretnina i najmoprimce te bi se odgovarajuća financijska i tehnička potpora za takve mjere trebala zajamčiti na razini država članica. Države članice trebale bi podržavati lokalne i regionalne strukture u prepoznavanju i ublažavanju energetskog siromaštva. 
  To obuhvaća utvrđivanje posebnih potreba onih skupina koje su u opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim posljedicama te pronalaženje rješenja za te potrebe. Radi zaštite osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, države članice potiču stranke obveznice da provode mjere kao što su obnova zgrada, uključujući socijalno stanovanje, zamjena kućanskih uređaja, nuđenje financijske potpore i poticaja za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u skladu s nacionalnim programima financiranja i potpore ili energetski pregledi. Države članice trebale bi zahtijevati od stranaka obveznica da surađuju s regionalnim i lokalnim vlastima te da vode dijalog sa socijalnim službama i organizacijama civilnog društva (kao što su organizacije potrošača, socijalne nevladine organizacije i stambene udruge) kako bi se uspostavila platforma za sudjelovanje posvećena smanjenju energetskog siromaštva.
  Objekti iz fonda zgrada u Uniji dugoročno trebaju postati zgrade gotovo nulte energije, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Sadašnje stope obnove zgrada nisu dostatne, a najteže je doprijeti do zgrada čiji su stanari građani s niskim prihodima pogođeni energetskim siromaštvom. Stoga su mjere utvrđene u ovoj Direktivi u pogledu obveza uštede energije, sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike od posebne važnosti.

| (63) | Kako bi se iskoristili potencijali za uštedu energije u određenim tržišnim segmentima u kojima se energetski pregledi općenito ne nude na komercijalnoj osnovi (kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)), države članice trebale bi razviti programe kojima se MSP-ovi potiču na podvrgavanje energetskim pregledima
  i podupiru u tome te kojima bi se provele preporuke iz energetskih pregleda, na primjer uspostavljanjem sustava potpore, kao što su centri za energetske preglede za MSP-ove i mikropoduzeća, za pokrivanje troškova energetskog pregleda. Takvi centri mogli bi imati sjedišta na sveučilištima te središnju bazu podataka za prikupljanje i objavu rezultata energetskih pregleda.
  Energetski pregledi trebali bi biti obvezni i redoviti za velika poduzeća jer ušteda energija može biti značajna. Prilikom energetskih pregleda trebalo bi uzeti u obzir relevantne europske ili međunarodne norme, kao što su EN ISO 50001 (sustavi gospodarenja energijom),
  EN ISO 50005 (sustavi gospodarenja energijom),
  EN 16247-1 (energetski pregledi)
  , ISO 50002 (energetski pregledi)
  ili, kad uključuju energetski pregled, EN ISO 14000 (sustavi upravljanja okolišem) i tako osigurati njihovu usklađenost s odredbama Priloga VI. ovoj Direktivi jer takve odredbe ne prelaze okvire zahtjeva navedenih relevantnih normi. Trenutačno je u izradi posebna europska norma za energetske preglede. Energetski pregledi mogu se provoditi samostalno ili u okviru većeg sustava upravljanja okolišem ili ugovora o energetskom učinku. U takvim slučajevima ti bi sustavi trebali ispunjavati minimalne zahtjeve iz Priloga VI. Uz to se može smatrati da su posebni mehanizmi i programi uspostavljeni za praćenje emisija i potrošnje goriva određenih prijevoznika, npr. EU ETS na temelju prava EU-a, kompatibilni s energetskim pregledima, među ostalim u sustavima gospodarenja energijom, ako ispunjavaju minimalne zahtjeve iz Priloga VI. |
| --- | --- |

(63)

Kako bi se iskoristili potencijali za uštedu energije u određenim tržišnim segmentima u kojima se energetski pregledi općenito ne nude na komercijalnoj osnovi (kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)), države članice trebale bi razviti programe kojima se MSP-ovi potiču na podvrgavanje energetskim pregledima
  i podupiru u tome te kojima bi se provele preporuke iz energetskih pregleda, na primjer uspostavljanjem sustava potpore, kao što su centri za energetske preglede za MSP-ove i mikropoduzeća, za pokrivanje troškova energetskog pregleda. Takvi centri mogli bi imati sjedišta na sveučilištima te središnju bazu podataka za prikupljanje i objavu rezultata energetskih pregleda.
  Energetski pregledi trebali bi biti obvezni i redoviti za velika poduzeća jer ušteda energija može biti značajna. Prilikom energetskih pregleda trebalo bi uzeti u obzir relevantne europske ili međunarodne norme, kao što su EN ISO 50001 (sustavi gospodarenja energijom),
  EN ISO 50005 (sustavi gospodarenja energijom),
  EN 16247-1 (energetski pregledi)
  , ISO 50002 (energetski pregledi)
  ili, kad uključuju energetski pregled, EN ISO 14000 (sustavi upravljanja okolišem) i tako osigurati njihovu usklađenost s odredbama Priloga VI. ovoj Direktivi jer takve odredbe ne prelaze okvire zahtjeva navedenih relevantnih normi. Trenutačno je u izradi posebna europska norma za energetske preglede. Energetski pregledi mogu se provoditi samostalno ili u okviru većeg sustava upravljanja okolišem ili ugovora o energetskom učinku. U takvim slučajevima ti bi sustavi trebali ispunjavati minimalne zahtjeve iz Priloga VI. Uz to se može smatrati da su posebni mehanizmi i programi uspostavljeni za praćenje emisija i potrošnje goriva određenih prijevoznika, npr. EU ETS na temelju prava EU-a, kompatibilni s energetskim pregledima, među ostalim u sustavima gospodarenja energijom, ako ispunjavaju minimalne zahtjeve iz Priloga VI.

| (63a) | Države članice trebale bi osigurati da za poduzeća postoji obveza provedbe preporuka iz energetskih pregleda. Činjenica da provedba preporuka iz pregleda nije obvezna glavni je razlog zašto poduzeća ne uzimaju te preporuke u obzir na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(63a)

Države članice trebale bi osigurati da za poduzeća postoji obveza provedbe preporuka iz energetskih pregleda. Činjenica da provedba preporuka iz pregleda nije obvezna glavni je razlog zašto poduzeća ne uzimaju te preporuke u obzir na odgovarajući način.

| (64) | Prosječna potrošnja poduzeća trebala bi biti kriterij na temelju kojeg se definira primjena sustava gospodarenja energijom i energetskih pregleda kako bi se povećala osjetljivost tih mehanizama za prepoznavanje odgovarajućih prilika za troškovno učinkovitu uštedu energije. Poduzeća ispod pragova potrošnje utvrđenih za sustave gospodarenja energijom i energetske preglede trebala bi se poticati da se podvrgnu energetskim pregledima i primijene preporuke dobivene na temelju tih pregleda
  te bi im se u tu svrhu trebala pružiti tehnička potpora
  . |
| --- | --- |

(64)

Prosječna potrošnja poduzeća trebala bi biti kriterij na temelju kojeg se definira primjena sustava gospodarenja energijom i energetskih pregleda kako bi se povećala osjetljivost tih mehanizama za prepoznavanje odgovarajućih prilika za troškovno učinkovitu uštedu energije. Poduzeća ispod pragova potrošnje utvrđenih za sustave gospodarenja energijom i energetske preglede trebala bi se poticati da se podvrgnu energetskim pregledima i primijene preporuke dobivene na temelju tih pregleda
  te bi im se u tu svrhu trebala pružiti tehnička potpora
  .

| (65) | Ako energetske preglede provode unutarnji stručnjaci, radi osiguravanja potrebne neovisnosti oni ne bi smjeli biti izravno uključeni u djelatnost koja je obuhvaćena pregledom. |
| --- | --- |

(65)

Ako energetske preglede provode unutarnji stručnjaci, radi osiguravanja potrebne neovisnosti oni ne bi smjeli biti izravno uključeni u djelatnost koja je obuhvaćena pregledom.

| (66) | Sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) također je važan sektor kojem se posvećuje sve veća pozornost. Potrošnja energije podatkovnih centara u EU-u bila je 2018. 76,8 TWh. Očekuje se da će ta potrošnja do 2030. porasti na 98,5 TWh, tj. za 28 %. To povećanje u apsolutnom smislu može se promatrati i u relativnom: u EU-u su 2018. podatkovni centri predstavljali 2,7 % potrošnje električne energije, a taj udio će porasti na 3,21 % do 2030. ako se nastave trenutačna kretanja (39). U europskoj digitalnoj strategiji već je istaknuta potreba za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova ekološkog otiska. Radi promicanja održivog razvoja u sektoru IKT-a, osobito kad je riječ o podatkovnim centrima, države članice trebale bi prikupljati i objavljivati podatke koji su relevantni za energetska svojstva, vodeni otisak
  i fleksibilnost na strani potražnje
  podatkovnih centara
  , na temelju zajedničkog predloška Unije
  . Države članice trebale bi prikupljati i objavljivati podatke samo o podatkovnim centrima s 
  potražnjom za instaliranom IT snagom od najmanje 100 kW
  , za koje bi odgovarajuće projektne mjere ili intervencije za povećanje učinkovitosti, za nova odnosno postojeća postrojenja, mogla dovesti do znatnog smanjenja potrošnje energije i vode
  , povećanja učinkovitosti sustavâ promicanjem dekarbonizacije mreže
  ili oporabe otpadne topline u obližnjim postrojenjima i toplinskim mrežama. Na temelju tih prikupljenih podataka
  i uzimajući u obzir već postojeće inicijative u sektoru trebali bi
  se odrediti
  pokazatelji
  održivosti podatkovnih centara.
  Kako bi se olakšalo davanje informacija Komisija bi trebala pripremiti smjernice o praćenju i objavljivanju informacija o energetskim svojstvima podatkovnih centara, nakon savjetovanja s relevantnim dionicima i razmatranja postojećih standardiziranih parametara. Nužno je da je pristup u svim državama članicama usklađen kako bi se izbjeglo da se sustavi izvješćivanja i ključni pokazatelji uspješnosti razlikuju među državama članicama. |
| --- | --- |

(66)

Sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) također je važan sektor kojem se posvećuje sve veća pozornost. Potrošnja energije podatkovnih centara u EU-u bila je 2018. 76,8 TWh. Očekuje se da će ta potrošnja do 2030. porasti na 98,5 TWh, tj. za 28 %. To povećanje u apsolutnom smislu može se promatrati i u relativnom: u EU-u su 2018. podatkovni centri predstavljali 2,7 % potrošnje električne energije, a taj udio će porasti na 3,21 % do 2030. ako se nastave trenutačna kretanja (39). U europskoj digitalnoj strategiji već je istaknuta potreba za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova ekološkog otiska. Radi promicanja održivog razvoja u sektoru IKT-a, osobito kad je riječ o podatkovnim centrima, države članice trebale bi prikupljati i objavljivati podatke koji su relevantni za energetska svojstva, vodeni otisak
  i fleksibilnost na strani potražnje
  podatkovnih centara
  , na temelju zajedničkog predloška Unije
  . Države članice trebale bi prikupljati i objavljivati podatke samo o podatkovnim centrima s 
  potražnjom za instaliranom IT snagom od najmanje 100 kW
  , za koje bi odgovarajuće projektne mjere ili intervencije za povećanje učinkovitosti, za nova odnosno postojeća postrojenja, mogla dovesti do znatnog smanjenja potrošnje energije i vode
  , povećanja učinkovitosti sustavâ promicanjem dekarbonizacije mreže
  ili oporabe otpadne topline u obližnjim postrojenjima i toplinskim mrežama. Na temelju tih prikupljenih podataka
  i uzimajući u obzir već postojeće inicijative u sektoru trebali bi
  se odrediti
  pokazatelji
  održivosti podatkovnih centara.
  Kako bi se olakšalo davanje informacija Komisija bi trebala pripremiti smjernice o praćenju i objavljivanju informacija o energetskim svojstvima podatkovnih centara, nakon savjetovanja s relevantnim dionicima i razmatranja postojećih standardiziranih parametara. Nužno je da je pristup u svim državama članicama usklađen kako bi se izbjeglo da se sustavi izvješćivanja i ključni pokazatelji uspješnosti razlikuju među državama članicama.

| (67) | Pokazatelji održivosti podatkovnih centara
  trebali bi
  se koristiti za mjerenje šest osnovnih dimenzija održivog podatkovnog centra, tj. učinkovitosti korištenja energije, udjela te energije koji dolazi iz obnovljivih izvora, oporabe otpadne topline koju podatkovni centar proizvode
  , učinkovitosti hlađenja, učinkovitosti uporabe ugljika
  i korištenja slatke vode. Ti bi pokazatelji održivosti podatkovnih centara trebali bolje informirati mrežne operatore, vlasnike i operatere podatkovnih centara, proizvođače opreme, inženjere za razvoj softvera i usluga, korisnike usluga podatkovnih centara na svim razinama i subjekte i organizacije koji uvode, koriste ili nabavljaju usluge u oblaku i usluge podatkovnih centara. To bi trebalo i povećati povjerenje u stvarna poboljšanja nakon rada i primjene mjera da se poveća održivost u novim ili postojećim podatkovnim centrima. Konačno, to bi trebao biti temelj za transparentno planiranje i donošenje odluka na temelju dokaza. Države članice trebale bi biti
  obvezne
  služiti se pokazateljima održivosti podatkovnih centara. Države članice trebale bi moći same odabrati hoće li se služiti pokazateljima održivosti podatkovnih centara.
  Komisija bi trebala procijeniti učinkovitost podatkovnih centara na temelju informacija koje su dostavile države članice. |
| --- | --- |

(67)

Pokazatelji održivosti podatkovnih centara
  trebali bi
  se koristiti za mjerenje šest osnovnih dimenzija održivog podatkovnog centra, tj. učinkovitosti korištenja energije, udjela te energije koji dolazi iz obnovljivih izvora, oporabe otpadne topline koju podatkovni centar proizvode
  , učinkovitosti hlađenja, učinkovitosti uporabe ugljika
  i korištenja slatke vode. Ti bi pokazatelji održivosti podatkovnih centara trebali bolje informirati mrežne operatore, vlasnike i operatere podatkovnih centara, proizvođače opreme, inženjere za razvoj softvera i usluga, korisnike usluga podatkovnih centara na svim razinama i subjekte i organizacije koji uvode, koriste ili nabavljaju usluge u oblaku i usluge podatkovnih centara. To bi trebalo i povećati povjerenje u stvarna poboljšanja nakon rada i primjene mjera da se poveća održivost u novim ili postojećim podatkovnim centrima. Konačno, to bi trebao biti temelj za transparentno planiranje i donošenje odluka na temelju dokaza. Države članice trebale bi biti
  obvezne
  služiti se pokazateljima održivosti podatkovnih centara. Države članice trebale bi moći same odabrati hoće li se služiti pokazateljima održivosti podatkovnih centara.
  Komisija bi trebala procijeniti učinkovitost podatkovnih centara na temelju informacija koje su dostavile države članice.

| (67.a) | Komisija bi u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća
   (40)

  trebala uspostaviti sektorska partnerstva za energetsku učinkovitost okupljanjem ključnih dionika, uključujući nevladine organizacije i socijalne partnere, u sektorima kao što su IKT, promet, financije i zgrade na uključiv i reprezentativan način. |
| --- | --- |

(67.a)

Komisija bi u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća
   (40)

  trebala uspostaviti sektorska partnerstva za energetsku učinkovitost okupljanjem ključnih dionika, uključujući nevladine organizacije i socijalne partnere, u sektorima kao što su IKT, promet, financije i zgrade na uključiv i reprezentativan način.

| (68) | Nižu potrošnju energije trebalo bi postići pružanjem pomoći potrošačima da smanje svoju uporabu energije smanjenjem potreba za energijom u zgradama i poboljšanjima učinkovitosti uređaja, što bi trebalo kombinirati s dostupnošću vrsta prijevoza s niskom potrošnjom energije povezanih s javnim prijevozom
  , dijeljenom mobilnošću
  i vožnjom bicikla. Države članice trebale bi razmotriti i poboljšanje povezanosti u ruralnim i udaljenim područjima. |
| --- | --- |

(68)

Nižu potrošnju energije trebalo bi postići pružanjem pomoći potrošačima da smanje svoju uporabu energije smanjenjem potreba za energijom u zgradama i poboljšanjima učinkovitosti uređaja, što bi trebalo kombinirati s dostupnošću vrsta prijevoza s niskom potrošnjom energije povezanih s javnim prijevozom
  , dijeljenom mobilnošću
  i vožnjom bicikla. Države članice trebale bi razmotriti i poboljšanje povezanosti u ruralnim i udaljenim područjima.

| (69) | Ključno je podići razinu svijesti svih građana Unije o koristima veće energetske učinkovitosti te im pružiti točne informacije o načinima na koje se ona može postići. I građani svih dobi trebali bi biti uključeni u energetsku tranziciju putem europskog klimatskog pakta i Konferencije o budućnosti Europe. Veća energetska učinkovitost također je iznimno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu goriva iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(69)

Ključno je podići razinu svijesti svih građana Unije o koristima veće energetske učinkovitosti te im pružiti točne informacije o načinima na koje se ona može postići. I građani svih dobi trebali bi biti uključeni u energetsku tranziciju putem europskog klimatskog pakta i Konferencije o budućnosti Europe. Veća energetska učinkovitost također je iznimno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu goriva iz trećih zemalja.

| (70) | Troškovi i koristi svih poduzetih mjera energetske učinkovitosti, uključujući rokove povrata, trebali bi u cijelosti biti transparentni za potrošače. |
| --- | --- |

(70)

Troškovi i koristi svih poduzetih mjera energetske učinkovitosti, uključujući rokove povrata, trebali bi u cijelosti biti transparentni za potrošače.

| (71) | Pri provedbi ove Direktive i poduzimanju drugih mjera u području energetske učinkovitosti države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na sinergije između mjera energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja prirodnim resursima u skladu s načelima kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(71)

Pri provedbi ove Direktive i poduzimanju drugih mjera u području energetske učinkovitosti države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na sinergije između mjera energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja prirodnim resursima u skladu s načelima kružnog gospodarstva.

| (72) | Iskorištavanjem novih poslovnih modela i tehnologija države članice trebale bi nastojati promicati i olakšavati poduzimanje mjera energetske učinkovitosti, među ostalim u obliku inovativnih energetskih usluga za velike i male kupce. |
| --- | --- |

(72)

Iskorištavanjem novih poslovnih modela i tehnologija države članice trebale bi nastojati promicati i olakšavati poduzimanje mjera energetske učinkovitosti, među ostalim u obliku inovativnih energetskih usluga za velike i male kupce.

| (73) | Potrebno je propisati česte i poboljšane povratne informacije o potrošnji energije ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito s obzirom na postavljene mjerne uređaje. Ovom se Direktivom pojašnjava da troškovna učinkovitost zasebnog mjerenja ovisi o tome jesu li povezani troškovi razmjerni potencijalnoj uštedi energije. U procjeni je li zasebno mjerenje troškovno učinkovito može se uzeti u obzir i učinak ostalih konkretnih, planiranih mjera u određenoj zgradi, poput bilo koje buduće obnove.
  Države članice trebale bi osigurati da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno potencijalnim uštedama energije, krajnji kupci prirodnog plina, grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu dobiju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe. |
| --- | --- |

(73)

Potrebno je propisati česte i poboljšane povratne informacije o potrošnji energije ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito s obzirom na postavljene mjerne uređaje. Ovom se Direktivom pojašnjava da troškovna učinkovitost zasebnog mjerenja ovisi o tome jesu li povezani troškovi razmjerni potencijalnoj uštedi energije. U procjeni je li zasebno mjerenje troškovno učinkovito može se uzeti u obzir i učinak ostalih konkretnih, planiranih mjera u određenoj zgradi, poput bilo koje buduće obnove.
  Države članice trebale bi osigurati da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno potencijalnim uštedama energije, krajnji kupci prirodnog plina, grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu dobiju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe.

| (74) | Ovom se Direktivom također pojašnjava da bi se prava povezana s obračunom i informacije o obračunu ili potrošnji trebala odnositi na potrošače grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu iz centralnog izvora, čak i ako ne postoji izravan pojedinačan ugovorni odnos s dobavljačem energije. |
| --- | --- |

(74)

Ovom se Direktivom također pojašnjava da bi se prava povezana s obračunom i informacije o obračunu ili potrošnji trebala odnositi na potrošače grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu iz centralnog izvora, čak i ako ne postoji izravan pojedinačan ugovorni odnos s dobavljačem energije.

| (75) | Kako bi se ostvarila transparentnost računanja za pojedinačnu potrošnju toplinske energije i time olakšala provedba zasebnog mjerenja, države članice trebale bi osigurati da na snazi imaju transparentna i javno dostupna nacionalna pravila o raspodjeli troškova grijanja, hlađenja i potrošnje tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Uz transparentnost države članice mogu razmotriti poduzimanje mjera za jačanje tržišnog natjecanja u pružanju usluga zasebnog mjerenja i time pomoći da se osigura da svi troškovi koje snose krajnji korisnici budu razumni. |
| --- | --- |

(75)

Kako bi se ostvarila transparentnost računanja za pojedinačnu potrošnju toplinske energije i time olakšala provedba zasebnog mjerenja, države članice trebale bi osigurati da na snazi imaju transparentna i javno dostupna nacionalna pravila o raspodjeli troškova grijanja, hlađenja i potrošnje tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Uz transparentnost države članice mogu razmotriti poduzimanje mjera za jačanje tržišnog natjecanja u pružanju usluga zasebnog mjerenja i time pomoći da se osigura da svi troškovi koje snose krajnji korisnici budu razumni.

| (76) | Novopostavljena brojila toplinske energije i razdjelnici troškova grijanja trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se troškovno učinkovito i često pružale informacije o potrošnji
  te kako bi se mogle dati informacije poput detaljne temperature i faznog opterećenja
  .
  Svi podaci trebali bi biti lako dostupni u stvarnom vremenu i trebali bi se moći dijeliti za krajnjeg kupca energije. Brojila i brojila za pojedinačno mjerenje trebala bi prikazivati potrošnju energije u pristupačnom obliku prilagođenom korisnicima.
  Odredbe ove Direktive koje se odnose na mjerenje za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; zasebno mjerenje i raspodjelu troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; zahtjev za očitavanjem na daljinu; informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; troškove pristupa informacijama o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; te minimalne zahtjeve za informacije o obračunu i potrošnji grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu namijenjene su tome da se primjenjuju samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu iz centralnog izvora. Države članice slobodne su odlučiti hoće li se tehnologije za očitanje u prolasku smatrati očitanjem na daljinu. Uređaji koji se mogu očitati na daljinu ne zahtijevaju pristup pojedinačnim stanovima ili jedinicama kako bi se očitali. |
| --- | --- |

(76)

Novopostavljena brojila toplinske energije i razdjelnici troškova grijanja trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se troškovno učinkovito i često pružale informacije o potrošnji
  te kako bi se mogle dati informacije poput detaljne temperature i faznog opterećenja
  .
  Svi podaci trebali bi biti lako dostupni u stvarnom vremenu i trebali bi se moći dijeliti za krajnjeg kupca energije. Brojila i brojila za pojedinačno mjerenje trebala bi prikazivati potrošnju energije u pristupačnom obliku prilagođenom korisnicima.
  Odredbe ove Direktive koje se odnose na mjerenje za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; zasebno mjerenje i raspodjelu troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; zahtjev za očitavanjem na daljinu; informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; troškove pristupa informacijama o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; te minimalne zahtjeve za informacije o obračunu i potrošnji grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu namijenjene su tome da se primjenjuju samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu iz centralnog izvora. Države članice slobodne su odlučiti hoće li se tehnologije za očitanje u prolasku smatrati očitanjem na daljinu. Uređaji koji se mogu očitati na daljinu ne zahtijevaju pristup pojedinačnim stanovima ili jedinicama kako bi se očitali.

| (77) | Države članice trebale bi uzeti u obzir činjenicu da je za uspješnu provedbu novih tehnologija za mjerenje potrošnje energije potrebno povećano ulaganje u obrazovanje i vještine krajnjih korisnika i dobavljača energije. |
| --- | --- |

(77)

Države članice trebale bi uzeti u obzir činjenicu da je za uspješnu provedbu novih tehnologija za mjerenje potrošnje energije potrebno povećano ulaganje u obrazovanje i vještine krajnjih korisnika i dobavljača energije.

| (78) | Informacije o obračunu i godišnji obračuni važno su sredstvo informiranja kupaca o njihovoj potrošnji energije. Podaci o potrošnji i troškovima mogu također prenijeti druge informacije koje pomažu potrošačima da usporede svoj trenutačni ugovor s drugim ponudama te da se iskoriste mogućnost podnošenja žalbe i mehanizme alternativnog rješavanja sporova. Međutim, uzimajući u obzir to da su sporovi povezani s obračunima čest uzrok žalbi potrošača i čimbenik koji doprinosi stalno niskim razinama zadovoljstva potrošača i njihovom kontaktu s pružateljima energije potrebno je pojednostavniti i pojasniti račune te ih učiniti razumljivijima, osiguravajući pritom da se zasebnim instrumentima, kao što su informacije o obračunu, alati za informiranje i godišnji obračuni, pružaju sve informacije potrebne za omogućavanje potrošačima da reguliraju svoju potrošnju energije, usporede ponude i promijene dobavljača. |
| --- | --- |

(78)

Informacije o obračunu i godišnji obračuni važno su sredstvo informiranja kupaca o njihovoj potrošnji energije. Podaci o potrošnji i troškovima mogu također prenijeti druge informacije koje pomažu potrošačima da usporede svoj trenutačni ugovor s drugim ponudama te da se iskoriste mogućnost podnošenja žalbe i mehanizme alternativnog rješavanja sporova. Međutim, uzimajući u obzir to da su sporovi povezani s obračunima čest uzrok žalbi potrošača i čimbenik koji doprinosi stalno niskim razinama zadovoljstva potrošača i njihovom kontaktu s pružateljima energije potrebno je pojednostavniti i pojasniti račune te ih učiniti razumljivijima, osiguravajući pritom da se zasebnim instrumentima, kao što su informacije o obračunu, alati za informiranje i godišnji obračuni, pružaju sve informacije potrebne za omogućavanje potrošačima da reguliraju svoju potrošnju energije, usporede ponude i promijene dobavljača.

| (79) | Prilikom izrade mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti države članice trebale bi voditi računa o potrebi za osiguravanjem pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i dosljedne provedbe pravne stečevine u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(79)

Prilikom izrade mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti države članice trebale bi voditi računa o potrebi za osiguravanjem pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i dosljedne provedbe pravne stečevine u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.

| (80) | Visokoučinkovita kogeneracija i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje imaju znatan potencijal za uštedu primarne energije u Uniji. Države članice trebale bi provesti sveobuhvatnu procjenu potencijala za visokoučinkovitu kogeneraciju i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje. Te bi procjene trebale biti
  utemeljene na osnovnom scenariju koji vodi do nacionalnog sektora grijanja i hlađenja koji se temelji na energiji iz obnovljivih izvora unutar vremenskog okvira koji je u skladu s postizanjem cilja klimatske neutralnosti i
  dosljedne s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i dugoročnim strategijama obnove . Nova postrojenja za proizvodnju električne energije i postojeća postrojenja koja su preuređena u značajnoj mjeri ili čija je dozvola ili licencija produljena trebala bi biti opremljena, pod uvjetom da je analiza troškova i koristi pozitivna, visokoučinkovitim kogeneracijskim jedinicama radi iskorištavanja otpadne topline nastale iz proizvodnje električne energije. Slično tome, ostala bi postrojenja sa znatnom prosječnom godišnjom ulaznom energijom trebala biti opremljena tehničkim rješenjima za iskorištavanje otpadne topline iz postrojenja za koje analiza troškova i koristi pokaže veću korist od troškova. Ta bi se otpadna toplina mogla putem mreža za centralizirano grijanje prenijeti tamo gdje je potrebna. Događaji koji pokreću zahtjev za primjenu kriterija za odobrenje općenito će biti događaji koji također pokreću zahtjeve za dozvole na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (41) i za odobrenje na temelju Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(80)

Visokoučinkovita kogeneracija i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje imaju znatan potencijal za uštedu primarne energije u Uniji. Države članice trebale bi provesti sveobuhvatnu procjenu potencijala za visokoučinkovitu kogeneraciju i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje. Te bi procjene trebale biti
  utemeljene na osnovnom scenariju koji vodi do nacionalnog sektora grijanja i hlađenja koji se temelji na energiji iz obnovljivih izvora unutar vremenskog okvira koji je u skladu s postizanjem cilja klimatske neutralnosti i
  dosljedne s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i dugoročnim strategijama obnove . Nova postrojenja za proizvodnju električne energije i postojeća postrojenja koja su preuređena u značajnoj mjeri ili čija je dozvola ili licencija produljena trebala bi biti opremljena, pod uvjetom da je analiza troškova i koristi pozitivna, visokoučinkovitim kogeneracijskim jedinicama radi iskorištavanja otpadne topline nastale iz proizvodnje električne energije. Slično tome, ostala bi postrojenja sa znatnom prosječnom godišnjom ulaznom energijom trebala biti opremljena tehničkim rješenjima za iskorištavanje otpadne topline iz postrojenja za koje analiza troškova i koristi pokaže veću korist od troškova. Ta bi se otpadna toplina mogla putem mreža za centralizirano grijanje prenijeti tamo gdje je potrebna. Događaji koji pokreću zahtjev za primjenu kriterija za odobrenje općenito će biti događaji koji također pokreću zahtjeve za dozvole na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (41) i za odobrenje na temelju Direktive (EU) 2019/944.

| (80a) | Pri procjeni potencijala za učinkovito grijanje i hlađenje države članice trebale bi uzeti u obzir šire okolišne, zdravstvene i sigurnosne aspekte. Budući da su toplinske crpke neophodan alat za ostvarivanje energetske učinkovitosti u grijanju i hlađenju, sve moguće učinke rashladnih sredstava na okoliš trebalo bi u potpunosti procijeniti i ukloniti. |
| --- | --- |

(80a)

Pri procjeni potencijala za učinkovito grijanje i hlađenje države članice trebale bi uzeti u obzir šire okolišne, zdravstvene i sigurnosne aspekte. Budući da su toplinske crpke neophodan alat za ostvarivanje energetske učinkovitosti u grijanju i hlađenju, sve moguće učinke rashladnih sredstava na okoliš trebalo bi u potpunosti procijeniti i ukloniti.

| (81) | Može biti primjereno smjestiti postrojenja za proizvodnju električne energije u kojima je predviđena uporaba geološkog skladištenja dopuštena na temelju Direktive 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (42) na mjestima gdje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracije ili opskrbe mreže za centralizirano grijanje ili hlađenje nije troškovno učinkovito. Države članice stoga bi trebale imati mogućnost takva postrojenja izuzeti iz obveze provedbe analize troškova i koristi za postavljanje opreme kojom se omogućuje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracijske jedinice. Također bi trebala postojati mogućnost da se od obveze proizvodnje topline oslobode postrojenja za proizvodnju električne energije koja se upotrebljavaju kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će u razdoblju od pet godina raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek. |
| --- | --- |

(81)

Može biti primjereno smjestiti postrojenja za proizvodnju električne energije u kojima je predviđena uporaba geološkog skladištenja dopuštena na temelju Direktive 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (42) na mjestima gdje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracije ili opskrbe mreže za centralizirano grijanje ili hlađenje nije troškovno učinkovito. Države članice stoga bi trebale imati mogućnost takva postrojenja izuzeti iz obveze provedbe analize troškova i koristi za postavljanje opreme kojom se omogućuje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracijske jedinice. Također bi trebala postojati mogućnost da se od obveze proizvodnje topline oslobode postrojenja za proizvodnju električne energije koja se upotrebljavaju kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će u razdoblju od pet godina raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek.

| (82) | Primjereno je da države članice potiču uvođenje mjera i postupaka za promicanje kogeneracijskih postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 5 MW s ciljem poticanja distribuirane proizvodnje energije. |
| --- | --- |

(82)

Primjereno je da države članice potiču uvođenje mjera i postupaka za promicanje kogeneracijskih postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 5 MW s ciljem poticanja distribuirane proizvodnje energije.

| (83) | Radi provedbe sveobuhvatnih procjena države članice trebale bi poticati procjene potencijala visokoučinkovite kogeneracije
  , proizvodnje električne energije za vlastitu potrošnju iz otpadne topline
  i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja na regionalnoj i lokalnoj razini. Države članice trebale bi poduzeti korake za promicanje i olakšavanje primjene prepoznatog troškovno učinkovitog potencijala visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

(83)

Radi provedbe sveobuhvatnih procjena države članice trebale bi poticati procjene potencijala visokoučinkovite kogeneracije
  , proizvodnje električne energije za vlastitu potrošnju iz otpadne topline
  i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja na regionalnoj i lokalnoj razini. Države članice trebale bi poduzeti korake za promicanje i olakšavanje primjene prepoznatog troškovno učinkovitog potencijala visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja.

| (84) | Zahtjevi za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike i klimatskim i okolišnim standardima i prioritetima Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/85. Za sve bi sustave centraliziranog grijanja i hlađenja trebala biti poboljšana sposobnost interakcije s drugim dijelovima energetskog sustava radi optimizacije korištenja i sprečavanja rasipanja energije, što se postiže iskorištavanjem punog potencijala zgrada za skladištenje topline ili hladnoće, uključujući višak topline iz uslužnih postrojenja ili obližnjih podatkovnih centara. Zbog toga bi učinkovit sustav centraliziranog grijanja i hlađenja trebao povećati učinkovitost primarne energije i omogućiti postupnu integraciju energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline
  kako je definirana Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
   (43) ili hladnoće. Stoga se ovom Direktivom postupno uvode stroži zahtjevi za opskrbu grijanjem i hlađenjem, koji bi se trebali primjenjivati u specifičnim zadanim razdobljima te trebali trajno primjenjivati od 1. siječnja 2050. |
| --- | --- |

(84)

Zahtjevi za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike i klimatskim i okolišnim standardima i prioritetima Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/85. Za sve bi sustave centraliziranog grijanja i hlađenja trebala biti poboljšana sposobnost interakcije s drugim dijelovima energetskog sustava radi optimizacije korištenja i sprečavanja rasipanja energije, što se postiže iskorištavanjem punog potencijala zgrada za skladištenje topline ili hladnoće, uključujući višak topline iz uslužnih postrojenja ili obližnjih podatkovnih centara. Zbog toga bi učinkovit sustav centraliziranog grijanja i hlađenja trebao povećati učinkovitost primarne energije i omogućiti postupnu integraciju energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline
  kako je definirana Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
   (43) ili hladnoće. Stoga se ovom Direktivom postupno uvode stroži zahtjevi za opskrbu grijanjem i hlađenjem, koji bi se trebali primjenjivati u specifičnim zadanim razdobljima te trebali trajno primjenjivati od 1. siječnja 2050.

| (85) | Visokoučinkovita kogeneracija je definirana na temelju ušteda energije ostvarenih kombiniranom proizvodnjom umjesto odvojenom proizvodnjom toplinske i električne energije. Zahtjevi za visokoučinkovitu kogeneraciju trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike. Definicije kogeneracije i visokoučinkovite kogeneracije koje se upotrebljavaju u zakonodavstvu Unije ne bi smjele dovoditi u pitanje uporabu drukčijih definicija u nacionalnim zakonodavstvima u druge svrhe od onih iz predmetnog zakonodavstva Unije. Kako bi se maksimizirale uštede energije i spriječilo propuštanje prilika za uštedu energije, najveću bi pažnju trebalo posvetiti radnim uvjetima kogeneracijskih jedinica. |
| --- | --- |

(85)

Visokoučinkovita kogeneracija je definirana na temelju ušteda energije ostvarenih kombiniranom proizvodnjom umjesto odvojenom proizvodnjom toplinske i električne energije. Zahtjevi za visokoučinkovitu kogeneraciju trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike. Definicije kogeneracije i visokoučinkovite kogeneracije koje se upotrebljavaju u zakonodavstvu Unije ne bi smjele dovoditi u pitanje uporabu drukčijih definicija u nacionalnim zakonodavstvima u druge svrhe od onih iz predmetnog zakonodavstva Unije. Kako bi se maksimizirale uštede energije i spriječilo propuštanje prilika za uštedu energije, najveću bi pažnju trebalo posvetiti radnim uvjetima kogeneracijskih jedinica.

| (86) | Radi transparentnosti i omogućavanja krajnjim kupcima da izaberu između električne energije iz kogeneracije i električne energije proizvedene drugim tehnikama podrijetlo visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi zajamčiti na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti. Sustavi za jamstva o podrijetlu sami po sebi ne podrazumijevaju pravo na povlastice iz nacionalnih mehanizama potpore. Važno je da svi oblici električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije mogu biti obuhvaćeni jamstvima o podrijetlu. Jamstva o podrijetlu trebalo bi razlikovati od razmjenjivih potvrda. |
| --- | --- |

(86)

Radi transparentnosti i omogućavanja krajnjim kupcima da izaberu između električne energije iz kogeneracije i električne energije proizvedene drugim tehnikama podrijetlo visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi zajamčiti na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti. Sustavi za jamstva o podrijetlu sami po sebi ne podrazumijevaju pravo na povlastice iz nacionalnih mehanizama potpore. Važno je da svi oblici električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije mogu biti obuhvaćeni jamstvima o podrijetlu. Jamstva o podrijetlu trebalo bi razlikovati od razmjenjivih potvrda.

| (87) | Trebalo bi uzeti u obzir specifičnu strukturu sektora kogeneracije i sektora centraliziranog grijanja i hlađenja, koji obuhvaćaju brojne male i srednje proizvođače, posebno pri preispitivanju administrativnih postupaka za pribavljanje dozvole za izgradnju kogeneracijskog postrojenja ili povezanih mreža u skladu s načelom „prednost malima”. |
| --- | --- |

(87)

Trebalo bi uzeti u obzir specifičnu strukturu sektora kogeneracije i sektora centraliziranog grijanja i hlađenja, koji obuhvaćaju brojne male i srednje proizvođače, posebno pri preispitivanju administrativnih postupaka za pribavljanje dozvole za izgradnju kogeneracijskog postrojenja ili povezanih mreža u skladu s načelom „prednost malima”.

| (88) | Većina poduzeća u Uniji su MSP-ovi. Ona predstavljaju ogromni potencijal za uštedu energije u Uniji. Kako bi im pomogle u donošenju mjera za povećanje energetske učinkovitosti, države članice trebale bi za njih uspostaviti povoljan okvir za pružanje tehničke pomoći i ciljanih informacija . |
| --- | --- |

(88)

Većina poduzeća u Uniji su MSP-ovi. Ona predstavljaju ogromni potencijal za uštedu energije u Uniji. Kako bi im pomogle u donošenju mjera za povećanje energetske učinkovitosti, države članice trebale bi za njih uspostaviti povoljan okvir za pružanje tehničke pomoći i ciljanih informacija .

| (89) | Države članice trebale bi na temelju objektivnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi pravila kojima se uređuje pokrivanje i podjela troškova priključaka na mrežu i jačanja mreže te za tehničke prilagodbe potrebne za integraciju novih proizvođača električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije, uzimajući u obzir smjernice i kodekse razvijene u skladu s Uredbom (EZ) (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (44) i Uredbom (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (45). Proizvođačima električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi omogućiti objavljivanje poziva za podnošenje ponuda za radove u vezi s priključivanjem na mrežu. Trebalo bi olakšati pristup mrežnom sustavu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije, posebno za male i mikrokogeneracijske jedinice. U skladu s člankom 9. stavkom 2. Direktive (EU) 2019/944 i člankom 3. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ države članice mogu poduzećima koja posluju u sektorima električne energije i plina odrediti obveze pružanja javnih usluga, uključujući u vezi s energetskom učinkovitošću. |
| --- | --- |

(89)

Države članice trebale bi na temelju objektivnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi pravila kojima se uređuje pokrivanje i podjela troškova priključaka na mrežu i jačanja mreže te za tehničke prilagodbe potrebne za integraciju novih proizvođača električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije, uzimajući u obzir smjernice i kodekse razvijene u skladu s Uredbom (EZ) (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (44) i Uredbom (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (45). Proizvođačima električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi omogućiti objavljivanje poziva za podnošenje ponuda za radove u vezi s priključivanjem na mrežu. Trebalo bi olakšati pristup mrežnom sustavu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije, posebno za male i mikrokogeneracijske jedinice. U skladu s člankom 9. stavkom 2. Direktive (EU) 2019/944 i člankom 3. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ države članice mogu poduzećima koja posluju u sektorima električne energije i plina odrediti obveze pružanja javnih usluga, uključujući u vezi s energetskom učinkovitošću.

| (90) | Potrebno je utvrditi odredbe povezane s obračunom, jedinstvenom točkom za kontakt, izvansudskim rješavanjem sporova, energetskim siromaštvom i osnovnim ugovornim pravima radi njihova usklađivanja, prema potrebi, s relevantnim odredbama za električnu energiju iz Direktive (EU) 2019/944 kako bi se ojačala zaštita potrošača i omogućilo krajnjim kupcima da
  imaju izravan pristup detaljnim
  , jasnim i ažurnim informacijama o svojoj potrošnji
  električne energije,
  grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu te da reguliraju svoju upotrebu energije
  i na taj način učinilo potrošnju energije potpuno transparentnom za potrošače
  . |
| --- | --- |

(90)

Potrebno je utvrditi odredbe povezane s obračunom, jedinstvenom točkom za kontakt, izvansudskim rješavanjem sporova, energetskim siromaštvom i osnovnim ugovornim pravima radi njihova usklađivanja, prema potrebi, s relevantnim odredbama za električnu energiju iz Direktive (EU) 2019/944 kako bi se ojačala zaštita potrošača i omogućilo krajnjim kupcima da
  imaju izravan pristup detaljnim
  , jasnim i ažurnim informacijama o svojoj potrošnji
  električne energije,
  grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu te da reguliraju svoju upotrebu energije
  i na taj način učinilo potrošnju energije potpuno transparentnom za potrošače
  .

| (91) | Bolja zaštita potrošača trebala bi se jamčiti dostupnošću učinkovitih neovisnih mehanizama za izvansudsko rješavanje sporova svim potrošačima, kao što je pravobranitelj za energetiku, tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Države članice trebale bi stoga uvesti brze i djelotvorne postupke za obradu pritužbi. |
| --- | --- |

(91)

Bolja zaštita potrošača trebala bi se jamčiti dostupnošću učinkovitih neovisnih mehanizama za izvansudsko rješavanje sporova svim potrošačima, kao što je pravobranitelj za energetiku, tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Države članice trebale bi stoga uvesti brze i djelotvorne postupke za obradu pritužbi.

| (92) | Trebalo bi priznati
  i aktivno podupirati
  doprinos zajednica obnovljive energije iz Direktive (EU) 2018/2001 ▌i energetskih zajednica građana iz Direktive (EU) 2019/944 u postizanju ciljeva europskog zelenog plana i Plana za postizanje klimatskog cilja do 2030. Države članice trebale bi stoga razmotriti i promicati ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana. Te zajednice mogu pomagati državama članicama u provedbi
  načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” na lokalnoj razini
  poboljšavanjem energetske učinkovitosti na lokalnoj razini ili na razini kućanstava
  te u javnim zgradama u suradnji s lokalnim tijelima
  . One mogu osnažiti i uključiti potrošače te omogućiti nekim skupinama kupaca iz kategorije kućanstava, uključujući onima u ruralnim, udaljenim područjima
  i najudaljenijim regijama,
  da sudjeluju u projektima i intervencijama u području energetske učinkovitosti
  uz često kombiniranje takvih mjera s ulaganjima u obnovljivu energiju
  .
  Energetske zajednice također imaju važnu ulogu u obrazovanju i podizanju svijesti građana o mjerama koje mogu poduzeti kako bi ostvarili uštede energije. Kad ih države članice na odgovarajući način podupiru, energetske
  zajednice mogu pomoći u sprečavanju energetskog siromaštva pomaganjem u projektima u području energetske učinkovitosti, smanjivanjem potrošnje i nižim tarifama za opskrbu.
  Države članice trebale bi ukloniti nepotrebne prepreke kako bi osigurale da izgradnja energetskih zajednica bude privlačna. Javne uprave na svim razinama trebale bi biti osposobljene u tom području. |
| --- | --- |

(92)

Trebalo bi priznati
  i aktivno podupirati
  doprinos zajednica obnovljive energije iz Direktive (EU) 2018/2001 ▌i energetskih zajednica građana iz Direktive (EU) 2019/944 u postizanju ciljeva europskog zelenog plana i Plana za postizanje klimatskog cilja do 2030. Države članice trebale bi stoga razmotriti i promicati ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana. Te zajednice mogu pomagati državama članicama u provedbi
  načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” na lokalnoj razini
  poboljšavanjem energetske učinkovitosti na lokalnoj razini ili na razini kućanstava
  te u javnim zgradama u suradnji s lokalnim tijelima
  . One mogu osnažiti i uključiti potrošače te omogućiti nekim skupinama kupaca iz kategorije kućanstava, uključujući onima u ruralnim, udaljenim područjima
  i najudaljenijim regijama,
  da sudjeluju u projektima i intervencijama u području energetske učinkovitosti
  uz često kombiniranje takvih mjera s ulaganjima u obnovljivu energiju
  .
  Energetske zajednice također imaju važnu ulogu u obrazovanju i podizanju svijesti građana o mjerama koje mogu poduzeti kako bi ostvarili uštede energije. Kad ih države članice na odgovarajući način podupiru, energetske
  zajednice mogu pomoći u sprečavanju energetskog siromaštva pomaganjem u projektima u području energetske učinkovitosti, smanjivanjem potrošnje i nižim tarifama za opskrbu.
  Države članice trebale bi ukloniti nepotrebne prepreke kako bi osigurale da izgradnja energetskih zajednica bude privlačna. Javne uprave na svim razinama trebale bi biti osposobljene u tom području.

| (92a) | Dugoročne promjene ponašanja povezane s potrošnjom energije mogu se postići osnaživanjem građana. Energetske zajednice mogu pomoći u postizanju dugoročne uštede energije, osobito među kućanstvima, te povećanju održivih ulaganja građana i malih poduzeća. Države članice trebale bi poticati takve akcije građana pružanjem potpore energetskim projektima i organizacijama u zajednici. |
| --- | --- |

(92a)

Dugoročne promjene ponašanja povezane s potrošnjom energije mogu se postići osnaživanjem građana. Energetske zajednice mogu pomoći u postizanju dugoročne uštede energije, osobito među kućanstvima, te povećanju održivih ulaganja građana i malih poduzeća. Države članice trebale bi poticati takve akcije građana pružanjem potpore energetskim projektima i organizacijama u zajednici.

| (93) | Trebalo bi prepoznati doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih struktura kao mehanizama kojima se brojnim ciljanim skupinama, među kojima su građani, MSP-ovi i javna tijela, omogućuje da osmisle i provedu projekte i mjere povezane s prelaskom na čistu energiju.
  Doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka može biti vrlo važan za najugroženije kupce, uključujući žene u svoj njihovoj raznolikosti i samohrane roditelje, jer bi one mogle pružati jednostavniji, pouzdan i pristupačan izvor informacija o poboljšanjima energetske učinkovitosti.
  Takav doprinos može uključivati pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći, pomaganje u nužnim administrativnim postupcima, pristupu financijskim tržištima i usmjeravanje u pogledu nacionalnog i europskog pravnog okvira, uključujući pravila i kriterije javne nabave, te davanje taksonomije EU-a. |
| --- | --- |

(93)

Trebalo bi prepoznati doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih struktura kao mehanizama kojima se brojnim ciljanim skupinama, među kojima su građani, MSP-ovi i javna tijela, omogućuje da osmisle i provedu projekte i mjere povezane s prelaskom na čistu energiju.
  Doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka može biti vrlo važan za najugroženije kupce, uključujući žene u svoj njihovoj raznolikosti i samohrane roditelje, jer bi one mogle pružati jednostavniji, pouzdan i pristupačan izvor informacija o poboljšanjima energetske učinkovitosti.
  Takav doprinos može uključivati pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći, pomaganje u nužnim administrativnim postupcima, pristupu financijskim tržištima i usmjeravanje u pogledu nacionalnog i europskog pravnog okvira, uključujući pravila i kriterije javne nabave, te davanje taksonomije EU-a.

| (94) | Komisija bi trebala preispitivati učinak svojih mjera za potporu razvoju platformi ili foruma, u okviru kojih, među ostalim, europska tijela za socijalni dijalog potiču programe osposobljavanja za energetsku učinkovitost, i prema potrebi uvoditi daljnje mjere. Komisija bi također trebala poticati europske socijalne partnere u njihovim raspravama o energetskoj učinkovitosti, posebno u pogledu ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, uključujući one koji žive u energetskom siromaštvu. |
| --- | --- |

(94)

Komisija bi trebala preispitivati učinak svojih mjera za potporu razvoju platformi ili foruma, u okviru kojih, među ostalim, europska tijela za socijalni dijalog potiču programe osposobljavanja za energetsku učinkovitost, i prema potrebi uvoditi daljnje mjere. Komisija bi također trebala poticati europske socijalne partnere u njihovim raspravama o energetskoj učinkovitosti, posebno u pogledu ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, uključujući one koji žive u energetskom siromaštvu.

| (95) | Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. je središnji element europskog zelenog plana. U europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017., energija se navodi kao jedna od osnovnih usluga kojoj svatko ima pravo pristupa. Potpora pristupu takvim uslugama mora biti dostupna onima kojima je potrebna (46)

  , osobito u kontekstu inflacijskog pritiska i znatnih povećanja cijena energije
  . |
| --- | --- |

(95)

Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. je središnji element europskog zelenog plana. U europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017., energija se navodi kao jedna od osnovnih usluga kojoj svatko ima pravo pristupa. Potpora pristupu takvim uslugama mora biti dostupna onima kojima je potrebna (46)

  , osobito u kontekstu inflacijskog pritiska i znatnih povećanja cijena energije
  .

| (96) | Potrebno se pobrinuti da su osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju zaštićene i, u tu svrhu, osnažene da aktivno sudjeluju u intervencijama i mjerama za poboljšavanje energetske učinkovitosti i povezanim mjerama država članica za zaštitu potrošača i informiranje.
  Potrebno je osmisliti ciljane informativne kampanje kako bi se prikazale prednosti energetske učinkovitosti i pružile informacije o dostupnoj financijskoj potpori. |
| --- | --- |

(96)

Potrebno se pobrinuti da su osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju zaštićene i, u tu svrhu, osnažene da aktivno sudjeluju u intervencijama i mjerama za poboljšavanje energetske učinkovitosti i povezanim mjerama država članica za zaštitu potrošača i informiranje.
  Potrebno je osmisliti ciljane informativne kampanje kako bi se prikazale prednosti energetske učinkovitosti i pružile informacije o dostupnoj financijskoj potpori.

| (97) | Javna sredstva dostupna na nacionalnoj i Unijinoj razini trebala bi se strateški ulagati u mjere za poboljšavanje energetske učinkovitosti, osobito u korist ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi iskoristiti sve financijske doprinose koje bi mogle primiti iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku (47) i prihoda od emisijskih jedinica iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Ti prihodi pomoći će državama članicama u ispunjavanju njihove obveze da prioritetno provode mjere energetske učinkovitosti i mjere politika u okviru obveze uštede energije kod ugroženih kupaca i osoba pogođenih energetskim siromaštvom, što može uključivati osobe koje žive u ruralnim i udaljenim regijama. |
| --- | --- |

(97)

Javna sredstva dostupna na nacionalnoj i Unijinoj razini trebala bi se strateški ulagati u mjere za poboljšavanje energetske učinkovitosti, osobito u korist ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi iskoristiti sve financijske doprinose koje bi mogle primiti iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku (47) i prihoda od emisijskih jedinica iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Ti prihodi pomoći će državama članicama u ispunjavanju njihove obveze da prioritetno provode mjere energetske učinkovitosti i mjere politika u okviru obveze uštede energije kod ugroženih kupaca i osoba pogođenih energetskim siromaštvom, što može uključivati osobe koje žive u ruralnim i udaljenim regijama.

| (98) | Nacionalni programi financiranja trebali bi biti dopunjeni prikladnim programima za bolje informiranje, tehničku i administrativnu pomoć i lakši pristup financiranju čime će se omogućiti da korisnici, a posebno osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju, najefikasnije iskoriste raspoloživa sredstava. |
| --- | --- |

(98)

Nacionalni programi financiranja trebali bi biti dopunjeni prikladnim programima za bolje informiranje, tehničku i administrativnu pomoć i lakši pristup financiranju čime će se omogućiti da korisnici, a posebno osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju, najefikasnije iskoriste raspoloživa sredstava.

| (99) | Države članice trebale bi jednako osnaživati i štititi sve ljude, neovisno o spolu, rodu, dobi, invaliditetu, rasnom ili etničkom porijeklu, seksualnoj orijentaciji, vjeri ili uvjerenju te se pobrinuti da su osobe najpogođenije ili u opasnosti da budu pogođene energetskim siromaštvom primjereno zaštićene. Države članice trebale bi se uz to pobrinuti da zbog mjera energetske učinkovitosti ne pogoršaju postojeće nejednakosti, prvenstveno u pogledu energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(99)

Države članice trebale bi jednako osnaživati i štititi sve ljude, neovisno o spolu, rodu, dobi, invaliditetu, rasnom ili etničkom porijeklu, seksualnoj orijentaciji, vjeri ili uvjerenju te se pobrinuti da su osobe najpogođenije ili u opasnosti da budu pogođene energetskim siromaštvom primjereno zaštićene. Države članice trebale bi se uz to pobrinuti da zbog mjera energetske učinkovitosti ne pogoršaju postojeće nejednakosti, prvenstveno u pogledu energetskog siromaštva.

| (100) | Države članice trebale bi osigurati da nacionalna regulatorna tijela za energetiku usvoje integrirani pristup koji uključuje potencijalne uštede u sektorima opskrbe energijom i krajnje potrošnje. Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi se pobrinuti, ne dovodeći u pitanje sigurnost opskrbe, integraciju tržišta i anticipativna ulaganja u odobalne mreže potrebna za uvođenje energije iz odobalnih obnovljivih izvora, da se načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” primjenjuje u planiranju i donošenju odluka i da se mrežnim tarifama i regulativom potiču poboljšanja u području energetske učinkovitosti. Države članice trebale bi se pobrinuti i da operatori prijenosnih i distribucijskih sustava uzmu u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. To bi operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava pomoglo da razmotre bolja energetski učinkovita rješenja i dodatne troškove nastale zbog nabave resursa na strani potrošnje te okolišne i socioekonomske utjecaje različitih mrežnih ulaganja i operativnih planova. Takav pristup zahtijeva prelazak s uske perspektive gospodarske učinkovitosti na najveću korist za društvo. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se posebno primjenjivati u kontekstu izrade scenarija za širenje energetske infrastrukture u kojem bi se rješenja na strani potrošnje mogla smatrati izvedivim alternativama pa ih se treba na odgovarajući način procijeniti te bi trebalo postati suštinski dio procjene projekata planiranja mreže. Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi podrobno pratiti njegovu primjenu. |
| --- | --- |

(100)

Države članice trebale bi osigurati da nacionalna regulatorna tijela za energetiku usvoje integrirani pristup koji uključuje potencijalne uštede u sektorima opskrbe energijom i krajnje potrošnje. Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi se pobrinuti, ne dovodeći u pitanje sigurnost opskrbe, integraciju tržišta i anticipativna ulaganja u odobalne mreže potrebna za uvođenje energije iz odobalnih obnovljivih izvora, da se načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” primjenjuje u planiranju i donošenju odluka i da se mrežnim tarifama i regulativom potiču poboljšanja u području energetske učinkovitosti. Države članice trebale bi se pobrinuti i da operatori prijenosnih i distribucijskih sustava uzmu u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. To bi operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava pomoglo da razmotre bolja energetski učinkovita rješenja i dodatne troškove nastale zbog nabave resursa na strani potrošnje te okolišne i socioekonomske utjecaje različitih mrežnih ulaganja i operativnih planova. Takav pristup zahtijeva prelazak s uske perspektive gospodarske učinkovitosti na najveću korist za društvo. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se posebno primjenjivati u kontekstu izrade scenarija za širenje energetske infrastrukture u kojem bi se rješenja na strani potrošnje mogla smatrati izvedivim alternativama pa ih se treba na odgovarajući način procijeniti te bi trebalo postati suštinski dio procjene projekata planiranja mreže. Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi podrobno pratiti njegovu primjenu.

| (101) | Dovoljan broj pouzdanih stručnjaka iz područja energetske učinkovitosti trebao bi biti na raspolaganju kako bi se osigurala učinkovita i pravodobna provedba ove Direktive, na primjer u ispunjavanju zahtjeva u vezi s energetskim pregledima i provedbi sustava obveze energetske učinkovitosti. Stoga bi države članice trebale uspostaviti certifikacijske i/ili jednake kvalifikacijske i primjerene obrazovne sustave za pružatelje energetskih usluga, energetske preglede i druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, pružateljima osposobljavanja i drugim relevantnim dionicima. Te bi se sustave trebalo ocjenjivati svake četiri godine počevši od prosinca 2024. i prema potrebi ažurirati kako bi se osigurala potrebna stručnost pružateljima energetskih usluga, energetskim revizorima, energetskim menadžerima i instalaterima dijelova zgrada. |
| --- | --- |

(101)

Dovoljan broj pouzdanih stručnjaka iz područja energetske učinkovitosti trebao bi biti na raspolaganju kako bi se osigurala učinkovita i pravodobna provedba ove Direktive, na primjer u ispunjavanju zahtjeva u vezi s energetskim pregledima i provedbi sustava obveze energetske učinkovitosti. Stoga bi države članice trebale uspostaviti certifikacijske i/ili jednake kvalifikacijske i primjerene obrazovne sustave za pružatelje energetskih usluga, energetske preglede i druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, pružateljima osposobljavanja i drugim relevantnim dionicima. Te bi se sustave trebalo ocjenjivati svake četiri godine počevši od prosinca 2024. i prema potrebi ažurirati kako bi se osigurala potrebna stručnost pružateljima energetskih usluga, energetskim revizorima, energetskim menadžerima i instalaterima dijelova zgrada.

| (102) | Neophodno je nastaviti razvijati tržište energetskih usluga kako bi se osigurala potražnja za energetskim uslugama i opskrba energetskim uslugama. Transparentnost, na primjer putem popisa certificiranih pružatelja energetskih usluga i dostupnih obrazaca ugovora, razmjena najboljih praksi i smjernice mogu znatno doprinijeti prihvaćanju energetskih usluga i ugovora o energetskom učinku te mogu također doprinijeti poticanju potražnje i povećati povjerenje u pružatelje energetskih usluga . U ugovoru o energetskom učinku korisnik energetskih usluga izbjegava troškove ulaganja tako da ulaganje koje je u cijelosti ili djelomično provela treća osoba otplati dijelom financijske vrijednosti uštede energije. To može pomoći u privlačenju privatnog kapitala, koji je važan element za povećanje stope obnove zgrada u Uniji, dovođenje stručnosti na tržište i stvaranje inovativnih poslovnih modela. Zbog toga bi se u slučaju obnove nestambenih zgrada
  i javnih stambenih zgrada
  s ukupnom korisnom površinom poda većom od
  500
   m2
  i zgrada za socijalne potrebe
  trebalo obvezno procijeniti izvedivost primjene ugovora o energetskom učinku. To bi bio korak prema većem povjerenju u poduzeća za energetske usluge i prema povećavanju broja takvih projekata u budućnosti. |
| --- | --- |

(102)

Neophodno je nastaviti razvijati tržište energetskih usluga kako bi se osigurala potražnja za energetskim uslugama i opskrba energetskim uslugama. Transparentnost, na primjer putem popisa certificiranih pružatelja energetskih usluga i dostupnih obrazaca ugovora, razmjena najboljih praksi i smjernice mogu znatno doprinijeti prihvaćanju energetskih usluga i ugovora o energetskom učinku te mogu također doprinijeti poticanju potražnje i povećati povjerenje u pružatelje energetskih usluga . U ugovoru o energetskom učinku korisnik energetskih usluga izbjegava troškove ulaganja tako da ulaganje koje je u cijelosti ili djelomično provela treća osoba otplati dijelom financijske vrijednosti uštede energije. To može pomoći u privlačenju privatnog kapitala, koji je važan element za povećanje stope obnove zgrada u Uniji, dovođenje stručnosti na tržište i stvaranje inovativnih poslovnih modela. Zbog toga bi se u slučaju obnove nestambenih zgrada
  i javnih stambenih zgrada
  s ukupnom korisnom površinom poda većom od
  500
   m2
  i zgrada za socijalne potrebe
  trebalo obvezno procijeniti izvedivost primjene ugovora o energetskom učinku. To bi bio korak prema većem povjerenju u poduzeća za energetske usluge i prema povećavanju broja takvih projekata u budućnosti.

| (103) | S obzirom na ambiciozne ciljeve za obnovu tijekom sljedećeg desetljeća u kontekstu Komunikacije Komisije Val obnove potrebno je proširiti ulogu neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te promicali ugovori o energetskom učinku za obnovu privatnih i javnih zgrada. Lokalne energetske agencije mogle bi imati važnu ulogu u tome i prepoznavati i podržavati elemente koji bi to mogli olakšavati ili jedinstvene kontaktne točke.
  Ova Direktiva trebala bi doprinijeti poboljšanju dostupnosti proizvoda, usluga i dostupnih savjeta na tržištima Unije i lokalnim tržištima, uključujući promicanjem potencijala poduzetnica da popune praznine na tržištu i osiguraju inovativne načine za poboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(103)

S obzirom na ambiciozne ciljeve za obnovu tijekom sljedećeg desetljeća u kontekstu Komunikacije Komisije Val obnove potrebno je proširiti ulogu neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te promicali ugovori o energetskom učinku za obnovu privatnih i javnih zgrada. Lokalne energetske agencije mogle bi imati važnu ulogu u tome i prepoznavati i podržavati elemente koji bi to mogli olakšavati ili jedinstvene kontaktne točke.
  Ova Direktiva trebala bi doprinijeti poboljšanju dostupnosti proizvoda, usluga i dostupnih savjeta na tržištima Unije i lokalnim tržištima, uključujući promicanjem potencijala poduzetnica da popune praznine na tržištu i osiguraju inovativne načine za poboljšanje energetske učinkovitosti.

| (104) | Još uvijek postoje velike regulatorne i neregulatorne prepreke za ugovaranje energetskog učinka u nekoliko država članica. Stoga je potrebno raditi na pitanjima dvosmislenosti u nacionalnim zakonodavnim okvirima, nedostatka stručnosti, posebno kad je riječ o postupcima javne nabave, i međusobno konkurentnim zajmovima i bespovratnim sredstvima. |
| --- | --- |

(104)

Još uvijek postoje velike regulatorne i neregulatorne prepreke za ugovaranje energetskog učinka u nekoliko država članica. Stoga je potrebno raditi na pitanjima dvosmislenosti u nacionalnim zakonodavnim okvirima, nedostatka stručnosti, posebno kad je riječ o postupcima javne nabave, i međusobno konkurentnim zajmovima i bespovratnim sredstvima.

| (105) | Države članice trebale bi nastaviti podupirati javni sektor u prihvaćanju ugovora o energetskom učinku tako što će se za njih izraditi obrasci u kojima će biti uzeti u obzir dostupne europske i međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku (48), koji su Eurostat i Europska investicijska banka objavili u svibnju 2018. i u kojem su obradili kako se postupa s ugovorima o energetskom učinku u računima države, a koji je omogućio da se pristupi uklanjanju preostalih regulatornih prepreka tim ugovorima u državama članicama. |
| --- | --- |

(105)

Države članice trebale bi nastaviti podupirati javni sektor u prihvaćanju ugovora o energetskom učinku tako što će se za njih izraditi obrasci u kojima će biti uzeti u obzir dostupne europske i međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku (48), koji su Eurostat i Europska investicijska banka objavili u svibnju 2018. i u kojem su obradili kako se postupa s ugovorima o energetskom učinku u računima države, a koji je omogućio da se pristupi uklanjanju preostalih regulatornih prepreka tim ugovorima u državama članicama.

| (106) | Države članice poduzele su mjere za utvrđivanje i uklanjanje regulatornih i neregulatornih prepreka. Međutim, postoji potreba za većim radom na uklanjanju regulatornih i neregulatornih prepreka primjeni ugovora o energetskom učinku i financijskih aranžmana s trećim osobama koji pomažu u postizanju ušteda energije. Te prepreke uključuju računovodstvena pravila i prakse kojima se sprečava da se kapitalna ulaganja i godišnje financijske uštede proizišle iz mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti na odgovarajući način odražavaju u računovodstvenoj evidenciji za cjelokupni životni vijek ulaganja. |
| --- | --- |

(106)

Države članice poduzele su mjere za utvrđivanje i uklanjanje regulatornih i neregulatornih prepreka. Međutim, postoji potreba za većim radom na uklanjanju regulatornih i neregulatornih prepreka primjeni ugovora o energetskom učinku i financijskih aranžmana s trećim osobama koji pomažu u postizanju ušteda energije. Te prepreke uključuju računovodstvena pravila i prakse kojima se sprečava da se kapitalna ulaganja i godišnje financijske uštede proizišle iz mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti na odgovarajući način odražavaju u računovodstvenoj evidenciji za cjelokupni životni vijek ulaganja.

| (107) | Države su članice na temelju nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost iz 2014. i 2017. izvijestile o napretku u uklanjanju regulatornih i neregulatornih prepreka energetskoj učinkovitosti u pogledu suprotstavljenih interesa između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalnih uporabnih cjelina zgrade. Međutim, države članice trebale bi nastaviti s radom u tom smjeru i iskoristiti potencijal za energetsku učinkovitost u kontekstu statističkih podataka Eurostata za 2016. koji je vidljiv iz činjenice da više od četiri od deset Europljana živi u stanovima i da su više od tri od deset Europljana najmoprimci. |
| --- | --- |

(107)

Države su članice na temelju nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost iz 2014. i 2017. izvijestile o napretku u uklanjanju regulatornih i neregulatornih prepreka energetskoj učinkovitosti u pogledu suprotstavljenih interesa između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalnih uporabnih cjelina zgrade. Međutim, države članice trebale bi nastaviti s radom u tom smjeru i iskoristiti potencijal za energetsku učinkovitost u kontekstu statističkih podataka Eurostata za 2016. koji je vidljiv iz činjenice da više od četiri od deset Europljana živi u stanovima i da su više od tri od deset Europljana najmoprimci.

| (108) | Države članice
  , regionalna i lokalna tijela
  trebali bi poticati da u potpunosti iskoriste europske fondove dostupne u VFO-u i u NextGenerationEU-u, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, fond ove kohezijske politike, Fond za ruralni razvoj i Fond za pravednu tranziciju, te financijske instrumente i tehničku pomoć dostupne u okviru InvestEU-a, kako bi potaknuli privatna i javna ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti. Ulaganjem u energetsku učinkovitost može se doprinijeti gospodarskom rastu, zapošljavanju, inovacijama i smanjenju energetskog siromaštva u kućanstvima, čime se ostvaruje pozitivan doprinos gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji i zelenom oporavku. Područja koja bi se mogla financirati uključuju mjere energetske učinkovitosti u javnim zgradama i stambenim jedinicama te
  osposobljavanje, prekvalifikaciju i usavršavanje stručnjaka osobito u poslovima povezanima s obnovom zgrada
  za poticanje zapošljavanja u sektoru energetske učinkovitosti. Komisija će se pobrinuti za sinergije među instrumentima financiranja, a posebno fondovima s podijeljenim upravljanjem i s izravnim upravljanjem (kao što su programi sa središnjim upravljanjem: Obzor Europa ili LIFE), kao i među bespovratnim sredstvima, zajmovima i tehničkom pomoći da bi se potpuno postigao njihov učinak poluge na privatno financiranje i njihov učinak na postizanje ciljeva politike energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(108)

Države članice
  , regionalna i lokalna tijela
  trebali bi poticati da u potpunosti iskoriste europske fondove dostupne u VFO-u i u NextGenerationEU-u, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, fond ove kohezijske politike, Fond za ruralni razvoj i Fond za pravednu tranziciju, te financijske instrumente i tehničku pomoć dostupne u okviru InvestEU-a, kako bi potaknuli privatna i javna ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti. Ulaganjem u energetsku učinkovitost može se doprinijeti gospodarskom rastu, zapošljavanju, inovacijama i smanjenju energetskog siromaštva u kućanstvima, čime se ostvaruje pozitivan doprinos gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji i zelenom oporavku. Područja koja bi se mogla financirati uključuju mjere energetske učinkovitosti u javnim zgradama i stambenim jedinicama te
  osposobljavanje, prekvalifikaciju i usavršavanje stručnjaka osobito u poslovima povezanima s obnovom zgrada
  za poticanje zapošljavanja u sektoru energetske učinkovitosti. Komisija će se pobrinuti za sinergije među instrumentima financiranja, a posebno fondovima s podijeljenim upravljanjem i s izravnim upravljanjem (kao što su programi sa središnjim upravljanjem: Obzor Europa ili LIFE), kao i među bespovratnim sredstvima, zajmovima i tehničkom pomoći da bi se potpuno postigao njihov učinak poluge na privatno financiranje i njihov učinak na postizanje ciljeva politike energetske učinkovitosti.

| (109) | S ciljem ostvarivanja ciljeva ove Direktive, države članice trebale bi poticati uporabu instrumenata financiranja. Takvi bi instrumenti financiranja mogli uključivati financijske doprinose i novčane kazne za neispunjavanje određenih odredaba ove Direktive, sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (49), sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u europskim fondovima i programima te posebne europske financijske instrumente kao što je Europski fond za energetsku učinkovitost.
  Države članice trebale bi raditi na izgradnji platformi za grupiranje malih i srednjih projekata s ciljem objedinjavanja projekata prikladnih za financiranje. |
| --- | --- |

(109)

S ciljem ostvarivanja ciljeva ove Direktive, države članice trebale bi poticati uporabu instrumenata financiranja. Takvi bi instrumenti financiranja mogli uključivati financijske doprinose i novčane kazne za neispunjavanje određenih odredaba ove Direktive, sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (49), sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u europskim fondovima i programima te posebne europske financijske instrumente kao što je Europski fond za energetsku učinkovitost.
  Države članice trebale bi raditi na izgradnji platformi za grupiranje malih i srednjih projekata s ciljem objedinjavanja projekata prikladnih za financiranje.

| (110) | Instrumenti financiranja mogli bi se, prema potrebi, temeljiti na sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz projektnih obveznica Unije, sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz Europske investicijske banke i drugih europskih financijskih institucija, posebno Europske banke za obnovu i razvoj i Razvojne banke Vijeća Europe, sredstvima koja su financijskom polugom osigurale financijske institucije, nacionalnim sredstvima, uključujući putem stvaranja regulatornih i fiskalnih okvira za poticanje provedbe inicijativa i programa za povećanje energetske učinkovitosti i prihodima od dodijeljenih godišnjih emisija u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (50). |
| --- | --- |

(110)

Instrumenti financiranja mogli bi se, prema potrebi, temeljiti na sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz projektnih obveznica Unije, sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz Europske investicijske banke i drugih europskih financijskih institucija, posebno Europske banke za obnovu i razvoj i Razvojne banke Vijeća Europe, sredstvima koja su financijskom polugom osigurale financijske institucije, nacionalnim sredstvima, uključujući putem stvaranja regulatornih i fiskalnih okvira za poticanje provedbe inicijativa i programa za povećanje energetske učinkovitosti i prihodima od dodijeljenih godišnjih emisija u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (50).

| (111) | Instrumenti financiranja mogli bi posebno upotrebljavati navedene doprinose, sredstva i prihode za omogućavanje i poticanje privatnih kapitalnih ulaganja, oslanjajući se posebno na institucionalne ulagatelje i istodobno se za dodjelu sredstava koristeći kriterijima kojima se osigurava ostvarivanje okolišnih i socijalnih ciljeva, mogli bi upotrebljavati inovativne mehanizme financiranja (npr. kreditna jamstva za privatni kapital, kreditna jamstva za poticanje ugovora o energetskom učinku, bespovratna sredstva, subvencionirane kredite i posebne kreditne linije, sustave financiranja treće osobe) kojima se smanjuju rizici projekata za energetsku učinkovitost i omogućuju troškovno učinkovite radove obnove čak i među kućanstvima s niskim i srednjim prihodima te bi mogli biti povezani s programima ili agencijama koje će objedinjavati i ocjenjivati kvalitetu projekata za uštedu energije, pružati tehničku pomoć, promicati tržište energetskih usluga i doprinositi stvaranju potražnje za energetskim uslugama kod potrošača. |
| --- | --- |

(111)

Instrumenti financiranja mogli bi posebno upotrebljavati navedene doprinose, sredstva i prihode za omogućavanje i poticanje privatnih kapitalnih ulaganja, oslanjajući se posebno na institucionalne ulagatelje i istodobno se za dodjelu sredstava koristeći kriterijima kojima se osigurava ostvarivanje okolišnih i socijalnih ciljeva, mogli bi upotrebljavati inovativne mehanizme financiranja (npr. kreditna jamstva za privatni kapital, kreditna jamstva za poticanje ugovora o energetskom učinku, bespovratna sredstva, subvencionirane kredite i posebne kreditne linije, sustave financiranja treće osobe) kojima se smanjuju rizici projekata za energetsku učinkovitost i omogućuju troškovno učinkovite radove obnove čak i među kućanstvima s niskim i srednjim prihodima te bi mogli biti povezani s programima ili agencijama koje će objedinjavati i ocjenjivati kvalitetu projekata za uštedu energije, pružati tehničku pomoć, promicati tržište energetskih usluga i doprinositi stvaranju potražnje za energetskim uslugama kod potrošača.

| (112) | Instrumenti financiranja mogli bi također osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje programa osposobljavanja i certifikacije kojima se poboljšavaju i akreditiraju vještine za energetsku učinkovitost, mogli bi osigurati sredstva za istraživanje, demonstraciju i ubrzavanje primjene tehnologija za proizvodnju energije na maloj i mikrorazini te optimizaciju priključivanja takvih generatora na mrežu, mogli bi biti povezani s programima mjera za promicanje energetske učinkovitosti u svim stambenim objektima radi sprečavanja energetskog siromaštva i poticanja najmodavaca koji iznajmljuju stambene objekte da svoje nekretnine učine energetski što učinkovitijima, mogli bi osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje socijalnog dijaloga i postavljanje standarda s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti i osiguravanja dobrih uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu. |
| --- | --- |

(112)

Instrumenti financiranja mogli bi također osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje programa osposobljavanja i certifikacije kojima se poboljšavaju i akreditiraju vještine za energetsku učinkovitost, mogli bi osigurati sredstva za istraživanje, demonstraciju i ubrzavanje primjene tehnologija za proizvodnju energije na maloj i mikrorazini te optimizaciju priključivanja takvih generatora na mrežu, mogli bi biti povezani s programima mjera za promicanje energetske učinkovitosti u svim stambenim objektima radi sprečavanja energetskog siromaštva i poticanja najmodavaca koji iznajmljuju stambene objekte da svoje nekretnine učine energetski što učinkovitijima, mogli bi osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje socijalnog dijaloga i postavljanje standarda s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti i osiguravanja dobrih uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu.

| (113) | Raspoloživi programi financiranja, financijski instrumenti i inovativni mehanizmi financiranja Unije trebali bi se upotrebljavati za praktičnu primjenu cilja poboljšanja energetskih svojstava zgrada javnih tijela. S tim u vezi, države članice mogu upotrebljavati svoje prihode od dodijeljenih godišnjih emisija u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ za razvoj takvih mehanizama na dobrovoljnoj osnovi i uzimajući u obzir nacionalna proračunska pravila.
  Komisija i države članice trebale bi regionalnim i lokalnim upravama pružati odgovarajuće informacije o takvim programima. Primjerice, inicijativa Sporazum gradonačelnika mogla bi biti jedan od alata za pružanje odgovarajućih informacija. |
| --- | --- |

(113)

Raspoloživi programi financiranja, financijski instrumenti i inovativni mehanizmi financiranja Unije trebali bi se upotrebljavati za praktičnu primjenu cilja poboljšanja energetskih svojstava zgrada javnih tijela. S tim u vezi, države članice mogu upotrebljavati svoje prihode od dodijeljenih godišnjih emisija u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ za razvoj takvih mehanizama na dobrovoljnoj osnovi i uzimajući u obzir nacionalna proračunska pravila.
  Komisija i države članice trebale bi regionalnim i lokalnim upravama pružati odgovarajuće informacije o takvim programima. Primjerice, inicijativa Sporazum gradonačelnika mogla bi biti jedan od alata za pružanje odgovarajućih informacija.

| (114) | Pri provedbi cilja energetske učinkovitosti Komisija bi trebala pratiti učinak relevantnih mjera na Direktivu 2003/87/EZ o uspostavi sustava Unije za trgovanje emisijskim jedinicama kako bi se održali poticaji u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama kojima se nagrađuju ulaganja s niskim emisijama ugljika i pripremaju sektori iz sustava trgovanja emisijskim jedinicama za inovacije potrebne u budućnosti. Komisija će morati pratiti učinak na one industrijske sektore koji su izloženi znatnom riziku od istjecanja ugljika kako je utvrđeno u Odluci Komisije 2014/746/EU (51) kako bi se osiguralo da se ovom Direktivom promiče i ne sprečava razvoj tih sektora. |
| --- | --- |

(114)

Pri provedbi cilja energetske učinkovitosti Komisija bi trebala pratiti učinak relevantnih mjera na Direktivu 2003/87/EZ o uspostavi sustava Unije za trgovanje emisijskim jedinicama kako bi se održali poticaji u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama kojima se nagrađuju ulaganja s niskim emisijama ugljika i pripremaju sektori iz sustava trgovanja emisijskim jedinicama za inovacije potrebne u budućnosti. Komisija će morati pratiti učinak na one industrijske sektore koji su izloženi znatnom riziku od istjecanja ugljika kako je utvrđeno u Odluci Komisije 2014/746/EU (51) kako bi se osiguralo da se ovom Direktivom promiče i ne sprečava razvoj tih sektora.

| (115) | Mjere država članica trebalo bi poduprijeti dobro osmišljenim i učinkovitim financijskim instrumentima Unije u okviru programa InvestEU te financiranjem Europske investicijske banke (EIB) i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), kojima bi se trebala podupirati ulaganja u energetsku učinkovitost u svim fazama energetskog lanca i upotrebljavati sveobuhvatnu analizu troškova i koristi prema modelu diferenciranih diskontnih stopa. Financijska potpora trebala bi biti usmjerena na troškovno učinkovite metode za povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do smanjenja energetske potrošnje. EIB i EBRD trebali bi, zajedno s nacionalnim razvojnim bankama, osmišljavati, stvarati i financirati programe i projekte prilagođene sektoru učinkovitosti, među ostalim za energetski siromašna kućanstva. |
| --- | --- |

(115)

Mjere država članica trebalo bi poduprijeti dobro osmišljenim i učinkovitim financijskim instrumentima Unije u okviru programa InvestEU te financiranjem Europske investicijske banke (EIB) i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), kojima bi se trebala podupirati ulaganja u energetsku učinkovitost u svim fazama energetskog lanca i upotrebljavati sveobuhvatnu analizu troškova i koristi prema modelu diferenciranih diskontnih stopa. Financijska potpora trebala bi biti usmjerena na troškovno učinkovite metode za povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do smanjenja energetske potrošnje. EIB i EBRD trebali bi, zajedno s nacionalnim razvojnim bankama, osmišljavati, stvarati i financirati programe i projekte prilagođene sektoru učinkovitosti, među ostalim za energetski siromašna kućanstva.

| (116) | Međusektorsko pravo predstavlja čvrstu osnovu za zaštitu potrošača u pogledu širokog raspona postojećih energetskih usluga te će se vjerojatno dalje razvijati. Međutim, trebalo bi jasno utvrditi određena osnovna ugovorna prava kupaca. Potrošačima bi trebale biti dostupne jasne i nedvosmislene informacije o njihovim pravima u pogledu sektora energetike. |
| --- | --- |

(116)

Međusektorsko pravo predstavlja čvrstu osnovu za zaštitu potrošača u pogledu širokog raspona postojećih energetskih usluga te će se vjerojatno dalje razvijati. Međutim, trebalo bi jasno utvrditi određena osnovna ugovorna prava kupaca. Potrošačima bi trebale biti dostupne jasne i nedvosmislene informacije o njihovim pravima u pogledu sektora energetike.

| (117) | Bolja zaštita potrošača jamči se dostupnošću učinkovitih neovisnih mehanizama za izvansudsko rješavanje sporova svim potrošačima, kao što je pravobranitelj za energetiku, tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Države članice trebale bi stoga uvesti brze i djelotvorne postupke za obradu pritužbi. |
| --- | --- |

(117)

Bolja zaštita potrošača jamči se dostupnošću učinkovitih neovisnih mehanizama za izvansudsko rješavanje sporova svim potrošačima, kao što je pravobranitelj za energetiku, tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Države članice trebale bi stoga uvesti brze i djelotvorne postupke za obradu pritužbi.

| (118) | Kako bi se mogla ocijeniti djelotvornost ove Direktive trebalo bi uvesti zahtjev za provedbom općeg preispitivanja ove D irektive i podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2027. To bi preispitivanje trebalo omogućiti potrebna usklađivanja s tim, uzimajući usto u obzir gospodarska kretanja i razvoj događaja u pogledu inovacija. |
| --- | --- |

(118)

Kako bi se mogla ocijeniti djelotvornost ove Direktive trebalo bi uvesti zahtjev za provedbom općeg preispitivanja ove D irektive i podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2027. To bi preispitivanje trebalo omogućiti potrebna usklađivanja s tim, uzimajući usto u obzir gospodarska kretanja i razvoj događaja u pogledu inovacija.

| (119) | Lokalnim i regionalnim tijelima trebalo bi dati vodeću ulogu u razvoju i osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera iz ove Direktive kako bi se na odgovarajući način mogla baviti posebnim obilježjima svoje klime, kulture i društva. |
| --- | --- |

(119)

Lokalnim i regionalnim tijelima trebalo bi dati vodeću ulogu u razvoju i osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera iz ove Direktive kako bi se na odgovarajući način mogla baviti posebnim obilježjima svoje klime, kulture i društva.

| (119a) | S obzirom na posebna obilježja najudaljenijih regija, kako je prepoznato u članku 349. UFEU-a, osobito u pogledu povezivanja, proizvodnje, opskrbe i potrošnje energije te povećanog rizika od energetskog siromaštva, posebnu bi pozornost u izradi, provedbi i ocjeni mjera utvrđenih ovom Direktivom trebalo posvetiti najudaljenijim regijama i njihovu stanovništvu. |
| --- | --- |

(119a)

S obzirom na posebna obilježja najudaljenijih regija, kako je prepoznato u članku 349. UFEU-a, osobito u pogledu povezivanja, proizvodnje, opskrbe i potrošnje energije te povećanog rizika od energetskog siromaštva, posebnu bi pozornost u izradi, provedbi i ocjeni mjera utvrđenih ovom Direktivom trebalo posvetiti najudaljenijim regijama i njihovu stanovništvu.

| (120) | S obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju i ostale nositelje energije . Izračuni koji odražavaju kombinaciju izvora energije faktora primarne energije za električnu energiju temelje se na godišnjim prosječnim vrijednostima. Za proizvodnju električne i toplinske energije iz nuklearnih izvora upotrebljava se metoda izračuna na temelju „fizičkog udjela energije”, a za proizvodnju električne i toplinske energije iz fosilnih goriva i biomase upotrebljava se metoda na temelju „učinkovitosti tehničke konverzije”. Za negorivu obnovljivu energiju metoda je izravni ekvivalent na temelju pristupa „ukupne primarne energije”. Za izračun udjela primarne energije za električnu energiju iz kogeneracije primjenjuje se metoda utvrđena u Prilogu II. ovoj Direktivi. Međutim, upotrebljava se prosječni položaj na tržištu, a ne marginalni. Za negorive obnovljive izvore energije pretpostavlja se učinkovitost konverzije 100 %, za geotermalne elektrane 10 %, a za nuklearne elektrane 33 %. Izračun ukupne učinkovitosti za kogeneraciju temelji se na najnovijim podacima Eurostata. U pogledu granica sustava faktor primarne energije iznosi 1 za sve izvore energije. Vrijednost faktora primarne energije odnosi se na 2018. i temelji se na interpoliranim podacima iz najnovije verzije referentnog scenarija PRIMES za 2015. i 2020. te prilagođava podacima Eurostata do 2016. Analizom su obuhvaćene države članice i Norveška. Podaci za Norvešku temelje se na podacima ENTSO-E-a . |
| --- | --- |

(120)

S obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju i ostale nositelje energije . Izračuni koji odražavaju kombinaciju izvora energije faktora primarne energije za električnu energiju temelje se na godišnjim prosječnim vrijednostima. Za proizvodnju električne i toplinske energije iz nuklearnih izvora upotrebljava se metoda izračuna na temelju „fizičkog udjela energije”, a za proizvodnju električne i toplinske energije iz fosilnih goriva i biomase upotrebljava se metoda na temelju „učinkovitosti tehničke konverzije”. Za negorivu obnovljivu energiju metoda je izravni ekvivalent na temelju pristupa „ukupne primarne energije”. Za izračun udjela primarne energije za električnu energiju iz kogeneracije primjenjuje se metoda utvrđena u Prilogu II. ovoj Direktivi. Međutim, upotrebljava se prosječni položaj na tržištu, a ne marginalni. Za negorive obnovljive izvore energije pretpostavlja se učinkovitost konverzije 100 %, za geotermalne elektrane 10 %, a za nuklearne elektrane 33 %. Izračun ukupne učinkovitosti za kogeneraciju temelji se na najnovijim podacima Eurostata. U pogledu granica sustava faktor primarne energije iznosi 1 za sve izvore energije. Vrijednost faktora primarne energije odnosi se na 2018. i temelji se na interpoliranim podacima iz najnovije verzije referentnog scenarija PRIMES za 2015. i 2020. te prilagođava podacima Eurostata do 2016. Analizom su obuhvaćene države članice i Norveška. Podaci za Norvešku temelje se na podacima ENTSO-E-a .

| (121) | Uštede energije koje proizlaze iz provedbe prava Unije ne bi se smjele iskazati, osim ako proizlaze iz mjere kojom se premašuje minimum propisan u dotičnom pravnom aktu Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva u pogledu energetske učinkovitosti na razini država članica ili povećanju primjene mjere. Zgrade predstavljaju znatan potencijal za dodatno povećanje energetske učinkovitosti, a obnova zgrada zajedno s ekonomijom razmjera bitan je i dugoročan element u povećanju uštede energije. Potrebno je stoga pojasniti da je svaku uštedu energije koja proizlazi iz mjera za promicanje obnove postojećih zgrada moguće iskazati ako je premašila uštedu do koje bi i inače došlo da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista doprinijela ostvarivanju uštede energije koja se iskazuje. |
| --- | --- |

(121)

Uštede energije koje proizlaze iz provedbe prava Unije ne bi se smjele iskazati, osim ako proizlaze iz mjere kojom se premašuje minimum propisan u dotičnom pravnom aktu Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva u pogledu energetske učinkovitosti na razini država članica ili povećanju primjene mjere. Zgrade predstavljaju znatan potencijal za dodatno povećanje energetske učinkovitosti, a obnova zgrada zajedno s ekonomijom razmjera bitan je i dugoročan element u povećanju uštede energije. Potrebno je stoga pojasniti da je svaku uštedu energije koja proizlazi iz mjera za promicanje obnove postojećih zgrada moguće iskazati ako je premašila uštedu do koje bi i inače došlo da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista doprinijela ostvarivanju uštede energije koja se iskazuje.

| (122) | U skladu sa strategijom energetske unije i načelima bolje izrade zakonodavstva trebalo bi dati veću važnost propisima o praćenju i provjeri za provedbu sustavâ obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike, uključujući zahtjev da se provjeri statistički reprezentativan uzorak mjera. U ovoj Direktivi „statistički značajan udio i reprezentativan uzorak mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti” trebalo bi se tumačiti na način da je potrebno utvrditi dio statističke populacije dotičnih mjera za uštedu energije tako da on točno odražava cjelokupnu populaciju svih mjera za uštedu energije, čime se omogućuje donošenje dovoljno pouzdanih zaključaka u vezi s povjerenjem u sveukupne mjere. |
| --- | --- |

(122)

U skladu sa strategijom energetske unije i načelima bolje izrade zakonodavstva trebalo bi dati veću važnost propisima o praćenju i provjeri za provedbu sustavâ obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike, uključujući zahtjev da se provjeri statistički reprezentativan uzorak mjera. U ovoj Direktivi „statistički značajan udio i reprezentativan uzorak mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti” trebalo bi se tumačiti na način da je potrebno utvrditi dio statističke populacije dotičnih mjera za uštedu energije tako da on točno odražava cjelokupnu populaciju svih mjera za uštedu energije, čime se omogućuje donošenje dovoljno pouzdanih zaključaka u vezi s povjerenjem u sveukupne mjere.

| (123) | Energijom proizvedenom na ili u zgradama tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora smanjuje se količina energije dobivene iz fosilnih goriva. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u zgradarstvu važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve utvrđene do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu u kontekstu Pariškog sporazuma. Za potrebe svoje kumulativne obveze uštede energije države članice mogu uzeti u obzir uštedu energije nastalu mjerama politike kojima se promiču tehnologije obnovljive energije kako bi ostvarile potrebne uštede energije u skladu s metodologijom izračuna iz ove Direktive . Energetske uštede iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva ne bi se trebale uračunavati. |
| --- | --- |

(123)

Energijom proizvedenom na ili u zgradama tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora smanjuje se količina energije dobivene iz fosilnih goriva. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u zgradarstvu važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve utvrđene do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu u kontekstu Pariškog sporazuma. Za potrebe svoje kumulativne obveze uštede energije države članice mogu uzeti u obzir uštedu energije nastalu mjerama politike kojima se promiču tehnologije obnovljive energije kako bi ostvarile potrebne uštede energije u skladu s metodologijom izračuna iz ove Direktive . Energetske uštede iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva ne bi se trebale uračunavati.

| (124) | Neke od promjena uvedenih ovom Direktivom mogle bi zahtijevati naknadnu izmjenu Uredbe (EU) 2018/1999 kako bi se osiguralo da ta dva pravna akta budu dosljedna. Nove odredbe, uglavnom povezane s određivanjem
  obvezujućih
  nacionalnih doprinosa,
  putanja i ključnih etapa,
  mehanizmima za rješavanje nedosljednosti i obvezama izvješćivanja, trebale bi se racionalizirati i prenijeti u tu uredbu nakon njezine izmjene. Neke odredbe Uredbe (EU) 2018/1999 možda bi trebalo preispitati s obzirom na promjene predložene u ovoj Direktivi. Zbog dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i praćenje ne bi trebali nastati novi paralelni sustavi izvješćivanja, nego bi bili dio postojećeg okvira za praćenje i izvješćivanje iz Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(124)

Neke od promjena uvedenih ovom Direktivom mogle bi zahtijevati naknadnu izmjenu Uredbe (EU) 2018/1999 kako bi se osiguralo da ta dva pravna akta budu dosljedna. Nove odredbe, uglavnom povezane s određivanjem
  obvezujućih
  nacionalnih doprinosa,
  putanja i ključnih etapa,
  mehanizmima za rješavanje nedosljednosti i obvezama izvješćivanja, trebale bi se racionalizirati i prenijeti u tu uredbu nakon njezine izmjene. Neke odredbe Uredbe (EU) 2018/1999 možda bi trebalo preispitati s obzirom na promjene predložene u ovoj Direktivi. Zbog dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i praćenje ne bi trebali nastati novi paralelni sustavi izvješćivanja, nego bi bili dio postojećeg okvira za praćenje i izvješćivanje iz Uredbe (EU) 2018/1999.

| (125) | Da bi pomogla provedbi ove Direktive u praksi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, Komisija bi putem internetske platforme trebala i dalje podržavati razmjenu iskustava o praksi, mjerilima, umrežavanju i inovativnim praktičnim rješenjima. |
| --- | --- |

(125)

Da bi pomogla provedbi ove Direktive u praksi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, Komisija bi putem internetske platforme trebala i dalje podržavati razmjenu iskustava o praksi, mjerilima, umrežavanju i inovativnim praktičnim rješenjima.

| (126) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, odnosno ostvarivanje cilja energetske učinkovitosti i utiranje puta daljnjim poboljšanjima energetske učinkovitosti i prema klimatskoj neutralnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(126)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, odnosno ostvarivanje cilja energetske učinkovitosti i utiranje puta daljnjim poboljšanjima energetske učinkovitosti i prema klimatskoj neutralnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (127) | Kako bi se omogućila prilagodba tehničkom napretku i promjenama u distribuciji izvora energije, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora u funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u vezi s preispitivanjem usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti utvrđenih na temelju ove Direktive i u vezi s vrijednostima, metodama izračunavanja, zadanim koeficijentom primarne energije i zahtjevima iz prilogâ ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(127)

Kako bi se omogućila prilagodba tehničkom napretku i promjenama u distribuciji izvora energije, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora u funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u vezi s preispitivanjem usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti utvrđenih na temelju ove Direktive i u vezi s vrijednostima, metodama izračunavanja, zadanim koeficijentom primarne energije i zahtjevima iz prilogâ ovoj Direktivi.

| (128) | Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (52) od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(128)

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (52) od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (129) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Direktive, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (53). |
| --- | --- |

(129)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Direktive, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (53).

| (130) | Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju suštinsku izmjenu u usporedbi s prijašnjom direktivom. Obveza prenošenja nepromijenjenih odredaba proizlazi iz te prijašnje direktive. |
| --- | --- |

(130)

Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju suštinsku izmjenu u usporedbi s prijašnjom direktivom. Obveza prenošenja nepromijenjenih odredaba proizlazi iz te prijašnje direktive.

| (131) | Ovom se Direktivom ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima za prijenos direktiva utvrđenih u dijelu B Priloga XV. u nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(131)

Ovom se Direktivom ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze država članica u vezi s rokovima za prijenos direktiva utvrđenih u dijelu B Priloga XV. u nacionalno pravo.

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE, DEFINICIJE I CILJEVI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za promicanje energetske učinkovitosti unutar Unije kako bi se osiguralo postizanje
  obvezujućeg
  cilja energetske učinkovitosti Unije i omogućavaju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti
  i doprinijelo provedbi Pariškog sporazuma i sigurnosti opskrbe energijom u Uniji smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu energije, uključujući fosilna goriva, uz istodobno preoblikovanje odnosa Unije u području energetike s partnerima iz trećih zemalja u cilju postizanja klimatske neutralnosti.

Ovom se Direktivom utvrđuju pravila čija je namjena prioritetna primjena energetske učinkovitosti u svim sektorima, uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih nedostataka koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom
  , prijenosu i skladištenju
  energije i njezinu korištenju. Njome se također predviđa utvrđivanje
  obvezujućih
  nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti za 2030.

Ovom se Direktivom doprinosi provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, čime se pridonosi Uniji kao uključivom, pravednom i prosperitetnom društvu s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom .

2.   Zahtjevi utvrđeni u ovoj Direktivi minimalni su zahtjevi i ne sprečavaju države članice da zadrže ili uvedu strože mjere. Takve su mjere u skladu s pravom Unije. Ako su nacionalnim zakonodavstvom predviđene strože mjere, država članica obavješćuje Komisiju o tom zakonodavstvu.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „energija” znači svi oblici energenata, goriva, toplinske energije, obnovljive energije, električne energije ili bilo koji drugi oblik energije kako je definirano u članku 2. točki (d) Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (54); |
| --- | --- |

(1)

„energija” znači svi oblici energenata, goriva, toplinske energije, obnovljive energije, električne energije ili bilo koji drugi oblik energije kako je definirano u članku 2. točki (d) Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (54);

| (2) | „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(2)

„energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) 2018/1999;

| (3) | „energetski sustav” znači sustav prvenstveno osmišljen za pružanje energetskih usluga kako bi se ispunila potražnja sektora krajnje potrošnje za energijom u obliku topline, goriva i električne energije. |
| --- | --- |

(3)

„energetski sustav” znači sustav prvenstveno osmišljen za pružanje energetskih usluga kako bi se ispunila potražnja sektora krajnje potrošnje za energijom u obliku topline, goriva i električne energije.

| (3a) | „učinkovitost sustava” znači odabir energetski učinkovitih rješenja ako ona omogućuju i troškovno učinkovit put dekarbonizacije, dodatnu fleksibilnost i učinkovitu uporabu resursa; |
| --- | --- |

(3a)

„učinkovitost sustava” znači odabir energetski učinkovitih rješenja ako ona omogućuju i troškovno učinkovit put dekarbonizacije, dodatnu fleksibilnost i učinkovitu uporabu resursa;

| (4) | „potrošnja primarne energije” znači bruto dostupna energija bez međunarodnih pomorskih spremnika, neenergetske krajnje potrošnje, okolne topline 
  i geotermalne energije koja se koristi u toplinskim crpkama
  ; |
| --- | --- |

(4)

„potrošnja primarne energije” znači bruto dostupna energija bez međunarodnih pomorskih spremnika, neenergetske krajnje potrošnje, okolne topline 
  i geotermalne energije koja se koristi u toplinskim crpkama
  ;

| (5) | „krajnja potrošnja energije” znači cjelokupna energija kojom se opskrbljuju industrija, promet (uključujući potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu) , kućanstva, javne i privatne usluge, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i drugi krajnji korisnici (krajnji potrošači energije). Isključeni su potrošnja energije u međunarodnim pomorskim spremnicima, okolna toplina i 
  geotermalna energija koja se upotrebljava u toplinskim crpkama te
  isporuke sektoru pretvorbe, energetski sektor i gubici zbog prijenosa i distribucije (primjenjuju se definicije iz Priloga A Uredbi (EZ) br. 1099/2008); |
| --- | --- |

(5)

„krajnja potrošnja energije” znači cjelokupna energija kojom se opskrbljuju industrija, promet (uključujući potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu) , kućanstva, javne i privatne usluge, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i drugi krajnji korisnici (krajnji potrošači energije). Isključeni su potrošnja energije u međunarodnim pomorskim spremnicima, okolna toplina i 
  geotermalna energija koja se upotrebljava u toplinskim crpkama te
  isporuke sektoru pretvorbe, energetski sektor i gubici zbog prijenosa i distribucije (primjenjuju se definicije iz Priloga A Uredbi (EZ) br. 1099/2008);

| (6) | „energetska učinkovitost” znači omjer između ostvarenog učinka, usluge, robe ili energije i utroška energije; |
| --- | --- |

(6)

„energetska učinkovitost” znači omjer između ostvarenog učinka, usluge, robe ili energije i utroška energije;

| (7) | „ušteda energije” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem i/ili procjenjivanjem potrošnje prije i nakon provedbe mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, uz osiguravanje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije; |
| --- | --- |

(7)

„ušteda energije” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem i/ili procjenjivanjem potrošnje prije i nakon provedbe mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, uz osiguravanje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije;

| (8) | „poboljšanje energetske učinkovitosti” znači povećanje energetske učinkovitosti kao rezultat promjena u tehnologiji, ponašanju i/ili gospodarstvu; |
| --- | --- |

(8)

„poboljšanje energetske učinkovitosti” znači povećanje energetske učinkovitosti kao rezultat promjena u tehnologiji, ponašanju i/ili gospodarstvu;

| (9) | „energetska usluga” znači fizička korist, prednost ili dobro dobiveno iz kombinacije energije s energetski učinkovitom tehnologijom ili djelovanjem, koje može uključivati rad, održavanje i kontrolu potrebne za pružanje usluge, koja se pruža na temelju ugovora i za koju je dokazano da u uobičajenim okolnostima dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koja se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti ili do ušteda primarne energije; |
| --- | --- |

(9)

„energetska usluga” znači fizička korist, prednost ili dobro dobiveno iz kombinacije energije s energetski učinkovitom tehnologijom ili djelovanjem, koje može uključivati rad, održavanje i kontrolu potrebne za pružanje usluge, koja se pruža na temelju ugovora i za koju je dokazano da u uobičajenim okolnostima dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koja se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti ili do ušteda primarne energije;

| (10) | „javna tijela” znači „javni naručitelji” kako je definirano u Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (55); |
| --- | --- |

(10)

„javna tijela” znači „javni naručitelji” kako je definirano u Direktivi 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (55);

| (10a) | „zgrade za socijalne svrhe” znači zgrade koje zauzimaju isključivo tijela koja nisu javna tijela, koje se financiraju javnim sredstvima i koje pružaju usluge od općeg interesa, kao što su obrazovanje, zdravstvo, socijalne usluge ili socijalno stanovanje; |
| --- | --- |

(10a)

„zgrade za socijalne svrhe” znači zgrade koje zauzimaju isključivo tijela koja nisu javna tijela, koje se financiraju javnim sredstvima i koje pružaju usluge od općeg interesa, kao što su obrazovanje, zdravstvo, socijalne usluge ili socijalno stanovanje;

| (11) | „ukupna korisna površina poda” znači površina poda zgrade ili dijela zgrade u kojoj se koristi energija radi postizanja određenih unutarnjih klimatskih uvjeta; |
| --- | --- |

(11)

„ukupna korisna površina poda” znači površina poda zgrade ili dijela zgrade u kojoj se koristi energija radi postizanja određenih unutarnjih klimatskih uvjeta;

| (12) | „javni naručitelji” znači javni naručitelji u skladu s definicijama iz članka 6. stavka 1. Direktive 2014/23/EU, članka 2. stavka 1. Direktive 2014/24/EU i članka 3. stavka 1. Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(12)

„javni naručitelji” znači javni naručitelji u skladu s definicijama iz članka 6. stavka 1. Direktive 2014/23/EU, članka 2. stavka 1. Direktive 2014/24/EU i članka 3. stavka 1. Direktive 2014/25/EU;

| (13) | „naručitelji” znači naručitelji u skladu s definicijama iz Direktive 2014/23/EU odnosno Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(13)

„naručitelji” znači naručitelji u skladu s definicijama iz Direktive 2014/23/EU odnosno Direktive 2014/25/EU;

| (14) | „sustav gospodarenja energijom” znači skup međusobno povezanih i djelujućih elemenata plana u kojem su određeni cilj povećanja energetske učinkovitosti i strategija za njegovo ostvarivanje, uključujući praćenje stvarne potrošnje energije, mjere poduzete za povećavanje energetske učinkovitosti i mjerenje ostvarenog napretka; |
| --- | --- |

(14)

„sustav gospodarenja energijom” znači skup međusobno povezanih i djelujućih elemenata plana u kojem su određeni cilj povećanja energetske učinkovitosti i strategija za njegovo ostvarivanje, uključujući praćenje stvarne potrošnje energije, mjere poduzete za povećavanje energetske učinkovitosti i mjerenje ostvarenog napretka;

| (15) | „europska norma” znači norma koju je donio Europski odbor za normizaciju, Europski odbor za elektrotehničku normizaciju ili Europski institut za telekomunikacijske norme te koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu; |
| --- | --- |

(15)

„europska norma” znači norma koju je donio Europski odbor za normizaciju, Europski odbor za elektrotehničku normizaciju ili Europski institut za telekomunikacijske norme te koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu;

| (16) | „međunarodna norma” znači norma koju je donijela Međunarodna organizacija za normizaciju te koja je stavljena na raspolaganje javnosti; |
| --- | --- |

(16)

„međunarodna norma” znači norma koju je donijela Međunarodna organizacija za normizaciju te koja je stavljena na raspolaganje javnosti;

| (17) | „stranka obveznica” znači distributer energije ili poduzeće za maloprodaju energije ili operator prijenosnog sustava za koje je obvezujući nacionalni sustav obveze energetske učinkovitosti iz članka 9.; |
| --- | --- |

(17)

„stranka obveznica” znači distributer energije ili poduzeće za maloprodaju energije ili operator prijenosnog sustava za koje je obvezujući nacionalni sustav obveze energetske učinkovitosti iz članka 9.;

| (18) | „ovlaštena stranka” znači pravni subjekt na koji je vlada ili drugo javno tijelo prenijelo ovlasti za razvoj financijskog plana, njegovo upravljanje ili rad u ime vlade ili drugog javnog tijela; |
| --- | --- |

(18)

„ovlaštena stranka” znači pravni subjekt na koji je vlada ili drugo javno tijelo prenijelo ovlasti za razvoj financijskog plana, njegovo upravljanje ili rad u ime vlade ili drugog javnog tijela;

| (19) | „stranka sudionica” znači poduzeće ili javno tijelo koje se obvezalo ostvariti određene ciljeve na temelju dobrovoljnog sporazuma ili je obuhvaćeno instrumentom nacionalne regulatorne politike; |
| --- | --- |

(19)

„stranka sudionica” znači poduzeće ili javno tijelo koje se obvezalo ostvariti određene ciljeve na temelju dobrovoljnog sporazuma ili je obuhvaćeno instrumentom nacionalne regulatorne politike;

| (20) | „provedbeno tijelo javne vlasti” znači tijelo na koje se primjenjuje javno pravo i koje je odgovorno za provedbu ili praćenje oporezivanja u području energetike ili emisija ugljika, financijskih planova i instrumenata, fiskalnih poticaja, standarda i normi, sustava označivanja energetske učinkovitosti, osposobljavanja ili obrazovanja; |
| --- | --- |

(20)

„provedbeno tijelo javne vlasti” znači tijelo na koje se primjenjuje javno pravo i koje je odgovorno za provedbu ili praćenje oporezivanja u području energetike ili emisija ugljika, financijskih planova i instrumenata, fiskalnih poticaja, standarda i normi, sustava označivanja energetske učinkovitosti, osposobljavanja ili obrazovanja;

| (21) | „mjera politike” znači regulatorni, financijski, fiskalni ili dobrovoljni instrument ili instrument za pružanje informacija koji je formalno uspostavljen i provodi se u državi članici s ciljem stvaranja okvira potpore, zahtjeva ili poticaja kojima se osigurava da sudionici na tržištu pružaju i kupuju energetske usluge i poduzimaju druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(21)

„mjera politike” znači regulatorni, financijski, fiskalni ili dobrovoljni instrument ili instrument za pružanje informacija koji je formalno uspostavljen i provodi se u državi članici s ciljem stvaranja okvira potpore, zahtjeva ili poticaja kojima se osigurava da sudionici na tržištu pružaju i kupuju energetske usluge i poduzimaju druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti;

| (22) | „pojedinačna mjera” znači mjera koja dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koje se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti i koja se poduzima kao posljedica mjere politike; |
| --- | --- |

(22)

„pojedinačna mjera” znači mjera koja dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koje se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti i koja se poduzima kao posljedica mjere politike;

| (23) | „distributer energije” znači fizička ili pravna osoba, uključujući operatora distribucijskog sustava, odgovorna za prijenos ili transport energije s ciljem njezine isporuke krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima; |
| --- | --- |

(23)

„distributer energije” znači fizička ili pravna osoba, uključujući operatora distribucijskog sustava, odgovorna za prijenos ili transport energije s ciljem njezine isporuke krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima;

| (24) | „operator distribucijskog sustava” znači „operator distribucijskog sustava” kako je definiran u članku 2. točki 29. Direktive (EU) 2019/944 kad je riječ o električnoj energiji, odnosno članku 2. točki 6. Direktive 2009/73/EZ kad je riječ o plinu; |
| --- | --- |

(24)

„operator distribucijskog sustava” znači „operator distribucijskog sustava” kako je definiran u članku 2. točki 29. Direktive (EU) 2019/944 kad je riječ o električnoj energiji, odnosno članku 2. točki 6. Direktive 2009/73/EZ kad je riječ o plinu;

| (25) | „poduzeće za maloprodaju energije” znači fizička ili pravna osoba koja prodaje energiju krajnjim kupcima; |
| --- | --- |

(25)

„poduzeće za maloprodaju energije” znači fizička ili pravna osoba koja prodaje energiju krajnjim kupcima;

| (26) | „krajnji kupac” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za vlastitu krajnju potrošnju; |
| --- | --- |

(26)

„krajnji kupac” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za vlastitu krajnju potrošnju;

| (27) | „pružatelj energetskih usluga” znači fizička ili pravna osoba koja isporučuje energetske usluge ili usluge za poboljšanje energetske učinkovitosti u objektima ili prostorijama krajnjeg kupca; |
| --- | --- |

(27)

„pružatelj energetskih usluga” znači fizička ili pravna osoba koja isporučuje energetske usluge ili usluge za poboljšanje energetske učinkovitosti u objektima ili prostorijama krajnjeg kupca;

| (27a) | „malo ili srednje poduzeće” ili „MSP” znači poduzeće kako je definirano u članku 2. stavku 1. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ
   (56); |
| --- | --- |

(27a)

„malo ili srednje poduzeće” ili „MSP” znači poduzeće kako je definirano u članku 2. stavku 1. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ
   (56);

| (27b) | „mikropoduzeće” znači poduzeće kako je definirano u članku 2. stavku 3. Priloga Preporuci 2003/361/EZ. |
| --- | --- |

(27b)

„mikropoduzeće” znači poduzeće kako je definirano u članku 2. stavku 3. Priloga Preporuci 2003/361/EZ.

| (28) | „energetski pregled” znači sustavni postupak stjecanja odgovarajućeg znanja o profilu potrošnje energije
  i energetskog upravljanja
  zgrade ili skupine zgrada, industrijskog ili komercijalnog procesa ili postrojenja ili privatne ili javne usluge, utvrđivanja i kvantificiranja troškovno učinkovitih mogućnosti ušteda energije, utvrđivanja potencijala za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te izvješćivanja o rezultatima; |
| --- | --- |

(28)

„energetski pregled” znači sustavni postupak stjecanja odgovarajućeg znanja o profilu potrošnje energije
  i energetskog upravljanja
  zgrade ili skupine zgrada, industrijskog ili komercijalnog procesa ili postrojenja ili privatne ili javne usluge, utvrđivanja i kvantificiranja troškovno učinkovitih mogućnosti ušteda energije, utvrđivanja potencijala za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te izvješćivanja o rezultatima;

| (29) | „ugovor o energetskom učinku” znači ugovorni sporazum između korisnika i pružatelja mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, koji se provjerava i prati tijekom čitavog trajanja ugovora, pri čemu su radovi, opskrba ili usluge za tu mjeru plaćeni s obzirom na ugovorom dogovorenu razinu poboljšanja energetske učinkovitosti ili drugi dogovoreni kriterij energetskog učinka, kao što je financijska ušteda; |
| --- | --- |

(29)

„ugovor o energetskom učinku” znači ugovorni sporazum između korisnika i pružatelja mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, koji se provjerava i prati tijekom čitavog trajanja ugovora, pri čemu su radovi, opskrba ili usluge za tu mjeru plaćeni s obzirom na ugovorom dogovorenu razinu poboljšanja energetske učinkovitosti ili drugi dogovoreni kriterij energetskog učinka, kao što je financijska ušteda;

| (30) | „pametni sustav mjerenja” ili „inteligentni sustav mjerenja” znači „pametan sustav mjerenja” u skladu s definicijom iz Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(30)

„pametni sustav mjerenja” ili „inteligentni sustav mjerenja” znači „pametan sustav mjerenja” u skladu s definicijom iz Direktive (EU) 2019/944;

| (30a) | „mjesto za punjenje” znači mjesto za punjenje kako je definirano u članku 2. točki 41. Direktive... [Uredba o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva – 2021/0223(COD)]; |
| --- | --- |

(30a)

„mjesto za punjenje” znači mjesto za punjenje kako je definirano u članku 2. točki 41. Direktive... [Uredba o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva – 2021/0223(COD)];

| (31) | „operator prijenosnog sustava” znači „operator prijenosnog sustava” kako je definiran u članku 2. točki 35. Direktive (EU) 2019/944 odnosno „operator transportnog sustava” kako je definiran u Direktivi 2009/73/EZ za električnu energiju odnosno plin; |
| --- | --- |

(31)

„operator prijenosnog sustava” znači „operator prijenosnog sustava” kako je definiran u članku 2. točki 35. Direktive (EU) 2019/944 odnosno „operator transportnog sustava” kako je definiran u Direktivi 2009/73/EZ za električnu energiju odnosno plin;

| (32) | „kogeneracija” znači istodobna proizvodnja toplinske i električne ili mehaničke energije u istom procesu; |
| --- | --- |

(32)

„kogeneracija” znači istodobna proizvodnja toplinske i električne ili mehaničke energije u istom procesu;

| (33) | „ekonomski opravdana potražnja” znači potražnja koja ne prelazi potrebe za toplinom ili hlađenjem, a koja bi se inače u tržišnim uvjetima mogla zadovoljiti procesima proizvodnje energije različitima od kogeneracije; |
| --- | --- |

(33)

„ekonomski opravdana potražnja” znači potražnja koja ne prelazi potrebe za toplinom ili hlađenjem, a koja bi se inače u tržišnim uvjetima mogla zadovoljiti procesima proizvodnje energije različitima od kogeneracije;

| (34) | „korisna toplina” znači toplinska energija proizvedena u procesu kogeneracije radi zadovoljavanja ekonomski opravdane potražnje za grijanjem ili hlađenjem; |
| --- | --- |

(34)

„korisna toplina” znači toplinska energija proizvedena u procesu kogeneracije radi zadovoljavanja ekonomski opravdane potražnje za grijanjem ili hlađenjem;

| (35) | „električna energija iz kogeneracije” znači električna energija proizvedena u procesu povezanom s proizvodnjom korisne topline i obračunana u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu II.; |
| --- | --- |

(35)

„električna energija iz kogeneracije” znači električna energija proizvedena u procesu povezanom s proizvodnjom korisne topline i obračunana u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu II.;

| (36) | „visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja udovoljava kriterijima utvrđenim u Prilogu III.; |
| --- | --- |

(36)

„visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja udovoljava kriterijima utvrđenim u Prilogu III.;

| (37) | „cjelokupna učinkovitost” znači godišnji iznos proizvodnje električne i mehaničke energije i proizvodnje korisne topline podijeljen s gorivom utrošenim za toplinsku energiju proizvedenu u procesu kogeneracije i bruto proizvodnju električne i mehaničke energije; |
| --- | --- |

(37)

„cjelokupna učinkovitost” znači godišnji iznos proizvodnje električne i mehaničke energije i proizvodnje korisne topline podijeljen s gorivom utrošenim za toplinsku energiju proizvedenu u procesu kogeneracije i bruto proizvodnju električne i mehaničke energije;

| (38) | „omjer električne i toplinske energije” znači omjer između električne energije iz kogeneracije i korisne topline u isključivo kogeneracijskom pogonu, uz korištenje radnih podataka određene jedinice; |
| --- | --- |

(38)

„omjer električne i toplinske energije” znači omjer između električne energije iz kogeneracije i korisne topline u isključivo kogeneracijskom pogonu, uz korištenje radnih podataka određene jedinice;

| (39) | „kogeneracijska jedinica” znači jedinica koja može raditi u kogeneracijskom pogonu; |
| --- | --- |

(39)

„kogeneracijska jedinica” znači jedinica koja može raditi u kogeneracijskom pogonu;

| (40) | „mala kogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica instaliranog kapaciteta manjeg od 1 MW; |
| --- | --- |

(40)

„mala kogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica instaliranog kapaciteta manjeg od 1 MW;

| (41) | „mikrokogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica najvećeg kapaciteta manjeg od 50 kW; |
| --- | --- |

(41)

„mikrokogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica najvećeg kapaciteta manjeg od 50 kW;

| (42) | „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači sustav centraliziranog grijanja ili hlađenja koji ispunjava kriterije utvrđene u članku 24.; |
| --- | --- |

(42)

„učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači sustav centraliziranog grijanja ili hlađenja koji ispunjava kriterije utvrđene u članku 24.;

| (43) | „učinkovito grijanje i hlađenje” znači sustav grijanja i hlađenja koji, u odnosu na osnovni scenarij koji odražava uobičajenu situaciju, mjerljivo smanjuje utrošak primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava na troškovno učinkovit način, u skladu s procjenom iz analize troškova i koristi iz ove Direktive i uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, pretvorbu, prijevoz i distribuciju; |
| --- | --- |

(43)

„učinkovito grijanje i hlađenje” znači sustav grijanja i hlađenja koji, u odnosu na osnovni scenarij koji odražava uobičajenu situaciju, mjerljivo smanjuje utrošak primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava na troškovno učinkovit način, u skladu s procjenom iz analize troškova i koristi iz ove Direktive i uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, pretvorbu, prijevoz i distribuciju;

| (44) | „učinkovito individualno grijanje i hlađenje” znači sustav opskrbe za individualno grijanje i hlađenje koji u odnosu na učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje mjerljivo smanjuje utrošak neobnovljive primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava ili zahtijeva jednaki utrošak neobnovljive primarne energije, ali uz niže troškove, uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, pretvorbu, prijevoz i distribuciju; |
| --- | --- |

(44)

„učinkovito individualno grijanje i hlađenje” znači sustav opskrbe za individualno grijanje i hlađenje koji u odnosu na učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje mjerljivo smanjuje utrošak neobnovljive primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava ili zahtijeva jednaki utrošak neobnovljive primarne energije, ali uz niže troškove, uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, pretvorbu, prijevoz i distribuciju;

| (45) | „podatkovni centar” znači struktura ili skupina struktura
  koja se upotrebljava za smještaj, povezivanje i rad računalnih sustava/poslužitelja i povezane
  opreme
  za
  pohranu, obradu i/
  ili
  distribuciju podataka
  te povezane djelatnosti kako je definirano u Uredbi Komisije (EU) 2022/132
   (57); |
| --- | --- |

(45)

„podatkovni centar” znači struktura ili skupina struktura
  koja se upotrebljava za smještaj, povezivanje i rad računalnih sustava/poslužitelja i povezane
  opreme
  za
  pohranu, obradu i/
  ili
  distribuciju podataka
  te povezane djelatnosti kako je definirano u Uredbi Komisije (EU) 2022/132
   (57);

| (46) | „preuređenje u značajnoj mjeri” znači preuređenje čiji troškovi prelaze 50 % troškova ulaganja za novu usporedivu jedinicu; |
| --- | --- |

(46)

„preuređenje u značajnoj mjeri” znači preuređenje čiji troškovi prelaze 50 % troškova ulaganja za novu usporedivu jedinicu;

| (47) | „agregator” znači isto što i „neovisni agregator” definiran u članku 2. točki 19. Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(47)

„agregator” znači isto što i „neovisni agregator” definiran u članku 2. točki 19. Direktive (EU) 2019/944;

| (48) | „energetsko siromaštvo” znači
  nemogućnost
  kućanstva
  , koja je povezana s cjenovnom nepristupačnosti, da ispuni svoje osnovne potrebe za opskrbom energijom i
  nedostatak pristupa osnovnim energetskim uslugama
  radi jamčenja osnovnih razina udobnosti i zdravlja,
  pristojan životni i zdravstveni standard, uključujući odgovarajuće
  grijanje, vruću vodu
  , hlađenje, rasvjetu i energiju za električne uređaje, u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, postojećoj socijalnoj politici i drugim relevantnim politikama
  , uzrokovano jednim ili kombinacijom sljedećih čimbenika: nedovoljan raspoloživi dohodak, visoki izdaci za energiju i slaba energetska učinkovitost domova; |
| --- | --- |

(48)

„energetsko siromaštvo” znači
  nemogućnost
  kućanstva
  , koja je povezana s cjenovnom nepristupačnosti, da ispuni svoje osnovne potrebe za opskrbom energijom i
  nedostatak pristupa osnovnim energetskim uslugama
  radi jamčenja osnovnih razina udobnosti i zdravlja,
  pristojan životni i zdravstveni standard, uključujući odgovarajuće
  grijanje, vruću vodu
  , hlađenje, rasvjetu i energiju za električne uređaje, u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, postojećoj socijalnoj politici i drugim relevantnim politikama
  , uzrokovano jednim ili kombinacijom sljedećih čimbenika: nedovoljan raspoloživi dohodak, visoki izdaci za energiju i slaba energetska učinkovitost domova;

| (49) | „krajnji korisnik” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu u kućanstvu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizička ili pravna osoba koja boravi u pojedinačnoj zgradi ili samostalnoj uporabnoj jedinici u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom u kućanstvu iz centralnog izvora, ali nema izravan ni pojedinačni ugovor s dobavljačem energije; |
| --- | --- |

(49)

„krajnji korisnik” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu u kućanstvu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizička ili pravna osoba koja boravi u pojedinačnoj zgradi ili samostalnoj uporabnoj jedinici u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom u kućanstvu iz centralnog izvora, ali nema izravan ni pojedinačni ugovor s dobavljačem energije;

| (50) | „suprotstavljeni interesi” znači da ne postoji pravedna i razumna raspodjela financijskih obveza i nagrada povezanih s ulaganjima u energetsku učinkovitost među akterima, npr. između vlasnika i najmoprimaca, ili između vlasnika različitih samostalnih uporabnih cjelina zgrade, ili između vlasnika i najmoprimaca ili različitih vlasnika zgrada s više stanova ili višenamjenskih zgrada. |
| --- | --- |

(50)

„suprotstavljeni interesi” znači da ne postoji pravedna i razumna raspodjela financijskih obveza i nagrada povezanih s ulaganjima u energetsku učinkovitost među akterima, npr. između vlasnika i najmoprimaca, ili između vlasnika različitih samostalnih uporabnih cjelina zgrade, ili između vlasnika i najmoprimaca ili različitih vlasnika zgrada s više stanova ili višenamjenskih zgrada.

| (50a) | „strategija uključivanja” znači strategija kojom se postavljaju ciljevi, razvijaju tehnike i kojom se uspostavlja postupak uključivanja svih relevantnih dionika na nacionalnoj i lokalnoj razini, uključujući predstavnike civilnog društva kao što su organizacije za zaštitu potrošača, u postupak oblikovanja politika, s ciljem podizanja osviještenosti, dobivanja povratnih informacija o takvim politikama i poboljšanja njihova prihvaćanja u javnosti; |
| --- | --- |

(50a)

„strategija uključivanja” znači strategija kojom se postavljaju ciljevi, razvijaju tehnike i kojom se uspostavlja postupak uključivanja svih relevantnih dionika na nacionalnoj i lokalnoj razini, uključujući predstavnike civilnog društva kao što su organizacije za zaštitu potrošača, u postupak oblikovanja politika, s ciljem podizanja osviještenosti, dobivanja povratnih informacija o takvim politikama i poboljšanja njihova prihvaćanja u javnosti;

| (50b) | „jedinstvena kontaktna točka” znači jedinstveno mjesto za pružanje savjeta, smjernica i informacija. |
| --- | --- |

(50b)

„jedinstvena kontaktna točka” znači jedinstveno mjesto za pružanje savjeta, smjernica i informacija.

Članak 3.

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

1.   U skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu” države članice dužne su se pobrinuti da se energetski učinkovita rješenja,
  uključujući resurse na strani potražnje i fleksibilnost sustava, ocjenjuju
  u 
  osmišljavanju i
  planiranju političkih
  odluka, kao i u
  odlukama o velikim ulaganjima koje se odnose na sljedeće sektore:

| (a) | energetske sustave; i |
| --- | --- |

(a)

energetske sustave; i

| (b) | neenergetske sektore koji utječu na potrošnju energije i energetsku učinkovitost
  , uključujući zgrade, promet, vodoopskrbu, informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), poljoprivredu i financijske sektore. |
| --- | --- |

(b)

neenergetske sektore koji utječu na potrošnju energije i energetsku učinkovitost
  , uključujući zgrade, promet, vodoopskrbu, informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), poljoprivredu i financijske sektore.

2.   Države članice osiguravaju da relevantni subjekti provjeravaju primjenu načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”
  , uključujući, prema potrebi, integraciju sektora i međusektorske učinke,
  ako odluke o politikama, planiranju i ulaganju podliježu zahtjevima za odobrenje i praćenje.

2a.
     
  Pri primjeni ovog članka države članice uzimaju u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/1749
   (58).

3.   U primjeni načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” države članice:

| (a) | razvijaju, primjenjuju i objavljuju metodologiju
  troškova i koristi
  kojom se omogućuje pravilna procjena širih koristi rješenja za energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus i predvidljiva kretanja, učinkovitost sustava i troškova, sigurnost opskrbe i kvantifikaciju iz
  perspektive
  društvene, zdravstvene, gospodarske i klimatske neutralnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvijaju, primjenjuju i objavljuju metodologiju
  troškova i koristi
  kojom se omogućuje pravilna procjena širih koristi rješenja za energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus i predvidljiva kretanja, učinkovitost sustava i troškova, sigurnost opskrbe i kvantifikaciju iz
  perspektive
  društvene, zdravstvene, gospodarske i klimatske neutralnosti
  ;

| (aa) | osiguraju da primjena načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” ima pozitivan učinak na rješavanje pitanja energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

(aa)

osiguraju da primjena načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” ima pozitivan učinak na rješavanje pitanja energetskog siromaštva;

| (b) | navode subjekt odgovoran za praćenje primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i učinaka
  regulatornih okvira, uključujući financijske propise,
  odluka o politikama, planiranju i ulaganjima na potrošnju energije i energetsku učinkovitost
  te energetske sustave
  ; |
| --- | --- |

(b)

navode subjekt odgovoran za praćenje primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i učinaka
  regulatornih okvira, uključujući financijske propise,
  odluka o politikama, planiranju i ulaganjima na potrošnju energije i energetsku učinkovitost
  te energetske sustave
  ;

| (ba) | osiguravaju da ulaganja budu okolišno održiva u svim fazama energetskog vrijednosnog lanca i primjenjuju načela kružnosti u prijelazu na klimatsku neutralnost; |
| --- | --- |

(ba)

osiguravaju da ulaganja budu okolišno održiva u svim fazama energetskog vrijednosnog lanca i primjenjuju načela kružnosti u prijelazu na klimatsku neutralnost;

| (c) | izvješćuju Komisiju, u okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999, o tome kako je načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”
  uzeto u obzir u nacionalnim, regionalnim
  i lokalnim
  odlukama o planiranju, politikama i velikim ulaganjima povezanima s nacionalnim i regionalnim energetskim sustavima
  te s neenergetskim sektorima, ako utječu na potrošnju energije i energetsku učinkovitost, uključujući, među ostalim, sljedeće:










  i. | procjenu sustavne primjene i koristi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u energetskim sustavima, posebno u odnosu na potrošnju energije; |
| --- | --- | --- |

(c)

izvješćuju Komisiju, u okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999, o tome kako je načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”
  uzeto u obzir u nacionalnim, regionalnim
  i lokalnim
  odlukama o planiranju, politikama i velikim ulaganjima povezanima s nacionalnim i regionalnim energetskim sustavima
  te s neenergetskim sektorima, ako utječu na potrošnju energije i energetsku učinkovitost, uključujući, među ostalim, sljedeće:

i.

procjenu sustavne primjene i koristi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u energetskim sustavima, posebno u odnosu na potrošnju energije;

| ii. | popis mjera poduzetih kako bi se uklonile sve nepotrebne regulatorne ili neregulatorne prepreke provedbi načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu i rješenja na strani potražnje, među ostalim utvrđivanjem nacionalnog zakonodavstva i mjera koje su u suprotnosti s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”; |
| --- | --- |

ii.

popis mjera poduzetih kako bi se uklonile sve nepotrebne regulatorne ili neregulatorne prepreke provedbi načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu i rješenja na strani potražnje, među ostalim utvrđivanjem nacionalnog zakonodavstva i mjera koje su u suprotnosti s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”;

3a.
     
  Do... [6 mi nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija donosi delegirani akt kojim se dopunjuje ova Direktiva uspostavom zajedničkog općeg okvira, uključujući nadzor, postupak praćenja i izvješćivanja koji države članice mogu upotrebljavati za izradu metodologija troškova i koristi iz stavka 3. točke (a), kako bi se osigurala usporedivost, ostavljajući pritom mogućnost državama članicama da se prilagode nacionalnim i lokalnim okolnostima.

Članak 4.

Ciljevi energetske učinkovitosti

1.   Države članice moraju zajednički postići smanjenje potrošnje energije od barem
  40
   % u 2030.
  u krajnjoj potrošnji energije i 42,5 % u potrošnji primarne energije
  u odnosu na predviđanja iz referentnog scenarija iz
  2007.
  tako da 2030. krajnja potrošnja energije u Uniji ne bude veća od
  740
   Mtoe i da potrošnja primarne energije u Uniji ne bude veća od
  960
   Mtoe (59).

2.   Svaka država članica određuje
  obvezujuće
  nacionalne doprinose energetskoj učinkovitosti za potrošnju primarne energije i krajnje energije radi zajedničkog postizanja obvezujućeg cilja Unije utvrđenog u stavku 1. Države članice obavješćuju Komisiju o navedenim doprinosima, zajedno s obvezujućom linearnom putanjom
  s dvije referentne točke (ključne etape) 2025. i 2027.
  za njihovo postizanje, u okviru ažuriranja svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 te u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako su navedeni u članku 3. i člancima od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s tim člancima.
  Pri određivanju svojih obvezujućih nacionalnih doprinosa
  države članice
  primjenjuju
  formulu iz Priloga I. ovoj Direktivi i objašnjavaju kako i na temelju kojih podataka su izračunale te doprinose.

Države članice također dostavljaju udjele potrošnje energije u sektorima krajnjih korisnika, kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1099/2008 o energetskoj statistici, uključujući sektore industrije, domaćinstava, usluga i prometa, u svojim nacionalnim doprinosima energetskoj učinkovitosti. Navode se i predviđanja za potrošnju energije u sektoru ▌IKT-a ▌.

U određivanju navedenih doprinosa države članice uzimaju u obzir:

| (a) | da potrošnja energije u Uniji 2030 . ne smije biti veća od
  740
  Mtoe krajnje energije ili veća od
  960
  Mtoe primarne energije; |
| --- | --- |

(a)

da potrošnja energije u Uniji 2030 . ne smije biti veća od
  740
  Mtoe krajnje energije ili veća od
  960
  Mtoe primarne energije;

| (b) | mjere predviđene ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(b)

mjere predviđene ovom Direktivom;

| (c) | druge mjere za poticanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije; |
| --- | --- |

(c)

druge mjere za poticanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije;

| (d) | sljedeće
  relevantne faktore koji utječu na nastojanja u području učinkovitosti
  i uključeni su u formulu utvrđenu u Prilogu I.
  :






  i. | zajednička razina ambicioznosti potrebna da se postignu klimatski ciljevi; |
| --- | --- | --- |

(d)

sljedeće
  relevantne faktore koji utječu na nastojanja u području učinkovitosti
  i uključeni su u formulu utvrđenu u Prilogu I.
  :

i.

zajednička razina ambicioznosti potrebna da se postignu klimatski ciljevi;

| ii. | ravnopravna raspodjela nastojanja u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

ii.

ravnopravna raspodjela nastojanja u cijeloj Uniji;

| iii. | energetski intenzitet gospodarstva; |
| --- | --- |

iii.

energetski intenzitet gospodarstva;

| iv. | preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije; |
| --- | --- |

iv.

preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije;

| (e) | ostali nacionalni
  čimbenici
  koji utječu na potrošnju energije, a posebno:






  i. | razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om; |
| --- | --- | --- |

(e)

ostali nacionalni
  čimbenici
  koji utječu na potrošnju energije, a posebno:

i.

razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om;

| ii. | promjene u izvozu i uvozu energije, promjene u strukturi izvora energije i uvođenje novih održivih goriva; |
| --- | --- |

ii.

promjene u izvozu i uvozu energije, promjene u strukturi izvora energije i uvođenje novih održivih goriva;

| iii. | razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

iii.

razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika;

| iv. | dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrija. |
| --- | --- |

iv.

dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrija.

| (iv a) | razina ambicije u nacionalnim planovima za dekarbonizaciju/klimatsku neutralnost. |
| --- | --- |

(iv a)

razina ambicije u nacionalnim planovima za dekarbonizaciju/klimatsku neutralnost.

Ako države članice uzimaju u obzir nacionalne čimbenike iz trećeg podstavka točke (e), to ne dovodi do neuspjeha u postizanju cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije. Komisija procjenjuje je li zajednički doprinos država članica dovoljan za postizanje cilja energetske učinkovitosti Unije i procjenjuje jesu li doprinosi u skladu s postizanjem ključnih etapa. Ako zaključi da to nije dovoljno, u roku od dva mjeseca od obavijesti država članica o njihovim nacionalnim doprinosima za energetsku učinkovitost svakoj državi članici predlaže ispravljeni nacionalni doprinos energetskoj učinkovitosti kojim se osigurava da se zajedničkim doprinosom država članica postigne cilj povećanja energetske učinkovitosti Unije. Pri primjeni tog mehanizma Komisija osigurava da nema razlike u potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije između zbroja nacionalnih doprinosa država članica i cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije.

3.   Komisija na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 29. stavcima 1. i 3. Uredbe (EU) 2018/1999
  ocjenjuje napredak država članica u ostvarivanju njihovih obvezujućih nacionalnih doprinosa i ključnih etapa iz stavka 2. ovog članka. Ako Komisija na temelju svoje ocjene zaključi
  da nije ostvaren dovoljan napredak u postizanju doprinosa energetskoj učinkovitosti, države članice koje su iznad svojih ▌putanja
  i ključnih etapa
  iz stavka 2. ovog članka dužne su se pobrinuti za provođenje dodatnih mjera u roku od godine dana od datuma primanja Komisijine ocjene kako bi sustigle zaostatke u postizanju svojih doprinosa energetskoj učinkovitosti. Te dodatne mjere uključuju, među ostalim, sljedeće:

| (a) | nacionalne mjere kojima se postiže dodatna ušteda energije, među ostalim veću pomoć u razvoju projekata za provedbu mjera ulaganja u energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne mjere kojima se postiže dodatna ušteda energije, među ostalim veću pomoć u razvoju projekata za provedbu mjera ulaganja u energetsku učinkovitost;

| (b) | povećavanje obveze uštede energije utvrđene u članku 8.; |
| --- | --- |

(b)

povećavanje obveze uštede energije utvrđene u članku 8.;

| (c) | prilagođavanje obveze za javni sektor; |
| --- | --- |

(c)

prilagođavanje obveze za javni sektor;

| (d) | dobrovoljni financijski doprinos Nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost iz članka 28. ili nekom drugom instrumentu financiranja specijaliziranom za energetsku učinkovitost, pri čemu godišnji financijski doprinosi moraju biti jednaki ulaganjima potrebnima za postizanje ▌putanje. |
| --- | --- |

(d)

dobrovoljni financijski doprinos Nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost iz članka 28. ili nekom drugom instrumentu financiranja specijaliziranom za energetsku učinkovitost, pri čemu godišnji financijski doprinosi moraju biti jednaki ulaganjima potrebnima za postizanje ▌putanje.

Ako je država članica iznad svoje ▌putanje iz stavka 2. ovog članka, ona mora u svoje integrirano nacionalno energetsko i klimatsko izvješće o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 uvrstiti objašnjenje
  mjera
  koje će
  poduzeti kako bi
  se riješila nedosljednost radi postizanja svojeg nacionalnog doprinosa energetskoj učinkovitosti
  i očekivani iznos uštede energije za svaku mjeru
  .

Komisija ocjenjuje jesu li nacionalne mjere iz ovog stavka dovoljne da se postignu Unijini ciljevi energetske učinkovitosti. Ako se zaključi da nacionalne mjere nisu dovoljne, Komisija, prema potrebi, predlaže mjere i izvršava svoje ovlasti na razini Unije osobito kako bi osigurala ostvarivanje Unijinih ciljeva energetske učinkovitosti za 2030.

4.   Komisija je dužna do 31. prosinca 2026. ocijeniti sve metodološke promjene u podacima dostavljenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1099/2008 o energetskoj statistici, u metodologiji za izračun energetske bilance i u energetskim modelima za europsku potrošnju energije te, prema potrebi, predložiti tehničke računske prilagodbe Unijinih ciljeva za 2030. radi očuvanja razine ambicioznosti utvrđene u stavku 1. ovog članka.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

JAVNI SEKTOR KAO UZOR

JAVNI SEKTOR KAO UZOR

Članak 5.

Javni sektor: predvodnik u energetskoj učinkovitosti

1.   Države članice dužne su se pobrinuti da se ukupna krajnja potrošnja energije svih javnih tijela zajedno smanji za barem
  2 %
  svake godine u odnosu na godinu X – 2 (pri čemu je X godina u kojoj ova Direktiva stupi na snagu).

U izračunu krajnje potrošnje energije javnih tijela države članice mogu uzeti u obzir razlike u klimi unutar države članice.

2.   Države članice u svoje nacionalne energetske i klimatske planove i njihova ažuriranja u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 uključuju popis
  svih
  javnih tijela koja doprinose ispunjavanju obveze iz stavka 1. ovog članka, količinu smanjenja potrošnje energije
  i energetske uštede
  koje svako od njih mora ostvariti i mjere kojima ih namjeravaju ostvariti. U svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim izvješćima o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 države članice svake godine izvješćuju Komisiju o ostvarenom smanjenju krajnje potrošnje energije.

3.   Države članice osiguravaju da regionalna i lokalna tijela uspostave specifične mjere energetske učinkovitosti u svojim planovima za dekarbonizaciju nakon savjetovanja s 
  relevantnim
  dionicima
  , svojim agencijama za energiju, kada je to relevantno,
  i javnošću, uključujući sa skupinama koje su u opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim posljedicama
  na osnovi prihoda, roda, demografije, zdravstvenog stanja ili pripadnosti manjinskoj skupini
  , kao što su ▌osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla.
  Države članice također osiguravaju da regionalne i lokalne vlasti pri osmišljavanju i provedbi mjera energetske učinkovitosti izbjegavaju negativne izravne ili neizravne učinke mjera energetske učinkovitosti na energetski siromašna kućanstva, kućanstva s niskim prihodima ili ranjive skupine.

4.   Države članice javnim tijelima
  pružaju financijsku i tehničku
  potporu u uvođenju mjera za poboljšavanje energetske učinkovitosti
  i potiču ih da uzimaju u obzir šire koristi koje nadilaze uštedu energije, kao što su kvaliteta zraka i okoliša u zatvorenom prostoru te poboljšanje kvalitete života ljudi i udobnost obnovljenih javnih zgrada, posebno škola, vrtića, domova za starije i nemoćne, objekta za stanovanje uz skrb, bolnica i socijalnog stanovanja,
  uključujući na regionalnoj i lokalnoj razini.
  Države članice daju
  smjernice,
  promiču
  stvaranje stručnosti i prilike za izobrazbu
  , uključujući u području energetske obnove, na način da koriste ugovore o energetskom učinku i javno-privatna partnerstva,
  te
  potiču
  suradnju među javnim tijelima.
  Države članice podupiru javna tijela kada je riječ o rješavanju problema nedostatka ljudskih resursa, koji su potrebni u svim fazama zelene tranzicije, uključujući obrtnike i visokokvalificirane stručnjake za zelenu tehnologiju, znanstvenike u području primijenjenih znanosti i inovatore.

5.   Države članice potiču javna tijela da u svojim aktivnostima ulaganja i politikama u obzir uzimaju emisije ugljika tijekom cijelog životnog vijeka
  kao i koristi za gospodarstvo, društvo i energetsku sigurnost
  ,
  te u tom pogledu izdaju posebne smjernice
  .

5a.
     
  Države članice potiču javna tijela da poduzmu odgovarajuće mjere za pronalaženje rješenja za aspekt grijanja zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela ili kojima se javna tijela koriste, i to posebno zamjenom starih i neučinkovitih grijača i postupnim ukidanjem fosilnih goriva.

5b.
     
  Države članice promiču uporabu javnog prijevoza i drugih energetski učinkovitijih sredstava mobilnosti koja manje zagađuju, kao što su željeznica, vožnja biciklom, hodanje ili dijeljena mobilnost, i to preko obnove i dekarbonizacije voznih parkova, poticanja promjene načina prijevoza i uključivanja tih načina prijevoza u planiranje mobilnosti u gradovima.

Članak 6.

Zgrade javnih tijela kao uzor

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 7. Direktive 2010/31/EU ▌, svaka država članica osigurava da se najmanje 3 % ukupne korisne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada u vlasništvu javnih tijela
  iz kategorija navedenih u nastavku te zgrada za socijalne svrhe
  obnovi svake godine kako bi se barem modernizirale u zgrade gotovo nulte energije
  ili zgrade nulte energije
  u skladu s člankom 9. Direktive 2010/31/EU
  , uzimajući u obzir troškovnu učinkovitost i tehničku izvedivost:

| (a) | zgrade u vlasništvu javnih tijela, |
| --- | --- |

(a)

zgrade u vlasništvu javnih tijela,

| (b) | novozakupljene zgrade kojima se koriste javna tijela, od... [datum stupanja na snagu ove Direktive], |
| --- | --- |

(b)

novozakupljene zgrade kojima se koriste javna tijela, od... [datum stupanja na snagu ove Direktive],

| (c) | zgrade kojima se koriste javna tijela u trenutku određene prekretnice (obnova najma, prodaja, prenamjena, značajni popravci ili radovi na održavanju). |
| --- | --- |

(c)

zgrade kojima se koriste javna tijela u trenutku određene prekretnice (obnova najma, prodaja, prenamjena, značajni popravci ili radovi na održavanju).

Države članice mogu izuzeti socijalno stanovanje od obveze obnove iz prvog podstavka ako takve obnove ne bi bile troškovno neutralne ili bi dovele do povećanja najamnine za osobe koje žive u socijalnom stanovanju koje ni na koji način ne može ostati unutar granica ekvivalenta financijske uštede na računima za energiju.

Ako javna tijela koriste zgradu koja nije u njihovu vlasništvu, koriste svoja ugovorna prava koliko je moguće da potaknu vlasnika zgrade da je obnovi tako da postane zgrada gotovo nulte energije u skladu s člankom 9. Direktive 2010/31/EU
  ili da uvede sustav gospodarenja energijom ili ugovor o energetskom učinku s ciljem održavanja i poboljšanja energetskih svojstava tijekom vremena
  . Pri sklapanju novog ugovora za korištenje zgrade koja nije u njihovu vlasništvu, javna tijela
  osiguravaju
  da ta zgrada ima energetski certifikat prema kojem pripada jednom od dva najviša razreda energetske učinkovitosti
  ili utvrđuju ugovorne klauzule kojima se vlasnika zgrade obvezuje da obnovi zgradu tako da postane zgrada gotovo nulte energije prije nego je javno tijelo počne koristiti
  .

Stopa od najmanje 3 % izračunava se na temelju ukupne korisne površine poda zgrada u vlasništvu javnih tijela ▌i
  zgrada za socijalne svrhe
  čija je ukupna korisna površina poda veća od 250 m2 i koje 1. siječnja 2024. nisu zgrade gotovo nulte energije.

Države članice mogu utvrditi zahtjeve kojima se osigurava, ako je to tehnički i ekonomski izvedivo, da su zgrade koje su u vlasništvu javnih tijela ili kojima se javna tijela koriste, kako je navedeno u prvom i trećem podstavku ovog stavka, te zgrade za socijalne svrhe veće od 250 m2 opremljene sustavima automatizacije i kontrole za zgradu ili drugim rješenjima za aktivno upravljanje tokovima energije, u skladu s člankom 14. stavkom 4. Direktive 2010/31/EU.

Kada je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito, države članice moraju učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi postavile niz mjesta za punjenje u zgradama koje su u vlasništvu javnih tijela ili kojima se javna tijela koriste, premašujući pritom minimalne zahtjeve iz članka 12. Direktive... [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426(COD)].

1a.
     
  Odstupajući od stavka 1., države članice mogu primjenjivati manje stroge zahtjeve kojima se utvrđuju različiti zahtjevi u pogledu energetskih svojstava za sljedeće kategorije zgrada:

| (a) | zgrade koje su službeno zaštićene zbog toga što pripadaju posebno zaštićenom području ili zbog svoje posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti, u mjeri u kojoj bi se ispunjavanjem određenih minimalnih zahtjeva energetskih svojstava na neprihvatljiv način promijenio njihov značaj ili izgled; |
| --- | --- |

(a)

zgrade koje su službeno zaštićene zbog toga što pripadaju posebno zaštićenom području ili zbog svoje posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti, u mjeri u kojoj bi se ispunjavanjem određenih minimalnih zahtjeva energetskih svojstava na neprihvatljiv način promijenio njihov značaj ili izgled;

| (b) | zgrade koje su u vlasništvu oružanih snaga ili središnje vlasti i koje su namijenjene nacionalnoj obrani, osim pojedinačnih prostora za stanovanje ili uredskih zgrada za oružane snage i drugo osoblje koje zapošljavaju nadležna tijela za nacionalnu obranu; |
| --- | --- |

(b)

zgrade koje su u vlasništvu oružanih snaga ili središnje vlasti i koje su namijenjene nacionalnoj obrani, osim pojedinačnih prostora za stanovanje ili uredskih zgrada za oružane snage i drugo osoblje koje zapošljavaju nadležna tijela za nacionalnu obranu;

| (c) | zgrade koje se koriste u obredne i vjerske svrhe. |
| --- | --- |

(c)

zgrade koje se koriste u obredne i vjerske svrhe.

1b.
     
  Kako bi se dala prednost uštedi energije i potaknulo rano djelovanje, država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada u skladu sa stavkom 1. u bilo kojoj godini do 31. prosinca 2026. može uračunati višak u godišnju stopu obnove za bilo koju od sljedeće tri godine. Država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada od 1. siječnja 2027. može višak uračunati u godišnju stopu obnove za sljedeće dvije godine.

2.   U iznimnim slučajevima države članice mogu u godišnju stopu obnove zgrada uračunati nove zgrade koje su u vlasništvu kao zamjena za određene zgrade javnih tijela srušene tijekom bilo koje od prethodne dvije godine. Takve se iznimke primjenjuju samo ako bi bile troškovno učinkovitije i održivije u smislu energije i emisija CO2 tijekom životnog vijeka u odnosu na obnovu takvih zgrada. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje opće kriterije, metodologije i postupke za utvrđivanje takvih iznimnih slučajeva.

3.   Za potrebe ovog članka države članice objavljuju popis grijanih i/ili hlađenih
  zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela ili kojima se javna tijela koriste kako je navedeno u prvom i trećem podstavku stavka 1. te zgrada za socijalne svrhe
  čija je ukupna korisna površina poda veća od 250 m2. Taj se popis
  sastavlja do 30. lipnja 2024. i ažurira
  najmanje jednom godišnje. 
  Prikuplja se u bazi podataka prilagođenoj korisniku te je povezan s pregledom fonda zgrada sastavljenim u okviru nacionalnih dugoročnih strategija obnove u skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU i bazama podataka uspostavljenima na temelju članka 19. te direktive [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426(COD)].

Ako takvi popisi već postoje na lokalnoj ili regionalnoj razini, svaka država članica poduzima odgovarajuće mjere za olakšavanje prikupljanja i obrade podataka povezanih sa svojim popisom. Popis omogućuje i privatnim subjektima, uključujući poduzeća za energetske usluge, da sudjeluju u rješenjima za obnovu. Promatračka skupina za obnovu zgrada EU-a može objediniti podatke o značajkama fonda zgrada, ovojnicama zgrada, tehničkim sustavima zgrada, obnovi zgrada i energetskim svojstvima kako bi se s pomoću usporedivih podataka osiguralo bolje razumijevanje energetske učinkovitosti sektora zgradarstva.

Popis sadržava barem sljedeće podatke:

| (a) | površinu poda u m2; |
| --- | --- |

(a)

površinu poda u m2;

| (ab) | godišnju potrošnju energije za grijanje, hlađenje, električnu energiju i toplu vodu ako su ti podaci dostupni; |
| --- | --- |

(ab)

godišnju potrošnju energije za grijanje, hlađenje, električnu energiju i toplu vodu ako su ti podaci dostupni;

| (b) | energetski certifikat svake zgrade izdan u skladu s 
  člankom 16. Direktive ... [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426 (COD)] ili, ako ne postoji energetski certifikat za zgradu, dostavljaju se informacije o izvoru topline za zgradu, energetskom intenzitetu zgrade navedenom u kWh/(m2*god), ventilacijskim i rashladnim instalacijama i drugim tehničkim instalacijama; |
| --- | --- |

(b)

energetski certifikat svake zgrade izdan u skladu s 
  člankom 16. Direktive ... [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426 (COD)] ili, ako ne postoji energetski certifikat za zgradu, dostavljaju se informacije o izvoru topline za zgradu, energetskom intenzitetu zgrade navedenom u kWh/(m2*god), ventilacijskim i rashladnim instalacijama i drugim tehničkim instalacijama;

| (ba) | izmjerene uštede energije koje proizlaze iz obnove zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela ili kojima se javna tijela koriste te zgrada za socijalne svrhe i druge mjere energetske učinkovitosti u tim zgradama; |
| --- | --- |

(ba)

izmjerene uštede energije koje proizlaze iz obnove zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela ili kojima se javna tijela koriste te zgrada za socijalne svrhe i druge mjere energetske učinkovitosti u tim zgradama;

| (bb) | starost, vrsta namjene, tipologija i lokacija zgrada (gradska ili ruralna). |
| --- | --- |

(bb)

starost, vrsta namjene, tipologija i lokacija zgrada (gradska ili ruralna).

Povrh podataka iz trećeg podstavka, države članice ulažu sve napore kako bi u svoje popise uključile kvalitativne aspekte. Konkretno, svojim popisima mogu priložiti opis mjera povezanih sa svojim strategijama za sudjelovanje kako bi se osiguralo da vlasnici i korisnici zgrada prilagode svoje ponašanje u cilju uštede energije i ispunjavanja operativnih zahtjeva za zgrade gotovo nulte energije. Takvi su prilozi dostupni u obliku resursnih centara kojima upravljaju lokalna tijela ili se dodaju već postojećima, a dostupni su dionicima, uključujući tvorce politika, privatne iznajmljivače socijalnih stanova i udruge stanara te voditelje privatnih ureda.

Članak 7.

Javna nabava

1.   Države članice osiguravaju da naručitelji i javni naručitelji, kad sklapaju javne ugovore i koncesije vrijednosti koja nije ispod pragova utvrđenih u članku 8. Direktive 2014/23/EU, članku 4. Direktive 2014/24/EU i članku 15. Direktive 2014/25/EU, kupuju samo proizvode, usluge, zgrade i radove s visokim energetskim svojstvima
  , uzimajući na adekvatan način u obzir učinkovito upravljanje financijskim sredstvima,
  u skladu sa zahtjevima iz Priloga IV. ovoj Direktivi.

Države članice također osiguravaju da naručitelji i javni naručitelji, kad sklapaju javne ugovore i koncesije vrijednosti koja nije ispod pragova na koje se upućuje u prvom podstavku, primjenjuju načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu iz članka 3. ove Direktive, uključujući za one javne ugovore i koncesije za koje u Prilogu IV. nisu propisani posebni zahtjevi.

2.   Obveza iz stavka 1. primjenjuje se na ugovore oružanih snaga samo u mjeri u kojoj njezina primjena nije u suprotnosti s prirodom i primarnim ciljem aktivnosti oružanih snaga. Obveza se ne primjenjuje na ugovore za nabavu vojne opreme kako je definirano Direktivom 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (60).

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 26. stavak 4 ove Direktive, države članice osiguravaju da naručitelji i javni naručitelji procjenjuju izvedivost sklapanja dugoročnih ugovora o energetskom učinku kojima se osigurava dugoročna ušteda energije u slučaju javne nabave za ugovore o uslugama sa značajnim energetskim sadržajem .

4.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., u slučaju kupnje paketa proizvoda koji je potpuno obuhvaćen delegiranim aktom donesenim u skladu s Uredbom (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća (61), države članice mogu zahtijevati da se prednost da zbirnoj energetskoj učinkovitosti u odnosu na energetsku učinkovitost pojedinačnih proizvoda u sklopu tog paketa, odnosno kupnji paketa proizvoda koji je u skladu s kriterijem pripadnosti najvišem
  dostupnom
  razredu energetske učinkovitosti.

5.   Države članice
  zahtijevaju
  da naručitelji i javni naručitelji u praksi u nabavi
  , osobito za prometni sektor,
  prema potrebi uzimaju u obzir šire aspekte održivosti, društva, okoliša i kružnog gospodarstva kako bi se postigli Unijini ciljevi dekarbonizacije i nulte stope onečišćenja. Prema potrebi i u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu IV. države članice zahtijevaju od naručitelja i javnih naručitelja da uzimaju u obzir Unijine kriterije za zelenu javnu nabavu.

Radi transparentnosti u primjeni zahtjeva energetske učinkovitosti u postupku nabave države članice javno objavljuju informacije o učinku energetske učinkovitosti ugovora vrijednosti koja nije ispod pragova iz stavka 1. Javni naručitelji od ponuditelja
  zahtijevaju
  da za novu zgradu
  i zgradu koja će se obnoviti
  navedu informacije o potencijalu globalnog zagrijavanja tijekom životnog vijeka
  , uključujući uporabu niskougljičnih materijala i kružnost upotrijebljenih materijala,
  pri čemu te informacije javno
  objavljuju
  za ugovore, osobito kad je riječ o novim zgradama s ukupnom korisnom površinom poda većom od 2 000 kvadratnih metara.

Države članice naručiteljima i javnim naručiteljima pružaju podršku za uvođenje zahtjeva energetske učinkovitosti, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, time što daju jasna pravila i smjernice, uključujući metodologije za procjenjivanje troškova životnog vijeka te utjecaja na okoliš i troškova za okoliš, uspostavljaju centre stručnosti za podršku, potiču suradnju među javnim naručiteljima, uključujući prekograničnu, te kad je god to moguće koriste zbirnu nabavu i digitalnu nabavu.

5a.
     
  Prema potrebi, Komisija može pružiti dodatne smjernice i alate nacionalnim tijelima i službenicima za javnu nabavu kada je riječ o primjeni zahtjeva energetske učinkovitosti u postupku javne nabave. Takva bi podrška mogla ojačati postojeće platforme za potporu (npr. usklađeno djelovanje) za države članice i pomoći im da uzmu u obzir kriterije za zelenu javnu nabavu.

6.   Države članice uspostavljaju pravne i regulatorne odredbe i administrativne prakse koje se odnose na javnu nabavu te godišnji proračun i računovodstvo potrebne da se pojedinačni javni naručitelji ne odvrate od ulaganja u poboljšanje energetske učinkovitosti te od uporabe ugovora o energetskom učinku i mehanizama financiranja s trećim osobama na dugoročnoj ugovornoj osnovi.

7.   Države članice uklanjaju sve regulatorne i neregulatorne prepreke energetskoj učinkovitosti, posebno kad je riječ o pravnim i regulatornim odredbama i administrativnim praksama koje se odnose na javnu nabavu te godišnji proračun i računovodstvo kako bi se osiguralo da se pojedinačna javna tijela ne odvrate od ulaganja u poboljšanje energetske učinkovitosti te od uporabe ugovora o energetskom učinku i mehanizama financiranja s trećim osobama na dugoročnoj ugovornoj osnovi.

Države članice izvješćuju Komisiju o mjerama poduzetima za uklanjanje prepreka uvođenju poboljšanja energetske učinkovitosti u okviru integriranih nacionalnih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

UČINKOVITOST U UPORABI ENERGIJE

UČINKOVITOST U UPORABI ENERGIJE

Članak 8.

Obveza uštede energije

-1.
     
  Kako bi se osigurao stabilan i predvidljiv doprinos ostvarenju energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti do 2050., države članice ostvaruju kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji u razdobljima obveze. Prvo razdoblje obveze, navedeno u stavku 1. točki (a), trajalo je od 2014. do 2020. Drugo razdoblje obveze, navedeno u stavku 1. točkama (b) i (c), traje od 2021. do 2030.

1.   Države članice ostvaruju kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja je barem jednaka:

| (a) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. od 1,5 % godišnje količine prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2013. Iz tog se izračuna u cijelosti ili djelomično može isključiti količina prodane energije upotrijebljene u prometu; |
| --- | --- |

(a)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. od 1,5 % godišnje količine prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2013. Iz tog se izračuna u cijelosti ili djelomično može isključiti količina prodane energije upotrijebljene u prometu;

| (b) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023 . od 0,8 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019. Odstupajući od tog zahtjeva, Cipar i Malta ostvaruju nove uštede svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023 . što je jednako 0,24 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019.; |
| --- | --- |

(b)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023 . od 0,8 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019. Odstupajući od tog zahtjeva, Cipar i Malta ostvaruju nove uštede svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023 . što je jednako 0,24 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019.;

| (c) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030. od
  2
   % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(c)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030. od
  2
   % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2020.

Države članice odlučuju kako treba rasporediti izračunanu količinu nove uštede u svakom razdoblju iz prvog podstavka točaka (a), (b) i (c) , pod uvjetom da se do kraja svakog razdoblja obveze ostvari zahtijevana ukupna kumulativna ušteda energije u krajnjoj potrošnji.

Države članice i dalje ostvaruju nove godišnje uštede u skladu sa stopom ušteda iz točke (c) prvog podstavka u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.

2.   Države članice postižu iznos uštede koji se zahtijeva u skladu sa stavkom 1. ovog članka uspostavom sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 9. ili donošenjem alternativnih mjera politike iz članka 10. Države članice mogu kombinirati sustav obveze energetske učinkovitosti s alternativnim mjerama politike. Države članice osiguravaju da se ušteda energije koja proizlazi iz mjera politike iz članaka 9. i 10. te članka 28. stavka 11. izračunava u skladu s Prilogom V.

3.   Sustave obveze energetske učinkovitosti, alternativne mjere politike, ili njihovu kombinaciju, ili programe ili mjere financirane iz nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost države članice provode prioritetno kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom
  , kućanstava s niskim prihodima
  , ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice dužne su se pobrinuti da mjere politike provedene u skladu s ovim člankom nemaju negativan učinak na te osobe. U primjenjivim slučajevima države članice dužne su na najbolji mogući način iskorištavati financiranje, uključujući javno financiranje, instrumente financiranja uspostavljene na razini Unije i prihode od emisijskih jedinica u skladu s člankom 22. stavkom 3. točkom (b), s ciljem uklanjanja negativnih učinaka i osiguravanja pravedne i uključive energetske tranzicije.

Kako bi ostvarile iznos uštede energije koji se zahtijeva u skladu sa stavkom 1.,
  države članice razmatraju i promiču ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana u doprinošenju provedbi tih mjera politike.

Države članice dužne su
  utvrditi i
  ostvariti
  minimalni
  udio potrebne kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom
  , kućanstva s niskim prihodima
  , ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, kod osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Taj udio mora biti barem jednak udjelu kućanstava u energetskom siromaštvu kako je procijenjen u njihovu nacionalnom energetskom i klimatskom planu sastavljenom u skladu s člankom 3. stavkom 3. točkom (d) Uredbe o upravljanju (EU) 2018/1999.
  Države članice u svojoj procjeni udjela energetskog siromaštva u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzimaju u obzir pokazatelje iz točaka od (a) do (bb) ovog podstavka.
  Ako država članica nije dostavila podatak o udjelu kućanstava u energetskom siromaštvu kako je procijenjen u njezinu nacionalnom energetskom i klimatskom planu, udio potrebne kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji kod ugroženih kupaca
  , kućanstva s niskim prihodima
  , osoba pogođenih energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju mora biti barem jednak aritmetičkom prosjeku udjela sljedećih pokazatelja za 2019. ili, ako podaci za 2019. nisu dostupni, za linearnu ekstrapolaciju njihovih vrijednosti za posljednje tri godine za koje su dostupni:

| (a) | nemogućnost održavanja odgovarajuće temperature u domu (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

(a)

nemogućnost održavanja odgovarajuće temperature u domu (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| (b) | nepodmireni računi za komunalne usluge (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); i |
| --- | --- |

(b)

nepodmireni računi za komunalne usluge (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); i

| (ba) | ukupan broj stanovnika koji živi u stambenom objektu s krovom koji propušta, vlažnim zidovima, podovima ili temeljima ili trulim prozorskim okvirima ili podom (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

(ba)

ukupan broj stanovnika koji živi u stambenom objektu s krovom koji propušta, vlažnim zidovima, podovima ili temeljima ili trulim prozorskim okvirima ili podom (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| (bb) | stopa rizika od siromaštva (Eurostat, istraživanja SILC-a i ECHP-a [ilc_li02]) (granična točka: 60 % medijana ekvivalentnog dohotka nakon socijalnih transfera. |
| --- | --- |

(bb)

stopa rizika od siromaštva (Eurostat, istraživanja SILC-a i ECHP-a [ilc_li02]) (granična točka: 60 % medijana ekvivalentnog dohotka nakon socijalnih transfera.

▌

4.   Države članice uključuju informacije o primijenjenim pokazateljima, aritmetičkom prosjeku udjela i rezultatima mjera politike uspostavljenima u skladu sa stavkom 3. ovog članka u ažuriranim verzijama svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999, u svojim naknadnim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s člankom 3. i člancima od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 i odgovarajućim izvješćima o napretku u skladu s člankom 17. te uredbe.

5.   Države članice mogu uračunavati uštede energije koje proizlaze iz mjera politike, bilo da su uvedene do 31. prosinca 2020. ili nakon tog datuma, pod uvjetom da te mjere dovedu do novih pojedinačnih mjera koje se poduzimaju nakon 31. prosinca 2020. Ušteda energije postignuta u bilo kojem razdoblju obveze ne uračunava se u količinu potrebne uštede energije iz prijašnjih razdoblja obveze utvrđenih u stavku 1.

6.   Pod uvjetom da države članice ispune barem svoju obvezu kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji iz stavka 1. prvog podstavka točke (b), one mogu izračunati potrebni iznos uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) na jedan ili više sljedećih načina:

| (a) | primjenom godišnje stope štednje na prodaju energije krajnjim kupcima ili na krajnju potrošnju energije, prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019.; |
| --- | --- |

(a)

primjenom godišnje stope štednje na prodaju energije krajnjim kupcima ili na krajnju potrošnju energije, prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019.;

| (b) | isključenjem iz osnovnog scenarija za izračun, u cijelosti ili djelomično, energije koja se upotrebljava u prometu; |
| --- | --- |

(b)

isključenjem iz osnovnog scenarija za izračun, u cijelosti ili djelomično, energije koja se upotrebljava u prometu;

| (c) | korištenjem bilo koje od mogućnosti utvrđenih u stavku 8. |
| --- | --- |

(c)

korištenjem bilo koje od mogućnosti utvrđenih u stavku 8.

7.   Ako države članice odluče iskoristiti bilo koju mogućnost iz stavka 6. u pogledu potrebne uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) , one utvrđuju:

| (a) | vlastitu godišnju stopu uštede koja će se primjenjivati u izračunu njihove kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji, kojom se osigurava da konačni iznos njihove neto uštede energije nije niži od onog koji se zahtijeva u stavku 1. prvom podstavku točki (b); |
| --- | --- |

(a)

vlastitu godišnju stopu uštede koja će se primjenjivati u izračunu njihove kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji, kojom se osigurava da konačni iznos njihove neto uštede energije nije niži od onog koji se zahtijeva u stavku 1. prvom podstavku točki (b);

| (b) | vlastiti osnovni scenarij za izračun u kojem se može u cijelosti ili djelomično isključiti energiju koja se upotrebljava u prometu. |
| --- | --- |

(b)

vlastiti osnovni scenarij za izračun u kojem se može u cijelosti ili djelomično isključiti energiju koja se upotrebljava u prometu.

8.   Podložno stavku 9., svaka država članica može:

| (a) | provesti izračun koji se zahtijeva u stavku 1. prvom podstavku točki (a) koristeći se vrijednostima od 1 % u 2014. i u 2015.; 1,25 % u 2016. i u 2017.; i 1,5 % u 2018., u 2019. i u 2020.; |
| --- | --- |

(a)

provesti izračun koji se zahtijeva u stavku 1. prvom podstavku točki (a) koristeći se vrijednostima od 1 % u 2014. i u 2015.; 1,25 % u 2016. i u 2017.; i 1,5 % u 2018., u 2019. i u 2020.;

| (b) | isključiti iz izračuna, u cijelosti ili djelomično, količinu prodane energije upotrijebljene u razdoblju obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) ili krajnje energije utrošene u razdoblju obveze iz točke (b) tog podstavka za potrebe industrijskih djelatnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ; |
| --- | --- |

(b)

isključiti iz izračuna, u cijelosti ili djelomično, količinu prodane energije upotrijebljene u razdoblju obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) ili krajnje energije utrošene u razdoblju obveze iz točke (b) tog podstavka za potrebe industrijskih djelatnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ;

| (c) | u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) uračunavati uštedu energije ostvarenu u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjeva iz članka 23. stavka 4., članka 24. stavka 4. točke (a) i članka 25. stavka 1., stavaka od 5. do 9. i stavka 11. Države članice obavješćuju Komisiju o planiranim mjerama politike u okviru ove točke za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u sklopu svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Učinak tih mjera izračunava se u skladu s Prilogom V. i uključuje se u te planove; |
| --- | --- |

(c)

u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) uračunavati uštedu energije ostvarenu u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjeva iz članka 23. stavka 4., članka 24. stavka 4. točke (a) i članka 25. stavka 1., stavaka od 5. do 9. i stavka 11. Države članice obavješćuju Komisiju o planiranim mjerama politike u okviru ove točke za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u sklopu svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Učinak tih mjera izračunava se u skladu s Prilogom V. i uključuje se u te planove;

| (d) | u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz pojedinačnih mjera koje se prvi puta provode od 31. prosinca 2008. i koje nastavljaju imati učinak u 2020. u pogledu razdoblja obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i nakon 2020. u pogledu razdoblja iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) te koje se mogu mjeriti i provjeriti; |
| --- | --- |

(d)

u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz pojedinačnih mjera koje se prvi puta provode od 31. prosinca 2008. i koje nastavljaju imati učinak u 2020. u pogledu razdoblja obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i nakon 2020. u pogledu razdoblja iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) te koje se mogu mjeriti i provjeriti;

| (e) | u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz mjera politike pod uvjetom da se može dokazati da te mjere dovode do pojedinačnih mjera koje se poduzimaju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. i koje donose uštedu nakon 31. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

(e)

u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz mjera politike pod uvjetom da se može dokazati da te mjere dovode do pojedinačnih mjera koje se poduzimaju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. i koje donose uštedu nakon 31. prosinca 2020.;

| (f) | iz izračuna iznosa zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) isključiti 30 % provjerljive količine energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe kao rezultat mjera politike kojima se promiče nova ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(f)

iz izračuna iznosa zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) isključiti 30 % provjerljive količine energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe kao rezultat mjera politike kojima se promiče nova ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora;

| (g) | u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) uračunavati uštedu energije koja premašuje uštedu energije koja se zahtijeva za razdoblje obveze od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da je ta ušteda rezultat pojedinačnih mjera poduzetih na temelju mjera politike iz članaka 9. i 10. koje su države članice priopćile u okviru svojih nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost i u izvješćima o napretku u skladu s člankom 24. |
| --- | --- |

(g)

u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b) uračunavati uštedu energije koja premašuje uštedu energije koja se zahtijeva za razdoblje obveze od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da je ta ušteda rezultat pojedinačnih mjera poduzetih na temelju mjera politike iz članaka 9. i 10. koje su države članice priopćile u okviru svojih nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost i u izvješćima o napretku u skladu s člankom 24.

9.   Države članice zasebno primjenjuju i izračunavaju učinak mogućnosti odabranih u skladu sa stavkom 8. na razdoblje iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (b):

| (a) | za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) države članice mogu se koristiti stavkom 8. točkama od (a) do (d). Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. zajedno iznose najviše 25 % uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a); |
| --- | --- |

(a)

za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) države članice mogu se koristiti stavkom 8. točkama od (a) do (d). Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. zajedno iznose najviše 25 % uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a);

| (b) | za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (b), države članice mogu se koristiti stavkom 8. točkama od (b) do (g) pod uvjetom da pojedinačne mjere iz stavka 8. točke (d) nastave imati provjerljiv i mjerljiv učinak nakon 31. prosinca 2020. Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. ne smiju zajedno dovesti do smanjenja iznosa uštede energije izračunane u skladu sa stavcima 6. i 7. za više od 35 %. |
| --- | --- |

(b)

za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (b), države članice mogu se koristiti stavkom 8. točkama od (b) do (g) pod uvjetom da pojedinačne mjere iz stavka 8. točke (d) nastave imati provjerljiv i mjerljiv učinak nakon 31. prosinca 2020. Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. ne smiju zajedno dovesti do smanjenja iznosa uštede energije izračunane u skladu sa stavcima 6. i 7. za više od 35 %.

Bez obzira na to jesu li države članice u cijelosti ili djelomično isključile energiju koja se upotrebljava u prometu iz svojeg osnovnog scenarija za izračun ili se koristile bilo kojom od mogućnosti navedenih u stavku 8., one moraju osigurati da izračunani neto iznos nove uštede koju treba ostvariti u krajnjoj potrošnji energije u razdoblju obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023 . nije niži od iznosa koji je rezultat primjene godišnje stope uštede iz stavka 1. prvog podstavka točke (b).

10.   Države članice opisuju u ažuriranjima svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999, u svojim naknadnim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s člankom 3. i člancima od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s Prilogom III. Uredbi (EU) 2018/1999 i odgovarajućim izvješćima o napretku izračun iznosa uštede energije koju treba ostvariti u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. i, prema potrebi, pojašnjavaju na koji su način utvrđeni godišnja stopa uštede i osnovni scenarij za izračun te kako su i u kojoj mjeri primijenjene mogućnosti iz stavka 8. ovog članka.

11.   Države članice obavješćuju Komisiju o količini potrebne uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (c) i stavka 3. ovog članka, opisu mjera politike koje trebaju provesti da ostvare ukupni iznos kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji i svojim metodologijama za izračun u skladu s Prilogom V. ovoj Direktivi u okviru svojih ažuriranja integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 te u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako su navedeni u postupku iz članka 3. i članaka od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s postupkom iz tih članaka. Države članice koriste obrazac za izvješćivanje koji im je dala Komisija.

12.   Ako Komisija na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člankom 29. Uredbe (EU) 2018/1999 ili nacrta ili konačnog ažuriranja najnovijeg dostavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999 ili nacrta ili konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana u skladu s člankom 3. i člancima od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 zaključi da mjere politike ne osiguravaju postizanje potrebne kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji do kraja razdoblja obveze, Komisija može državama članicama čije mjere politike smatra nedovoljnima za osiguravanje ispunjavanja njihovih obveza uštede energije izdati preporuke u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2018/1999.

13.   Ako država članica ne postigne potrebnu kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji do kraja razdoblja obveze utvrđenog u stavku 1. ovog članka, dužna je postići preostalu uštedu energije uz potrebnu kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koju je obvezna postići do kraja sljedećeg razdoblja obveze.

14.   U okviru ažuriranja nacionalnih energetskih i klimatskih planova i odgovarajućih izvješća o napretku i naknadnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i u skladu s obavijestima dostavljenima na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 države članice dokazuju, uključujući, ako je primjereno, dokazima i izračunima:

| (a) | da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih mjera uštede energije ne uračunavaju dvaput; |
| --- | --- |

(a)

da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih mjera uštede energije ne uračunavaju dvaput;

| (b) | da ušteda energije postignuta u skladu sa stavkom 1. prvim podstavkom točkama (b) i (c) doprinosi postizanju njihovih nacionalnih doprinosa u skladu s člankom 4.; |
| --- | --- |

(b)

da ušteda energije postignuta u skladu sa stavkom 1. prvim podstavkom točkama (b) i (c) doprinosi postizanju njihovih nacionalnih doprinosa u skladu s člankom 4.;

| (c) | da su mjere politike uspostavljene radi postizanja njihove obveze uštede energije i osmišljene u skladu sa zahtjevima iz ovog članka te da su te mjere politike prihvatljive i primjerene za osiguravanje potrebne količine kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji do kraja svakog razdoblja obveze. |
| --- | --- |

(c)

da su mjere politike uspostavljene radi postizanja njihove obveze uštede energije i osmišljene u skladu sa zahtjevima iz ovog članka te da su te mjere politike prihvatljive i primjerene za osiguravanje potrebne količine kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji do kraja svakog razdoblja obveze.

Članak 9.

Sustavi obveze energetske učinkovitosti

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja iznosa uštede zahtijevanog u skladu s člankom 8. stavkom 1. putem sustava obveze energetske učinkovitosti, one osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. ovog članka koje posluju na državnom području pojedinačne države članice, ne dovodeći u pitanje članak 8. stavke 8. i 9., ispune zahtjev u vezi s kumulativnom uštedom energije u krajnjoj potrošnji kako je utvrđen u članku 8. stavku 1.

Ako je primjenjivo, države članice mogu odlučiti da stranke obveznice ispune tu uštedu, u cijelosti ili djelomično, kao doprinos nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 28. stavkom 11.

2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među operatorima prijenosnih sustava
  , operatorima distribucijskih sustava
  , distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima, koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 8. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede koja potječe od drugih stranaka kako je opisano u stavku 10. točki (a) ovog članka.

3.   Ako su poduzeća za maloprodaju energije imenovana strankama obveznicama na temelju stavka 2., države članice osiguravaju da poduzeća za maloprodaju energije u ispunjavanju svoje obveze ne stvaraju prepreke koje potrošačima otežavaju prelazak s jednog dobavljača na drugoga.

4.   Države članice
  potiču
  stranke obveznice da dio obveze uštede energije ostvare kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca
  i kućanstava s niskim prihodima
  i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice mogu također od stranaka obveznica zahtijevati da ostvare ciljeve smanjenja troškova energije i da ostvare uštedu energije promicanjem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim mjerama financijske potpore kojima se ublažavaju učinci cijena ugljika na MSP-ove i 
  mikropoduzeća
  .

5.   Države članice
  zahtijevaju
  od stranaka obveznica da rade s 
  regionalnim i
  lokalnim tijelima ili općinama
  , te da surađuju sa socijalnim službama i organizacijama civilnog društva kako bi se uspostavila platforma za sudjelovanje posvećena smanjenju energetskog siromaštva,
  promicale mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca
  i kućanstava s niskim prihodima
  i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. To obuhvaća utvrđivanje posebnih potreba onih skupina koje su u opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim posljedicama te pronalaženje rješenja za te potrebe. Radi zaštite osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, države članice potiču stranke obveznice da provode mjere kao što su obnova zgrada, uključujući socijalno stanovanje, zamjena bijele tehnike, nuđenje financijske potpore i poticaja za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u skladu s nacionalnim programima financiranja i potpore, ili energetskim pregledima.

6.   Države članice zahtijevaju od stranaka obveznica da godišnje izvješćuju o uštedi energije koje su stranke obveznice postigle mjerama koje su promicale kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju te zahtijevaju zbirne statističke informacije o njihovim krajnjim kupcima (pri čemu moraju biti vidljive promjene uštede energije u odnosu na prethodno dostavljene informacije) i pruženoj tehničkoj i financijskoj potpori.

7.   Države članice izražavaju iznos uštede energije koji se zahtijeva od svake stranke obveznice u krajnjoj potrošnji energije ili u potrošnji primarne energije. Metoda odabrana za iskazivanje iznosa uštede energije koji se zahtijeva upotrebljava se i za izračun uštede koju iskazuju stranke obveznice. Za potrebe konverzije količina ušteda energije primjenjuju se neto kalorične vrijednosti utvrđene u Prilogu VI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/2066 (62) i faktor primarne energije u skladu s člankom 29., osim ako se može obrazložiti primjena drugih faktora konverzije.

8.   Države članice uspostavljaju sustave mjerenja, nadzora i provjere za provođenje dokumentiranih provjera na temelju barem statistički značajnog udjela i reprezentativnog uzorka mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje su uspostavile stranke obveznice. Ti se mjerenje, nadzor i provjera provode neovisno o strankama obveznicama. [Ako je subjekt stranka obveznica u okviru nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 9. i iz sustava EU-a za trgovanje emisijama u sektoru zgrada i cestovnog prometa [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD) (63)], u sustavima za praćenje i provjeru mora biti osigurano da se cijena ugljika koja se prenosi kad se gorivo pušta u potrošnju [u skladu s člankom 21. stavkom 1. COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] uzima u obzir u izračunavanju i izvješćivanju ušteda energije ostvarenih subjektovim mjerama za uštedu energije.]

9.   Države članice obavješćuju Komisiju u okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 o uspostavljenim sustavima mjerenja, nadzora i provjere, što među ostalim uključuje korištene metode, utvrđene probleme i načine na koje se pristupilo njihovu rješavanju.

10.   U okviru sustava obveze energetske učinkovitosti države članice mogu odobriti strankama obveznicama da učine sljedeće:

| (a) | da u svoju obvezu uračunaju certificirane uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće strane, među ostalim ako stranke obveznice putem drugih tijelâ koja je odobrila država ili putem javnih tijela promiču mjere koje mogu uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja. Ako to dopuste, države članice osiguravaju da se certifikacija uštede energije odvija u skladu s postupkom odobrenja koji je uspostavljen u državama članicama, koji je jasan, transparentan i otvoren za sve sudionike na tržištu i koji je usmjeren na smanjenje troškova certifikacije; |
| --- | --- |

(a)

da u svoju obvezu uračunaju certificirane uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće strane, među ostalim ako stranke obveznice putem drugih tijelâ koja je odobrila država ili putem javnih tijela promiču mjere koje mogu uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja. Ako to dopuste, države članice osiguravaju da se certifikacija uštede energije odvija u skladu s postupkom odobrenja koji je uspostavljen u državama članicama, koji je jasan, transparentan i otvoren za sve sudionike na tržištu i koji je usmjeren na smanjenje troškova certifikacije;

| (b) | da računaju uštede ostvarene određene godine kao da su ostvarene u bilo kojoj od četiri prethodne ili tri sljedeće godine ako to nije dulje od isteka razdobljâ obveza iz članka 8. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

da računaju uštede ostvarene određene godine kao da su ostvarene u bilo kojoj od četiri prethodne ili tri sljedeće godine ako to nije dulje od isteka razdobljâ obveza iz članka 8. stavka 1.

Države članice procjenjuju učinak izravnih i neizravnih troškova sustava obveze energetske učinkovitosti na konkurentnost energetski intenzivnih industrija izloženih međunarodnom tržišnom natjecanju i, prema potrebi, poduzimaju mjere za smanjenje tog učinka.

11.   Jednom godišnje države članice objavljuju ostvarene uštede energije prema pojedinačnim strankama obveznicama ili prema svakoj od potkategorija stranaka obveznica, kao i ukupno u okviru sustava.

Članak 10.

Alternativne mjere politike

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja uštede u skladu s člankom 8. stavkom 1. putem alternativnih mjera politike, one osiguravaju, ne dovodeći u pitanje članak 8. stavke 8. i 9., da se ušteda energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. ostvaruje među krajnjim kupcima.

2.   Za sve mjere, osim onih koje se odnose na oporezivanje, države članice uvode sustave mjerenja, nadzora i provjere u okviru kojih se izvršava dokumentirana provjera barem statistički značajnog udjela i reprezentativnog uzorka mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje su uspostavile stranke sudionice ili ovlaštene stranke. Takvo mjerenje, nadzor i provjera provode se neovisno o strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju u okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 o uspostavljenim sustavima mjerenja, nadzora i provjere, što među ostalim uključuje korištene metode, utvrđene probleme i načine na koje se pristupilo njihovu rješavanju.

4.   Države članice dužne su pri izvješćivanju o mjeri oporezivanja
  , uključujući parafiskalne pristojbe ili namete
  , pokazati
  da su osmišljeni u svrhu uštede energije te
  na koji je način djelotvornost cjenovnog signala, npr. porezna stopa i vidljivost s vremenom, osigurana u konceptu mjere oporezivanja. Ako se porezna stopa smanji, države članice obrazlažu kako se na temelju mjera oporezivanja i dalje postižu nove uštede energije.

Članak 11.

Sustavi gospodarenja energijom i energetski pregledi

1.   Države članice dužne su se pobrinuti za to da poduzeća
  uvedu sustav gospodarenja energijom ako je njihova prosječna godišnja potrošnja energije, uzimajući u obzir sve nositelje energije, tijekom prethodne tri godine:

| (a) | veća od 100 TJ, od 1. siječnja 2024.; |
| --- | --- |

(a)

veća od 100 TJ, od 1. siječnja 2024.;

| (b) | veća od 70 TJ, od 1. siječnja 2027. |
| --- | --- |

(b)

veća od 70 TJ, od 1. siječnja 2027.

Sustav gospodarenja energijom mora ovjeriti neovisno tijelo u skladu s relevantnim europskim ili međunarodnim normama.

2.   Države članice dužne su se pobrinuti za to da se poduzeća ▌koja nisu uvela sustav gospodarenja energijom podvrgavaju energetskim pregledima
  ako je njihova prosječna godišnja potrošnja energije, uzimajući u obzir sve nositelje energije, tijekom prethodne tri godine:

| (a) | veća od 10 TJ, od 1. siječnja 2024.; |
| --- | --- |

(a)

veća od 10 TJ, od 1. siječnja 2024.;

| (b) | veća od 6 TJ, od 1. siječnja 2027. |
| --- | --- |

(b)

veća od 6 TJ, od 1. siječnja 2027.

Energetske preglede
  u skladu s relevantnim europskim ili međunarodnim normama
  na neovisan i troškovno učinkovit način provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci
  za dotični sektor ili akreditirana neovisna tijela
  u skladu sa zahtjevima iz članka 26. ili ih provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva. Energetski pregledi provode se barem svake četiri godine, gledano od datuma prethodnog energetskog pregleda.

Rezultati energetskih pregleda, uključujući preporuke dobivene na temelju tih pregleda,
  jesu konkretni i izvedivi planovi provedbe u kojima se navodi trošak i razdoblje povrata ulaganja za svaku preporučenu mjeru energetske učinkovitosti, te se dostavljaju
  upravi poduzeća.
  Države članice osiguravaju da provedba preporuka bude obvezna, osim onih u kojima je razdoblje povrata ulaganja dulje od tri godine.
  Države članice dužne su se pobrinuti za to da su rezultati i provedene preporuke objavljeni u godišnjem izvješću poduzeća,
  te da su javno dostupni, osim informacija koje podliježu nacionalnim zakonima o zaštiti industrijskih i poslovnih tajni te povjerljivosti
  .

2a.
     
  Države članice mogu potaknuti sva poduzeća koja ispunjavaju uvjete da u svojem godišnjem izvješću navedu sljedeće informacije:

| (a) | informacije o godišnjoj potrošnji energije u kWh; |
| --- | --- |

(a)

informacije o godišnjoj potrošnji energije u kWh;

| (b) | informacije o godišnjoj količini potrošene vode u kubičnim metrima; |
| --- | --- |

(b)

informacije o godišnjoj količini potrošene vode u kubičnim metrima;

| (c) | usporedbe godišnje potrošnje energije i vode s prethodnim godinama za isto postrojenje. |
| --- | --- |

(c)

usporedbe godišnje potrošnje energije i vode s prethodnim godinama za isto postrojenje.

3.   Države članice promiču među svim krajnjim kupcima dostupnost visokokvalitetnih energetskih pregleda koji su troškovno učinkoviti i:

| (a) | koje neovisno provode kvalificirani i/ili akreditirani stručnjaci u skladu s kvalifikacijskim kriterijima; ili |
| --- | --- |

(a)

koje neovisno provode kvalificirani i/ili akreditirani stručnjaci u skladu s kvalifikacijskim kriterijima; ili

| (b) | koje provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva. |
| --- | --- |

(b)

koje provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva.

Energetske preglede iz prvog podstavka mogu provoditi unutarnji stručnjaci ili energetski revizori pod uvjetom da je predmetna država članica uspostavila
  zaštitne mjere kojima se osigurava njihova sposobnost provođenja pregleda na neovisan način te
  sustav kojim se osigurava i provjerava njihova kvaliteta, uključujući prema potrebi godišnji nasumični odabir barem statistički značajnog postotka svih energetskih pregleda koje su proveli.

Kako bi se zajamčila visoka kvaliteta energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, države članice utvrđuju transparentne i nediskriminirajuće minimalne kriterije za energetske preglede na temelju Priloga VI.
  koji su navedeni u europskim i međunarodnim normama
  . Države članice osiguravaju da se provode provjere kvalitete da bi se zajamčile valjanost i točnost energetskih pregleda.

Energetski pregledi ne uključuju klauzule o zabrani prijenosa nalaza pregleda kvalificiranom/akreditiranom pružatelju energetskih usluga ako se korisnik tome ne protivi.

4.   Države članice razvijaju programe
  u cilju poticanja i pružanja tehničke potpore
  MSP-ovima na koje se ne primjenjuje stavak 1. ni 2. za provedbu energetskih pregleda te naknadnu provedbu preporuka iz tih pregleda
  u skladu s minimalnim kriterijima utvrđenima u Prilogu VI.

Na temelju transparentnih i nediskriminirajućih kriterija i ne dovodeći u pitanje pravo Unije o državnim potporama, države članice
  osnivaju mehanizme kao što su centri za energetske preglede za MSP-ove i mikropoduzeća, ako dotični nisu u konkurenciji s privatnim revizorima, s ciljem pružanja subvencioniranih energetskih pregleda, kao i druge
  sustave potpore MSP-ovima, uključujući u slučaju sklapanja dobrovoljnih sporazuma, za pokrivanje troškova energetskog pregleda i provedbu troškovno visokoučinkovitih preporuka iz energetskih pregleda ako se provode predložene mjere.

Države članice podupiru i pružaju poticaje za provedbu preporuka putem tehničke i financijske potpore, koja se ne uračunava u maksimalni iznos de minimis potpore za poduzeća, te putem lakšeg pristupa financiranju, s posebnim naglaskom na MSP-ove i poduzeća koja provode preporuke s najvećim učinkom dekarbonizacije u pogledu energetske učinkovitosti.

Države članice skreću pažnju MSP-ova, uključujući putem odgovarajućih posredničkih organizacija koje ih zastupaju, na konkretne primjere kako sustavi gospodarenja energijom mogu pomoći njihovom poslovanju. Komisija pomaže državama članicama podržavajući razmjenu najboljih praktičnih rješenja u ovom području.

4a.
     
  Za potrebe stavka 4. države članice osiguravaju da programi uključuju:

| (a) | integraciju sustava gospodarenja energijom koja uključuje upravljanje poduzećem, uključujući financijske poticaje uz obvezu poduzeća da prihvati utvrđene mjere energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

integraciju sustava gospodarenja energijom koja uključuje upravljanje poduzećem, uključujući financijske poticaje uz obvezu poduzeća da prihvati utvrđene mjere energetske učinkovitosti;

| (b) | potporu MSP-ovima u kvantificiranju višestrukih koristi mjera energetske učinkovitosti u okviru njihova poslovanja; |
| --- | --- |

(b)

potporu MSP-ovima u kvantificiranju višestrukih koristi mjera energetske učinkovitosti u okviru njihova poslovanja;

| (c) | razvoj planova energetske učinkovitosti specifičnih za poduzeća koji su sastavljeni u interaktivnom procesu, pri čemu se prednost daje ciljevima, mjerama, financijskim i tehnološkim opcijama; |
| --- | --- |

(c)

razvoj planova energetske učinkovitosti specifičnih za poduzeća koji su sastavljeni u interaktivnom procesu, pri čemu se prednost daje ciljevima, mjerama, financijskim i tehnološkim opcijama;

| (d) | razvoj mreža za energetsku tranziciju MSP-ova, uz pomoć neovisnih posrednika; |
| --- | --- |

(d)

razvoj mreža za energetsku tranziciju MSP-ova, uz pomoć neovisnih posrednika;

| (e) | mehanizme potpore za takve mreže za uvođenje energetskih pregleda ili sustava gospodarenja energijom. |
| --- | --- |

(e)

mehanizme potpore za takve mreže za uvođenje energetskih pregleda ili sustava gospodarenja energijom.

5.   Države članice razvijaju programe kojima potiču provedbu energetskih pregleda u poduzećima koja nisu MSP-ovi, a na koja se ne primjenjuje stavak 1. ni 2., te naknadnu provedbu preporuka iz tih pregleda
  u skladu s minimalnim kriterijima utvrđenima u Prilogu VI
  .

6.   Smatra se da energetski pregledi udovoljavaju zahtjevima iz stavka 2. ako se provode na neovisan način, u skladu s minimalnim kriterijima na temelju Priloga VI., i ako se provode prema dobrovoljnim sporazumima sklopljenima između organizacija dionika i imenovanog tijela te ako ih nadzire predmetna država članica, druga tijela na koja su nadležna tijela prenijela odgovarajuću odgovornost ili Komisija.

Pristup sudionika na tržištu koji nude energetske usluge temelji se na transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima.

7.   
  Smatra se da
  poduzeća koja primjenjuju ugovor o energetskom učinku
  ispunjavaju
  zahtjeve iz stavaka 1. i 2. ako ugovor o energetskom učinku
  obuhvaća potrebne elemente sustava gospodarenja energijom i
  ispunjava zahtjeve utvrđene u Prilogu XIV.

8.   
  Smatra se da
  poduzeća koja provode sustav upravljanja okolišem, koji ovjerava neovisno tijelo u skladu s relevantnim europskim ili međunarodnim normama,
  ispunjavaju
  zahtjeve iz stavaka 1. i 2., pod uvjetom da predmetni sustav upravljanja okolišem uključuje energetski pregled u skladu s minimalnim kriterijima na temelju Priloga VI.

9.   Energetski pregledi mogu biti samostalni ili dio šire okolišne revizije. Države članice mogu zahtijevati da dio energetskog pregleda čini procjena tehničke i gospodarske izvedivosti priključenja na postojeću ili planiranu mrežu centraliziranog grijanja ili hlađenja.

Ne dovodeći u pitanje pravo Unije o državnim potporama, države članice mogu provesti programe poticaja i potpora za provedbu preporuka iz energetskih pregleda i sličnih mjera.

9a.
     
  Države članice promiču provedbu sustava gospodarenja energijom i energetskih pregleda u javnoj upravi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

▌

Članak 11.a

Podatkovni centri

1.   
  Države članice do 15. ožujka 2024. te nakon toga jednom godišnje zahtijevaju od vlasnika i operatora svakog podatkovnog centra na svojem državnom području s IT opremom instalirane snage od najmanje 100 kW, posebno u sektoru IKT-a, da informacije utvrđene u Prilogu VI.a učine javno dostupnima na osnovi usklađenog formata.

2.
     
  Države članice Komisiji bez odgode dostavljaju informacije koje su prikupile u skladu sa stavkom 1. Te se informacije objavljuju preko baze podataka koju uspostavlja i kojom upravlja Komisija.

3.
     
  Komisija donosi smjernice o praćenju i objavljivanju energetskih svojstava podatkovnih centara u skladu s Prilogom VI.a. Te smjernice sadržavaju usklađene definicije za svaku informaciju kao i jedinstvenu metodologiju mjerenja, smjernice za izvješćivanje i usklađeni predložak za prijenos informacija kako bi se omogućilo dosljedno izvješćivanje u svim državama članicama.

4.
     
  Države članice potiču vlasnike i operatere svakog podatkovnog centra na svojem državnom području s potražnjom za instaliranom informatičkom snagom jednakom ili većom od 1 MW da uzmu u obzir najbolje prakse navedene u najnovijoj verziji Kodeksa ponašanja EU-a o energetskoj učinkovitosti podatkovnog centra ili u dokumentu CEN-CENELEC-a CLC TR50600-99-1 „Postrojenja i infrastrukture podatkovnog centra – Dio 99-1: Preporučene prakse za gospodarenje energijom”, do stupanja na snagu delegiranog akta donesenog u skladu s člankom 31. stavkom 3. ove Direktive.

5.   
  Komisija do 15. ožujka 2025. ocjenjuje dostupne podatke o energetskoj učinkovitosti podatkovnih centara koje su joj dostavile države članice u skladu sa stavkom 2. te o tome podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Izvješću se prema potrebi prilaže prijedlog daljnjih mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, uključujući utvrđivanje minimalnih standarda učinkovitosti i procjenu izvedivosti prijelaza na centre s nultom neto stopom emisija, uz blisko savjetovanje s relevantnim dionicima. Takvim se prijedlogom može utvrditi vremenski okvir unutar kojeg se od postojećih podatkovnih centara zahtijeva ispunjavanje minimalnih standarda učinkovitosti.

Članak 12.

Mjerenje prirodnog plina

1.   Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno potencijalnim uštedama energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe.

Takva pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama osiguravaju se prilikom:

| (a) | zamjene postojećeg brojila, osim ako je to tehnički neizvedivo ili troškovno neučinkovito u odnosu na dugoročnu procijenjenu potencijalnu uštedu; |
| --- | --- |

(a)

zamjene postojećeg brojila, osim ako je to tehnički neizvedivo ili troškovno neučinkovito u odnosu na dugoročnu procijenjenu potencijalnu uštedu;

| (b) | postavljanja novog priključka u novoj zgradi ili ako je zgrada podvrgnuta velikim radovima obnove kako je utvrđeno u Direktivi 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(b)

postavljanja novog priključka u novoj zgradi ili ako je zgrada podvrgnuta velikim radovima obnove kako je utvrđeno u Direktivi 2010/31/EU.

2.   Ako, i u mjeri u kojoj, primjenjuju inteligentne sustave mjerenja i uvode pametna brojila za prirodni plin u skladu s Direktivom 2009/73/EZ, države članice:

| (a) | osiguravaju da sustavi mjerenja krajnjim kupcima pružaju informacije o stvarnom vremenu uporabe i da su ciljevi energetske učinkovitosti i koristi za krajnje kupce potpuno uzeti u obzir prilikom uspostavljanja minimalnih funkcionalnosti brojila i određivanja obveza sudionika na tržištu; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju da sustavi mjerenja krajnjim kupcima pružaju informacije o stvarnom vremenu uporabe i da su ciljevi energetske učinkovitosti i koristi za krajnje kupce potpuno uzeti u obzir prilikom uspostavljanja minimalnih funkcionalnosti brojila i određivanja obveza sudionika na tržištu;

| (b) | osiguravaju sigurnost pametnih brojila i podatkovnih komunikacija te privatnost krajnjih kupaca u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i privatnosti; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju sigurnost pametnih brojila i podatkovnih komunikacija te privatnost krajnjih kupaca u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i privatnosti;

| (c) | zahtijevaju da se u trenutku postavljanja pametnih brojila kupcima pruže odgovarajući savjeti i informacije, posebno u vezi s njihovim punim potencijalom u pogledu upravljanja očitavanjem brojila i praćenjem potrošnje energije. |
| --- | --- |

(c)

zahtijevaju da se u trenutku postavljanja pametnih brojila kupcima pruže odgovarajući savjeti i informacije, posebno u vezi s njihovim punim potencijalom u pogledu upravljanja očitavanjem brojila i praćenjem potrošnje energije.

Članak 13.

Mjerenje za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci centraliziranoga grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima po konkurentnim cijenama dobiju brojila koja točno odražavaju njihovu stvarnu potrošnju energije.

2.   Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom u kućanstvu iz centralnog izvora kojim se opslužuje više zgrada ili iz sustava za centralizirano grijanje ili centralizirano hlađenje, brojilo se postavlja na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke.

Članak 14.

Zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu

1.   U višestambenim i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili centralni izvor hlađenja ili se opskrbljuju iz sustava za centralizirano grijanje ili centralizirano hlađenje pojedinačna brojila ugrađuju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u kućanstvu u svakoj samostalnoj uporabnoj cjelini zgrade ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u smislu razmjernosti u odnosu na potencijalne uštede energije.

Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili ako nije troškovno učinkovita za mjerenje potrošnje topline u svakoj samostalnoj uporabnoj cjelini zgrade, upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako dotična država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tim se slučajevima mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje opće kriterije, metodologije i/ili postupke kako bi se utvrdili uvjeti tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti.

2.   U novim zgradama s više stanova i u stambenim dijelovima novih višenamjenskih zgrada koje su opremljene centralnim izvorom grijanja za toplu vodu u kućanstvu ili koje se opskrbljuju iz sustava centraliziranoga grijanja, pojedinačna brojila, neovisno o stavku 1. prvom podstavku, postavljaju se za toplu vodu u kućanstvu.

3.   Ako se višestambene ili višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranoga grijanja ili centraliziranog hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice osiguravaju da imaju transparentna, javno dostupna nacionalna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost izračunavanja individualne potrošnje. Prema potrebi takva pravila uključuju smjernice za način raspodjele troškova energije koja se upotrebljava za sljedeće:

| (a) | toplu vodu u kućanstvima; |
| --- | --- |

(a)

toplu vodu u kućanstvima;

| (b) | toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora, ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima; |
| --- | --- |

(b)

toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora, ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima;

| (c) | za potrebe grijanja ili hlađenja stanova. |
| --- | --- |

(c)

za potrebe grijanja ili hlađenja stanova.

Članak 15.

Zahtjev za očitavanjem na daljinu

1.   Za potrebe članaka 13. i 14. novopostavljena brojila i razdjelnici troškova grijanja moraju biti uređaji koji se mogu očitati na daljinu. Primjenjuju se uvjeti tehničke izvedivosti i troškovne učinkovitosti iz članka 14. stavka 1.

2.   Brojila i razdjelnici troškova grijanja koji se ne mogu očitati na daljinu, ali su već postavljeni, moraju se naknadno prilagoditi tako da se mogu očitati na daljinu ili zamijeniti uređajima koji se mogu očitati na daljinu do 1. siječnja 2027., osim ako dotična država članica dokaže da to nije troškovno učinkovito.

Članak 16.

Informacije o obračunu za prirodni plin

1.   Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice osiguravaju da su informacije o obračunu za prirodni plin pouzdane, točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i ekonomski opravdano.

Ova se obveza može ispuniti pomoću sustava redovitog samoočitanja od strane krajnjih kupaca prilikom kojeg krajnji kupci obavješćuju dobavljača energije o rezultatima očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje.

2.   Brojilima ugrađenima u skladu s Direktivom 2009/73/EZ osigurava se pružanje točnih informacija o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere.

Dodatne informacije o prethodnoj potrošnji uključuju:

| (a) | kumulativne podatke za najmanje tri prethodne godine ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće. Podaci moraju odgovarati razdobljima za koja su na raspolaganju informacije o redovitom obračunu; |
| --- | --- |

(a)

kumulativne podatke za najmanje tri prethodne godine ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće. Podaci moraju odgovarati razdobljima za koja su na raspolaganju informacije o redovitom obračunu;

| (b) | detaljne podatke u skladu s vremenom uporabe za bilo koji dan, tjedan, mjesec i godinu. Navedeni se podaci stavljaju na raspolaganje krajnjem kupcu putem interneta ili sučelja brojila za razdoblje od najmanje prethodna 24 mjeseca ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće. |
| --- | --- |

(b)

detaljne podatke u skladu s vremenom uporabe za bilo koji dan, tjedan, mjesec i godinu. Navedeni se podaci stavljaju na raspolaganje krajnjem kupcu putem interneta ili sučelja brojila za razdoblje od najmanje prethodna 24 mjeseca ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće.

3.   Neovisno o tome jesu li postavljena pametna brojila, države članice:

| (a) | zahtijevaju da, u mjeri u kojoj su dostupne informacije o obračunu električne energije i prethodnoj potrošnji krajnjih kupaca, one na njihov zahtjev budu stavljene na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji kupac; |
| --- | --- |

(a)

zahtijevaju da, u mjeri u kojoj su dostupne informacije o obračunu električne energije i prethodnoj potrošnji krajnjih kupaca, one na njihov zahtjev budu stavljene na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji kupac;

| (b) | osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji;

| (c) | osiguravaju da su uz račun dostupne i odgovarajuće informacije kako bi krajnji kupci dobili detaljno izvješće o trenutačnim troškovima energije u skladu s Prilogom VII.; |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da su uz račun dostupne i odgovarajuće informacije kako bi krajnji kupci dobili detaljno izvješće o trenutačnim troškovima energije u skladu s Prilogom VII.;

| (d) | mogu na zahtjev krajnjeg kupca odrediti da se informacije sadržane u takvim računima ne smatraju zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju da dobavljači izvora energije ponude fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje; |
| --- | --- |

(d)

mogu na zahtjev krajnjeg kupca odrediti da se informacije sadržane u takvim računima ne smatraju zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju da dobavljači izvora energije ponude fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje;

| (e) | zahtijevaju da se informacije o troškovima energije i procjene troškova energije potrošačima daju na zahtjev, pravodobno i u lako razumljivom obliku, čime se potrošačima omogućuje usporedba ponuda pod jednakim uvjetima. |
| --- | --- |

(e)

zahtijevaju da se informacije o troškovima energije i procjene troškova energije potrošačima daju na zahtjev, pravodobno i u lako razumljivom obliku, čime se potrošačima omogućuje usporedba ponuda pod jednakim uvjetima.

Članak 17.

Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Ako su ugrađena brojila ili razdjelnici troškova grijanja, države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji pouzdane, točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja, u skladu s točkama 1. i 2. Priloga VIII. za sve krajnje korisnike.

Ta se obveza može, ako tako propiše država članica, osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje na temelju razdjelnika troškova grijanja na temelju članka 14., ispuniti sustavom redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji kupac ili krajnji korisnik dostavlja rezultate očitanja svojeg brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac ili krajnji korisnik nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje.

2.   Države članice:

| (a) | ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja krajnjih korisnika, zahtijevaju da se one na zahtjev krajnjeg korisnika stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik; |
| --- | --- |

(a)

ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja krajnjih korisnika, zahtijevaju da se one na zahtjev krajnjeg korisnika stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik;

| (b) | osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku;

| (c) | osiguravaju da svi krajnji korisnici u skladu s točkom 3. Priloga VIII. uz račun prime jasne i razumljive informacije; |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da svi krajnji korisnici u skladu s točkom 3. Priloga VIII. uz račun prime jasne i razumljive informacije;

| (d) | promiču kibersigurnost i osiguravaju da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s primjenjivim pravom Unije. |
| --- | --- |

(d)

promiču kibersigurnost i osiguravaju da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s primjenjivim pravom Unije.

Države članice mogu propisati da se na zahtjev krajnjeg kupca pružanje informacija o obračunu ne smatra zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju da budu ponuđeni fleksibilni aranžmani za stvarno plaćanje.

3.   Države članice odlučuju o tome tko će biti odgovoran za pružanje informacija iz stavaka 1. i 2. krajnjim korisnicima koji nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije.

Članak 18.

Troškovi pristupa informacijama o mjerenju i obračunu za prirodni plin

Države članice osiguravaju da krajnji kupci sve svoje račune i informacije o obračunu za potrošnju energije dobivaju besplatno te da krajnji kupci imaju pristup svojim podacima o potrošnji na odgovarajući način i bez plaćanja.

Članak 19.

Troškovi pristupa informacijama o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Države članice osiguravaju da krajnji korisnici sve svoje račune i informacije o obračunu potrošnje energije dobivaju besplatno te da krajnji korisnici imaju pristup svojim podacima o potrošnji na odgovarajući način i bez plaćanja.

2.   Neovisno o stavku 1. ovog članka troškovi informacija o obračunu individualne potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu u višestambenim i višenamjenskim zgradama raspodjeljuju se na neprofitnoj osnovi u skladu s člankom 14. Troškovi proizišli iz dodjele tog zadatka trećoj strani, kao što je pružatelj usluga ili lokalni dobavljač energije, a koji obuhvaćaju mjerenje, raspodjelu i izračun stvarne individualne potrošnje u takvim zgradama mogu se prenijeti na krajnje korisnike u mjeri u kojoj su takvi troškovi opravdani.

3.   Da bi se osigurali razumni troškovi za usluge zasebnog mjerenja kako je navedeno u stavku 2., države članice mogu potaknuti tržišno natjecanje u tom sektoru usluga poduzimanjem odgovarajućih mjera, kao što su preporučivanje ili na drugi način promicanje upotrebe natječaja i/ili upotrebe interoperabilnih uređaja i sustava kojima se olakšava promjena pružatelja usluga.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

INFORMIRANJE I OSNAŽIVANJE POTROŠAČA

INFORMIRANJE I OSNAŽIVANJE POTROŠAČA

Članak 20.

Osnovna ugovorna prava za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Ne dovodeći u pitanje pravila Unije o zaštiti potrošača, posebno Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća (64) i Direktivu Vijeća 93/13/EEZ (65), države članice osiguravaju da krajnji kupci i, ako se izričito navedu, krajnji korisnici imaju prava navedena u stavcima od 2. do 8. ovog članka.

2.   Krajnji kupci imaju pravo na ugovor sa svojim dobavljačem u kojem su navedeni:

| (a) | identitet i adresa dobavljača; |
| --- | --- |

(a)

identitet i adresa dobavljača;

| (b) | usluge koje se pružaju i ponuđene razine kvalitete usluge; |
| --- | --- |

(b)

usluge koje se pružaju i ponuđene razine kvalitete usluge;

| (c) | vrste ponuđenih usluga održavanja; |
| --- | --- |

(c)

vrste ponuđenih usluga održavanja;

| (d) | načini na koji se mogu dobiti najnovije informacije o svim primjenjivim tarifama, naknadama za održavanje i proizvodima ili uslugama u paketu; |
| --- | --- |

(d)

načini na koji se mogu dobiti najnovije informacije o svim primjenjivim tarifama, naknadama za održavanje i proizvodima ili uslugama u paketu;

| (e) | trajanje ugovora, uvjeti produljenja i raskida ugovora i usluga, uključujući proizvode ili usluge koji su u paketu s tim uslugama te je li dopušten raskid ugovora bez naknade; |
| --- | --- |

(e)

trajanje ugovora, uvjeti produljenja i raskida ugovora i usluga, uključujući proizvode ili usluge koji su u paketu s tim uslugama te je li dopušten raskid ugovora bez naknade;

| (f) | naknada i povrat sredstava koji se primjenjuju u slučaju nepridržavanja ugovorene razine kvalitete usluge, uključujući netočne ili zakašnjele račune; |
| --- | --- |

(f)

naknada i povrat sredstava koji se primjenjuju u slučaju nepridržavanja ugovorene razine kvalitete usluge, uključujući netočne ili zakašnjele račune;

| (g) | metoda pokretanja postupaka za izvansudsko rješavanje sporova u skladu s člankom 21.; |
| --- | --- |

(g)

metoda pokretanja postupaka za izvansudsko rješavanje sporova u skladu s člankom 21.;

| (h) | informacije koje se odnose na prava potrošača, uključujući informacije o obradi pritužaba i sve informacije iz ovog stavka, koje su jasno navedene na računu ili na internetskim stranicama poduzeća
  i koje uključuju podatke za kontakt ili poveznicu na internetske stranice jedinstvene kontaktne točke iz članka 21
  . |
| --- | --- |

(h)

informacije koje se odnose na prava potrošača, uključujući informacije o obradi pritužaba i sve informacije iz ovog stavka, koje su jasno navedene na računu ili na internetskim stranicama poduzeća
  i koje uključuju podatke za kontakt ili poveznicu na internetske stranice jedinstvene kontaktne točke iz članka 21
  .

Uvjeti moraju biti pošteni i unaprijed poznati. U svakom slučaju, te informacije moraju biti pružene prije sklapanja ili potvrđivanja ugovora. Ako se ugovori sklapaju putem posrednika, informacije koje se odnose na pitanja navedena u ovom stavku također se pružaju prije sklapanja ugovora.

Krajnji kupci i krajnji korisnici dobivaju sažetak ključnih ugovornih uvjeta napisan razumljivo sažetim i jednostavnim jezikom.

2a.
     
  Opskrbljivači krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima daju kopiju ugovora, transparentne informacije o primjenjivim cijenama i tarifama te o standardnim uvjetima u pogledu pristupa uslugama grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu i njihove uporabe.

3.   Krajnjim kupcima daje se prikladna obavijest o svakoj namjeri izmjene ugovornih uvjeta. Dobavljači na transparentan i razumljiv način izravno i pravodobno obavješćuju svoje krajnje kupce o svakoj prilagodbi cijene opskrbe, kao i o razlozima i preduvjetima za prilagodbu i o njezinom opsegu, najkasnije dva tjedna prije ili, kad je riječ o potrošačima iz kategorije kućanstvo, najkasnije mjesec dana prije stupanja prilagodbe na snagu.
  Krajnje kupce obavještava se o njihovu pravu na raskid ugovora ako ne prihvaćaju nove ugovorne uvjete ili prilagodbe cijene o kojima ih je dobavljač obavijestio u skladu s ugovorom. Krajnji kupci bez odgode obavješćuju krajnje korisnike o planiranim izmjenama ugovora.

4.   Dobavljači krajnjim kupcima nude širok izbor načina plaćanja. Takvim se načinima plaćanja ne smije neopravdano diskriminirati među kupcima. Svaka razlika u naknadama povezanima s načinima plaćanja ili sustavima predujmova mora biti objektivna, nediskriminacijska i proporcionalna i ne smije biti veća od izravnih troškova koje primatelj plaćanja snosi za uporabu posebnog načina plaćanja ili sustava predujma u skladu s člankom 62. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (66).

5.   U skladu sa stavkom 6. kupci iz kategorije kućanstvo koji imaju pristup sustavima predujmova ne smiju u tim sustavima biti stavljeni u nepovoljan položaj.

6.   Dobavljači su krajnjim kupcima i
  , ako je primjenjivo,
  krajnjim korisnicima dužni na jednostavnom i nedvosmislenom jeziku ponuditi poštene i transparentne opće uvjete koji ne smiju sadržavati neugovorne prepreke ostvarivanju prava kupaca, kao što je pretjerana ugovorna dokumentacija. Krajnjim korisnicima mora biti dan pristup tim općim uvjetima na zahtjev. Krajnji kupci i krajnji korisnici moraju biti zaštićeni od nepoštenih i obmanjujućih metoda prodaje. Krajnji kupci s invaliditetom moraju dobiti sve relevantne informacije o svojem ugovoru s dobavljačem u pristupačnim formatima.

7.   Krajnji kupci i krajnji korisnici imaju pravo na to da im njihovi dobavljači pružaju dobru kvalitetu usluge i da kvalitetno rješavaju njihove pritužbe. Dobavljači moraju rješavati pritužbe jednostavno, pravedno i brzo.

7a.
     
  Nadležna tijela odgovorna za provedbu mjera za zaštitu potrošača utvrđenih u ovoj Direktivi neovisna su o tržišnim interesima i mogu donositi administrativne odluke.

Članak 21.

Informiranje i podizanje razine osviještenosti

1.   Države članice
  , u suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima,
  osiguravaju da su informacije o dostupnim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, pojedinačnima mjerama i financijskim i pravnim okvirima transparentne
  , dostupne
  i stavljene na raspolaganje svim relevantnim sudionicima na tržištu, kao što su krajnji kupci, krajnji korisnici, organizacije potrošača, predstavnici civilnog društva, zajednice obnovljive energije, energetske zajednice građana, lokalna i regionalna tijela, energetske agencije, pružatelji socijalnih usluga, građevinari, arhitekti, inženjeri, okolišni i energetski revizori i instalateri dijelova zgrada kako je definirano u članku 2. stavku 9. Direktive 2010/31/EU.

2.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi krajnje kupce i krajnje korisnike poticale na učinkovitu uporabu energije i to im olakšale. Navedene mjere su dio nacionalne strategije kao što je integrirani nacionalni energetski i klimatski plan u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 ili dugoročna strategija obnove definirana u 
  Direktivi ... [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426(COD)].

Za potrebe ovog članka te mjere uključuju niz instrumenata i politika za promicanje promjena u ponašanju kao što su:

| i. | fiskalni poticaji; |
| --- | --- |

i.

fiskalni poticaji;

| ii. | pristup financiranju, vaučerima, bespovratnim sredstvima ili subvencijama; |
| --- | --- |

ii.

pristup financiranju, vaučerima, bespovratnim sredstvima ili subvencijama;

| ii.a | dostupnost javno potpomognutih energetskih pregleda i prilagođenih savjetodavnih usluga i potpore za potrošače u kućanstvima, a posebno za ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

ii.a

dostupnost javno potpomognutih energetskih pregleda i prilagođenih savjetodavnih usluga i potpore za potrošače u kućanstvima, a posebno za ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju;

| ii.b | prilagođene savjetodavne usluge za MSP-ove i mikropoduzeća; |
| --- | --- |

ii.b

prilagođene savjetodavne usluge za MSP-ove i mikropoduzeća;

| iii. | pružanje informacija u obliku pristupačnom osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

iii.

pružanje informacija u obliku pristupačnom osobama s invaliditetom;

| iv. | projekti koji služe kao primjer; |
| --- | --- |

iv.

projekti koji služe kao primjer;

| v. | aktivnosti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

v.

aktivnosti na radnom mjestu;

| vi. | aktivnosti osposobljavanja; |
| --- | --- |

vi.

aktivnosti osposobljavanja;

| vii. | digitalni alati; |
| --- | --- |

vii.

digitalni alati;

| vii.a | strategije za sudjelovanje. |
| --- | --- |

vii.a

strategije za sudjelovanje.

Za potrebe ovog članka te mjere uključuju, među ostalim, sljedeće načine i sredstva za uključivanje sudionika na tržištu, kao što su oni iz stavka 1.:

| i. | stvaranje jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih mehanizama za pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći u području energetske učinkovitosti krajnjim korisnicima i krajnjim kupcima, posebno iz kategorije kućanstva i manjim korisnicima iz ostalih kategorija
  , uključujući MSP-ove i mikropoduzeća
  , uključujući u pogledu
  energetskih provjera na licu mjesta za kućanstva
  , energetskih obnove zgrada,
  informacija o zamjeni starih i neučinkovitih sustava grijanja modernim i učinkovitijim uređajima
  i prihvaćanja korištenja energije iz obnovljivih izvora
  i pohrane energije
  za zgrade; |
| --- | --- |

i.

stvaranje jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih mehanizama za pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći u području energetske učinkovitosti krajnjim korisnicima i krajnjim kupcima, posebno iz kategorije kućanstva i manjim korisnicima iz ostalih kategorija
  , uključujući MSP-ove i mikropoduzeća
  , uključujući u pogledu
  energetskih provjera na licu mjesta za kućanstva
  , energetskih obnove zgrada,
  informacija o zamjeni starih i neučinkovitih sustava grijanja modernim i učinkovitijim uređajima
  i prihvaćanja korištenja energije iz obnovljivih izvora
  i pohrane energije
  za zgrade;

| i.a | suradnja s privatnim subjektima koji pružaju usluge kao što su energetski pregledi, rješenja za financiranje i provedba energetskih obnova te promicanje takvih usluga; |
| --- | --- |

i.a

suradnja s privatnim subjektima koji pružaju usluge kao što su energetski pregledi, rješenja za financiranje i provedba energetskih obnova te promicanje takvih usluga;

| ii. | obavještavanje o troškovno učinkovitim i lako ostvarivim promjenama u uporabi energije; |
| --- | --- |

ii.

obavještavanje o troškovno učinkovitim i lako ostvarivim promjenama u uporabi energije;

| iii. | dijeljenje informacija o mjerama energetske učinkovitosti i financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

iii.

dijeljenje informacija o mjerama energetske učinkovitosti i financijskim instrumentima;

| iv. | postojanje jedinstvenih kontaktnih točaka radi pružanja svih nužnih informacija krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima o njihovim pravima, primjenjivom pravu i mehanizmima za rješavanje sporova koji su im dostupni u slučaju spora. Takve jedinstvene kontaktne točke mogu biti dio općih informativnih točaka za potrošače. |
| --- | --- |

iv.

postojanje jedinstvenih kontaktnih točaka radi pružanja svih nužnih informacija krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima o njihovim pravima, primjenjivom pravu i mehanizmima za rješavanje sporova koji su im dostupni u slučaju spora. Takve jedinstvene kontaktne točke mogu biti dio općih informativnih točaka za potrošače.

2a.
     
  Za potrebe ovog članka države članice surađuju s relevantnim tijelima i privatnim dionicima u svrhu razvoja namjenskih lokalnih, regionalnih ili nacionalnih jedinstvenih kontaktnih točaka za energetsku učinkovitost. Te jedinstvene kontaktne točke moraju biti međusektorske i interdisciplinarne i rezultat njihova rada moraju biti projekti razvijeni na lokalnoj razini zahvaljujući:

| (a) | savjetovanju i pružanju pojednostavnjenih informacija o tehničkim i financijskim mogućnostima i rješenjima kućanstvima, MSP-ovima, mikropoduzećima, javnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

savjetovanju i pružanju pojednostavnjenih informacija o tehničkim i financijskim mogućnostima i rješenjima kućanstvima, MSP-ovima, mikropoduzećima, javnim tijelima;

| (b) | povezivanju potencijalnih projekata s dionicima na tržištu, osobito projekata manjih razmjera; |
| --- | --- |

(b)

povezivanju potencijalnih projekata s dionicima na tržištu, osobito projekata manjih razmjera;

| (c) | savjetovanju o ponašanju u vezi s potrošnjom energije radi aktivnog uključivanja potrošača; |
| --- | --- |

(c)

savjetovanju o ponašanju u vezi s potrošnjom energije radi aktivnog uključivanja potrošača;

| (d) | pružanju informacija o programima osposobljavanja i obrazovanja kako bi se osiguralo više stručnjaka za energetsku učinkovitost te kako bi se prekvalificirali i usavršili stručnjaci radi zadovoljavanja potreba tržišta; |
| --- | --- |

(d)

pružanju informacija o programima osposobljavanja i obrazovanja kako bi se osiguralo više stručnjaka za energetsku učinkovitost te kako bi se prekvalificirali i usavršili stručnjaci radi zadovoljavanja potreba tržišta;

| (e) | prikupljanju objedinjenih podataka o tipologiji iz projekata u području energetske učinkovitosti koje omogućuju jedinstvene kontaktne točke, a koje Komisija objavljuje u izvješću svake druge godine kako bi se razmijenila iskustva i poboljšala prekogranična suradnja među državama članicama radi promicanja primjera najbolje prakse iz različitih tipologija zgrada, stanovanja i poduzeća te njihovu podnošenju Komisiji; |
| --- | --- |

(e)

prikupljanju objedinjenih podataka o tipologiji iz projekata u području energetske učinkovitosti koje omogućuju jedinstvene kontaktne točke, a koje Komisija objavljuje u izvješću svake druge godine kako bi se razmijenila iskustva i poboljšala prekogranična suradnja među državama članicama radi promicanja primjera najbolje prakse iz različitih tipologija zgrada, stanovanja i poduzeća te njihovu podnošenju Komisiji;

| (f) | pružanju holističke potpore svim kućanstvima, s posebnim naglaskom na kućanstvima u energetskom siromaštvu i zgradama s najgorim svojstvima, kao i akreditiranim poduzećima i instalaterima koji pružaju usluge nadogradnje, prilagođene različitim tipologijama stambenih objekata i zemljopisnom području primjene, te pružanju potpore koja obuhvaća različite faze projekta nadogradnje, posebno kako bi se olakšala provedba minimalnih standarda energetske učinkovitosti iz članka 9. Direktive ... [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426 (COD)]; |
| --- | --- |

(f)

pružanju holističke potpore svim kućanstvima, s posebnim naglaskom na kućanstvima u energetskom siromaštvu i zgradama s najgorim svojstvima, kao i akreditiranim poduzećima i instalaterima koji pružaju usluge nadogradnje, prilagođene različitim tipologijama stambenih objekata i zemljopisnom području primjene, te pružanju potpore koja obuhvaća različite faze projekta nadogradnje, posebno kako bi se olakšala provedba minimalnih standarda energetske učinkovitosti iz članka 9. Direktive ... [preinačena Direktiva o energetskim svojstvima zgrada – 2021/0426 (COD)];

| (g) | razvijanju usluga za energetski siromašne, ugrožene kupce i kućanstva s niskim prihodima. |
| --- | --- |

(g)

razvijanju usluga za energetski siromašne, ugrožene kupce i kućanstva s niskim prihodima.

Države članice surađuju s lokalnim i regionalnim tijelima kako bi potaknule suradnju među javnim tijelima, energetskim agencijama i inicijativama pod vodstvom zajednice te promicale, razvile i unaprijedile jedinstvene kontaktne točke putem integriranog procesa. Komisija državama članicama pruža smjernice za razvoj tih jedinstvenih kontaktnih točaka s ciljem stvaranja usklađenog pristupa u cijeloj Uniji.

3.   Države članice utvrđuju odgovarajuće uvjete kako bi sudionici na tržištu krajnjim kupcima, uključujući ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju
  , MSP-ove i mikropoduzeća
  , mogli pružati odgovarajuće i ciljane informacije i savjete u vezi s energetskom učinkovitošću.

4.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci, krajnji korisnici, ugroženi kupci, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju imaju pristup jednostavnim, pravednim, transparentnim, neovisnim, djelotvornim i učinkovitim izvansudskim mehanizmima za rješavanje sporova u vezi s pravima i obvezama utvrđenima ovom Direktivom preko neovisnog mehanizma kao što je pravobranitelj za energetiku ili tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Ako je krajnji kupac potrošač kako je definiran članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća (67), takvi izvansudski mehanizmi moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene u toj direktivi.

Prema potrebi, države članice osiguravaju da subjekti za alternativno rješavanje sporova surađuju kako bi osigurali jednostavne, pravedne, transparentne, neovisne, djelotvorne i učinkovite mehanizme za izvansudsko rješavanje sporova za svaki spor koji proizađe iz proizvoda ili usluga povezanih ili u paketu s bilo kojim proizvodom ili uslugom koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive.

Sudjelovanje poduzeća u mehanizmima izvansudskog rješavanja sporova za kupce iz kategorije kućanstva je obvezno, osim ako država članica dokaže Komisiji da su drugi mehanizmi jednako učinkoviti.

5.   Ne dovodeći u pitanje osnovna načela vlasničkog i stanarskog prava, države članice poduzimaju potrebne mjere za uklanjanje regulatornih i neregulatornih prepreka energetskoj učinkovitosti koje se odnose na suprotstavljene interese između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade kako bi se osiguralo da se zbog činjenice da neće pojedinačno ostvariti sve koristi ili zbog nedostatka pravila za podjelu troškova i koristi između njih navedene stranke ne odvrati od ulaganja u poboljšanje učinkovitosti koje bi u protivnom proveli.

Mjere za uklanjanje takvih prepreka mogu uključivati pružanje poticaja,
  među ostalim za financiranje i mogućnost korištenja rješenja za financiranje trećih strana,
  stavljanje izvan snage ili izmjenu pravnih ili regulatornih odredaba ili donošenje smjernica i interpretativnih priopćenja ili pojednostavljenje administrativnih postupaka, uključujući nacionalne propise i mjere kojima su uređeni postupci odlučivanja u nekretninama s više vlasnika. Mjere se mogu kombinirati s pružanjem obrazovanja, osposobljavanja i posebnih informacija te tehničke pomoći u vezi s energetskom učinkovitošću sudionicima na tržištu kao što su oni navedeni u stavku 1 .

Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za podupiranje multilateralnog dijaloga u kojem sudjeluju
  relevantna lokalna i regionalna tijela,
  javni i socijalni partneri, npr. udruženja vlasnika, udruženja najmoprimaca, organizacije za zaštitu potrošača,
  distributeri energije ili poduzeća za maloprodaju energije, poduzeća za energetske usluge,
  zajednice obnovljive energije, energetske zajednice građana, lokalna i regionalna tijela, relevantna javna tijela i agencije te za podupiranje cilja sastavljanja prijedloga zajednički prihvaćenih mjera, poticaja i smjernica koji se odnose na suprotstavljene interese između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade.

Svaka država članica izvješćuje o takvim preprekama i poduzetim mjerama u svojoj dugoročnoj strategiji obnove u skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU i Uredbom (EU) 2018/1999.

6.   Komisija potiče razmjenu i što veće dijeljenje informacija o dobrim praksama i metodologijama u pogledu energetske učinkovitosti
  te pruža tehničku pomoć
  za ublažavanje suprotstavljenih interesa u državama članicama.

Članak 21.a

Partnerstva za energetsku učinkovitost

1.
     
  Komisija do ... [12 mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive] uspostavlja europska sektorska partnerstva za energetsku učinkovitost okupljanjem ključnih dionika, uključujući socijalne partnere, u sektorima kao što su sektori informacijskih i komunikacijskih tehnologija, prometa, financija i zgradarstva na uključiv i reprezentativan način. Komisija imenuje predsjedatelja za svako europsko sektorsko partnerstvo za energetsku učinkovitost.

2.
     
  Zadaća partnerstava iz stavka 1. jest olakšavanje dijaloga o klimi i poticanje sektora na izradu planova za energetsku učinkovitost u cilju mapiranja dostupnih mjera i tehnoloških mogućnosti za postizanje ušteda ostvarenih energetskom učinkovitošću, pripreme za energiju iz obnovljivih izvora i dekarbonizaciju tih sektora. Takvi planovi vrijedan su doprinos kojim se sektorima pomaže u planiranju ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva ove Direktive i Uredbe (EU) 2021/1119 te olakšava prekogranična suradnja među sudionicima radi jačanja unutarnjeg tržišta Unije.

Članak 22.

Osnaživanje i zaštita ugroženih kupaca i ublažavanje energetskog siromaštva

1.   Države članice
  razvijaju čvrstu dugoročnu strategiju i
  poduzimaju odgovarajuće mjere radi osnaživanja i zaštite osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i 
  kućanstava s niskim prihodima te
  , ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju.

Države članice u definiranju koncepta ugroženog kupca u skladu s člankom 28. stavkom 1. i člankom 29. Direktive (EU) 2019/944 i člankom 3. stavkom 3. Direktive 2009/73/EZ moraju uzeti u obzir krajnje korisnike.

2.   Kako bi ublažile energetsko siromaštvo, države članice prioritetno provode mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti i povezane mjere za zaštitu ili informiranje potrošača, posebno one utvrđene u članku 21. i članku 8. stavku 3., u odnosu na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce
  , kućanstva s niskim prihodima
  i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju.
  Države članice uvode odgovarajuće instrumente za praćenje i evaluaciju kako bi osigurale da se mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti podupiru osobe pogođene energetskim siromaštvom.

3.   Da bi pružile potporu ugroženim kupcima, osobama pogođenima energetskim siromaštvom
  , kućanstvima s niskim prihodima
  i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju, države članice:

| (a) | provode mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti radi ublažavanja distribucijskih učinaka drugih politika i mjera, kao što su mjere oporezivanja provedene u skladu sa stavkom 10. ove Direktive, ili primjene trgovanja emisijama za zgrade i promet u skladu s Direktivom o ETS-u [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)]; |
| --- | --- |

(a)

provode mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti radi ublažavanja distribucijskih učinaka drugih politika i mjera, kao što su mjere oporezivanja provedene u skladu sa stavkom 10. ove Direktive, ili primjene trgovanja emisijama za zgrade i promet u skladu s Direktivom o ETS-u [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)];

| (aa) | osiguravaju da mjere za promicanje ili olakšavanje energetske učinkovitosti, osobito one koje utječu na zgrade i mobilnost, ne dovedu do nesrazmjernog povećanja troškova tih usluga ili veće socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

(aa)

osiguravaju da mjere za promicanje ili olakšavanje energetske učinkovitosti, osobito one koje utječu na zgrade i mobilnost, ne dovedu do nesrazmjernog povećanja troškova tih usluga ili veće socijalne isključenosti;

| (b) | na najbolji mogući način koriste javno financiranje dostupno na nacionalnoj razini i razini Unije, uključujući, ako je primjenjivo, financijske doprinose koje prime iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku na temelju [članak 9. i 14. Uredbe o Socijalnom fondu za klimatsku politiku, COM(2021) 568 final] i prihode s dražbi emisijskih jedinica u okviru trgovanja emisijama na temelju ETS-a EU-a [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], radi ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kao prioritetne mjere; |
| --- | --- |

(b)

na najbolji mogući način koriste javno financiranje dostupno na nacionalnoj razini i razini Unije, uključujući, ako je primjenjivo, financijske doprinose koje prime iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku na temelju [članak 9. i 14. Uredbe o Socijalnom fondu za klimatsku politiku, COM(2021) 568 final] i prihode s dražbi emisijskih jedinica u okviru trgovanja emisijama na temelju ETS-a EU-a [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], radi ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kao prioritetne mjere;

| (c) | prema potrebi provode rana, prema budućnosti okrenuta ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti,
  kao što je nadogradnja sustava grijanja, hlađenja i ventilacije,
  prije nego što se počnu pokazivati distribucijski učinci drugih politika i mjera; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi provode rana, prema budućnosti okrenuta ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti,
  kao što je nadogradnja sustava grijanja, hlađenja i ventilacije,
  prije nego što se počnu pokazivati distribucijski učinci drugih politika i mjera;

| (d) | potiču tehničku pomoć
  kojom se olakšava razmjena najboljih praksi u pogledu reformi regulatornih okvira kao što su zakoni o vlasništvu i najmu u odnosu na mjere energetske učinkovitosti
  i uvođenje mogućnosti financiranja i instrumenata za financiranje kao što su programi otplate putem računa, lokalne rezervacije za gubitke po zajmovima, jamstveni fondovi i fondovi usmjereni na temeljite obnove i obnove kojima se mora postići minimalni prag energetske dobiti; |
| --- | --- |

(d)

potiču tehničku pomoć
  kojom se olakšava razmjena najboljih praksi u pogledu reformi regulatornih okvira kao što su zakoni o vlasništvu i najmu u odnosu na mjere energetske učinkovitosti
  i uvođenje mogućnosti financiranja i instrumenata za financiranje kao što su programi otplate putem računa, lokalne rezervacije za gubitke po zajmovima, jamstveni fondovi i fondovi usmjereni na temeljite obnove i obnove kojima se mora postići minimalni prag energetske dobiti;

| (e) | potiču tehničku pomoć socijalnim akterima kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje ugroženih potrošača na energetskom tržištu i poticale promjene njihova ponašanja u pogledu trošenja energije; |
| --- | --- |

(e)

potiču tehničku pomoć socijalnim akterima kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje ugroženih potrošača na energetskom tržištu i poticale promjene njihova ponašanja u pogledu trošenja energije;

| (f) | osiguravaju pristup financijskim sredstvima, bespovratnim sredstvima i subvencijama povezanim s minimalnim dobicima energije
  i olakšavaju pristup cjenovno pristupačnim bankovnim zajmovima ili namjenskim kreditnim linijama. |
| --- | --- |

(f)

osiguravaju pristup financijskim sredstvima, bespovratnim sredstvima i subvencijama povezanim s minimalnim dobicima energije
  i olakšavaju pristup cjenovno pristupačnim bankovnim zajmovima ili namjenskim kreditnim linijama.

3a.
     
  Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za zaštitu osoba pogođenih energetskim siromaštvom, kućanstava s niskim prihodima, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, od nepoštenog određivanja cijena i povećanja cijena u opskrbi grijanjem, hlađenjem i toplom vodom u kućanstvu.

4.   Države članice uspostavljaju mrežu stručnjaka iz više sektora, kao što su zdravstvo,
  energetski sektor,
  sektor zgradarstva,
  sektor grijanja i hlađenja
  te socijalni sektor,
  uključujući lokalne i regionalne energetske agencije ako je primjenjivo,
  radi izrade strategija za potporu lokalnim i nacionalnim donositeljima odluka u provedbi mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti kojima se ublažava energetsko siromaštvo, radi izrade mjera za stvaranje robusnih dugoročnih rješenja za ublažavanje energetskog siromaštva i radi razvoja odgovarajuće tehničke pomoći i financijskih alata. Države članice nastoje osigurati da je sastav mreže stručnjaka rodno uravnotežen i da odražava perspektive ljudi u svoj njihovoj različitosti.

Ista mreža stručnjaka pruža potporu državama članicama pri:

| (a) | određivanju nacionalnih definicija, pokazatelja i kriterija za energetsko siromaštvo, energetske siromahe i koncepte ugroženih kupaca, uključujući krajnje korisnike; |
| --- | --- |

(a)

određivanju nacionalnih definicija, pokazatelja i kriterija za energetsko siromaštvo, energetske siromahe i koncepte ugroženih kupaca, uključujući krajnje korisnike;

| (b) | razvoju ili poboljšanju relevantnih pokazatelja i skupova podataka relevantnih za pitanje energetskog siromaštva koji se trebaju koristiti i o kojima treba izvješćivati; |
| --- | --- |

(b)

razvoju ili poboljšanju relevantnih pokazatelja i skupova podataka relevantnih za pitanje energetskog siromaštva koji se trebaju koristiti i o kojima treba izvješćivati;

| (c) | uspostavljanju metoda i mjera kojima se osiguravaju priuštivost, promicanje neutralnosti troškova stanovanja ili načini da se osigura da od javnog financiranja uloženog u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti koristi imaju i vlasnici i najmoprimci zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrade, posebno uključujući ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanju metoda i mjera kojima se osiguravaju priuštivost, promicanje neutralnosti troškova stanovanja ili načini da se osigura da od javnog financiranja uloženog u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti koristi imaju i vlasnici i najmoprimci zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrade, posebno uključujući ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju;

| (d) | procjenjivanju i prema potrebi predlaganju mjera za sprečavanje ili popravljanje situacija u kojima su neke skupine, kao što su žene, osobe s invaliditetom, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla, u većoj mjeri pogođene energetskim siromaštvom ili u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim negativnim posljedicama. |
| --- | --- |

(d)

procjenjivanju i prema potrebi predlaganju mjera za sprečavanje ili popravljanje situacija u kojima su neke skupine, kao što su žene, osobe s invaliditetom, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla, u većoj mjeri pogođene energetskim siromaštvom ili u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim negativnim posljedicama.

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

UČINKOVITOST U OPSKRBI ENERGIJOM

UČINKOVITOST U OPSKRBI ENERGIJOM

Članak 23.

Procjenjivanje i planiranje u području grijanja i hlađenja

1.   Svaka država članica u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, naknadnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i odgovarajućim izvješćima o napretku dostavljenima u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisiji dostavlja sveobuhvatnu procjenu za grijanje i hlađenje
  koja uključuje mapiranje područja određenih za nove mreže grijanja i hlađenja
  . Ta sveobuhvatna procjena sadržava informacije utvrđene u Prilogu IX. i procjenu provedenu u skladu s člankom 15. stavkom 7. Direktive (EU) 2018/2001.

2.   Države članice osiguravaju da
  sve relevantne strane, uključujući javne i privatne dionike,
  dobiju priliku za sudjelovanje u izradi planova, sveobuhvatne procjene i politika i mjera za grijanje i hlađenje.

3.   Za potrebe procjene iz stavka 1., države članice provode analizu troškova i koristi za svoje državno područje koja se temelji na klimatskim uvjetima, gospodarskoj izvedivosti i tehničkoj prikladnosti. Analiza troškova i koristi doprinosi lakšem utvrđivanju resursno i troškovno najučinkovitijih rješenja za ispunjavanje potreba za grijanjem i hlađenjem,
  uzimajući u obzir cjelokupnu učinkovitost sustava, primjerenost i otpornost elektroenergetskog sustava, kao i načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”
  . Navedena analiza troškova i koristi može biti dio procjene okoliša u skladu s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (68).

Države članice imenuju nadležna tijela odgovorna za provođenje analiza troškova i koristi, daju detaljne metodologije i pretpostavke u skladu s Prilogom X. te uspostavljaju i objavljuju postupke za ekonomsku analizu.

4.   Ako se na temelju procjene iz stavka 1. i analize iz stavka 3. utvrdi potencijal za primjenu visokoučinkovite kogeneracije i/ili učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja
  i/ili proizvodnje energije iz otpadne topline za vlastitu potrošnju
  čije su koristi veće od troškova, države članice
  ili nadležna lokalna i regionalna tijela
  poduzimaju odgovarajuće mjere za razvoj infrastrukture za učinkovito grijanje i hlađenje
  i/ili za poticanje razvoja postrojenja za pretvorbu viška otpadne topline u energiju za vlastitu potrošnju
  i/ili za omogućavanje razvoja visokoučinkovite kogeneracije i uporabe grijanja i hlađenja iz otpadne topline i obnovljivih izvora energije u skladu sa stavkom 1. i člankom 24. stavcima 4. i 6.

Ako se na temelju procjene iz stavka 1. i analize iz stavka 3. ne utvrdi potencijal čije su koristi veće od troškova, uključujući administrativne troškove provedbe analize troškova i koristi iz članka 24. stavka 4., država članica
  , zajedno s predmetnim lokalnim i regionalnim vlastima,
  može izuzeti postrojenja iz zahtjeva utvrđenih u tom stavku.

5.   Države članice donose politike i mjere kojima se osigurava da se ostvari potencijal utvrđen u sveobuhvatnim procjenama provedenima u skladu sa stavkom 1. Te politike i mjere obuhvaćaju barem elemente utvrđene u Prilogu IX. Svaka država članica priopćava te politike i mjere u okviru ažuriranja svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, naknadnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana i odgovarajućih izvješća o napretku koja se dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

Države članice prilikom pripreme svojih politika i mjera prikupljaju informacije o kogeneracijskim postrojenjima i jedinicama u postojećim mrežama centraliziranoga grijanja i hlađenja te procjenjuju potencijal za uštedu energije. Te informacije sadržavaju barem podatke o učinkovitosti sustava, gubicima sustava, gustoći priključenja, gubicima u mreži i rasponu temperature, potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije, faktorima emisija i uzlaznim lancima izvora energije. Ti se podaci objavljuju, a države članice ih stavljaju na raspolaganje javnosti.

6.   Države članice
  osiguravaju da
  regionalna i lokalna tijela izrade lokalne planove za grijanje i hlađenje barem u općinama
  s najmanje 35 000 stanovnika te potiču općine s manje stanovnika da pripreme takve planove
  . Ti planovi
  moraju
  :

| (a) | biti utemeljeni na podacima i informacijama iz sveobuhvatnih procjena provedenih u skladu sa stavkom 1. i sadržavati procjenu i mapiranje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti, među ostalim
  spremnošću niskotemperaturnog centraliziranoga grijanja, visokoučinkovitom kogeneracijom,
  iskorištavanjem otpadne topline, i energije iz obnovljivih izvora u grijanju i hlađenju na tom području;
  osim toga, provodi se analiza uređaja za grijanje i hlađenje u lokalnom fondu zgrada kojom se uzimaju u obzir potencijali za mjere energetske učinkovitosti specifični za određeno područje i na temelju koje se razvijaju predlošci planova obnove za slične vrste zgrada u cilju brze, troškovno učinkovite i uzajamno koordinirane transformacije zgrada i opskrbne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

biti utemeljeni na podacima i informacijama iz sveobuhvatnih procjena provedenih u skladu sa stavkom 1. i sadržavati procjenu i mapiranje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti, među ostalim
  spremnošću niskotemperaturnog centraliziranoga grijanja, visokoučinkovitom kogeneracijom,
  iskorištavanjem otpadne topline, i energije iz obnovljivih izvora u grijanju i hlađenju na tom području;
  osim toga, provodi se analiza uređaja za grijanje i hlađenje u lokalnom fondu zgrada kojom se uzimaju u obzir potencijali za mjere energetske učinkovitosti specifični za određeno područje i na temelju koje se razvijaju predlošci planova obnove za slične vrste zgrada u cilju brze, troškovno učinkovite i uzajamno koordinirane transformacije zgrada i opskrbne infrastrukture;

| (aa) | biti potpuno u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”; |
| --- | --- |

(aa)

biti potpuno u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”;

| (b) | sadržavati strategiju za iskorištavanje potencijala utvrđenog u skladu sa stavkom 6. točkom (a); |
| --- | --- |

(b)

sadržavati strategiju za iskorištavanje potencijala utvrđenog u skladu sa stavkom 6. točkom (a);

| (c) | biti izrađeni uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih ili lokalnih dionika i osigurati sudjelovanje javnosti
  , među ostalim operatora lokalne energetske infrastrukture u ranoj fazi
  ; |
| --- | --- |

(c)

biti izrađeni uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih ili lokalnih dionika i osigurati sudjelovanje javnosti
  , među ostalim operatora lokalne energetske infrastrukture u ranoj fazi
  ;

| (ca) | uzeti u obzir postojeću energetsku infrastrukturu za plin, toplinu i električnu energiju; |
| --- | --- |

(ca)

uzeti u obzir postojeću energetsku infrastrukturu za plin, toplinu i električnu energiju;

| (d) | uzeti u obzir zajedničke potrebe lokalnih zajednica i skupova lokalnih ili regionalnih upravnih jedinica ili regija; |
| --- | --- |

(d)

uzeti u obzir zajedničke potrebe lokalnih zajednica i skupova lokalnih ili regionalnih upravnih jedinica ili regija;

| (da) | procijeniti ulogu zajednica energije i drugih inicijativa koje vode potrošači i koje mogu aktivno doprinijeti provedbi lokalnih projekata grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(da)

procijeniti ulogu zajednica energije i drugih inicijativa koje vode potrošači i koje mogu aktivno doprinijeti provedbi lokalnih projekata grijanja i hlađenja;

| (db) | uključiti strategiju za davanje prednosti osobama pogođenima energetskim siromaštvom, kućanstvima s niskim prihodima, ugroženim kupcima i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju kako je navedeno u članku 22., uključujući analizu tržišta kako bi se utvrdile i razumjele potrebe ciljnih skupina te predložili prilagođeni programi; |
| --- | --- |

(db)

uključiti strategiju za davanje prednosti osobama pogođenima energetskim siromaštvom, kućanstvima s niskim prihodima, ugroženim kupcima i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju kako je navedeno u članku 22., uključujući analizu tržišta kako bi se utvrdile i razumjele potrebe ciljnih skupina te predložili prilagođeni programi;

| (dc) | procijeniti kako financirati provedbu utvrđenih politika i mjera te predvidjeti financijske mehanizme kojima se potrošačima omogućuje prelazak na grijanje i hlađenje s pomoću obnovljive energije; |
| --- | --- |

(dc)

procijeniti kako financirati provedbu utvrđenih politika i mjera te predvidjeti financijske mehanizme kojima se potrošačima omogućuje prelazak na grijanje i hlađenje s pomoću obnovljive energije;

| (dd) | uzeti u obzir cjenovnu pristupačnost energije, sigurnost opskrbe, primjerenost i otpornost elektroenergetskog sustava; |
| --- | --- |

(dd)

uzeti u obzir cjenovnu pristupačnost energije, sigurnost opskrbe, primjerenost i otpornost elektroenergetskog sustava;

| (e) | predvidjeti
  putanju za postizanje ciljeva planova u skladu s klimatskom neutralnošću te
  praćenje napretka provedbe utvrđenih politika i mjera; |
| --- | --- |

(e)

predvidjeti
  putanju za postizanje ciljeva planova u skladu s klimatskom neutralnošću te
  praćenje napretka provedbe utvrđenih politika i mjera;

| (ea) | razviti strategiju za planiranje zamjene starih i neučinkovitih uređaja za grijanje i hlađenje u javnim tijelima zamjenjujući ih visokoučinkovitim alternativama s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva; |
| --- | --- |

(ea)

razviti strategiju za planiranje zamjene starih i neučinkovitih uređaja za grijanje i hlađenje u javnim tijelima zamjenjujući ih visokoučinkovitim alternativama s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva;

| (eb) | procijeniti moguće sinergije s planovima susjednih regionalnih ili lokalnih vlasti kako bi se potaknula zajednička ulaganja i troškovna učinkovitost; |
| --- | --- |

(eb)

procijeniti moguće sinergije s planovima susjednih regionalnih ili lokalnih vlasti kako bi se potaknula zajednička ulaganja i troškovna učinkovitost;

Države članice osiguravaju da
  sve relevantne strane, uključujući javne i privatne dionike,
  dobiju priliku za sudjelovanje u izradi planova, sveobuhvatne procjene i politika i mjera za grijanje i hlađenje.

U tu svrhu države članice izrađuju preporuke kojima podupiru regionalna i lokalna tijela u provođenju politika i mjera u području energetski učinkovitog grijanja i hlađenja koje se temelji na obnovljivim izvorima energije na regionalnoj i lokalnoj razini iskorištavajući utvrđeni potencijal. Države članice u najvećoj mogućoj mjeri podupiru regionalna i lokalna tijela na sve načine, među ostalim financijskom potporom i programima tehničke podrške.
  Države članice osiguravaju da su planovi za grijanje i hlađenje usklađeni s drugim lokalnim zahtjevima povezanima s planiranjem u području klime, energije i okoliša kako bi se izbjeglo administrativno opterećenje za lokalne i regionalne vlasti te kako bi se potaknula učinkovita provedba planova.

6a.
     
  Lokalne planove za grijanje i hlađenje može zajednički provesti skupina od nekoliko susjednih lokalnih tijela ako su zemljopisni i administrativni kontekst te infrastruktura za grijanje i hlađenje primjereni.

6b.
     
  Nadležno tijelo provjerava i ocjenjuje provedbu lokalnih planova za grijanje i hlađenje. Ako se provedba smatra nedostatnom, na temelju putanje i praćenja u skladu sa stavkom 6. točkom (e), nadležno tijelo predlaže mjere za otklanjanje nedostataka u provedbi.

Članak 24.

Opskrba grijanjem i hlađenjem

1.   Kako bi se povećala učinkovitost primarne energije i udio energije iz obnovljivih izvora u opskrbi grijanjem i hlađenjem, učinkovit sustav centraliziranog grijanja i hlađenja mora ispunjavati sljedeće kriterije:

| (a) | do 31. prosinca 
  2027.
  koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 75 % topline dobivene kogeneracijom ili 50 % kombinacije takve energije i topline
  koja ulazi u mrežu
  ; |
| --- | --- |

(a)

do 31. prosinca 
  2027.
  koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 75 % topline dobivene kogeneracijom ili 50 % kombinacije takve energije i topline
  koja ulazi u mrežu
  ;

| (b) | od 1. siječnja 
  2028.
  koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 80 % topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom ili barem kombinaciju takve termalne energije koja ulazi u mrežu u kojoj je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 5 %, a ukupni udio energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline ili topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom najmanje 50 %; |
| --- | --- |

(b)

od 1. siječnja 
  2028.
  koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 80 % topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom ili barem kombinaciju takve termalne energije koja ulazi u mrežu u kojoj je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 5 %, a ukupni udio energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline ili topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom najmanje 50 %;

| (c) | od 1. siječnja 2035. koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, pri čemu je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 20 %; |
| --- | --- |

(c)

od 1. siječnja 2035. koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, pri čemu je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 20 %;

| (d) | od 1. siječnja 2045. koristi najmanje 75 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, pri čemu je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 40 %; |
| --- | --- |

(d)

od 1. siječnja 2045. koristi najmanje 75 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, pri čemu je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 40 %;

| (e) | od 1. siječnja 2050. koristi samo energiju iz obnovljivih izvora i otpadnu toplinu, pri čemu je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 60 %. |
| --- | --- |

(e)

od 1. siječnja 2050. koristi samo energiju iz obnovljivih izvora i otpadnu toplinu, pri čemu je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 60 %.

| f. | u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, ako udio otpadne topline premašuje kriterije iz točaka (c), (d) i (e) i ako bi otpadna toplina inače bila izgubljena, otpadna toplina može zamijeniti bilo koji drugi izvor energije; |
| --- | --- |

f.

u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, ako udio otpadne topline premašuje kriterije iz točaka (c), (d) i (e) i ako bi otpadna toplina inače bila izgubljena, otpadna toplina može zamijeniti bilo koji drugi izvor energije;

| g. | procijenjene su maksimalne potrebne temperature u distribucijskoj mreži. |
| --- | --- |

g.

procijenjene su maksimalne potrebne temperature u distribucijskoj mreži.

2.   Države članice dužne su osigurati da sustav za centralizirano grijanje i hlađenje, ako se izgradi ili u značajnoj mjeri preuredi, ispunjava kriterije iz stavka 1. primjenjive u trenutku kad sustav počne raditi ili ponovno počne raditi nakon preuređenja. Države članice uz to su se dužne pobrinuti da se, ako se sustav za centralizirano grijanje i hlađenje izgradi ili u značajnoj mjeri preuredi, ne poveća korištenje fosilnih goriva koja nisu prirodni plin u postojećim izvorima topline u odnosu na prosječnu godišnju potrošnju prethodne tri kalendarske godine punog rada prije preuređenja te da novi izvori topline u tom sustavu ne koriste fosilna goriva ▌.
  Države članice također osiguravaju da se geografsko usmjeravanje postojećih sustava centraliziranog grijanja i hlađenja mapira i objavi.

3.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 2025. i zatim svakih pet godina operatori svih postojećih sustava za centralizirano grijanje i hlađenje izlazne snage veće od 5 MW koji ne ispunjavaju kriterije iz stavka 1. točaka od (b) do (e) izrade plan za povećanje učinkovitosti primarne energije i energije iz obnovljivih izvora
  i smanjenje gubitaka u distribuciji
  . Taj plan mora sadržavati mjere za ispunjavanje kriterija iz stavka 1. točaka od (b) do (e) te ga mora odobriti nadležno tijelo.

3a.
     
  Države članice osiguravaju da podatkovni centar s ukupnom nazivnom ulaznom snagom većom od 100 kW koristi otpadnu toplinu ili druge primjene za iskorištavanje otpadne topline, osim ako može dokazati da to nije tehnički ili ekonomski izvedivo u skladu s procjenom iz stavka 4.

4.   Da bi procijenile gospodarsku izvedivost povećanja energetske učinkovitosti opskrbe grijanjem i hlađenjem, države članice osiguravaju provedbu analize troškova i koristi na razini postrojenja u skladu s Prilogom X. ako se planiraju ili u značajnoj mjeri preuređuju sljedeća postrojenja
  , a povezani materijalni troškovi još nisu nastali
  :

| (a) | toplinsko postrojenje za proizvodnju električne energije s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 5 MW kako bi se procijenili troškovi i koristi zahtijevanja rada postrojenja kao visokoučinkovitog kogeneracijskog postrojenja; |
| --- | --- |

(a)

toplinsko postrojenje za proizvodnju električne energije s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 5 MW kako bi se procijenili troškovi i koristi zahtijevanja rada postrojenja kao visokoučinkovitog kogeneracijskog postrojenja;

| (b) | industrijsko postrojenje s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 5 MW kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na i izvan lokacije; |
| --- | --- |

(b)

industrijsko postrojenje s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 5 MW kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na i izvan lokacije;

| (c) | uslužni objekt s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 5 MW, kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i terminali za UPP, kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na i izvan lokacije; |
| --- | --- |

(c)

uslužni objekt s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 5 MW, kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i terminali za UPP, kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na i izvan lokacije;

| (d) | podatkovni centar s ukupnom nazivnom ulaznom snagom većom od
  100 kW
  kako bi se procijenila
  tehnička izvedivost, troškovna učinkovitost, učinak na energetsku učinkovitost i lokalna potražnja za toplinskom energijom, uključujući sezonsku varijaciju,
  u pogledu iskorištavanja otpadne topline za ispunjavanje ekonomski opravdane potražnje i povezivanje tog postrojenja na mrežu centraliziranog grijanja ili učinkoviti sustav centraliziranog hlađenja/sustav centraliziranog hlađenja na temelju energije iz obnovljivih izvora
  ili druge primjene za iskorištavanje otpadne topline
  . U analizi se moraju razmotriti rješenja za sustav hlađenja koja omogućavaju uklanjanje ili hvatanje otpadne topline na korisnoj temperaturi uz minimalnu pomoćnu ulaznu snagu. |
| --- | --- |

(d)

podatkovni centar s ukupnom nazivnom ulaznom snagom većom od
  100 kW
  kako bi se procijenila
  tehnička izvedivost, troškovna učinkovitost, učinak na energetsku učinkovitost i lokalna potražnja za toplinskom energijom, uključujući sezonsku varijaciju,
  u pogledu iskorištavanja otpadne topline za ispunjavanje ekonomski opravdane potražnje i povezivanje tog postrojenja na mrežu centraliziranog grijanja ili učinkoviti sustav centraliziranog hlađenja/sustav centraliziranog hlađenja na temelju energije iz obnovljivih izvora
  ili druge primjene za iskorištavanje otpadne topline
  . U analizi se moraju razmotriti rješenja za sustav hlađenja koja omogućavaju uklanjanje ili hvatanje otpadne topline na korisnoj temperaturi uz minimalnu pomoćnu ulaznu snagu.

Države članice osiguravaju uklanjanje regulativnih prepreka za upotrebu otpadne topline i pružanje dostatne potpore za upotrebu otpadne topline ako se planiraju ili preuređuju postrojenja iz točaka od (a) do (d).
  Za potrebe procjene otpadne topline na lokaciji za potrebe točaka od (b) do (d) mogu se umjesto analize troškova i koristi iz ovog stavka provesti energetski pregledi iz Priloga VI.

Postavljanje opreme za hvatanje ugljikovog dioksida proizvedenog u postrojenju za izgaranje s ciljem njegova geološkog skladištenja kako je predviđeno Direktivom 2009/31/EZ ne smatra se preuređenjem u smislu točaka (b) i (c) ovog stavka.

Države članice moraju zahtijevati da se analiza troškova i koristi provede u suradnji s poduzećima odgovornima za rad postrojenja.

5.   Države članice mogu iz stavka 4. izuzeti:

| (a) | postrojenja za proizvodnju električne energije koja se koriste kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek u razdoblju od pet godina na temelju postupka provjere koji utvrđuju države članice i kojim se osigurava ispunjavanje ovog kriterija za izuzeće; |
| --- | --- |

(a)

postrojenja za proizvodnju električne energije koja se koriste kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek u razdoblju od pet godina na temelju postupka provjere koji utvrđuju države članice i kojim se osigurava ispunjavanje ovog kriterija za izuzeće;

| (b) | postrojenja koja moraju biti smještena u blizini mjesta geološkog skladištenja odobrenog u skladu s Direktivom 2009/31/EZ; |
| --- | --- |

(b)

postrojenja koja moraju biti smještena u blizini mjesta geološkog skladištenja odobrenog u skladu s Direktivom 2009/31/EZ;

| (c) | podatkovne centre čija se otpadna toplina upotrebljava, ili će se upotrebljavati, u mreži za centralizirano grijanje ili izravno za grijanje prostora, tople vode u kućanstvu ili druge namjene u zgradi ili skupini zgrada u kojima se nalaze
  ili za druge namjene u relevantnoj zoni oko podatkovnih centara
  . |
| --- | --- |

(c)

podatkovne centre čija se otpadna toplina upotrebljava, ili će se upotrebljavati, u mreži za centralizirano grijanje ili izravno za grijanje prostora, tople vode u kućanstvu ili druge namjene u zgradi ili skupini zgrada u kojima se nalaze
  ili za druge namjene u relevantnoj zoni oko podatkovnih centara
  .

Države članice također mogu odrediti pragove, iskazane kao iznos dostupne korisne otpadne topline, potražnja za toplinskom energijom ili udaljenosti između industrijskih postrojenja i mreža za centralizirano grijanje, radi izuzimanja pojedinačnih postrojenja iz odredaba stavka 4. točaka (c) i (d).

Države članice obavješćuju Komisiju o izuzećima usvojenima na temelju ovog stavka.

6.   Države članice donose kriterije za odobrenje iz članka 8. Direktive (EU) 2019/944 ili kriterije za istovjetnu dozvolu kako bi:

| (a) | uzele u obzir ishod sveobuhvatne procjene iz članka 23. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

uzele u obzir ishod sveobuhvatne procjene iz članka 23. stavka 1.;

| (b) | osigurale ispunjavanje zahtjeva iz stavka 4.; |
| --- | --- |

(b)

osigurale ispunjavanje zahtjeva iz stavka 4.;

| (c) | uzele u obzir ishod analize troškova i koristi iz stavka 4. |
| --- | --- |

(c)

uzele u obzir ishod analize troškova i koristi iz stavka 4.

7.   Države članice mogu na temelju kriterija za odobrenje i kriterija za dozvolu iz stavka 6. izuzeti pojedinačna postrojenja iz zahtjeva za provedbu opcija čije su koristi veće od troškova ako za to postoje imperativni pravni, vlasnički ili financijski razlozi. U tom slučaju dotična država članica Komisiji dostavlja svoju odluku s obrazloženjem u roku od tri mjeseca od dana donošenja. Komisija može donijeti mišljenje o odluci u roku od tri mjeseca od primitka.

8.   Stavci 4., 5., 6., i 7. ovog članka primjenjuju se na postrojenja obuhvaćena Direktivom 2010/75/EU ne dovodeći u pitanje zahtjeve te direktive.

9.   Države članice prikupljaju informacije o analizama troškova i koristi provedenima u skladu sa stavkom 4. točkama (a), (b), (c) i (d) ovog članka. Te bi informacije trebale sadržavati barem podatke o dostupnim količinama topline za opskrbu i parametrima topline, broju planiranih radnih sati godišnje i geografskim lokacijama. Ti se podaci objavljuju uz poštovanje njihove moguće osjetljivosti.

10.   Na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti iz točke (f) Priloga III. države članice osiguravaju da se podrijetlo električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije može jamčiti na temelju objektivnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija koje utvrđuje svaka država članica. One osiguravaju da je navedeno jamstvo o podrijetlu usklađeno sa zahtjevima i da sadrži barem informacije navedene u Prilogu XI. Države članice uzajamno priznaju svoja jamstva o podrijetlu, isključivo kao dokaz informacija iz ovog stavka. Svako odbijanje priznavanja jamstva o podrijetlu kao takvog dokaza, posebno zbog razloga povezanih sa sprečavanjem prijevare, mora se temeljiti na objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima. Države članice obavješćuju Komisiju o takvom odbijanju i razlozima. Kod odbijanja priznanja jamstva o podrijetlu, Komisija može donijeti odluku kojom obvezuje na priznanje stranu koja ga odbija, posebno s obzirom na objektivne, transparentne i nediskriminirajuće kriterije na kojima se takvo priznanje temelji.

Komisija je ovlaštena putem delegiranih akata u skladu s člankom 31. ove Direktive preispitati usklađene referentne vrijednosti učinkovitosti utvrđene u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2402 (69).

11.   Države članice osiguravaju da je sva raspoloživa potpora kogeneraciji uvjetovana time da je proizvedena električna energija podrijetlom iz visokoučinkovite kogeneracije i da se otpadna toplina učinkovito upotrebljava za ostvarivanje ušteda primarne energije. Javna potpora kogeneraciji, proizvodnji centraliziranog grijanja i mrežama za centralizirano grijanje prema potrebi podliježe pravilima o državnim potporama.

Članak 25.

Pretvorba, prijenos odnosno transport i distribucija energije

1.   Nacionalna regulatorna tijela za energetiku primjenjuju načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” iz članka 3. ove Direktive u provođenju regulatornih zadataka navedenih u direktivama (EU) 2019/944 i 2009/73/EZ u vezi sa svojim odlukama o radu infrastrukture za plin i električnu energiju, uključujući njihove odluke o mrežnim tarifama
  , ne dovodeći u pitanje načela nediskriminacije i troškovne učinkovitosti
  .
  Uz načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, nacionalna regulatorna tijela za energetiku uzimaju u obzir troškovnu učinkovitost, učinkovitost sustava i sigurnost opskrbe te prilagođavaju pristup utemeljen na životnom ciklusu kojim se štite klimatski ciljevi Unije i održivost.

2.   Države članice osiguravaju da operatori prijenosnih i distribucijskih sustava za električnu energiju i plin primjenjuju načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u skladu s člankom 3. ove Direktive
  te klimatskim ciljevima i ciljevima održivosti Unije
  u donošenju odluka o planiranju mreža, razvoju mreža i ulaganju.
  Fleksibilnost na strani potražnje središnji je dio procjene planiranja i rada mreže.
  Uz uzimanje u obzir sigurnosti opskrbe i integracije tržišta države članice osiguravaju da operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava ▌ ulažu u imovinu
  otpornu na buduće promjene
  kako bi se tako doprinijelo ublažavanju klimatskih promjena. Nacionalna regulatorna tijela
  mogu osigurati
  metodologije i smjernice za ocjenjivanje alternative u analizi troškova i koristi
  u bliskoj suradnji s operatorima prijenosnog sustava i operatorima distribucijskog sustava, koji mogu podijeliti ključno tehničko znanje,
  uzimajući u obzir šire koristi, i provjeravati kako operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava primjenjuju načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u okviru odobravanja, provjeravanja i praćenja projekata koje su podnijeli operatori prijenosnih sustava ili operatori distribucijskih sustava.

3.   Države članice osiguravaju da operatori prijenosnih i distribucijskih mreža
  prate i kvantificiraju ukupnu količinu
  mrežnih gubitaka
  povezanih s mrežom kojom upravljaju
  i poduzimaju troškovno učinkovite mjere za
  povećanje učinkovitosti mreže i rješavanje pitanja potreba za razvoj infrastrukture te gubitaka koji proizlaze iz povećane elektrifikacije na strani potražnje i proizvodnje
  . Operatori prijenosnih i distribucijskih mreža izvješćuju nacionalno regulatorno tijelo za energetiku o tim mjerama ▌. ▌Države članice osiguravaju da operatori prijenosnih i distribucijskih
  mreža
  procjenjuju mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti s obzirom na njihove postojeće sustave za prijenos/transport ili distribuciju električne energije i plina pa poboljšaju energetsku učinkovitost u projektiranju i radu infrastrukture
  , osobito u pogledu uvođenja pametnih mreža
  . Države članice propisima na temelju poticaja potiču operatore prijenosnih i distribucijskih mreža da razvijaju inovativna rješenja za poboljšanje
  učinkovitosti i održivosti, uključujući
  energetsku učinkovitost postojećih
  i budućih
  sustava.

4.   Nacionalna regulatorna tijela za energetiku uvrštavaju poseban odjeljak o napretku u poboljšanju energetske učinkovitosti s obzirom na rad infrastrukture za plin i električnu energiju u godišnjem izvješću sastavljenom u skladu s člankom 59. stavkom 1. točkom (i) Direktive (EU) 2019/944 i člankom 41. Direktive 2009/73/EZ. U tim izvješćima nacionalna regulatorna tijela za energetiku daju procjenu
  cjelokupne učinkovitosti
  u radu infrastrukture za plin i električnu energiju i mjera koje su operatori prijenosnih i distribucijskih sustava proveli te prema potrebi daju preporuke za poboljšanja energetske učinkovitosti
  , među ostalim troškovno učinkovite alternative kojima se smanjuju vršna opterećenja i ukupna potrošnja energije.

5.   Države članice za električnu energiju osiguravaju usklađenost propisa o mreži i mrežnih tarifa s kriterijima iz Priloga XII., uzimajući u obzir smjernice i kodekse razvijene na temelju Uredbe (EU) 2019/943.

6.   Države članice mogu dopustiti komponente programa i struktura tarifa sa socijalnim ciljem za prijenos/transport i distribuciju energije iz mreže, pod uvjetom da se svi narušavajući učinci na prijenosni/transportni i distribucijski sustav svedu na nužan minimum i da nisu nerazmjerni socijalnom cilju.

7.   Nacionalna regulatorna tijela osiguravaju ukidanje onih poticaja u tarifama prijenosa/transporta i distribucije koji su štetni za energetsku učinkovitost proizvodnje, prijenosa/transporta i distribucije te opskrbe električne energije i plina
  i za njihov odgovor na potražnju
  .
  Države članice osiguravaju učinkovitost projektiranja i rada postojeće infrastrukture i, u okviru Direktive (EU) 2019/944, da se tarifama omogući dobavljačima da poboljšaju sudjelovanje kupaca u učinkovitosti sustava.

8.   Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene u Prilogu XII.

9.   Nacionalna regulatorna tijela za energetiku prema potrebi mogu od operatora prijenosnih sustava i operatora distribucijskih sustava zahtijevati da smanjivanjem pristojbi za priključenje i uporabu sustava potiču smještanje visokoučinkovite kogeneracije u blizini područja potražnje za toplinom .

10.   Države članice mogu proizvođačima električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije koji se žele priključiti na mrežu dozvoliti objavu poziva za podnošenje ponuda za radove priključivanja na mrežu.

11.   Pri izvješćivanju u skladu s Direktivom 2010/75/EU i ne dovodeći u pitanje njezin članak 9. stavak 2., države članice razmatraju uključivanje informacija o razinama energetske učinkovitosti postrojenja za izgaranje goriva s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom od 50 MW ili više u svjetlu relevantnih najboljih dostupnih tehnika razvijenih u skladu s Direktivom 2010/75/EU.

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

HORIZONTALNE ODREDBE

HORIZONTALNE ODREDBE

Članak 26.

Raspoloživost kvalifikacijskih, akreditacijskih i certifikacijskih sustava

1.   Države članice osiguravaju odgovarajuću razinu stručnosti za zanimanja u području energetske učinkovitosti koja odgovaraju potrebama tržišta. Države članice blisko surađuju sa socijalnim partnerima da se pobrinu da su certifikacijski i/ili jednaki kvalifikacijski sustavi, uključujući prema potrebi odgovarajuće programe osposobljavanja, dostupni za zanimanja u području energetske učinkovitosti, među ostalim pružatelje energetskih usluga, pružatelje energetskih pregleda, energetske menadžere, neovisne stručnjake i instalatere dijelova zgrada u skladu s Direktivom 2010/31/EU, da su ti sustavi pouzdani i da ti sustavi doprinose nacionalnim ciljevima energetske učinkovitosti i općim Unijinim ciljevima dekarbonizacije.

Pružatelji certifikacijskih i/ili jednakih kvalifikacijskih sustava, uključujući prema potrebi odgovarajuće programe osposobljavanja, moraju biti akreditirani u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 (70).

1a.
     
  Države članice promiču programe certifikacije, osposobljavanja i obrazovanja za osiguravanje odgovarajuće razine stručnosti za zanimanja u području energetske učinkovitosti koja odgovaraju potrebama tržišta. Države članice uvode mjere za promicanje sudjelovanja u takvim programima, posebno MSP-ova i samozaposlenih osoba. Komisija do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] pokreće kampanju na razini Unije kako bi privukla više ljudi u zanimanja u području energetske učinkovitosti i osigurala jednak pristup ženama.

1b.
     
  Komisija do ... [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] osniva središnju platformu za potporu i razmjenu znanja kako bi se osigurala odgovarajuća razina kvalificiranih stručnjaka u cilju postizanja klimatskih i energetskih ciljeva Unije. Platforma okuplja države članice, socijalne partnere, obrazovne ustanove, akademsku zajednicu i druge relevantne dionike radi poticanja i promicanja najboljih praksi kako bi se osiguralo više stručnjaka za energetsku učinkovitost i prekvalifikacija ili usavršavanje postojećih stručnjaka kako bi se zadovoljile potrebe tržišta.

2.   Države članice osiguravaju da se nacionalni certifikacijski i/ili ekvivalentni kvalifikacijski sustavi, uključujući prema potrebi odgovarajuće programe osposobljavanja,
  temelje na
  postojećim europskim ili međunarodnim normama.

3.   Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti certifikacijske ili jednake kvalifikacijske sustave ili odgovarajuće programe osposobljavanja iz stavka 1. te surađuju jedna s drugom i s Komisijom na usporedbi sustava i njihovom priznavanju.

Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za upoznavanje potrošača s dostupnošću sustava u skladu s člankom 27. stavkom 1.

4.   Države članice do 31. prosinca 2024., a nakon toga svake
  dvije
  godine, ocjenjuju osiguravaju li sustavi potrebnu stručnost pružateljima energetskih usluga, izvođačima energetskih pregleda, energetskim menadžerima i instalaterima dijelova zgrada u skladu s Direktivom 2010/31/EU
  te rodnu ravnotežu
  .
  Također procjenjuju jaz između dostupnih i traženih stručnjaka.
  Objavljuju ocjenu i preporuke
  u vezi s time
  .

Članak 27.

Energetske usluge

1.   Države članice promiču tržište energetskih usluga i pristup tom tržištu za MSP-ove širenjem jasnih i lako dostupnih informacija o:

| (a) | dostupnim ugovorima o energetskim uslugama i klauzulama koje bi trebalo uključiti u takve ugovore kako bi se zajamčile uštede energije i prava krajnjih kupaca; |
| --- | --- |

(a)

dostupnim ugovorima o energetskim uslugama i klauzulama koje bi trebalo uključiti u takve ugovore kako bi se zajamčile uštede energije i prava krajnjih kupaca;

| (b) | financijskim instrumentima, poticajima, financijskim potporama, obnovljivim fondovima, jamstvima, programima osiguranja, i zajmovima kojima se podupiru projekti u vezi s uslugama energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

financijskim instrumentima, poticajima, financijskim potporama, obnovljivim fondovima, jamstvima, programima osiguranja, i zajmovima kojima se podupiru projekti u vezi s uslugama energetske učinkovitosti;

| (c) | dostupnim pružateljima energetskih usluga koji su kvalificirani i/ili certificirani, pri čemu su njihove kvalifikacije i/ili certifikati u skladu s člankom 26.; |
| --- | --- |

(c)

dostupnim pružateljima energetskih usluga koji su kvalificirani i/ili certificirani, pri čemu su njihove kvalifikacije i/ili certifikati u skladu s člankom 26.;

| (d) | dostupnim metodologijama za praćenje i provjeravanje te sustavima kontrole kvalitete. |
| --- | --- |

(d)

dostupnim metodologijama za praćenje i provjeravanje te sustavima kontrole kvalitete.

2.   Države članice potiču razvoj oznaka kvalitete, između ostalog putem trgovačkih udruženja, prema potrebi na temelju europskih ili međunarodnih normi;

3.   Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti i redovito ažuriraju popis dostupnih pružatelja energetskih usluga koji su kvalificirani i/ili certificirani i čije su kvalifikacije i/ili certifikacije u skladu s člankom 26. ili osiguravaju sučelje putem kojeg pružatelji energetskih usluga mogu davati informacije.

4.   Države članice
  osiguravaju da
  javna tijela za obnovu velikih zgrada upotrebljavaju ugovore o energetskom učinku. Države članice dužne su osigurati da javna tijela procjenjuju izvedivost primjene ugovora o energetskom učinku
  i drugih energetskih usluga koje se zasnivaju na učinku
  za obnovu velikih nestambenih
  i javnih stambenih zgrada
  ukupne korisne površine poda veće od
  500
   m2
  te zgrada za socijalne svrhe
  .

Države članice mogu poticati javna tijela da kombiniraju ugovore o energetskom učinku s proširenim energetskim uslugama, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje
  , kako bi se stalnim praćenjem, učinkovitim radom i održavanjem osigurale uštede energije i održali dobiveni rezultati tijekom vremena.

5.   Države članice podupiru javni sektor u prihvaćanju ponuda energetskih usluga, posebno za preuređenje zgrada, putem:

| (a) | osiguravanja obrazaca za ugovore o energetskom učinku koji uključuju barem stavke navedene u Prilogu XIII. i uzimaju u obzir postojeće europske i međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Eurostatov Vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanja obrazaca za ugovore o energetskom učinku koji uključuju barem stavke navedene u Prilogu XIII. i uzimaju u obzir postojeće europske i međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Eurostatov Vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku;

| (b) | pružanja informacija o najboljim praksama za ugovore o energetskom učinku, uključujući prema potrebi analizu troškova i koristi na temelju pristupa životnog vijeka; |
| --- | --- |

(b)

pružanja informacija o najboljim praksama za ugovore o energetskom učinku, uključujući prema potrebi analizu troškova i koristi na temelju pristupa životnog vijeka;

| (c) | promicanja i
  javne dostupnosti baze podataka o provedenim i tekućim projektima na temelju ugovora o energetskom učinku koja sadržava podatke o planiranim i postignutim uštedama energije. |
| --- | --- |

(c)

promicanja i
  javne dostupnosti baze podataka o provedenim i tekućim projektima na temelju ugovora o energetskom učinku koja sadržava podatke o planiranim i postignutim uštedama energije.

6.   Države članice podupiru pravilno funkcioniranje tržišta energetskih usluga sljedećim mjerama:

| (a) | utvrđivanjem i objavljivanjem točaka za kontakt na kojima krajnji kupci mogu dobiti informacije iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanjem i objavljivanjem točaka za kontakt na kojima krajnji kupci mogu dobiti informacije iz stavka 1.;

| (b) | uklanjanjem regulatornih i neregulatornih prepreka koje onemogućuju uvođenje ugovora o energetskom učinku i drugih modela usluga energetske učinkovitosti za utvrđivanje i/ili provedbu mjera za uštede energije; |
| --- | --- |

(b)

uklanjanjem regulatornih i neregulatornih prepreka koje onemogućuju uvođenje ugovora o energetskom učinku i drugih modela usluga energetske učinkovitosti za utvrđivanje i/ili provedbu mjera za uštede energije;

| (c) | uspostavljenjem i promicanjem uloge savjetodavnih tijela
  , poduzeća za energetske usluge
  i neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te osiguravanjem da su informacije o tim mehanizmima dostupne javnosti i pristupačne sudionicima na tržištu. |
| --- | --- |

(c)

uspostavljenjem i promicanjem uloge savjetodavnih tijela
  , poduzeća za energetske usluge
  i neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te osiguravanjem da su informacije o tim mehanizmima dostupne javnosti i pristupačne sudionicima na tržištu.

7.   Radi podupiranja pravilnog funkcioniranja tržišta energetskih usluga države članice mogu uspostaviti pojedinačni mehanizam ili imenovati pravobranitelja kako bi osigurale učinkovito postupanje s pritužbama i izvansudsko rješavanje sporova proizišlih iz ugovora o energetskim uslugama i o energetskom učinku.

8.   Države članice osiguravaju da se distributeri energije, operatori distribucijskih sustava i poduzeća za maloprodaju energije suzdrže od svih aktivnosti koje mogu onemogućiti potražnju za energetskim uslugama ili mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti ili njihovu isporuku, ili spriječiti razvoj tržišta za takve usluge ili mjere, uključujući sprečavanje pristupa tržištu za konkurente ili zloporabu vladajućeg položaja.

Članak 28.

Nacionalni fond za energetsku učinkovitost, financiranje i tehnička podrška

1.   Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, države članice olakšavaju uspostavljanje novih ili uporabu postojećih instrumenata financiranja za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kako bi se maksimalno iskoristile pogodnosti financiranja iz više izvora i kombinacije bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata i tehničke pomoći .

2.   Komisija prema potrebi izravno ili putem europskih financijskih institucija pomaže državama članicama u uspostavljanju instrumenata financiranja i instrumenata za pomoć u razvoju projekata na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini s ciljem povećanja ulaganja u energetsku učinkovitost u različitim sektorima i zaštite i osnaživanja ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, uključujući integracijom perspektive ravnopravnosti tako da nitko ne bude zapostavljen.

3.   Države članice donose mjere kojima osiguravaju da financijske institucije široko nude kreditne proizvode, kao što su zelene hipoteke i zeleni krediti, osigurane ili neosigurane, na nediskriminirajući način i da su ti proizvodi vidljivi i dostupni potrošačima. Države članice donose mjere za olakšavanje provedbe programa financiranja u obliku otplate na računima i putem poreza. Države članice osiguravaju da se bankama i drugim financijskim institucijama pruže informacije o prilikama za sudjelovanje u financiranju mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim putem uspostavljanja javno-privatnih partnerstava.

3a.
     
  Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. UFEU-a, države članice donose programe financijske potpore za povećanje primjene mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti za novoizgrađene sustave ili za preuređenje u značajnoj mjeri pojedinačnih i centraliziranih sustava grijanja i hlađenja te za zamjenu starih i neučinkovitih uređaja za grijanje i hlađenje visokoučinkovitim alternativama.

Države članice olakšavaju uspostavu lokalnog stručnog znanja i tehničke pomoći za savjetovanje o najboljim praksama u pogledu postizanja dekarbonizacije lokalnog centraliziranog grijanja i hlađenja, kao što su pristup lokalno dostupnim projektima i namjenska financijska potpora.

4.   Komisija olakšava razmjenu najboljih praksi između nadležnih nacionalnih ili regionalnih tijela, na primjer putem godišnjih sastanaka regulatornih tijela, javnih baza podataka s informacijama o provedbi mjera u državama članicama i usporedbe zemalja.

5.   Kako bi se mobiliziralo privatno financiranje mjera energetske učinkovitosti i energetskih obnova
  i pridonijelo postizanju ciljeva Unije u pogledu energetske učinkovitosti i nacionalnih doprinosa u skladu s člankom 4. ove Direktive, kao i ciljeva iz
  ▌ Direktive 2010/31/EU, Komisija vodi dijalog i s javnim i s privatnim financijskim institucijama
  kao i određenim sektorima kao što su sektor prijevoza, IKT-a i zgradarstva,
  radi određivanja
  potreba i
  potencijalnih mjera koje može poduzeti.

6.   Mjere iz stavka 5. uključuju sljedeće elemente:

| (a) | mobiliziranje kapitalnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir šire učinke uštede energije; |
| --- | --- |

(a)

mobiliziranje kapitalnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir šire učinke uštede energije;

| (aa) | olakšavanje provedbe namjenskih financijskih instrumenata za energetsku učinkovitost i programa financiranja u dostatnim razmjerima koje su uspostavile financijske institucije; |
| --- | --- |

(aa)

olakšavanje provedbe namjenskih financijskih instrumenata za energetsku učinkovitost i programa financiranja u dostatnim razmjerima koje su uspostavile financijske institucije;

| (b) | osiguravanje boljih podataka o energetskoj i financijskoj učinkovitosti na sljedeće načine:






  i. | daljnjim razmatranjem načina na koje se ulaganjima u energetsku učinkovitost poboljšavaju temeljne vrijednosti imovine; |
| --- | --- | --- |

(b)

osiguravanje boljih podataka o energetskoj i financijskoj učinkovitosti na sljedeće načine:

i.

daljnjim razmatranjem načina na koje se ulaganjima u energetsku učinkovitost poboljšavaju temeljne vrijednosti imovine;

| ii. | podržavanjem studija za ocjenjivanje monetizacije neenergetskih koristi ulaganjâ u energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

ii.

podržavanjem studija za ocjenjivanje monetizacije neenergetskih koristi ulaganjâ u energetsku učinkovitost.

7.   Za potrebe mobiliziranja privatnog financiranja mjera energetske učinkovitosti i energetskih obnova, države članice pri provedbi ove Direktive:

| (a) | razmatraju načine za bolje iskorištavanje
  sustava gospodarenja energijom i
  energetskih pregleda iz članka 11. radi utjecaja na donošenje odluka; |
| --- | --- |

(a)

razmatraju načine za bolje iskorištavanje
  sustava gospodarenja energijom i
  energetskih pregleda iz članka 11. radi utjecaja na donošenje odluka;

| (b) | na najbolji način iskorištavaju mogućnosti i alate dostupne iz proračuna Unije i predložene u okviru inicijative Pametno financiranje za pametne zgrade i u Komunikaciji Komisije Val obnove . |
| --- | --- |

(b)

na najbolji način iskorištavaju mogućnosti i alate dostupne iz proračuna Unije i predložene u okviru inicijative Pametno financiranje za pametne zgrade i u Komunikaciji Komisije Val obnove .

8.   Komisija do 31. prosinca 2024. dostavlja državama članicama i sudionicima na tržištu smjernice o tome kako pokrenuti privatna ulaganja.

Svrha je tih smjernica pomaganje državama članicama i sudionicima na tržištu da pripreme i provedu svoja ulaganja u energetsku učinkovitost u okviru raznih programa Unije i predlaganje adekvatnih financijskih mehanizama i rješenja s kombinacijom bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata i pomoći za razvoj projekata kako bi se povećali razmjeri postojećih inicijativa i sredstva Unije iskoristila kao katalizator za stvaranje učinka poluge na privatno financiranje i poticanje tog financiranja.

9.   
  Države članice mogu do ... [datum prenošenja]
  uspostaviti nacionalni fond za energetsku učinkovitost. Namjena
  nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost
  je provođenje mjera energetske učinkovitosti
  kojima se podupiru nacionalni doprinosi država članica u skladu s člankom 4. stavkom 2. Nacionalni fond za energetsku učinkovitost može se osnovati kao namjenski fond u okviru postojećeg nacionalnog instrumenta kojim se promiču kapitalna ulaganja.

Države članice uspostavljaju financijske instrumente, uključujući javna jamstva u svojim nacionalnim fondovima za energetsku učinkovitost kako bi povećale korištenje privatnih ulaganja u energetsku učinkovitost te kreditnih proizvoda za energetsku učinkovitost i inovativnih programa iz stavka 3. ovog članka
  .
  U
  skladu s člankom 8. stavkom 3. i člankom 22.,
  nacionalnim fondom za energetsku učinkovitost podupire se
  prioritetno provođenje mjera među ugroženim kupcima, osobama pogođenim energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju.
  Ta potpora obuhvaća financiranje MSP-ova za mjere energetske učinkovitosti kako bi se stvorio učinak poluge za privatno financiranje i poticalo to financiranje, čime se podržava provedba
  nacionalnih mjera energetske učinkovitosti da bi se dala potpora državama članicama u ostvarivanju njihovih nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti i postizanju njihovih okvirnih putanja iz članka 4. stavka 2. [Nacionalni fond za energetsku učinkovitost može se financirati iz prihoda s dražbi emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama u sektoru zgrada i prometa.]

10.   Države članice mogu dopustiti javnim tijelima da obveze iz članka 6. stavka 1. ispunjavaju godišnjim doprinosima nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost jednakima ulaganjima potrebnima za ispunjavanje navedenih obveza.

11.   Države članice mogu propisati da stranke obveznice svoje obveze iz članka 8. stavaka 1. i 4. mogu ispuniti u obliku godišnjeg doprinosa nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u iznosu koji je jednak ulaganjima potrebnima za ispunjavanje navedenih obveza.

12.   Države članice mogu upotrebljavati svoje prihode od godišnjih emisijskih kvota u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ kako bi razvile inovativne mehanizme financiranja za poboljšanja energetske učinkovitosti.

12a.
     
  Komisija procjenjuje djelotvornost i učinkovitost mjera ulaganja u energetsku učinkovitost provedenih u državama članicama i njihov kapacitet za povećanje privatnih ulaganja u energetsku učinkovitost uzimajući u obzir potrebe za javnim financiranjem iskazane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. Komisija ocjenjuje bi li mehanizam za energetsku učinkovitost na razini Unije, s ciljem pružanja jamstva, tehničke pomoći, uključujući jedinstvene kontaktne točke, i povezanih bespovratnih sredstava EU-a kako bi se omogućila provedba financijskih instrumenata te programa financiranja i potpore na nacionalnoj razini, mogao na troškovno učinkovit način poduprijeti postizanje ciljeva Unije u području energetske učinkovitosti i klime te, ako je prikladno, predlaže uspostavu takvog mehanizma.

U tu svrhu Komisija do... [30. ožujka 2024.] podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojemu prema potrebi prilaže zakonodavne prijedloge.

12b.
     
  Države članice do ... [15. ožujka 2025.] i svake dvije godine nakon toga u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku u skladu s člancima 17. i 21. Uredbe (EU) 2018/1999 dostavljaju Komisiji sljedeće podatke:

| (a) | procjenu opsega javnih i privatnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uključujući ulaganja putem ugovora o energetskom učinku i faktor financijske poluge postignut javnim financiranjem kojim se podupiru mjere energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

procjenu opsega javnih i privatnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uključujući ulaganja putem ugovora o energetskom učinku i faktor financijske poluge postignut javnim financiranjem kojim se podupiru mjere energetske učinkovitosti;

| (b) | obujam proizvoda za kreditiranje energetske učinkovitosti, pri čemu se raščlanjuju osigurani i neosigurani kreditni proizvodi, |
| --- | --- |

(b)

obujam proizvoda za kreditiranje energetske učinkovitosti, pri čemu se raščlanjuju osigurani i neosigurani kreditni proizvodi,

| (c) | nacionalne programe financiranja uspostavljene kako bi se povećala primjena mjera energetske učinkovitosti i najboljih praksi te inovativne sustave financiranja za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(c)

nacionalne programe financiranja uspostavljene kako bi se povećala primjena mjera energetske učinkovitosti i najboljih praksi te inovativne sustave financiranja za energetsku učinkovitost.

Kako bi olakšala pripremu izvješća iz prvog podstavka, Komisija državama članicama do ... [15. ožujka 2024.] dostavlja zajednički predložak. Države članice u integrirana nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku uvrštavaju prilog sastavljen prema tom predlošku.

Članak 29.

Faktori konverzije i primarne energije

1.   Za potrebe usporedbe ušteda energije i pretvorbe u usporedivu jedinicu primjenjuju se neto kalorične vrijednosti iz Priloga VI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/2066 (71) i faktori primarne energije utvrđeni u stavku 2. osim ako je opravdana uporaba drugih vrijednosti ili faktora.

2.   Faktor primarne energije primjenjuje se ako se uštede energije izračunavaju u vrijednostima primarne energije koristeći pristup odozdo prema gore na temelju krajnje potrošnje energije.

3.   Za uštede električne energije u kWh države članice primjenjuju koeficijent kako bi točno izračunale uštedu u potrošnji primarne energije. Države članice primjenjuju zadani koeficijent od 2,1, osim ako iskoriste svoje diskrecijsko pravo na određivanje drukčijeg koeficijenta na temelju opravdanih nacionalnih okolnosti.

4.   Za uštede energije drugih nositelja energije u kWh države članice primjenjuju koeficijent kako bi točno izračunale uštedu u potrošnji primarne energije.

5.   Ako države članice određuju vlastiti koeficijent za zadanu vrijednost u skladu s ovom Direktivom, dužne su to činiti transparentnom metodologijom na temelju nacionalnih
  ili lokalnih
  okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije. Te okolnosti moraju biti obrazložene, provjerljive i utemeljene na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima.

6.   U određivanju vlastitog koeficijenta države članice uzimaju u obzir kombinacije izvora energije uključene u ažuriranju njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i naknadnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu koji se dostavljaju Komisiji u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. Ako odstupe od zadane vrijednosti, države članice dužne su Komisiji u ažuriranju svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i naknadnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 javiti koeficijent koji koriste zajedno s metodologijom izračuna i podacima na temelju kojih je izračunan.

7.   Do 25. prosinca 2022., a nakon toga svake četiri godine, Komisija revidira zadani koeficijent na temelju zabilježenih podataka. Ta se revizija provodi uzimajući u obzir njegov učinak na ostalo zakonodavstvo Unije, kao što su Direktiva 2009/125/EZ i Uredba (EU) 2017/1369.
  Ta metodologija mora se redovito procjenjivati kako bi se osiguralo da uštede energije dovedu do najvećeg smanjenja emisija stakleničkih plinova te istodobno pridonesu postupnom ukidanju fosilnih goriva.

POGLAVLJE VII.

POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 30.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama primjenjivima u slučaju nepoštovanja nacionalnih odredaba donesenih u skladu s ovom Direktivom te poduzimaju mjere potrebne za osiguravanje njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama do [datuma prenošenja], a o svim naknadnim izmjenama koje se na njih odnose obavješćuju je bez odlaganja.

Članak 31.

Delegirani akti

1.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. u pogledu preispitivanja usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti iz članka 24. stavka 10. drugog podstavka.

2.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. radi izmjene ili dopune ove Direktive prilagođavanjem vrijednosti, metoda izračuna, zadanih koeficijenata primarne energije i zahtjeva iz članka 29. i priloga II., III., V., od VII. do XI. i XIII. tehničkom napretku.

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. radi izmjene ili dopune ove Direktive uspostavom, nakon savjetovanja s relevantnim dionicima, zajedničkog sustava Unije za ocjenjivanje održivosti podatkovnih centara koji se nalaze na njezinu području
  u roku od mjesec dana od stupanja na snagu ove Direktive
  . U tom se sustavu moraju definirati pokazatelji održivosti podatkovnih centara te se, u skladu s 
  člankom 11.a
  ove Direktive, moraju definirati minimalni pragovi za znatnu potrošnju energije i utvrditi ključni pokazatelji i metodologija za njihovo mjerenje.

Članak 32.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 31. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od [datuma objave u SL-u] . Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 31. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan utvrđen u odluci. Ona ne utječe na valjanost nijednog delegiranog akta koji je već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 31. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 33.

Preispitivanje i praćenje provedbe

1.   U kontekstu izvješća o stanju energetske unije Komisija izvješćuje o funkcioniranju tržišta ugljika u skladu s člankom 35. stavkom 1. i člankom 35. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) 2018/1999, uzimajući u obzir učinke provedbe ove Direktive.

2.   Do 31. listopada 2025., a nakon toga svake četiri godine, Komisija ocjenjuje postojeće mjere za povećanje energetske učinkovitosti i dekarbonizaciju u grijanju i hlađenju. U tom ocjenjivanju u obzir uzima:

| (a) | trendove energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju, uključujući u centraliziranom grijanju i hlađenju; |
| --- | --- |

(a)

trendove energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju, uključujući u centraliziranom grijanju i hlađenju;

| (b) | međusobnu povezanost poduzetih mjera; |
| --- | --- |

(b)

međusobnu povezanost poduzetih mjera;

| (c) | promjene energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju; |
| --- | --- |

(c)

promjene energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju;

| (d) | postojeće i planirane politike i mjere za energetsku učinkovitost i za smanjivanje stakleničkih plinova na nacionalnoj i razini EU-a; i |
| --- | --- |

(d)

postojeće i planirane politike i mjere za energetsku učinkovitost i za smanjivanje stakleničkih plinova na nacionalnoj i razini EU-a; i

| (e) | mjere koje su države članice navele u svojim sveobuhvatnim procjenama u skladu s člankom 23. stavkom 1. ove Direktive i dostavile u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(e)

mjere koje su države članice navele u svojim sveobuhvatnim procjenama u skladu s člankom 23. stavkom 1. ove Direktive i dostavile u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999.

Komisija
  do datumâ iz prvog podstavka podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o toj ocjeni i
  prema potrebi predlaže mjere za osiguravanje ostvarenja klimatskih energetskih ciljeva Unije.

3.   Države članice u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu II. do 30. travnja svake godine Komisiji dostavljaju statističke podatke o nacionalnoj proizvodnji električne i toplinske energije iz visokoučinkovite i niskoučinkovite kogeneracije u odnosu na ukupnu proizvodnju toplinske i električne energije. One također dostavljaju godišnje statističke podatke o kogeneracijskim kapacitetima za proizvodnju toplinske i električne energije i gorivima za kogeneraciju te o proizvodnji i kapacitetima centraliziranoga grijanja i hlađenja u odnosu na ukupnu proizvodnju i kapacitete toplinske i električne energije. Države članice dostavljaju statističke podatke o uštedama primarne energije koje se postižu primjenom kogeneracije u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu III.

4.   Komisija do 1. siječnja 2021. obavlja procjenu potencijala za energetsku učinkovitost u konverziji, transformaciji, prijenosu, prijevozu i pohranjivanju energije te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću ako je to primjereno prilažu zakonodavni prijedlozi.

5.   Podložno svakoj promjeni odredbi o maloprodajnim tržištima Direktive 2009/73/EZ, Komisija do 31. prosinca 2021. obavlja procjenu i podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o odredbama povezanima s mjerenjem, obračunom i informacijama za potrošače za prirodni plin s ciljem njihova usklađivanja, ako je to primjereno, s relevantnim odredbama za električnu energiju u Direktivi (EU) 2019/944 kako bi se ojačala zaštita potrošača i omogućilo krajnjim kupcima da dobivaju redovitije, jasnije i ažurnije informacije o svojoj potrošnji prirodnog plina i da reguliraju svoju upotrebu energije. Što je prije moguće nakon podnošenja tog izvješća Komisija prema potrebi donosi zakonodavne prijedloge.

6.   Komisija do 31. listopada 2022. ocjenjuje je li Unija ostvarila glavni cilj energetske učinkovitosti za 2020.

7.   Do 28. veljače 2027. , a nakon toga svakih pet godina, Komisija ocjenjuje ovu Direktivu i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Ta ocjena uključuje:

| (a) | procjenu opće djelotvornosti ove Direktive i potrebe za daljnjim prilagodbama Unijine politike energetske učinkovitosti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma iz 2015. i s obzirom na kretanja u području gospodarstva i inovacija; |
| --- | --- |

(a)

procjenu opće djelotvornosti ove Direktive i potrebe za daljnjim prilagodbama Unijine politike energetske učinkovitosti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma iz 2015. i s obzirom na kretanja u području gospodarstva i inovacija;

| (aa) | sveobuhvatnu procjenu ukupnog makroekonomskog učinka ove Direktive, s naglaskom na učinke na energetsku sigurnost Unije, cijene energije, minimiziranje energetskog siromaštva, gospodarski rast, konkurentnost, otvaranje radnih mjesta, troškove mobilnosti i kupovnu moć kućanstava; |
| --- | --- |

(aa)

sveobuhvatnu procjenu ukupnog makroekonomskog učinka ove Direktive, s naglaskom na učinke na energetsku sigurnost Unije, cijene energije, minimiziranje energetskog siromaštva, gospodarski rast, konkurentnost, otvaranje radnih mjesta, troškove mobilnosti i kupovnu moć kućanstava;

| (b) | glavne ciljeve energetske učinkovitosti Unije za 2030. utvrđene u članku 4. stavku 1. kako bi se ti ciljevi povećali u slučaju znatnih smanjenja troškova koje proizlaze iz gospodarskih ili tehnoloških postignuća ili ako je to potrebno da se ispune Unijini ciljevi dekarbonizacije za 2040. ili 2050. ili njezine međunarodne obveze u pogledu dekarbonizacije; |
| --- | --- |

(b)

glavne ciljeve energetske učinkovitosti Unije za 2030. utvrđene u članku 4. stavku 1. kako bi se ti ciljevi povećali u slučaju znatnih smanjenja troškova koje proizlaze iz gospodarskih ili tehnoloških postignuća ili ako je to potrebno da se ispune Unijini ciljevi dekarbonizacije za 2040. ili 2050. ili njezine međunarodne obveze u pogledu dekarbonizacije;

| (c) | ostvaruju li države članice i dalje nove godišnje uštede u skladu s člankom 8. prvim podstavkom točkom (c) u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.; |
| --- | --- |

(c)

ostvaruju li države članice i dalje nove godišnje uštede u skladu s člankom 8. prvim podstavkom točkom (c) u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.;

| (d) | osiguravaju li države članice i dalje da se svake godine obnovi barem 3 % ukupne korisne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada u vlasništvu javnih tijela u skladu s člankom 6. stavkom 1. radi preispitivanja stope obnove iz tog članka; |
| --- | --- |

(d)

osiguravaju li države članice i dalje da se svake godine obnovi barem 3 % ukupne korisne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada u vlasništvu javnih tijela u skladu s člankom 6. stavkom 1. radi preispitivanja stope obnove iz tog članka;

| (e) | postižu li države članice i dalje udio uštede energije kod ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju u skladu s člankom 8. stavkom 3. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.; |
| --- | --- |

(e)

postižu li države članice i dalje udio uštede energije kod ugroženih kupaca, osoba pogođenih energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju u skladu s člankom 8. stavkom 3. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.;

| (f) | postižu li države članice i dalje smanjenje krajnje potrošnje energije u skladu s člankom 5. stavkom 1. |
| --- | --- |

(f)

postižu li države članice i dalje smanjenje krajnje potrošnje energije u skladu s člankom 5. stavkom 1.

Tom se izvješću prilaže
  sveobuhvatna procjena o potrebi revidiranja ove Direktivu radi regulatornog pojednostavnjenja i,
  ako je to primjereno, prijedlozi za daljnje mjere.
  Komisija se stalno prilagođava najboljim primjerima iz administrativnih postupaka te poduzima sve mjere za pojednostavnjenje provedbe ove Direktive, uz svođenje administrativnog opterećenja na što manju mjeru.

Članak 34.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 35.

Prenošenje

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člancima [...] i prilozima [...] [članci i prilozi koji su sadržajno izmijenjeni u odnosu na direktivu stavljenu izvan snage] do [...]

One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih mjera.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. One sadržavaju i izjavu da se upućivanja u postojećim zakonima i drugim propisima na odredbe direktive stavljene izvan snage ovom Direktivom smatraju upućivanjima na ovu Direktivu. Države članice određuju načine tog upućivanja i način oblikovanja te izjave.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 36.

Stavljanje izvan snage

Direktiva 2012/27/EU, kako je izmijenjena aktima iz dijela A Priloga XV., stavlja se izvan snage s učinkom od [...] [dan nakon datuma iz članka 35. stavka 1. prvog podstavka], ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje direktiva iz dijela B Priloga XV. u nacionalno pravo.

Upućivanja na direktivu smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga XVI.

Članak 37.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članci [...] i prilozi [članci i prilozi koji nisu izmijenjeni u odnosu na direktivu stavljenu izvan snage] primjenjuju se od [...] [dan poslije datuma iz članka 35. stavka 1. prvog podstavka].

Članak 38.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Predsjednica

Za Vijeće

Predsjednik

PRILOG I.

NACIONALNI DOPRINOSI UNIJINIM CILJEVIMA ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA 2030. IZRAŽENI U POTROŠNJI PRIMARNE ENERGIJE I/ILI KRAJNJOJ POTROŠNJI ENERGIJE

| 1. | Razina nacionalnih doprinosa izračunava se na temelju ▌ formule:


  C1252023HR16610120220913HR0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst)(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)C1252023HR17110120220913HR0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metoda za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)C1252023HR29310120220913HR0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)C1252023HR29410120220913HR0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)C1252023HR39710120220914HR0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2041).C1252023HR46210120220915HR0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/1628.)

  pri čemu je CEU
  korekcijski faktor
  koji je odredila Komisija nakon što su države članice prijavile ciljnu vrijednost
  , Target razina nacionalne ambicije, a FECB2030 PECB2030
  referentni scenarij iz 2020. koji se koristi kao osnovni scenarij za 2030. |
| --- | --- |

1.

Image 1C1252023HR16610120220913HR0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst)(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)C1252023HR17110120220913HR0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metoda za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)C1252023HR29310120220913HR0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)C1252023HR29410120220913HR0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)C1252023HR39710120220914HR0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2041).C1252023HR46210120220915HR0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/1628.)

pri čemu je CEU
  korekcijski faktor
  koji je odredila Komisija nakon što su države članice prijavile ciljnu vrijednost
  , Target razina nacionalne ambicije, a FECB2030 PECB2030
  referentni scenarij iz 2020. koji se koristi kao osnovni scenarij za 2030.

| 2. | Sljedeća ▌formula predstavlja objektivne kriterije za faktore iz članka 4. stavka 2. točke (d) podtočki od i. do iv., svaki od kojih služi za određivanje razine nacionalne ambicije u % (Target) pri čemu svaki ima jednak ponder u formuli (0,25):






  (a) | paušalni doprinos (Fflat); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

paušalni doprinos (Fflat);

| (b) | doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika (Fwealth); |
| --- | --- |

(b)

doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika (Fwealth);

| (c) | doprinos na temelju energetskog intenziteta (Fintensity); |
| --- | --- |

(c)

doprinos na temelju energetskog intenziteta (Fintensity);

| (d) | potencijalni doprinos troškovno učinkovite uštede energije (Fpotential). |
| --- | --- |

(d)

potencijalni doprinos troškovno učinkovite uštede energije (Fpotential).

| 3. | Fflat je Unijin cilj za 2030. koji uključuje dodatna nastojanja potrebna da se postignu Unijini ciljevi energetske učinkovitosti za potrošnju krajnje i primarne energije u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz
  2007. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fwealth se izračunava za svaku državu članicu na temelju njezina trogodišnjeg prosječnog Eurostatova indeksa stvarnog BDP-a po glavi stanovnika u odnosu na trogodišnji prosjek Unije za razdoblje od 2017. do 2019. iskazan u paritetima kupovne moći. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fintensity se izračunava za svaku državu članicu na temelju njezina trogodišnjeg prosječnog indeksa intenziteta krajnje energije (FEC ili PEC po stvarnom BDP-u u paritetima kupovne moći) u odnosu na trogodišnji prosjek Unije za razdoblje od 2017. do 2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fpotential izračunava se za svaku državu članicu na temelju njezine uštede krajnje ili primarne energije u scenariju PRIMES MIX 55 % za 2030. Te se uštede iskazuju u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz
  2007. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za svaki kriterij iz točke 2. podtočaka od (a) do (d) primjenjuju se donja i gornja granica. Razina ambicije za svaki faktor ograničava se na 50 % i 150 % Unijine prosječne razine ambicije za taj faktor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izvor ulaznih podataka za izračun faktora je Eurostat osim ako je navedeno drukčije. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ftotal se izračunava kao ponderirani zbroj svih četiri faktora (Fflat, Fwealth Fintensity i Fpotential). Target se izračunava kao umnožak ukupnog faktora Ftotal i cilja EU-a. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisija utvrđuje
  korekcijski faktor CEU za primarnu i krajnju energiju
  koji se primjenjuje na ciljne kvote svih država članica
  radi kalibracije zbroja svih nacionalnih doprinosa u odnosu na Unijine ciljeve potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije za 2030. Faktor CEU jednak je za sve države članice. |
| --- | --- |

10.

PRILOG II.

OPĆA NAČELA ZA IZRAČUN ELEKTRIČNE ENERGIJE IZ KOGENERACIJE

Dio I.

Opća načela

Vrijednosti koje se koriste za izračun električne energije iz kogeneracije određuju se na temelju očekivanog ili stvarnog rada jedinice u uobičajenim pogonskim uvjetima. Kod mikrokogeneracijskih jedinica izračun se može temeljiti na potvrđenim vrijednostima.

| (a) | Proizvodnja električne energije iz kogeneracije smatra se jednakom ukupnoj godišnjoj proizvodnji električne energije u jedinici mjereno na izlazu glavnih generatora ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  i. | u kogeneracijskim jedinicama tipa (b), (d), (e), (f), (g) i (h) iz dijela II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 75 %; |
| --- | --- | --- |

(a)

Proizvodnja električne energije iz kogeneracije smatra se jednakom ukupnoj godišnjoj proizvodnji električne energije u jedinici mjereno na izlazu glavnih generatora ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

i.

u kogeneracijskim jedinicama tipa (b), (d), (e), (f), (g) i (h) iz dijela II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 75 %;

| ii. | u kogeneracijskim jedinicama tipa (a) i (c) iz dijela II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 80 %. |
| --- | --- |

ii.

u kogeneracijskim jedinicama tipa (a) i (c) iz dijela II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 80 %.

| (b) | Kod kogeneracijskih jedinica cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke (a) podtočke i. (kogeneracijske jedinice tipa (b), (d), (e), (f), (g) i (h) iz dijela II.) ili cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke (a) podtočke ii. (kogeneracijske jedinice tipa (a) i (c) iz dijela II.) električna energija iz kogeneracije izračunava se u skladu sa sljedećom formulom:
  ECHP = HCHP * C
  pri čemu:
  ECHP označava količinu električne energije iz kogeneracije,
  C označava omjer električne i toplinske energije,
  HCHP označava količinu korisne topline iz kogeneracije (izračunanu u tu svrhu kao ukupna proizvodnja toplinske energije umanjena za svu toplinu proizvedenu u odvojenim kotlovima ili izravnim oduzimanjem pare iz parnoga generatora ispred turbine).
  Izračun električne energije iz kogeneracije mora se temeljiti na stvarnom omjeru električne i toplinske energije. Ako nije poznat stvarni omjer električne i toplinske energije kogeneracijske jedinice, mogu se, posebno u statističke svrhe, koristiti sljedeće zadane vrijednosti za jedinice tipa (a), (b), (c), (d), i (e) iz dijela II., uz uvjet da je izračunana kogeneracijska električna energija manja ili jednaka ukupnoj proizvodnji električne energije u jedinici:






  Tip jedinice | Zadani omjer električne i toplinske energije, C |
| --- | --- | --- |
| Kombinirani proces plinske i parne turbine | 0,95 |
| Protutlačne parne turbine | 0,45 |
| Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare | 0,45 |
| Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline | 0,55 |
| Motor s unutarnjim izgaranjem | 0,75 |

(b)

Kod kogeneracijskih jedinica cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke (a) podtočke i. (kogeneracijske jedinice tipa (b), (d), (e), (f), (g) i (h) iz dijela II.) ili cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke (a) podtočke ii. (kogeneracijske jedinice tipa (a) i (c) iz dijela II.) električna energija iz kogeneracije izračunava se u skladu sa sljedećom formulom:

ECHP = HCHP * C

pri čemu:

ECHP označava količinu električne energije iz kogeneracije,

C označava omjer električne i toplinske energije,

HCHP označava količinu korisne topline iz kogeneracije (izračunanu u tu svrhu kao ukupna proizvodnja toplinske energije umanjena za svu toplinu proizvedenu u odvojenim kotlovima ili izravnim oduzimanjem pare iz parnoga generatora ispred turbine).

Izračun električne energije iz kogeneracije mora se temeljiti na stvarnom omjeru električne i toplinske energije. Ako nije poznat stvarni omjer električne i toplinske energije kogeneracijske jedinice, mogu se, posebno u statističke svrhe, koristiti sljedeće zadane vrijednosti za jedinice tipa (a), (b), (c), (d), i (e) iz dijela II., uz uvjet da je izračunana kogeneracijska električna energija manja ili jednaka ukupnoj proizvodnji električne energije u jedinici:

Tip jedinice

Zadani omjer električne i toplinske energije, C

Kombinirani proces plinske i parne turbine

0,95

Protutlačne parne turbine

0,45

Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare

0,45

Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline

0,55

Motor s unutarnjim izgaranjem

0,75

Ako države članice uvedu zadane vrijednosti za omjere električne i toplinske energije za jedinice tipa (f), (g), (h), (i), (j) i (k) iz dijela II., takve se zadane vrijednosti objavljuju i o njima se obavješćuje Komisija.

| (c) | Ako se energetski udio utrošenoga goriva u postupku kogeneracije povrati u kemikalijama i reciklira, taj se udio može oduzeti iz utrošenoga goriva prije izračunavanja cjelokupne učinkovitosti iz točaka (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

Ako se energetski udio utrošenoga goriva u postupku kogeneracije povrati u kemikalijama i reciklira, taj se udio može oduzeti iz utrošenoga goriva prije izračunavanja cjelokupne učinkovitosti iz točaka (a) i (b).

| (d) | Države članice mogu odrediti omjer električne i toplinske energije kao omjer između električne energije i korisne topline u kogeneracijskom pogonu nižeg kapaciteta koristeći radne podatke određene jedinice. |
| --- | --- |

(d)

Države članice mogu odrediti omjer električne i toplinske energije kao omjer između električne energije i korisne topline u kogeneracijskom pogonu nižeg kapaciteta koristeći radne podatke određene jedinice.

| (e) | Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama (a) i (b) koristiti razdoblja izvješćivanja različita od jednogodišnjih. |
| --- | --- |

(e)

Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama (a) i (b) koristiti razdoblja izvješćivanja različita od jednogodišnjih.

Dio II.

Kogeneracijske tehnologije obuhvaćene ovom Direktivom

| (a) | Kombinirani proces plinske i parne turbine |
| --- | --- |

(a)

Kombinirani proces plinske i parne turbine

| (b) | Protutlačne parne turbine |
| --- | --- |

(b)

Protutlačne parne turbine

| (c) | Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare |
| --- | --- |

(c)

Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare

| (d) | Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline |
| --- | --- |

(d)

Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline

| (e) | Motor s unutarnjim izgaranjem |
| --- | --- |

(e)

Motor s unutarnjim izgaranjem

| (f) | Mikroturbine |
| --- | --- |

(f)

Mikroturbine

| (g) | Stirlingovi motori |
| --- | --- |

(g)

Stirlingovi motori

| (h) | Gorivne ćelije |
| --- | --- |

(h)

Gorivne ćelije

| (i) | Parni strojevi |
| --- | --- |

(i)

Parni strojevi

| (j) | Organski Rankineovi procesi |
| --- | --- |

(j)

Organski Rankineovi procesi

| (k) | Sve druge vrste tehnologija ili njihove kombinacije obuhvaćene definicijom utvrđenom u članku 2. točki 32 . |
| --- | --- |

(k)

Sve druge vrste tehnologija ili njihove kombinacije obuhvaćene definicijom utvrđenom u članku 2. točki 32 .

U provedbi i primjeni općih načela za izračun električne energije iz kogeneracije države članice upotrebljavaju detaljne smjernice utvrđene Odlukom Komisije 2008/952/EZ (72).

PRILOG III.

METODOLOGIJA UTVRĐIVANJA UČINKOVITOSTI POSTUPKA KOGENERACIJE

Vrijednosti koje se koriste za izračun učinkovitosti kogeneracije i ušteda primarne energije određuju se na temelju očekivanog ili stvarnog rada jedinice u uobičajenim pogonskim uvjetima.

(a)   Visokoučinkovita kogeneracija

Za potrebe ove Direktive visokoučinkovita kogeneracija mora ispunjavati sljedeće kriterije:

| — | kogeneracijskom proizvodnjom iz kogeneracijskih jedinica osiguravaju se uštede primarne energije izračunane u skladu s točkom (b) od najmanje 10 % u odnosu na referentne vrijednosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije, |
| --- | --- |

—

kogeneracijskom proizvodnjom iz kogeneracijskih jedinica osiguravaju se uštede primarne energije izračunane u skladu s točkom (b) od najmanje 10 % u odnosu na referentne vrijednosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije,

| — | proizvodnja iz malih kogeneracijskih i mikrokogeneracijskih jedinica kojom se osiguravaju uštede primarne energije može se ubrojiti u visokoučinkovitu kogeneraciju, |
| --- | --- |

—

proizvodnja iz malih kogeneracijskih i mikrokogeneracijskih jedinica kojom se osiguravaju uštede primarne energije može se ubrojiti u visokoučinkovitu kogeneraciju,

| — | izravne emisije ugljikova dioksida iz kogeneracijske proizvodnje na fosilna goriva su manje od 270 gCO2 po 1 kWh izlazne energije iz kombinirane proizvodnje (uključujući grijanje/hlađenje, električnu energiju i mehaničku energiju), |
| --- | --- |

—

izravne emisije ugljikova dioksida iz kogeneracijske proizvodnje na fosilna goriva su manje od 270 gCO2 po 1 kWh izlazne energije iz kombinirane proizvodnje (uključujući grijanje/hlađenje, električnu energiju i mehaničku energiju),

| — | ako se kogeneracijska jedinica gradi ili u značajnoj mjeri preuređuje, države članice dužne su se pobrinuti da se ne poveća korištenje fosilnih goriva koja nisu prirodni plin u postojećim izvorima topline u odnosu na prosječnu godišnju potrošnju prethodne tri kalendarske godine punog rada prije preuređenja te da novi izvori topline u tom sustavu ne koriste fosilna goriva koja nisu prirodni plin. |
| --- | --- |

—

ako se kogeneracijska jedinica gradi ili u značajnoj mjeri preuređuje, države članice dužne su se pobrinuti da se ne poveća korištenje fosilnih goriva koja nisu prirodni plin u postojećim izvorima topline u odnosu na prosječnu godišnju potrošnju prethodne tri kalendarske godine punog rada prije preuređenja te da novi izvori topline u tom sustavu ne koriste fosilna goriva koja nisu prirodni plin.

(b)   Izračun ušteda primarne energije

Iznos ušteda primarne energije dobivenih iz kogeneracijske proizvodnje definirane u skladu s Prilogom II. izračunava se prema sljedećoj formuli:

Image 2C1252023HR16610120220913HR0016.000116621661P9_TC1-COD(2021)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenim postupcima nadzora prijevoza opasnih tvari u cestovnom prometu (kodificirani tekst)(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/1999.)C1252023HR17110120220913HR0020.000117121711P9_TC1-COD(2021)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2014/59/EU u pogledu bonitetnog tretmana globalnih sistemski važnih institucija sa strategijom sanacije s višestrukim točkama pristupanja i metoda za neizravni upis instrumenata prihvatljivih za ispunjenje minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2036.)C1252023HR29310120220913HR0023.000129322931P9_TC1-COD(2022)0035Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2037.)C1252023HR29410120220913HR0024.000129422941P9_TC1-COD(2021)0103Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. rujna 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera očuvanja i upravljanja koje se primjenjuju na području Konvencije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 520/2007(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2056.)C1252023HR39710120220914HR0026.000139723971P9_TC1-COD(2020)0310Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2041).C1252023HR46210120220915HR0028.000146224621P9_TC1-COD(2022)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/1628.)

pri čemu:

PES označava uštede primarne energije,

CHP Ηη označava učinkovitost toplinske energije iz kogeneracijske proizvodnje definiranu kao godišnja proizvodnja korisne topline podijeljena s utroškom goriva za proizvodnju zbroja korisne topline i električne energije iz kogeneracije,

Ref Ηη označava referentnu vrijednost učinkovitosti za odvojenu proizvodnju toplinske energije,

CHP Εη označava učinkovitost električne energije iz kogeneracijske proizvodnje definiranu kao godišnja električna energija iz kogeneracije podijeljena s utroškom goriva za proizvodnju zbroja ukupne korisne topline i električne energije iz kogeneracije. Ako kogeneracijska jedinica proizvodi mehaničku energiju, godišnja električna energija iz kogeneracije može se povećati dodatnim elementom koji predstavlja količinu električne energije koja je jednaka količini mehaničke energije. Ovaj dodatni element ne predstavlja osnovu za pravo na izdavanje jamstava o podrijetlu u skladu s člankom 24. stavkom 10.,

Ref Εη označava referentnu vrijednost učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne energije.

(c)   Izračun ušteda energije alternativnim izračunom

Države članice mogu izračunavati uštede primarne energije iz proizvodnje toplinske, električne i mehaničke energije kako je niže naznačeno bez primjene Priloga II. kako bi se iz istog postupka isključili oni dijelovi toplinske i električne energije koji nisu dobiveni kogeneracijom. Takva se proizvodnja može smatrati visokoučinkovitom kogeneracijom pod uvjetom da ispunjava kriterije učinkovitosti iz točke (a) ovog Priloga i, za kogeneracijske jedinice električnog kapaciteta većeg od 25 MW, ako je cjelokupna učinkovitost veća od 70 %. Međutim, za izdavanje jamstva o podrijetlu i u statističke svrhe količina električne energije iz kogeneracije dobivena takvom proizvodnjom utvrđuje se u skladu s Prilogom II.

Ako se uštede primarne energije za postupak izračunavaju alternativnom metodom kako je gore naznačeno, uštede primarne energije izračunavaju se pomoću formule iz točke (b) ovog Priloga tako da se „CHP Ηη” zamijeni s „Ηη” i „CHP Εη” s „Εη”, pri čemu:

Ηη označava učinkovitost toplinske energije postupka, definiranu kao godišnja proizvodnja topline podijeljena s utroškom goriva za dobivanje zbroja proizvodnje toplinske i električne energije,

Εη označava učinkovitost električne energije postupka, definiranu kao godišnja proizvodnja električne energije podijeljena s utroškom goriva za dobivanje zbroja proizvodnje toplinske i električne energije. Ako kogeneracijska jedinica proizvodi mehaničku energiju, godišnja električna energija iz kogeneracije može se povećati dodatnim elementom koji predstavlja količinu električne energije koja je jednaka količini mehaničke energije. Ovaj dodatni element ne predstavlja osnovu za pravo na izdavanje jamstava o podrijetlu u skladu s člankom 24. stavkom 10.

| (d) | Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama (b) i (c) ovog Priloga koristiti razdoblja izvješćivanja različita od jednogodišnjih. |
| --- | --- |

(d)

Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama (b) i (c) ovog Priloga koristiti razdoblja izvješćivanja različita od jednogodišnjih.

| (e) | Kod mikrokogeneracijskih jedinica izračun ušteda primarne energije može se temeljiti na potvrđenim podacima. |
| --- | --- |

(e)

Kod mikrokogeneracijskih jedinica izračun ušteda primarne energije može se temeljiti na potvrđenim podacima.

(f)   Referentne vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije

Usklađene referentne vrijednosti učinkovitosti sastoje se od matričnih vrijednosti diferenciranih prema relevantnim čimbenicima, uključujući godinu izgradnje i vrste goriva, i moraju se zasnivati na dokumentiranoj analizi uzimajući među ostalim u obzir podatke iz operativne uporabe u realnim uvjetima, mješavinu goriva i klimatske uvjete kao i primijenjene kogeneracijske tehnologije.

Temeljem referentnih vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije u skladu s formulom utvrđenom u točki (b) određuje se operativna učinkovitost odvojene proizvodnje toplinske i električne energije koja se namjerava zamijeniti kogeneracijom.

Referentne vrijednosti učinkovitosti izračunavaju se prema sljedećim načelima:

| i. | za kogeneracijske jedinice usporedba s odvojenom proizvodnjom električne energije temelji se na načelu usporedbe istih kategorija goriva; |
| --- | --- |

i.

za kogeneracijske jedinice usporedba s odvojenom proizvodnjom električne energije temelji se na načelu usporedbe istih kategorija goriva;

| ii. | svaka kogeneracijska jedinica uspoređuje se s najdostupnijom i ekonomski najopravdanijom tehnologijom za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije na tržištu u godini izgradnje kogeneracijske jedinice; |
| --- | --- |

ii.

svaka kogeneracijska jedinica uspoređuje se s najdostupnijom i ekonomski najopravdanijom tehnologijom za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije na tržištu u godini izgradnje kogeneracijske jedinice;

| iii. | referentne vrijednosti učinkovitosti za kogeneracijske jedinice starije od 10 godina utvrđuju se prema referentnim vrijednostima jedinica starih 10 godina; |
| --- | --- |

iii.

referentne vrijednosti učinkovitosti za kogeneracijske jedinice starije od 10 godina utvrđuju se prema referentnim vrijednostima jedinica starih 10 godina;

| iv. | referentne vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne i toplinske energije odražavaju klimatske razlike među državama članicama. |
| --- | --- |

iv.

referentne vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne i toplinske energije odražavaju klimatske razlike među državama članicama.

PRILOG IV.

ZAHTJEVI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA JAVNU NABAVU

U postupcima dodjele javnih ugovora i koncesija naručitelji i javni naručitelji koji kupuju proizvode, usluge, radove ili zgrade:

| (a) | ako je proizvod obuhvaćen delegiranim aktom donesenim na temelju Uredbe (EU) 2017/1369 ili povezanom provedbenom direktivom Komisije, kupuju samo proizvode koji ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 7. stavku 2. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ako je proizvod obuhvaćen delegiranim aktom donesenim na temelju Uredbe (EU) 2017/1369 ili povezanom provedbenom direktivom Komisije, kupuju samo proizvode koji ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 7. stavku 2. te uredbe;

| (b) | ako je proizvod koji nije obuhvaćen točkom (a) obuhvaćen provedbenom mjerom u okviru Direktive 2009/125/EZ koja je donesena nakon stupanja na snagu ove Direktive, kupuju samo proizvode sukladne s referentnim vrijednostima za energetsku učinkovitost koje su određene u toj provedbenoj mjeri; |
| --- | --- |

(b)

ako je proizvod koji nije obuhvaćen točkom (a) obuhvaćen provedbenom mjerom u okviru Direktive 2009/125/EZ koja je donesena nakon stupanja na snagu ove Direktive, kupuju samo proizvode sukladne s referentnim vrijednostima za energetsku učinkovitost koje su određene u toj provedbenoj mjeri;

| (c) | ako je proizvod ili usluga obuhvaćen Unijinim kriterijima za zelenu javnu nabavu, nastoje, u pogledu energetske učinkovitosti proizvoda ili usluge, najviše što mogu kupiti samo proizvode i usluge koji ispunjavanje barem tehničke specifikacije utvrđene na „osnovnoj” razini relevantnih Unijinih kriterija za zelenu javnu nabavu, uključujući među ostalim za podatkovne centre, prostorije za poslužitelje i usluge u oblaku, Unijine kriterije za zelenu javnu nabavu cestovne rasvjete i prometne signalizacije i Unijine kriterije za zelenu javnu nabavu računala, zaslona, tableta i pametnih telefona; |
| --- | --- |

(c)

ako je proizvod ili usluga obuhvaćen Unijinim kriterijima za zelenu javnu nabavu, nastoje, u pogledu energetske učinkovitosti proizvoda ili usluge, najviše što mogu kupiti samo proizvode i usluge koji ispunjavanje barem tehničke specifikacije utvrđene na „osnovnoj” razini relevantnih Unijinih kriterija za zelenu javnu nabavu, uključujući među ostalim za podatkovne centre, prostorije za poslužitelje i usluge u oblaku, Unijine kriterije za zelenu javnu nabavu cestovne rasvjete i prometne signalizacije i Unijine kriterije za zelenu javnu nabavu računala, zaslona, tableta i pametnih telefona;

| (d) | kupuju samo gume koje ispunjavaju kriterij pripadnosti najvišem razredu energetske učinkovitosti s obzirom na potrošnju goriva kako je definirano Uredbom (EU) 2020/740 Europskog parlamenta i Vijeća (73). Tim se zahtjevom javna tijela ne sprečavaju u kupnji guma najvišeg razreda s obzirom na prianjanje na mokroj podlozi ili vanjsku buku kotrljanja ako je to opravdano sigurnosnim razlozima ili razlozima javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(d)

kupuju samo gume koje ispunjavaju kriterij pripadnosti najvišem razredu energetske učinkovitosti s obzirom na potrošnju goriva kako je definirano Uredbom (EU) 2020/740 Europskog parlamenta i Vijeća (73). Tim se zahtjevom javna tijela ne sprečavaju u kupnji guma najvišeg razreda s obzirom na prianjanje na mokroj podlozi ili vanjsku buku kotrljanja ako je to opravdano sigurnosnim razlozima ili razlozima javnog zdravlja;

| (e) | u svojim pozivima za podnošenje ponuda za ugovore o uslugama zahtijevaju da za potrebe pružanja predmetnih usluga pružatelji usluga upotrebljavaju samo proizvode u skladu sa zahtjevima iz točaka (a), (b) i (d) prilikom pružanja predmetnih usluga. Taj se zahtjev primjenjuje samo na nove proizvode koje pružatelj usluga kupuje djelomično ili u cijelosti za potrebe pružanja predmetnih usluga; |
| --- | --- |

(e)

u svojim pozivima za podnošenje ponuda za ugovore o uslugama zahtijevaju da za potrebe pružanja predmetnih usluga pružatelji usluga upotrebljavaju samo proizvode u skladu sa zahtjevima iz točaka (a), (b) i (d) prilikom pružanja predmetnih usluga. Taj se zahtjev primjenjuje samo na nove proizvode koje pružatelj usluga kupuje djelomično ili u cijelosti za potrebe pružanja predmetnih usluga;

| (f) | kupuju ili sklapaju nove sporazume o najmu samo za zgrade koje ispunjavaju barem minimalne zahtjeve energetskih svojstava iz članka 4. stavka 1. Direktive 2010/31/EU osim ako je namjena kupnje:






  i. | velika obnova ili rušenje; |
| --- | --- | --- |

(f)

kupuju ili sklapaju nove sporazume o najmu samo za zgrade koje ispunjavaju barem minimalne zahtjeve energetskih svojstava iz članka 4. stavka 1. Direktive 2010/31/EU osim ako je namjena kupnje:

i.

velika obnova ili rušenje;

| ii. | u slučaju javnih tijela, ponovna prodaja zgrade, a ne njezina uporaba za potrebe javnog tijela; ili |
| --- | --- |

ii.

u slučaju javnih tijela, ponovna prodaja zgrade, a ne njezina uporaba za potrebe javnog tijela; ili

| iii. | očuvanje zgrade kao službeno zaštićene zgrade jer pripada posebno zaštićenom području ili zbog njezine posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti. |
| --- | --- |

iii.

očuvanje zgrade kao službeno zaštićene zgrade jer pripada posebno zaštićenom području ili zbog njezine posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti.

Ispunjavanje navedenih zahtjeva provjerava se putem energetskih certifikata iz članka 11. Direktive 2010/31/EU.

PRILOG V.

ZAJEDNIČKE METODE I NAČELA ZA IZRAČUN UČINKA SUSTAVA OBVEZE ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ILI DRUGIH MJERA POLITIKE U SKLADU S ČLANCIMA 8., 9. I 10. I ČLANKOM 28. STAVKOM 11.

| 1. | Metode za izračun uštede energije, osim one koja proizlazi iz poreznih mjera za potrebe članaka 8., 9. i 10. i članka 28. stavka 11.
  Stranke obveznice, stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbena tijela javne vlasti mogu upotrebljavati sljedeće metode za izračun uštede energije:






  (a) | predviđena ušteda na temelju rezultata prethodnih energetskih poboljšanja u sličnim postrojenjima pod neovisnim nadzorom. Opći se pristup naziva „ex ante”; |
| --- | --- | --- |

1.

Stranke obveznice, stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbena tijela javne vlasti mogu upotrebljavati sljedeće metode za izračun uštede energije:

(a)

predviđena ušteda na temelju rezultata prethodnih energetskih poboljšanja u sličnim postrojenjima pod neovisnim nadzorom. Opći se pristup naziva „ex ante”;

| (b) | izmjerena ušteda, pri čemu se ušteda od uvođenja mjere ili paketa mjera utvrđuje bilježenjem stvarnog smanjenja u uporabi energije, uzimajući u obzir čimbenike kao što su dodatnost, zauzetost, razine proizvodnje i vremenske prilike koji mogu utjecati na potrošnju. Opći se pristup naziva „ex post”; |
| --- | --- |

(b)

izmjerena ušteda, pri čemu se ušteda od uvođenja mjere ili paketa mjera utvrđuje bilježenjem stvarnog smanjenja u uporabi energije, uzimajući u obzir čimbenike kao što su dodatnost, zauzetost, razine proizvodnje i vremenske prilike koji mogu utjecati na potrošnju. Opći se pristup naziva „ex post”;

| (c) | procijenjena ušteda, pri čemu se upotrebljavaju tehničke procjene uštede. Taj se pristup može upotrijebiti samo ako je utvrđivanje pouzdanih izmjerenih podataka za određeno postrojenje teško ili nerazmjerno skupo, primjer pri zamjeni kompresora ili električnog motora s drukčijom nazivnom vrijednošću kWh od one za koju postoje neovisne informacije o izmjerenoj uštedi, ili ako te procjene na temelju metodologija i referentnih vrijednosti utvrđenih na nacionalnoj razini provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci koji ne ovise o uključenim strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama; |
| --- | --- |

(c)

procijenjena ušteda, pri čemu se upotrebljavaju tehničke procjene uštede. Taj se pristup može upotrijebiti samo ako je utvrđivanje pouzdanih izmjerenih podataka za određeno postrojenje teško ili nerazmjerno skupo, primjer pri zamjeni kompresora ili električnog motora s drukčijom nazivnom vrijednošću kWh od one za koju postoje neovisne informacije o izmjerenoj uštedi, ili ako te procjene na temelju metodologija i referentnih vrijednosti utvrđenih na nacionalnoj razini provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci koji ne ovise o uključenim strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama;

| (d) | ušteda utvrđena na temelju istraživanja kojima se utvrđuje odgovor potrošača na savjete, informativne kampanje, sustave označivanja, certifikacijske sustave ili pametne mjerne sustave. Ovaj se pristup može upotrebljavati samo za uštedu nastalu uslijed promjena u ponašanju potrošača. On se ne upotrebljava za uštedu proizišlu iz uvođenja fizičkih mjera. |
| --- | --- |

(d)

ušteda utvrđena na temelju istraživanja kojima se utvrđuje odgovor potrošača na savjete, informativne kampanje, sustave označivanja, certifikacijske sustave ili pametne mjerne sustave. Ovaj se pristup može upotrebljavati samo za uštedu nastalu uslijed promjena u ponašanju potrošača. On se ne upotrebljava za uštedu proizišlu iz uvođenja fizičkih mjera.

| 2. | Pri utvrđivanju uštede energije za mjeru energetske učinkovitosti za potrebe članaka 8., 9. i 10. i članka 28. stavka 11. primjenjuju se sljedeća načela:






  (a) | države članice dokazuju da je mjera politike provedena u svrhu ispunjenja obveze uštede energije i postizanja uštede energije u krajnjoj potrošnji u skladu s člankom 8. stavkom 1. Države članice dostavljaju dokaze i svoju dokumentaciju iz kojih je vidljivo da je ušteda energije ostvarena mjerom politike, uključujući dobrovoljne sporazume; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

države članice dokazuju da je mjera politike provedena u svrhu ispunjenja obveze uštede energije i postizanja uštede energije u krajnjoj potrošnji u skladu s člankom 8. stavkom 1. Države članice dostavljaju dokaze i svoju dokumentaciju iz kojih je vidljivo da je ušteda energije ostvarena mjerom politike, uključujući dobrovoljne sporazume;

| (b) | mora se dokazati da su uštede dodatne u odnosu na uštede koje bi se ostvarile u svakom slučaju bez aktivnosti stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka ili provedbenih tijela. Kako bi se odredila ušteda koja se može iskazati kao dodatna države članice uzimaju u obzir kako bi se upotreba energije i potražnja za njom razvijali u nedostatku dotične mjere politike, uzimajući u obzir barem sljedeće čimbenike: trendove u potrošnji energije, promjene u ponašanju potrošača, tehnološki napredak i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenima na razini Unije i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

mora se dokazati da su uštede dodatne u odnosu na uštede koje bi se ostvarile u svakom slučaju bez aktivnosti stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka ili provedbenih tijela. Kako bi se odredila ušteda koja se može iskazati kao dodatna države članice uzimaju u obzir kako bi se upotreba energije i potražnja za njom razvijali u nedostatku dotične mjere politike, uzimajući u obzir barem sljedeće čimbenike: trendove u potrošnji energije, promjene u ponašanju potrošača, tehnološki napredak i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenima na razini Unije i na nacionalnoj razini;

| (c) | ušteda ostvarena provedbom obveznog prava Unije smatra se uštedom koja bi se ostvarila u svakom slučaju i stoga se ne iskazuje kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1. Odstupajući od tog zahtjeva, ušteda povezana s obnovom postojećih zgrada može se iskazivati kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1., uz uvjet da je ispunjen kriterij značajnosti iz točke 3. podtočke (h) ovog Priloga. Mjere za promicanje poboljšanja energetske učinkovitosti u javnom sektoru u skladu sa stavkom 5. i stavkom 6. mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

(c)

ušteda ostvarena provedbom obveznog prava Unije smatra se uštedom koja bi se ostvarila u svakom slučaju i stoga se ne iskazuje kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1. Odstupajući od tog zahtjeva, ušteda povezana s obnovom postojećih zgrada može se iskazivati kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1., uz uvjet da je ispunjen kriterij značajnosti iz točke 3. podtočke (h) ovog Priloga. Mjere za promicanje poboljšanja energetske učinkovitosti u javnom sektoru u skladu sa stavkom 5. i stavkom 6. mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga;

| (d) | mjere poduzete u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova mogu se smatrati značajnima, no države članice moraju pokazati da one dovode do ušteda energije u krajnjoj potrošnji koje je moguće provjeriti i izmjeriti ili procijeniti. Izračun uštede energije mora biti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

(d)

mjere poduzete u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova mogu se smatrati značajnima, no države članice moraju pokazati da one dovode do ušteda energije u krajnjoj potrošnji koje je moguće provjeriti i izmjeriti ili procijeniti. Izračun uštede energije mora biti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga;

| (e) | države članice ne mogu u ispunjavanje obveze uštede energije u skladu s člankom 8. stavkom 1. uračunavati smanjenu potrošnju energije u sektorima, uključujući zgrade i promet, koja bi se svejedno dogodila zbog trgovanja emisija u skladu s Direktivom o ETS-u EU-a. Ako je subjekt stranka obveznica u okviru nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 9. ove Direktive i iz sustava EU-a za trgovanje emisijama u sektoru zgrada i cestovnog prometa [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], u sustavima za praćenje i provjeru mora biti osigurano da se cijena ugljika koja se prenosi kad se gorivo pušta u potrošnju [u skladu s člankom 1. stavkom 21. [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] uzima u obzir u izračunavanju i izvješćivanju ušteda energije ostvarenih mjerama za uštedu energije; |
| --- | --- |

(e)

države članice ne mogu u ispunjavanje obveze uštede energije u skladu s člankom 8. stavkom 1. uračunavati smanjenu potrošnju energije u sektorima, uključujući zgrade i promet, koja bi se svejedno dogodila zbog trgovanja emisija u skladu s Direktivom o ETS-u EU-a. Ako je subjekt stranka obveznica u okviru nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 9. ove Direktive i iz sustava EU-a za trgovanje emisijama u sektoru zgrada i cestovnog prometa [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], u sustavima za praćenje i provjeru mora biti osigurano da se cijena ugljika koja se prenosi kad se gorivo pušta u potrošnju [u skladu s člankom 1. stavkom 21. [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] uzima u obzir u izračunavanju i izvješćivanju ušteda energije ostvarenih mjerama za uštedu energije;

| (f) | u obzir se može uzeti samo ušteda koja je veća od sljedećih razina:






  i. | standardnih vrijednosti emisija Unije za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila nakon provedbe Uredbe (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (74). Države članice moraju dostaviti dokaze, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatne vrijednosti u odnosu na zahtjeve Unije za emisije CO2 za nova vozila; |
| --- | --- | --- |

(f)

u obzir se može uzeti samo ušteda koja je veća od sljedećih razina:

i.

standardnih vrijednosti emisija Unije za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila nakon provedbe Uredbe (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (74). Države članice moraju dostaviti dokaze, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatne vrijednosti u odnosu na zahtjeve Unije za emisije CO2 za nova vozila;

| ii. | zahtjeva Unije u vezi s uklanjanjem određenih proizvoda povezanih s energijom s tržišta nakon provedbe provedbenih mjera u skladu s Direktivom 2009/125/EZ; Države članice moraju dostaviti dokaze, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatne vrijednosti; |
| --- | --- |

ii.

zahtjeva Unije u vezi s uklanjanjem određenih proizvoda povezanih s energijom s tržišta nakon provedbe provedbenih mjera u skladu s Direktivom 2009/125/EZ; Države članice moraju dostaviti dokaze, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatne vrijednosti;

| (g) | dopuštene su politike čija je svrha poticanje većih razina energetske učinkovitosti proizvoda, opreme, prijevoznih sustava, vozila i goriva, zgrada i elemenata zgrada, procesa ili tržišta, osim mjera politike u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva, koje se provode od
  1. srpnja 2028. i osim mjera politike kojima se subvencionira korištenje tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u stambenim zgradama od 1. siječnja 2024. Ušteda energije kao rezultat mjera politike u pogledu upotrebe izravnog izgaranja fosilnih goriva može se uračunati u ispunjavanje obveze uštede energije u maksimalnom iznosu koji odgovara četvrtini uštede energije od 1. siječnja 2024. do 30. lipnja 2028.
  ; |
| --- | --- |

(g)

dopuštene su politike čija je svrha poticanje većih razina energetske učinkovitosti proizvoda, opreme, prijevoznih sustava, vozila i goriva, zgrada i elemenata zgrada, procesa ili tržišta, osim mjera politike u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva, koje se provode od
  1. srpnja 2028. i osim mjera politike kojima se subvencionira korištenje tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u stambenim zgradama od 1. siječnja 2024. Ušteda energije kao rezultat mjera politike u pogledu upotrebe izravnog izgaranja fosilnih goriva može se uračunati u ispunjavanje obveze uštede energije u maksimalnom iznosu koji odgovara četvrtini uštede energije od 1. siječnja 2024. do 30. lipnja 2028.
  ;

| (ga) | pojedinačne mjere koje se odnose na upotrebu tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva nisu dopuštene od 1. srpnja 2028. Dopuštena su pojedinačne mjere kojima se promiču kombinacije tehnologija. U slučaju pojedinačnih mjera kojima se promiču kombinacije tehnologija, udio uštede energije u vezi s tehnologijama izgaranja fosilnih goriva nije prihvatljiv za uračunavanje od 1. srpnja 2028.; |
| --- | --- |

(ga)

pojedinačne mjere koje se odnose na upotrebu tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva nisu dopuštene od 1. srpnja 2028. Dopuštena su pojedinačne mjere kojima se promiču kombinacije tehnologija. U slučaju pojedinačnih mjera kojima se promiču kombinacije tehnologija, udio uštede energije u vezi s tehnologijama izgaranja fosilnih goriva nije prihvatljiv za uračunavanje od 1. srpnja 2028.;

| ▌ | [AM 20] |
| --- | --- |

▌

[AM 20]

| (i) | mjere kojima se promiče ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog opsega na zgrade ili u njih mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga; |
| --- | --- |

(i)

mjere kojima se promiče ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog opsega na zgrade ili u njih mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga;

| (j) | mjere kojima se promiče ugradnja solarnih toplinskih tehnologija mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Okolna toplina uhvaćena solarnim toplinskim tehnologijama može se isključiti iz njihove krajnje potrošnje energije; |
| --- | --- |

(j)

mjere kojima se promiče ugradnja solarnih toplinskih tehnologija mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Okolna toplina uhvaćena solarnim toplinskim tehnologijama može se isključiti iz njihove krajnje potrošnje energije;

| (k) | kad je riječ o politikama kojima se ubrzava uvođenje učinkovitijih proizvoda i vozila, osim kad je riječ o korištenju izravnog izgaranja fosilnih goriva, one se mogu u potpunosti uzeti u obzir pod uvjetom da se dokaže da se takvo uvođenje odvija prije isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila ili prije nego što je uobičajeno zamijeniti proizvod ili vozilo, a uštede se iskazuju samo za razdoblje do isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila koje se zamjenjuje; |
| --- | --- |

(k)

kad je riječ o politikama kojima se ubrzava uvođenje učinkovitijih proizvoda i vozila, osim kad je riječ o korištenju izravnog izgaranja fosilnih goriva, one se mogu u potpunosti uzeti u obzir pod uvjetom da se dokaže da se takvo uvođenje odvija prije isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila ili prije nego što je uobičajeno zamijeniti proizvod ili vozilo, a uštede se iskazuju samo za razdoblje do isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila koje se zamjenjuje;

| (l) | pri poticanju uvođenja mjera energetske učinkovitosti države članice prema potrebi osiguravaju održavanje normi kvalitete proizvoda, usluga i provedbe mjera, ili uvođenje tih normi ako ne postoje; |
| --- | --- |

(l)

pri poticanju uvođenja mjera energetske učinkovitosti države članice prema potrebi osiguravaju održavanje normi kvalitete proizvoda, usluga i provedbe mjera, ili uvođenje tih normi ako ne postoje;

| (m) | da bi se uzele u obzir klimatske razlike među regijama, države članice mogu odlučiti prilagoditi uštede standardnoj vrijednosti ili uskladiti različite uštede energije u skladu s temperaturnim razlikama među regijama; |
| --- | --- |

(m)

da bi se uzele u obzir klimatske razlike među regijama, države članice mogu odlučiti prilagoditi uštede standardnoj vrijednosti ili uskladiti različite uštede energije u skladu s temperaturnim razlikama među regijama;

| (n) | u izračunu uštede energije uzimaju se u obzir trajanje mjera i stupanj smanjenja uštede tijekom vremena. Taj se izračun provodi zbrajanjem ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma njezine provedbe do kraja razdoblja obveze. Države članice mogu također primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina uštede. Ako upotrebljavaju druge metode, države članice osiguravaju da ukupan iznos uštede energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos uštede energije koji bi dobile kad bi uštedu izračunale kao zbroj ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma njezine provedbe do 2030. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru Uredbe (EU) 2018/1999 detaljno opisuju drugu metodu i sve što je poduzeto kako bi osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva u vezi s izračunom. |
| --- | --- |

(n)

u izračunu uštede energije uzimaju se u obzir trajanje mjera i stupanj smanjenja uštede tijekom vremena. Taj se izračun provodi zbrajanjem ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma njezine provedbe do kraja razdoblja obveze. Države članice mogu također primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina uštede. Ako upotrebljavaju druge metode, države članice osiguravaju da ukupan iznos uštede energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos uštede energije koji bi dobile kad bi uštedu izračunale kao zbroj ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma njezine provedbe do 2030. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru Uredbe (EU) 2018/1999 detaljno opisuju drugu metodu i sve što je poduzeto kako bi osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva u vezi s izračunom.

| 3. | Države članice osiguravaju da su ispunjeni sljedeći zahtjevi za mjere politike provedene na temelju članka 10. i članka 28. stavka 11.:






  (a) | mjerama politika i pojedinačnim mjerama ostvaruju se uštede energije u krajnjoj potrošnji koje je moguće provjeriti; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

mjerama politika i pojedinačnim mjerama ostvaruju se uštede energije u krajnjoj potrošnji koje je moguće provjeriti;

| (b) | odgovornosti svake stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti, ovisno o tome što je relevantno, jasno su utvrđene; |
| --- | --- |

(b)

odgovornosti svake stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti, ovisno o tome što je relevantno, jasno su utvrđene;

| (c) | uštede energije koje se ostvaruju ili se trebaju ostvariti utvrđuju se na transparentan način; |
| --- | --- |

(c)

uštede energije koje se ostvaruju ili se trebaju ostvariti utvrđuju se na transparentan način;

| (d) | iznos uštede energije koji se zahtijeva ili koji treba ostvariti mjerom politike izražen je kao krajnja potrošnja energije ili kao potrošnja primarne energije na temelju neto kaloričnih vrijednosti ili faktora primarne energije iz članka 29.; |
| --- | --- |

(d)

iznos uštede energije koji se zahtijeva ili koji treba ostvariti mjerom politike izražen je kao krajnja potrošnja energije ili kao potrošnja primarne energije na temelju neto kaloričnih vrijednosti ili faktora primarne energije iz članka 29.;

| (e) | sastavlja se i objavljuje godišnje izvješće o uštedi energije koju su ostvarile ovlaštene stranke, stranke sudionice i provedbena tijela javne vlasti, kao i podaci o godišnjim kretanjima uštede energije; |
| --- | --- |

(e)

sastavlja se i objavljuje godišnje izvješće o uštedi energije koju su ostvarile ovlaštene stranke, stranke sudionice i provedbena tijela javne vlasti, kao i podaci o godišnjim kretanjima uštede energije;

| (f) | provodi se praćenje rezultata te odgovarajućih mjera u slučaju nezadovoljavajućeg napretka; |
| --- | --- |

(f)

provodi se praćenje rezultata te odgovarajućih mjera u slučaju nezadovoljavajućeg napretka;

| (g) | uštedu energije ostvarenu u okviru pojedinačne mjere pripisala si je samo jedna stranka; |
| --- | --- |

(g)

uštedu energije ostvarenu u okviru pojedinačne mjere pripisala si je samo jedna stranka;

| (h) | dokazano je da su aktivnosti stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenih tijela javne vlasti značajni za ostvarenje iskazane uštede energije; |
| --- | --- |

(h)

dokazano je da su aktivnosti stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenih tijela javne vlasti značajni za ostvarenje iskazane uštede energije;

| (i) | aktivnosti stranki sudionica, ovlaštenih stranaka ili provedbenih tijela javne vlasti nemaju negativne učinke na ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom ni, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju. |
| --- | --- |

(i)

aktivnosti stranki sudionica, ovlaštenih stranaka ili provedbenih tijela javne vlasti nemaju negativne učinke na ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom ni, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju.

| 4. | U utvrđivanju uštede energije nastale zbog mjera politika u području oporezivanja
  i parafiskalnih nameta
  uvedenih na temelju članka 10., primjenjuju se sljedeća načela:






  (a) | u obzir se uzima samo ušteda energije na temelju mjera oporezivanja koja premašuje minimalne razine oporezivanja primjenjive na goriva u skladu s direktivama Vijeća 2003/96/EZ (75) ili 2006/112/EZ (76); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

u obzir se uzima samo ušteda energije na temelju mjera oporezivanja koja premašuje minimalne razine oporezivanja primjenjive na goriva u skladu s direktivama Vijeća 2003/96/EZ (75) ili 2006/112/EZ (76);

| (aa) | u obzir se uzima samo ušteda energije na temelju mjera oporezivanja i parafiskalnih nameta čija je svrha ostvarivanje uštede energije kako je definirana u članku 2. točki 7.; |
| --- | --- |

(aa)

u obzir se uzima samo ušteda energije na temelju mjera oporezivanja i parafiskalnih nameta čija je svrha ostvarivanje uštede energije kako je definirana u članku 2. točki 7.;

| (b) | ▌cjenovna elastičnost za izračun učinka mjera oporezivanja (u području energetike) mora
  biti specifična za segment krajnjeg korisnika, uključujući dohodovne razrede, vrste i veličine poduzeća, te na taj način
  odražavati odgovor potražnje za energijom u odnosu na promjene cijena te se procjenjuje na temelju najnovijih i reprezentativnih službenih izvora podataka koji su primjenjivi za državu članicu i prema potrebi utemeljeni na pratećim istraživanjima koja je proveo neovisni institut ▌; |
| --- | --- |

(b)

▌cjenovna elastičnost za izračun učinka mjera oporezivanja (u području energetike) mora
  biti specifična za segment krajnjeg korisnika, uključujući dohodovne razrede, vrste i veličine poduzeća, te na taj način
  odražavati odgovor potražnje za energijom u odnosu na promjene cijena te se procjenjuje na temelju najnovijih i reprezentativnih službenih izvora podataka koji su primjenjivi za državu članicu i prema potrebi utemeljeni na pratećim istraživanjima koja je proveo neovisni institut ▌;

| (c) | uštede energije iz pratećih instrumenata politike oporezivanja, uključujući fiskalne poticaje ili plaćanje fondu, obračunavaju se zasebno; |
| --- | --- |

(c)

uštede energije iz pratećih instrumenata politike oporezivanja, uključujući fiskalne poticaje ili plaćanje fondu, obračunavaju se zasebno;

| (d) | procjene kratkoročne elastičnosti
  upotrebljavaju se
  za procjenu uštede energije ostvarene mjerama oporezivanja kako bi se izbjeglo preklapanje sa zakonodavstvom Unije i drugim mjerama politike; |
| --- | --- |

(d)

procjene kratkoročne elastičnosti
  upotrebljavaju se
  za procjenu uštede energije ostvarene mjerama oporezivanja kako bi se izbjeglo preklapanje sa zakonodavstvom Unije i drugim mjerama politike;

| (e) | države članice određuju distribucijski učinak mjera oporezivanja i jednakovrijednih mjera na ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te pokazuju učinke mjera ublažavanja provedenih u skladu s člankom 22. stavcima od 1. do 3.; |
| --- | --- |

(e)

države članice određuju distribucijski učinak mjera oporezivanja i jednakovrijednih mjera na ugrožene kupce, osobe pogođene energetskim siromaštvom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te pokazuju učinke mjera ublažavanja provedenih u skladu s člankom 22. stavcima od 1. do 3.;

| (f) | države članice dostavljaju dokaze, uključujući metodologije izračuna, da se, ako postoji preklapanje učinka mjera oporezivanja energije ili ugljika ili trgovanja emisija u skladu s Direktivom o ETS-u EU-a [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], uštede energija ne uračunavaju dvaput. |
| --- | --- |

(f)

države članice dostavljaju dokaze, uključujući metodologije izračuna, da se, ako postoji preklapanje učinka mjera oporezivanja energije ili ugljika ili trgovanja emisija u skladu s Direktivom o ETS-u EU-a [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)], uštede energija ne uračunavaju dvaput.

| 5. | Obavijest o metodologiji
  Države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 obavješćuju Komisiju o predloženoj detaljnoj metodologiji za rad sustava obveze energetske učinkovitosti i o alternativnim mjerama iz članaka 9. i 10. te članka 28. stavka 11. Osim u slučaju oporezivanja, takva obavijest uključuje pojedinosti o:






  (a) | razini uštede energije koja se zahtijeva na temelju članka 8. stavka 1. prvog podstavka ili uštede za koju se očekuje da će biti ostvarena tijekom cijelog razdoblja od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030.; |
| --- | --- | --- |

5.

Države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 obavješćuju Komisiju o predloženoj detaljnoj metodologiji za rad sustava obveze energetske učinkovitosti i o alternativnim mjerama iz članaka 9. i 10. te članka 28. stavka 11. Osim u slučaju oporezivanja, takva obavijest uključuje pojedinosti o:

(a)

razini uštede energije koja se zahtijeva na temelju članka 8. stavka 1. prvog podstavka ili uštede za koju se očekuje da će biti ostvarena tijekom cijelog razdoblja od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030.;

| (b) | tome kako se izračunana količina nove uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. prvim podstavkom ili ušteda energije čije se postizanje očekuje raspoređuje tijekom razdoblja obveze; |
| --- | --- |

(b)

tome kako se izračunana količina nove uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. prvim podstavkom ili ušteda energije čije se postizanje očekuje raspoređuje tijekom razdoblja obveze;

| (c) | strankama obveznicama, strankama sudionicama, ovlaštenim strankama ili provedbenim tijelima javne vlasti; |
| --- | --- |

(c)

strankama obveznicama, strankama sudionicama, ovlaštenim strankama ili provedbenim tijelima javne vlasti;

| (d) | ciljnim sektorima; |
| --- | --- |

(d)

ciljnim sektorima;

| (e) | mjerama politike i pojedinačnima mjerama, uključujući očekivani ukupni iznos kumulativne uštede energije za svaku mjeru; |
| --- | --- |

(e)

mjerama politike i pojedinačnima mjerama, uključujući očekivani ukupni iznos kumulativne uštede energije za svaku mjeru;

| (f) | informacijama o mjerama politike ili programima ili mjerama financiranima iz nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost provedenima prioritetno kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(f)

informacijama o mjerama politike ili programima ili mjerama financiranima iz nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost provedenima prioritetno kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju;

| (g) | udjelu i količini uštede energije koju treba postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(g)

udjelu i količini uštede energije koju treba postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju;

| (h) | ako je primjenjivo, informacijama o primijenjenim pokazateljima, aritmetičkom prosjeku udjela i rezultatima mjera politike uspostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(h)

ako je primjenjivo, informacijama o primijenjenim pokazateljima, aritmetičkom prosjeku udjela i rezultatima mjera politike uspostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3.;

| (i) | ako je primjenjivo, informacijama o učinku i negativnim učincima mjera politike provedenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(i)

ako je primjenjivo, informacijama o učinku i negativnim učincima mjera politike provedenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju;

| (j) | trajanju razdoblja obveze u vezi sa sustavom obveze energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(j)

trajanju razdoblja obveze u vezi sa sustavom obveze energetske učinkovitosti;

| (k) | ako je primjenjivo, količini uštede energije ili ciljevima smanjenja troškova koje stranke obveznice trebaju postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(k)

ako je primjenjivo, količini uštede energije ili ciljevima smanjenja troškova koje stranke obveznice trebaju postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju;

| (l) | aktivnostima predviđenima mjerom politike; |
| --- | --- |

(l)

aktivnostima predviđenima mjerom politike;

| (m) | metodologiji izračuna, uključujući kako se utvrđuje dodatnost i značajnost te koje se metodologije i referentne vrijednosti upotrebljavaju za predviđene i procijenjene uštede i, ako je primjenjivo, korištenim neto kaloričnim vrijednostima i konverzijskim faktorima; |
| --- | --- |

(m)

metodologiji izračuna, uključujući kako se utvrđuje dodatnost i značajnost te koje se metodologije i referentne vrijednosti upotrebljavaju za predviđene i procijenjene uštede i, ako je primjenjivo, korištenim neto kaloričnim vrijednostima i konverzijskim faktorima;

| (n) | vijeku trajanja mjera i načinu na koji se izračunavaju ili na čemu se temelje; |
| --- | --- |

(n)

vijeku trajanja mjera i načinu na koji se izračunavaju ili na čemu se temelje;

| (o) | pristupu primijenjenom za rješavanje pitanja klimatskih razlika unutar države članice; |
| --- | --- |

(o)

pristupu primijenjenom za rješavanje pitanja klimatskih razlika unutar države članice;

| (p) | sustavima za praćenje i provjeru mjera na temelju članaka 9. i 10. te pojedinosti o načinu osiguravanja njihove neovisnosti o strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama; |
| --- | --- |

(p)

sustavima za praćenje i provjeru mjera na temelju članaka 9. i 10. te pojedinosti o načinu osiguravanja njihove neovisnosti o strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama;

| (q) | u slučaju oporezivanja:






  i. | ciljnim sektorima i segmentu poreznih obveznika; |
| --- | --- | --- |

(q)

u slučaju oporezivanja:

i.

ciljnim sektorima i segmentu poreznih obveznika;

| ii. | provedbenim tijelima javne vlasti; |
| --- | --- |

ii.

provedbenim tijelima javne vlasti;

| iii. | uštedi za koju se očekuje da će biti ostvarena; |
| --- | --- |

iii.

uštedi za koju se očekuje da će biti ostvarena;

| iv. | trajanju mjere oporezivanja; |
| --- | --- |

iv.

trajanju mjere oporezivanja;

| v. | metodologiji izračuna, uključujući pojedinosti o tome koja se cjenovna elastičnost upotrebljava i o načinu na koji je utvrđena; i |
| --- | --- |

v.

metodologiji izračuna, uključujući pojedinosti o tome koja se cjenovna elastičnost upotrebljava i o načinu na koji je utvrđena; i

| vi. | o tome kako se izbjegavaju preklapanja s trgovanjem emisijama u skladu s Direktivom o ETS-u EU-a [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] i kako je uklonjen rizik od dvostrukog uračunavanja. |
| --- | --- |

vi.

o tome kako se izbjegavaju preklapanja s trgovanjem emisijama u skladu s Direktivom o ETS-u EU-a [COM(2021) 551 final, 2021/0211 (COD)] i kako je uklonjen rizik od dvostrukog uračunavanja.

PRILOG VI.

MINIMALNI KRITERIJI ZA ENERGETSKE PREGLEDE UKLJUČUJUĆI ENERGETSKE PREGLEDE KOJI SE PROVODE U SKLOPU SUSTAVA GOSPODARENJA ENERGIJOM

Energetski pregledi iz članka 11. temelje se na sljedećim kriterijima:

| (a) | zasnivaju se na ažuriranim, izmjerenim i sljedivim radnim podacima o potrošnji energije i (za električnu energiju) profilima opterećenja; |
| --- | --- |

(a)

zasnivaju se na ažuriranim, izmjerenim i sljedivim radnim podacima o potrošnji energije i (za električnu energiju) profilima opterećenja;

| (b) | obuhvaćaju detaljan pregled profila potrošnje energije zgrada ili skupina zgrada, tehnoloških procesa ili industrijskih postrojenja, uključujući prijevoz; |
| --- | --- |

(b)

obuhvaćaju detaljan pregled profila potrošnje energije zgrada ili skupina zgrada, tehnoloških procesa ili industrijskih postrojenja, uključujući prijevoz;

| (c) | utvrđuju mjere energetske učinkovitosti za smanjivanje potrošnje energije; |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju mjere energetske učinkovitosti za smanjivanje potrošnje energije;

| (d) | utvrđuju potencijal za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(d)

utvrđuju potencijal za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora;

| (e) | kad je to moguće, proizlaze iz analize troškova ciklusa trajanja umjesto iz jednostavnih razdoblja povrata kako bi se u obzir uzele dugoročne uštede, preostale vrijednosti dugoročnih ulaganja i diskontne stope; |
| --- | --- |

(e)

kad je to moguće, proizlaze iz analize troškova ciklusa trajanja umjesto iz jednostavnih razdoblja povrata kako bi se u obzir uzele dugoročne uštede, preostale vrijednosti dugoročnih ulaganja i diskontne stope;

| (f) | razmjerni su i u dovoljnoj mjeri reprezentativni kako bi se omogućilo dobivanje pouzdane slike o cjelokupnim energetskim svojstvima i pouzdano prepoznavanje najvažnijih mogućnosti za poboljšanje. |
| --- | --- |

(f)

razmjerni su i u dovoljnoj mjeri reprezentativni kako bi se omogućilo dobivanje pouzdane slike o cjelokupnim energetskim svojstvima i pouzdano prepoznavanje najvažnijih mogućnosti za poboljšanje.

Na temelju energetskih pregleda moraju biti mogući detaljni i potvrđeni izračuni za predložene mjere s ciljem pružanja jasnih informacija o mogućim uštedama.

Mora biti omogućena pohrana podataka koji se upotrebljavaju u energetskim pregledima za povijesnu analizu i praćenje učinaka.

▌

PRILOG VI.A

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA PRAĆENJE I OBJAVLJIVANJE ENERGETSKIH SVOJSTAVA PODATKOVNIH CENTARA

Kad je riječ o energetskim svojstvima podatkovnih centara iz članka 11.a stavka 1., prate se i objavljuju barem sljedeći podaci:

| (a) | ime podatkovnog centra, ime vlasnika i operatera podatkovnog centra, općina u kojoj se podatkovni centar nalazi, osim za podatkovne centre povezane s nacionalnom sigurnošću i obranom; |
| --- | --- |

(a)

ime podatkovnog centra, ime vlasnika i operatera podatkovnog centra, općina u kojoj se podatkovni centar nalazi, osim za podatkovne centre povezane s nacionalnom sigurnošću i obranom;

| (b) | ukupna korisna površina poda podatkovnog centra, instalirana snaga, zadane točke temperature, godišnji ulazni i izlazni podatkovni promet, ako je dostupan operateru podatkovnog centra i uzimajući u obzir poslovni model i vrstu kupca i količina podataka pohranjenih i obrađenih u podatkovnom centru, kada to utječe na potrošnju energije u podatkovnom centru; |
| --- | --- |

(b)

ukupna korisna površina poda podatkovnog centra, instalirana snaga, zadane točke temperature, godišnji ulazni i izlazni podatkovni promet, ako je dostupan operateru podatkovnog centra i uzimajući u obzir poslovni model i vrstu kupca i količina podataka pohranjenih i obrađenih u podatkovnom centru, kada to utječe na potrošnju energije u podatkovnom centru;

| (c) | učinkovitost podatkovnog centra tijekom posljednje pune kalendarske godine u skladu sa sljedećim ključnim pokazateljima uspješnosti iz norme CEN/CENELEC EN 50600-4 „Informacijska tehnologija – objekti i infrastrukture podatkovnog centra”, uzimajući u obzir zemljopisnu lokaciju podatkovnog centra, potražnju za ponovnom uporabom topline i dostupnu infrastrukturu za toplinu, do stupanja na snagu delegiranog akta u skladu s člankom 31. ove Direktive:










  i. | učinkovitost uporabe energije (PUE) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-2 |
| --- | --- | --- |

(c)

učinkovitost podatkovnog centra tijekom posljednje pune kalendarske godine u skladu sa sljedećim ključnim pokazateljima uspješnosti iz norme CEN/CENELEC EN 50600-4 „Informacijska tehnologija – objekti i infrastrukture podatkovnog centra”, uzimajući u obzir zemljopisnu lokaciju podatkovnog centra, potražnju za ponovnom uporabom topline i dostupnu infrastrukturu za toplinu, do stupanja na snagu delegiranog akta u skladu s člankom 31. ove Direktive:

i.

učinkovitost uporabe energije (PUE) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-2

| ii. | udio obnovljive energije (REF) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-3 |
| --- | --- |

ii.

udio obnovljive energije (REF) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-3

| iii. | udio ponovnog iskorištavanja energije (ERF) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-6 |
| --- | --- |

iii.

udio ponovnog iskorištavanja energije (ERF) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-6

| iv. | omjer učinkovitosti hlađenja (CER) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-7 |
| --- | --- |

iv.

omjer učinkovitosti hlađenja (CER) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-7

| v. | učinkovitost uporabe ugljika (CUE) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-8 |
| --- | --- |

v.

učinkovitost uporabe ugljika (CUE) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-8

| vi. | učinkovitost uporabe vode (WUE) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-9 |
| --- | --- |

vi.

učinkovitost uporabe vode (WUE) prema normi CEN/CENELEC EN 50600-4-9

PRILOG VII.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA OBRAČUN I INFORMACIJE O OBRAČUNU NA TEMELJU STVARNE POTROŠNJE PRIRODNOG PLINA

1.   Minimalni zahtjevi za obračun

1.1.   Obračun na temelju stvarne potrošnje

Kako bi se krajnjim kupcima omogućila regulacija vlastite potrošnje energije, obračun se treba provoditi na temelju stvarne potrošnje najmanje jednom godišnje, pri čemu se informacije o obračunu trebaju staviti na raspolaganje najmanje svaka tri mjeseca na zahtjev ili ako su se potrošači odlučili za primanje obračuna u elektroničkom obliku, a u suprotnom dva puta godišnje. Plin koji se koristi samo za kuhanje može se izuzeti iz ovog zahtjeva.

1.2.   Minimalne informacije navedene na računu

Države članice osiguravaju da su prema potrebi u ili s računima, ugovorima, transakcijama i potvrdama izdanima na distribucijskim stanicama krajnjim kupcima na jasan i razumljiv način na raspolaganje stavljene sljedeće informacije:

| (a) | sadašnje stvarne cijene i stvarna potrošnja energije; |
| --- | --- |

(a)

sadašnje stvarne cijene i stvarna potrošnja energije;

| (b) | usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg kupca i potrošnje u istom razdoblju prošle godine, po mogućnosti u grafičkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg kupca i potrošnje u istom razdoblju prošle godine, po mogućnosti u grafičkom obliku;

| (c) | kontaktne informacije organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju. |
| --- | --- |

(c)

kontaktne informacije organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju.

Pored toga, kad je to moguće i korisno, države članice osiguravaju da se u ili s računima, ugovorima, transakcijama i potvrdama izdanima na distribucijskim stanicama krajnjim kupcima na jasan i razumljiv način na raspolaganje stave usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim kupcem iz iste kategorije korisnika ili da se krajnjeg kupca uputi na navedene informacije.

1.3.   Savjeti u vezi s energetskom učinkovitošću koji su priloženi računima i druge povratne informacije za krajnje kupce

U ugovorima, prilikom izmjena ugovora, u računima koje kupci primaju ili na internetskim stranicama namijenjenima pojedinačnim kupcima distributeri energije, operatori distribucijskih sustava i poduzeća za maloprodaju energije obavješćuju svoje kupce na jasan i razumljiv način o kontaktnim informacijama neovisnih centara za savjetovanje potrošača, energetskih agencija ili sličnih institucija, uključujući njihove internetske adrese, gdje se mogu dobiti savjeti o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, referentnim profilima za potrošnju energije i tehničkim specifikacijama za uređaje koji koriste energiju, pri čemu ti savjeti mogu dovesti do smanjenja potrošnje energije navedenih uređaja.

PRILOG VIII.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA INFORMACIJE O OBRAČUNU I POTROŠNJI GRIJANJA, HLAĐENJA I TOPLE VODE U KUĆANSTVU

1.   Obračun koji se temelji na stvarnoj potrošnji ili na rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja

Kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo reguliranje vlastite potrošnje energije, obračun se najmanje jednom godišnje provodi na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja.

2.   Minimalna učestalost informacija o obračunu ili potrošnji

Do 31. prosinca 2021., ako su ugrađeni brojila ili razdjelnici troškova grijanja koji se mogu očitati na daljinu, informacije o obračunu ili potrošnji na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima najmanje jednom tromjesečno na zahtjev ili ako su se krajnji kupci opredijelili za primanje elektroničkog obračuna, a u ostalim se slučajevima pružaju dvaput godišnje.

Od 1. siječnja 2022., ako su ugrađeni brojila ili razdjelnici troškova grijanja koji se mogu očitati na daljinu, informacije o obračunu ili potrošnji na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima najmanje jednom mjesečno. Te informacije također mogu biti dostupne putem interneta i ažurirati se onoliko često koliko to omogućuju korišteni uređaji i sustavi za mjerenje. Grijanje i hlađenje mogu se izuzeti od tih zahtjeva izvan sezone grijanja/hlađenja.

3.   Minimalne informacije navedene na računu

Države članice osiguravaju da se krajnjim korisnicima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave sljedeće informacije ako se one temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja:

| (a) | važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja; |
| --- | --- |

(a)

važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja;

| (b) | informacije o upotrijebljenoj mješavini goriva i povezanim godišnjim emisijama stakleničkih plinova, uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava, te opis različitih poreza, pristojbi i tarifa koji se primjenjuju. Države članice mogu ograničiti područje primjene zahtjeva o pružanju informacija o emisijama stakleničkih plinova uključivanjem samo opskrbljivanja iz sustava centraliziranoga grijanja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom većom od 20 MW; |
| --- | --- |

(b)

informacije o upotrijebljenoj mješavini goriva i povezanim godišnjim emisijama stakleničkih plinova, uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava, te opis različitih poreza, pristojbi i tarifa koji se primjenjuju. Države članice mogu ograničiti područje primjene zahtjeva o pružanju informacija o emisijama stakleničkih plinova uključivanjem samo opskrbljivanja iz sustava centraliziranoga grijanja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom većom od 20 MW;

| (c) | usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine u grafičkom obliku, prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete; |
| --- | --- |

(c)

usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine u grafičkom obliku, prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete;

| (d) | kontaktne podatke organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o dostupnim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja upotrebljava energiju; |
| --- | --- |

(d)

kontaktne podatke organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o dostupnim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja upotrebljava energiju;

| (e) | informacije o povezanim postupcima podnošenja žalbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova, kako je primjenjivo u državama članicama; |
| --- | --- |

(e)

informacije o povezanim postupcima podnošenja žalbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova, kako je primjenjivo u državama članicama;

| (f) | usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika. U slučaju elektroničkih računa takve usporedbe umjesto toga mogu biti dostupne na internetu, pri čemu adresa mora biti navedena na računima. |
| --- | --- |

(f)

usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika. U slučaju elektroničkih računa takve usporedbe umjesto toga mogu biti dostupne na internetu, pri čemu adresa mora biti navedena na računima.

Računi koji se ne temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja sadržavaju jasno i razumljivo objašnjenje toga kako je izračunan iznos naveden na računu i barem informacije navedene u točkama (d) i (e).

PRILOG IX.

POTENCIJAL ZA UČINKOVITOST U GRIJANJU I HLAĐENJU

Sveobuhvatna procjena nacionalnih potencijala za grijanje i hlađenje iz članka 23. stavka 1. uključuje sljedeće i temelji se na sljedećem:

Dio I.

PREGLED GRIJANJA I HLAĐENJA

| 1. | potražnja za grijanjem i hlađenjem u smislu procijenjene korisne energije (77) i kvantificirane krajnje potrošnje energije u GWh godišnje (78) po sektorima:






  (a) | domaćinstva; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

domaćinstva;

| (b) | sektor usluga; |
| --- | --- |

(b)

sektor usluga;

| (c) | industrija; |
| --- | --- |

(c)

industrija;

| (d) | svaki drugi sektor koji pojedinačno troši više od 5 % ukupne nacionalne potražnje za korisnim grijanjem ili hlađenjem; |
| --- | --- |

(d)

svaki drugi sektor koji pojedinačno troši više od 5 % ukupne nacionalne potražnje za korisnim grijanjem ili hlađenjem;

| 2. | utvrđivanje postojanja, odnosno, u slučaju iz točke 2. podtočke (a) podtočke i., utvrđivanje postojanja ili procjena, trenutačne opskrbe grijanjem i hlađenjem:






  (a) | po tehnologiji, u GWh godišnje (79), u sektorima navedenima u točki 1., ako je to moguće, pri čemu se razlikuje energija dobivena iz fosilnih goriva i energija dobivena iz obnovljivih izvora:






  i. | opskrba na lokaciji u poslovnim i stambenim zgradama, putem:






  — | kotlova koji služe samo za grijanje, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

po tehnologiji, u GWh godišnje (79), u sektorima navedenima u točki 1., ako je to moguće, pri čemu se razlikuje energija dobivena iz fosilnih goriva i energija dobivena iz obnovljivih izvora:

i.

opskrba na lokaciji u poslovnim i stambenim zgradama, putem:

—

kotlova koji služe samo za grijanje,

| — | visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije, |
| --- | --- |

—

visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije,

| — | toplinske crpke; |
| --- | --- |

—

toplinske crpke;

| — | drugih tehnologija i izvora na lokaciji; |
| --- | --- |

—

drugih tehnologija i izvora na lokaciji;

| ii. | opskrba na lokaciji u zgradama koje nisu poslovne ni stambene, putem:






  — | kotlova koji služe samo za grijanje, |
| --- | --- | --- |

ii.

opskrba na lokaciji u zgradama koje nisu poslovne ni stambene, putem:

—

kotlova koji služe samo za grijanje,

| — | visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije, |
| --- | --- |

—

visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije,

| — | toplinske crpke; |
| --- | --- |

—

toplinske crpke;

| — | drugih tehnologija i izvora na lokaciji; |
| --- | --- |

—

drugih tehnologija i izvora na lokaciji;

| iii. | opskrba energijom generiranom izvan lokacije, putem:






  — | visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije, |
| --- | --- | --- |

iii.

opskrba energijom generiranom izvan lokacije, putem:

—

visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije,

| — | otpadne topline, |
| --- | --- |

—

otpadne topline,

| — | drugih tehnologija i izvora izvan lokacije; |
| --- | --- |

—

drugih tehnologija i izvora izvan lokacije;

| (b) | utvrđivanje postojanja postrojenja koja proizvode otpadnu toplinu ili hladnoću i njihova potencijala za opskrbu grijanjem ili hlađenjem, u GWh godišnje:






  i. | termoelektrane koje mogu proizvoditi otpadnu toplinu ili se mogu naknadno opremiti tako da mogu proizvoditi otpadnu toplinu s ukupnom toplinskom snagom većom od 50 MW; |
| --- | --- | --- |

(b)

utvrđivanje postojanja postrojenja koja proizvode otpadnu toplinu ili hladnoću i njihova potencijala za opskrbu grijanjem ili hlađenjem, u GWh godišnje:

i.

termoelektrane koje mogu proizvoditi otpadnu toplinu ili se mogu naknadno opremiti tako da mogu proizvoditi otpadnu toplinu s ukupnom toplinskom snagom većom od 50 MW;

| ii. | kogeneracijska postrojenja za proizvodnju toplinske i električne energije u kojima se upotrebljavaju tehnologije iz dijela II. Priloga II. s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW; |
| --- | --- |

ii.

kogeneracijska postrojenja za proizvodnju toplinske i električne energije u kojima se upotrebljavaju tehnologije iz dijela II. Priloga II. s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW;

| iii. | postrojenja za spaljivanje otpada; |
| --- | --- |

iii.

postrojenja za spaljivanje otpada;

| iv. | pogoni za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW, osim postrojenja iz točke 2. podtočke (b) podtočaka i. i ii., za opskrbu grijanjem ili hlađenjem uporabom energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

iv.

pogoni za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW, osim postrojenja iz točke 2. podtočke (b) podtočaka i. i ii., za opskrbu grijanjem ili hlađenjem uporabom energije iz obnovljivih izvora;

| v. | industrijska postrojenja s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW iz kojih se može dobivati otpadna toplina; |
| --- | --- |

v.

industrijska postrojenja s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW iz kojih se može dobivati otpadna toplina;

| (c) | prijavljeni udio energije iz obnovljivih izvora i iz otpadne topline ili hladnoće u krajnjoj potrošnji energije u sektoru centraliziranog grijanja i hlađenja (80) u proteklih pet godina, u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(c)

prijavljeni udio energije iz obnovljivih izvora i iz otpadne topline ili hladnoće u krajnjoj potrošnji energije u sektoru centraliziranog grijanja i hlađenja (80) u proteklih pet godina, u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001;

| 3. | karta čitavog državnog područja na kojoj je (uz istodobno očuvanje poslovno osjetljivih informacija) utvrđeno sljedeće:






  (a) | područja potražnje za grijanjem i hlađenjem utvrđena na temelju analize iz točke 1., pri čemu se upotrebljavaju dosljedna mjerila za usredotočavanje na energetski bogata područja u općinama i konurbacijama; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

područja potražnje za grijanjem i hlađenjem utvrđena na temelju analize iz točke 1., pri čemu se upotrebljavaju dosljedna mjerila za usredotočavanje na energetski bogata područja u općinama i konurbacijama;

| (b) | postojeće opskrbne točke za grijanje i hlađenje utvrđene u točki 2. podtočki (b) i postrojenja za prijenos centraliziranog grijanja; |
| --- | --- |

(b)

postojeće opskrbne točke za grijanje i hlađenje utvrđene u točki 2. podtočki (b) i postrojenja za prijenos centraliziranog grijanja;

| (c) | planirane opskrbne točke za grijanje i hlađenje čiji je tip utvrđen u točki 2. podtočki (b) i postrojenja za prijenos centraliziranog grijanja; |
| --- | --- |

(c)

planirane opskrbne točke za grijanje i hlađenje čiji je tip utvrđen u točki 2. podtočki (b) i postrojenja za prijenos centraliziranog grijanja;

| 4. | predviđanje kretanja potražnje za grijanjem i hlađenjem kako bi se u vidu imao razvoj situacije u sljedećih 30 godina, u GWh, posebno uzimajući u obzir predviđanja za sljedećih 10 godina, promjene u potražnji povezanoj sa zgradama i različitim sektorima industrije te učinke politika i strategija povezanih s upravljanjem potražnjom, poput dugoročnih strategija obnova zgrada u skladu s Direktivom (EU) 2018/844; |
| --- | --- |

4.

Dio II.

CILJEVI, STRATEGIJE I MJERE POLITIKE

| 5. | planirani doprinos države članice svojim nacionalnim ciljevima i doprinosima koji se odnose na pet dimenzija energetske unije, kako je navedeno u članku 3. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) 2018/1999, putem učinkovitosti u grijanju i hlađenju, posebno u vezi s člankom 4. stavkom (b) točkama od 1. do 4. i člankom 15. stavkom 4. točkom (b), pri čemu se utvrđuje kojim se od tih elemenata dopunjuju integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opći pregled postojećih politika i mjera opisanih u najnovijem izvješću koje se podnosi u skladu s člancima 3., 20., i 21. te člankom 27. točkom (a) Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

6.

Dio III.

ANALIZA GOSPODARSKOG POTENCIJALA UČINKOVITOG GRIJANJA I HLAĐENJA

| 7. | analiza gospodarskog potencijala (81) različitih tehnologija za grijanje i hlađenje provodi se za cijelo državno područje putem analize troškova i koristi iz članka 23. točke (3) te se njome utvrđuju alternativni scenariji za učinkovitije tehnologije za grijanje i hlađenje uporabom energije iz obnovljivih izvora, pri čemu se, prema potrebi, razlikuje energija dobivena iz fosilnih goriva i energija dobivena iz obnovljivih izvora.
  U obzir bi se trebale uzeti sljedeće tehnologije:






  (a) | industrijska otpadna toplina i hladnoća; |
| --- | --- | --- |

7.

U obzir bi se trebale uzeti sljedeće tehnologije:

(a)

industrijska otpadna toplina i hladnoća;

| (b) | spaljivanje otpada; |
| --- | --- |

(b)

spaljivanje otpada;

| (c) | visokoučinkovita kogeneracija; |
| --- | --- |

(c)

visokoučinkovita kogeneracija;

| (d) | obnovljivi izvori energije (poput geotermalne energije, solarne toplinske energije i energije iz biomase) koji nisu oni koji se upotrebljavaju za visokoučinkovitu kogeneraciju; |
| --- | --- |

(d)

obnovljivi izvori energije (poput geotermalne energije, solarne toplinske energije i energije iz biomase) koji nisu oni koji se upotrebljavaju za visokoučinkovitu kogeneraciju;

| (e) | toplinske crpke; |
| --- | --- |

(e)

toplinske crpke;

| (f) | smanjivanje gubitka topline i hladnoće iz postojećih centraliziranih mreža; |
| --- | --- |

(f)

smanjivanje gubitka topline i hladnoće iz postojećih centraliziranih mreža;

| 8. | analiza gospodarskog potencijala uključuje sljedeće korake i razmatranja:






  (a) | razmatranja:






  i. | analiza troškova i koristi u svrhu članka 23. stavka 3. uključuje gospodarsku analizu u kojoj se uzimaju u obzir socioekonomski i okolišni čimbenici (82) te financijsku analizu provedenu radi procjene projekata iz stajališta ulagatelja. U gospodarskim i financijskim analizama kao kriterij za procjenu upotrebljava se neto sadašnja vrijednost; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

(a)

razmatranja:

i.

analiza troškova i koristi u svrhu članka 23. stavka 3. uključuje gospodarsku analizu u kojoj se uzimaju u obzir socioekonomski i okolišni čimbenici (82) te financijsku analizu provedenu radi procjene projekata iz stajališta ulagatelja. U gospodarskim i financijskim analizama kao kriterij za procjenu upotrebljava se neto sadašnja vrijednost;

| ii. | osnovni scenarij trebao bi služiti kao referentna točka i u njemu bi se trebale uzeti u obzir postojeće politike u trenutku pripremanja ove sveobuhvatne procjene (83) te bi trebao biti povezan s podacima prikupljenima u skladu s dijelom I. i dijelom II. točkom 6. ovog Priloga; |
| --- | --- |

ii.

osnovni scenarij trebao bi služiti kao referentna točka i u njemu bi se trebale uzeti u obzir postojeće politike u trenutku pripremanja ove sveobuhvatne procjene (83) te bi trebao biti povezan s podacima prikupljenima u skladu s dijelom I. i dijelom II. točkom 6. ovog Priloga;

| iii. | u alternativnim scenarijima u odnosu na osnovni scenarij uzimaju se u obzir ciljevi u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije iz Uredbe (EU) 2018/1999. U svakom scenariju navode se sljedeći elementi u odnosu na osnovni scenarij:






  — | gospodarski potencijal analiziranih tehnologija, pri čemu se kao mjerilo uzima neto sadašnja vrijednost, |
| --- | --- | --- |

iii.

u alternativnim scenarijima u odnosu na osnovni scenarij uzimaju se u obzir ciljevi u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije iz Uredbe (EU) 2018/1999. U svakom scenariju navode se sljedeći elementi u odnosu na osnovni scenarij:

—

gospodarski potencijal analiziranih tehnologija, pri čemu se kao mjerilo uzima neto sadašnja vrijednost,

| — | smanjivanje emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

—

smanjivanje emisija stakleničkih plinova;

| — | uštede primarne energije u GWh godišnje; |
| --- | --- |

—

uštede primarne energije u GWh godišnje;

| — | utjecaj na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije. |
| --- | --- |

—

utjecaj na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije.

Scenariji koji nisu izvedivi zbog tehničkih razloga, financijskih razloga ili nacionalnih propisa mogu se isključiti u ranoj fazi analize troškova i koristi ako je to opravdano na temelju pažljivih, jasnih i dobro dokumentiranih razmatranja.

Prilikom procjene i donošenja odluka trebaju se uzeti u obzir troškovi i uštede energije proizišli iz povećanja fleksibilnosti u opskrbi energijom te iz optimalnijeg rada elektroenergetskih mreža, uključujući izbjegnute troškove i uštede proizišle iz smanjenja ulaganja u infrastrukturu, u analiziranim scenarijima;

| (b) | troškovi i koristi
  Troškovi i koristi iz točke 8. podtočke (a) uključuju barem sljedeće:






  i. | koristi:






  — | vrijednost proizvodnje za potrošača (grijanje, hlađenje i električna energija), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

troškovi i koristi

Troškovi i koristi iz točke 8. podtočke (a) uključuju barem sljedeće:

i.

koristi:

—

vrijednost proizvodnje za potrošača (grijanje, hlađenje i električna energija),

| — | vanjske koristi kao što su koristi za okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za zdravlje i sigurnost, u mjeri u kojoj je to moguće, |
| --- | --- |

—

vanjske koristi kao što su koristi za okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za zdravlje i sigurnost, u mjeri u kojoj je to moguće,

| — | učinci na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost, u mjeri u kojoj je to moguće; |
| --- | --- |

—

učinci na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost, u mjeri u kojoj je to moguće;

| ii. | troškovi:






  — | kapitalni troškovi postrojenja i opreme, |
| --- | --- | --- |

ii.

troškovi:

—

kapitalni troškovi postrojenja i opreme,

| — | kapitalni troškovi povezanih energetskih mreža, |
| --- | --- |

—

kapitalni troškovi povezanih energetskih mreža,

| — | varijabilni i fiksni operativni troškovi, |
| --- | --- |

—

varijabilni i fiksni operativni troškovi,

| — | troškovi energije, |
| --- | --- |

—

troškovi energije,

| — | troškovi povezani s okolišem, zdravljem i sigurnošću, u mjeri u kojoj je to moguće, |
| --- | --- |

—

troškovi povezani s okolišem, zdravljem i sigurnošću, u mjeri u kojoj je to moguće,

| — | troškovi povezani s tržištem rada, energetskom sigurnošću i konkurentnošću, u mjeri u kojoj je to moguće; |
| --- | --- |

—

troškovi povezani s tržištem rada, energetskom sigurnošću i konkurentnošću, u mjeri u kojoj je to moguće;

| (c) | relevantni scenariji u odnosu na osnovni:
  Razmatraju se svi relevantni scenariji u odnosu na osnovni, uključujući ulogu učinkovitog individualnog grijanja i hlađenja.






  i. | analiza troškova i koristi može obuhvaćati procjenu projekta ili skupine projekata u pogledu šire lokalne, regionalne ili nacionalne procjene s ciljem utvrđivanja troškovno najučinkovitije i najkorisnije opcije grijanja ili hlađenja u odnosu na osnovni scenarij na određenom zemljopisnom području za potrebe planiranja; |
| --- | --- | --- |

(c)

relevantni scenariji u odnosu na osnovni:

Razmatraju se svi relevantni scenariji u odnosu na osnovni, uključujući ulogu učinkovitog individualnog grijanja i hlađenja.

i.

analiza troškova i koristi može obuhvaćati procjenu projekta ili skupine projekata u pogledu šire lokalne, regionalne ili nacionalne procjene s ciljem utvrđivanja troškovno najučinkovitije i najkorisnije opcije grijanja ili hlađenja u odnosu na osnovni scenarij na određenom zemljopisnom području za potrebe planiranja;

| (d) | granice i integrirani pristup:






  i. | geografska granica obuhvaća odgovarajuće jasno definirano zemljopisno područje, |
| --- | --- | --- |

(d)

granice i integrirani pristup:

i.

geografska granica obuhvaća odgovarajuće jasno definirano zemljopisno područje,

| ii. | u analizama troškova i koristi uzimaju se u obzir svi relevantni centralizirani ili decentralizirani izvori opskrbe koji su dostupni u okviru sustava i zemljopisnih granica, uključujući tehnologije iz točke 7. dijela III. ovog Priloga te kretanja i značajke potražnje za grijanjem i hlađenjem; |
| --- | --- |

ii.

u analizama troškova i koristi uzimaju se u obzir svi relevantni centralizirani ili decentralizirani izvori opskrbe koji su dostupni u okviru sustava i zemljopisnih granica, uključujući tehnologije iz točke 7. dijela III. ovog Priloga te kretanja i značajke potražnje za grijanjem i hlađenjem;

| (e) | pretpostavke:






  i. | za potrebe analiza troškova i koristi države članice pružaju pretpostavke o cijenama glavnih ulaznih i izlaznih čimbenika i diskontnoj stopi; |
| --- | --- | --- |

(e)

pretpostavke:

i.

za potrebe analiza troškova i koristi države članice pružaju pretpostavke o cijenama glavnih ulaznih i izlaznih čimbenika i diskontnoj stopi;

| ii. | diskontna stopa koja se u gospodarskoj analizi upotrebljava za izračun neto sadašnje vrijednosti odabire se u skladu s europskim ili nacionalnim smjernicama; |
| --- | --- |

ii.

diskontna stopa koja se u gospodarskoj analizi upotrebljava za izračun neto sadašnje vrijednosti odabire se u skladu s europskim ili nacionalnim smjernicama;

| iii. | države članice upotrebljavaju predviđanja u vezi s kretanjem nacionalnih, europskih ili međunarodnih cijena energije ako je to potrebno u njihovu nacionalnom i/ili regionalnom/lokalnom kontekstu; |
| --- | --- |

iii.

države članice upotrebljavaju predviđanja u vezi s kretanjem nacionalnih, europskih ili međunarodnih cijena energije ako je to potrebno u njihovu nacionalnom i/ili regionalnom/lokalnom kontekstu;

| iv. | cijene koje se upotrebljavaju u gospodarskoj analizi odražavaju socioekonomske troškove i koristi. Vanjski troškovi, kao što su učinci na zdravlje i okoliš, trebaju se uključiti u mjeri u kojoj je to moguće, odnosno ako tržišna cijena već postoji ili ako je uključena u europske ili nacionalne propise; |
| --- | --- |

iv.

cijene koje se upotrebljavaju u gospodarskoj analizi odražavaju socioekonomske troškove i koristi. Vanjski troškovi, kao što su učinci na zdravlje i okoliš, trebaju se uključiti u mjeri u kojoj je to moguće, odnosno ako tržišna cijena već postoji ili ako je uključena u europske ili nacionalne propise;

| (f) | analiza osjetljivosti






  i. | uključuje se analiza osjetljivosti radi procjene troškova i koristi projekta ili skupine projekata, a temeljit će se na varijabilnim čimbenicima koji imaju značajan učinak na ishod izračuna, poput različitih cijena energije, potražnje, diskontnih stopa i drugih. |
| --- | --- | --- |

(f)

analiza osjetljivosti

i.

uključuje se analiza osjetljivosti radi procjene troškova i koristi projekta ili skupine projekata, a temeljit će se na varijabilnim čimbenicima koji imaju značajan učinak na ishod izračuna, poput različitih cijena energije, potražnje, diskontnih stopa i drugih.

Dio IV.

POTENCIJALNE NOVE STRATEGIJE I MJERE POLITIKE

| 9. | pregled novih zakonodavnih i nezakonodavnih mjera politike (84) kako bi se ostvario gospodarski potencijal utvrđen u skladu s točkama 7. i 8., zajedno s predviđenim:






  (a) | smanjivanjem emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

smanjivanjem emisija stakleničkih plinova;

| (b) | uštedama primarne energije u GWh godišnje; |
| --- | --- |

(b)

uštedama primarne energije u GWh godišnje;

| (c) | utjecajem na udio visokoučinkovite kogeneracije; |
| --- | --- |

(c)

utjecajem na udio visokoučinkovite kogeneracije;

| (d) | utjecajem na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije te u sektoru grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(d)

utjecajem na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije te u sektoru grijanja i hlađenja;

| (e) | vezama s nacionalnim financijskim programiranjem i uštedama za državni proračun i sudionike na tržištu; |
| --- | --- |

(e)

vezama s nacionalnim financijskim programiranjem i uštedama za državni proračun i sudionike na tržištu;

| (f) | procijenjenim mjerama javne potpore, ako postoje, uz godišnji proračun i utvrđivanje mogućeg elementa potpore. |
| --- | --- |

(f)

procijenjenim mjerama javne potpore, ako postoje, uz godišnji proračun i utvrđivanje mogućeg elementa potpore.

PRILOG X.

ANALIZA TROŠKOVA I KORISTI

Načela za potrebe članka 24. stavaka 4. i 6.

Analizama troškova i koristi osiguravaju se informacije za potrebe mjera iz članka 24. stavaka 4. i 6.

Ako se planira postrojenje namijenjeno samo za proizvodnju električne energije ili postrojenje u kojem se neće iskorištavati otpadna toplina, izrađuje se usporedba između planiranog postrojenja ili planiranog preuređenja i istovjetnog postrojenja u kojem se proizvodi jednaka količina električne energije ili procesne topline, ali i iskorištava otpadna toplina i isporučuje toplinska energija putem visokoučinkovite kogeneracije i/ili mreža za centralizirano grijanje ili hlađenje.

U procjeni se u okviru zadane zemljopisne granice uzima u obzir planirano postrojenje i sva odgovarajuća postojeća ili potencijalna mjesta potražnje za toplinskom energijom ili hlađenjem koja se iz njega mogu opskrbljivati, uzimajući u obzir racionalne mogućnosti (na primjer tehničku izvedivost i udaljenost).

Granica sustava određuje se tako da uključuje planirano postrojenje i toplinska opterećenja i opterećenja zbog hlađenja, kao što su zgrade i tehnološki procesi. U okviru granica sustava za oba se slučaja određuju i uspoređuju ukupni troškovi pružanja toplinske i električne energije.

Toplinska opterećenja ili opterećenja zbog hlađenja uključuju postojeća toplinska opterećenja ili opterećenja zbog hlađenja, kao što je industrijsko postrojenje ili postojeći sustav za centralizirano grijanje ili hlađenje, a u gradskim područjima također toplinsko opterećenje ili opterećenje zbog hlađenja i troškove koji bi nastali ako bi se skupini zgrada ili dijelu grada osigurala nova mreža za centralizirano grijanje ili hlađenje i/ili ako bi se skupina zgrada ili dio grada priključili na takvu mrežu.

Analiza troškova i koristi temelji se na opisu planiranog postrojenja i usporednog postrojenja, uključujući prema potrebi električne i toplinske kapacitete, vrstu goriva, planiranu uporabu i broj planiranih radnih sati godišnje, lokaciju i potražnju za električnom i toplinskom energijom.

U procjeni iskorištavanja otpadne topline uzimaju se u obzir postojeće tehnologije. U procjeni se uzima u obzir izravno korištenje otpadne topline ili podizanje njezine temperature ili oboje. Ako se otpadna toplina iskorištava na lokaciji, mora se razmotriti barem uporaba izmjenjivača topline, toplinskih pumpi i tehnologija za pretvaranje topline u električnu energiju. Ako se otpadna toplina iskorištava izvan lokacije, kao potencijalne točke potražnje moraju se razmotriti barem industrijska postrojenja, poljoprivredne lokacije i mreže centraliziranog grijanja.

Za potrebe usporedbe u obzir se uzimaju potražnja za toplinskom energijom i vrste grijanja i hlađenja koja upotrebljavaju susjedna mjesta potražnje za toplinskom energijom ili hlađenjem. Usporedba obuhvaća infrastrukturne troškove planiranog i usporednog postrojenja.

Analiza troškova i koristi za potrebe članka 24. stavka 4. uključuje gospodarsku analizu koja obuhvaća financijsku analizu koja odražava stvarne transakcije u novčanom toku iz ulaganja u pojedinačna postrojenja i iz njihova rada.

Projekti s pozitivnim rezultatima analize troškova i koristi su projekti kod kojih zbroj diskontiranih koristi u gospodarskoj i financijskoj analizi prelazi zbroj diskontiranih troškova (veća korist od troškova).

Države članice utvrđuju opća načela za metodologiju, pretpostavke i vremenski okvir za gospodarsku analizu.

Države članice mogu od poduzeća odgovornih za rad toplinskih postrojenja za proizvodnju električne energije, industrijskih poduzeća, mreža za centralizirano grijanje i hlađenje ili drugih stranaka na koje utječe definirana granica sustava ili zemljopisna granica zahtijevati da dostave podatke koji će se upotrijebiti u procjeni troškova i koristi pojedinačnog postrojenja.

PRILOG XI.

JAMSTVO O PODRIJETLU ZA ELEKTRIČNU ENERGIJU PROIZVEDENU IZ VISOKOUČINKOVITE KOGENERACIJE

| (a) | Države članice poduzimaju mjere kojima osiguravaju:






  i. | da jamstvo o podrijetlu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije:






  — | proizvođačima omogućuje da dokažu da je električna energija koju prodaju proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije i u tu se svrhu izdaje kao odgovor na zahtjev proizvođača, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Države članice poduzimaju mjere kojima osiguravaju:

i.

da jamstvo o podrijetlu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije:

—

proizvođačima omogućuje da dokažu da je električna energija koju prodaju proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije i u tu se svrhu izdaje kao odgovor na zahtjev proizvođača,

| — | bude točno, pouzdano i zaštićeno od prevara, |
| --- | --- |

—

bude točno, pouzdano i zaštićeno od prevara,

| — | bude izdano, prenošeno i ukinuto u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

—

bude izdano, prenošeno i ukinuto u elektroničkom obliku;

| ii. | da se ista jedinica energije iz visokoučinkovite kogeneracije uzima u obzir samo jedanput. |
| --- | --- |

ii.

da se ista jedinica energije iz visokoučinkovite kogeneracije uzima u obzir samo jedanput.

| (b) | Jamstvo o podrijetlu iz članka 24. stavka 10. sadrži barem sljedeće informacije:






  i. | identitet, lokaciju, vrstu i kapacitet (za toplinsku i električnu energiju) postrojenja u kojem se proizvela energija; |
| --- | --- | --- |

(b)

Jamstvo o podrijetlu iz članka 24. stavka 10. sadrži barem sljedeće informacije:

i.

identitet, lokaciju, vrstu i kapacitet (za toplinsku i električnu energiju) postrojenja u kojem se proizvela energija;

| ii. | datume i mjesta proizvodnje; |
| --- | --- |

ii.

datume i mjesta proizvodnje;

| iii. | donju kalorijsku vrijednost izvora goriva iz kojeg je proizvedena električna energija; |
| --- | --- |

iii.

donju kalorijsku vrijednost izvora goriva iz kojeg je proizvedena električna energija;

| iv. | količinu i uporabu toplinske energije proizvedene zajedno s električnom energijom; |
| --- | --- |

iv.

količinu i uporabu toplinske energije proizvedene zajedno s električnom energijom;

| v. | količinu električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije u skladu s Prilogom III. na koju se jamstvo odnosi; |
| --- | --- |

v.

količinu električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije u skladu s Prilogom III. na koju se jamstvo odnosi;

| vi. | uštede primarne energije izračunane u skladu s Prilogom III. na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti navedenih u točki (f) Priloga III.; |
| --- | --- |

vi.

uštede primarne energije izračunane u skladu s Prilogom III. na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti navedenih u točki (f) Priloga III.;

| vii. | nazivnu električnu i toplinsku učinkovitost pogona; |
| --- | --- |

vii.

nazivnu električnu i toplinsku učinkovitost pogona;

| viii. | je li i u kojoj mjeri postrojenje imalo koristi od potpore ulaganju; |
| --- | --- |

viii.

je li i u kojoj mjeri postrojenje imalo koristi od potpore ulaganju;

| ix. | je li i u kojoj mjeri jedinica energije imala koristi na bilo koji drugi način od nacionalnog programa potpore i vrstu programa potpore; |
| --- | --- |

ix.

je li i u kojoj mjeri jedinica energije imala koristi na bilo koji drugi način od nacionalnog programa potpore i vrstu programa potpore;

| x. | datum od kojeg je postrojenje operativno; i |
| --- | --- |

x.

datum od kojeg je postrojenje operativno; i

| xi. | datum i zemlju izdavanja jedinstvenog identifikacijskog broja. |
| --- | --- |

xi.

datum i zemlju izdavanja jedinstvenog identifikacijskog broja.

Jamstvo o podrijetlu standardno vrijedi za 1 MWh. Odnosi se na neto proizvedenu električnu energiju koja se mjeri na granici stanice i isporučuje u mrežu.

PRILOG XII.

KRITERIJI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA REGULACIJU ENERGETSKE MREŽE I ZA TARIFE ELEKTROENERGETSKE MREŽE

| 1. | Mrežne tarife odražavaju uštede troškova u mrežama ostvarene na strani potražnje, mjerama odgovora na potražnju i distribuiranom proizvodnjom energije, uključujući uštede od smanjenja troškova isporuke ili ulaganja u mrežu te optimalnijeg rada mreže. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regulacijom mreže i mrežnim tarifama mrežni operatori ili poduzeća za maloprodaju energije ne sprečavaju se da na raspolaganje stave usluge sustava za mjere upravljanja potrošnjom, upravljanje potražnjom i distribuiranu proizvodnju energije na organiziranim tržištima električne energije, posebno:






  (a) | preusmjeravanje opterećenja krajnjih kupaca iz vremena vršnog opterećenja u vrijeme izvan vršnog opterećenja uzimajući u obzir raspoloživost obnovljive energije, energije iz kogeneracije i distribuirane proizvodnje energije; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

preusmjeravanje opterećenja krajnjih kupaca iz vremena vršnog opterećenja u vrijeme izvan vršnog opterećenja uzimajući u obzir raspoloživost obnovljive energije, energije iz kogeneracije i distribuirane proizvodnje energije;

| (b) | uštede energije na temelju upravljanja potrošnjom distribuiranih potrošača koje provode energetski agregatori; |
| --- | --- |

(b)

uštede energije na temelju upravljanja potrošnjom distribuiranih potrošača koje provode energetski agregatori;

| (c) | smanjenje potražnje putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje provode pružatelji energetskih usluga, uključujući poduzeća za energetske usluge; |
| --- | --- |

(c)

smanjenje potražnje putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje provode pružatelji energetskih usluga, uključujući poduzeća za energetske usluge;

| (d) | priključivanje i dispečiranje izvora proizvodnje energije na donjim naponskim razinama; |
| --- | --- |

(d)

priključivanje i dispečiranje izvora proizvodnje energije na donjim naponskim razinama;

| (e) | priključivanje izvora proizvodnje energije koji su bliže mjestu potrošnje; i |
| --- | --- |

(e)

priključivanje izvora proizvodnje energije koji su bliže mjestu potrošnje; i

| (f) | skladištenje energije. |
| --- | --- |

(f)

skladištenje energije.

Za potrebe ove odredbe pojam „organizirana tržišta električne energije” uključuje izvanburzovna tržišta i burze električne energije za trgovanje električnom energijom, kapacitete, usluge uravnoteženja i pomoćne usluge u svim vremenskim okvirima, uključujući terminska tržišta, tržišta za dan unaprijed i tržišta za isti dan.

| 3. | Mrežnim ili maloprodajnim tarifama može se poduprijeti dinamično određivanje cijena za mjere upravljanja potrošnjom krajnjih kupaca, kao što su:






  (a) | tarife s obzirom na vrijeme uporabe; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

tarife s obzirom na vrijeme uporabe;

| (b) | određivanje cijena u vrijeme kritičnog opterećenja; |
| --- | --- |

(b)

određivanje cijena u vrijeme kritičnog opterećenja;

| (c) | određivanje cijena u realnom vremenu; i |
| --- | --- |

(c)

određivanje cijena u realnom vremenu; i

| (d) | popusti u vrijeme vršnog opterećenja. |
| --- | --- |

(d)

popusti u vrijeme vršnog opterećenja.

PRILOG XIII.

ZAHTJEVI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA OPERATORE PRIJENOSNIH SUSTAVA I OPERATORE DISTRIBUCIJSKIH SUSTAVA

Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava:

| (a) | utvrđuju i objavljuju standardna pravila u pogledu pokrivanja i podjele troškova tehničkih prilagodbi, poput priključaka na mrežu, jačanja mreže i uvođenja novih mreža, poboljšanja rada mreže i pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuju i objavljuju standardna pravila u pogledu pokrivanja i podjele troškova tehničkih prilagodbi, poput priključaka na mrežu, jačanja mreže i uvođenja novih mreža, poboljšanja rada mreže i pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije;

| (b) | svakom novom proizvođaču električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije koji se želi priključiti na sustav pružaju sveobuhvatne i potrebne informacije, uključujući:






  i. | sveobuhvatnu i detaljnu procjenu troškova povezanih s priključenjem na mrežu; |
| --- | --- | --- |

(b)

svakom novom proizvođaču električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije koji se želi priključiti na sustav pružaju sveobuhvatne i potrebne informacije, uključujući:

i.

sveobuhvatnu i detaljnu procjenu troškova povezanih s priključenjem na mrežu;

| ii. | razuman i točan vremenski raspored za zaprimanje i obradu zahtjeva za priključenje na mrežu; |
| --- | --- |

ii.

razuman i točan vremenski raspored za zaprimanje i obradu zahtjeva za priključenje na mrežu;

| iii. | razumni okvirni vremenski raspored za svaki predloženi priključak na mrežu. Cjelokupni proces priključivanja na mrežu ne bi trebao trajati dulje od 24 mjeseca, vodeći računa o razumnoj praktičnosti i nediskriminaciji; |
| --- | --- |

iii.

razumni okvirni vremenski raspored za svaki predloženi priključak na mrežu. Cjelokupni proces priključivanja na mrežu ne bi trebao trajati dulje od 24 mjeseca, vodeći računa o razumnoj praktičnosti i nediskriminaciji;

| (c) | osiguravaju standardizirane i pojednostavljene postupke za priključivanje distribuiranih proizvođača energije iz visokoučinkovite kogeneracije kako bi olakšali njihovo priključivanje na mrežu. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju standardizirane i pojednostavljene postupke za priključivanje distribuiranih proizvođača energije iz visokoučinkovite kogeneracije kako bi olakšali njihovo priključivanje na mrežu.

Standardna pravila iz točke (a) temelje se na objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima, a posebno se uzimaju u obzir svi troškovi i koristi povezani s priključivanjem navedenih proizvođača na mrežu. U pravilima mogu biti predviđene različite vrste priključivanja.

PRILOG XIV.

MINIMALNE STAVKE KOJE TREBA UKLJUČITI U UGOVORE O ENERGETSKOM UČINKU ILI U POVEZANE SPECIFIKACIJE JAVNOG NATJEČAJA

| — | Nalazi/preporuke iz analize/pregleda provedenog prije sklapanja ugovora koji obuhvaća korištenje energije u zgradi s obzirom na uvođenje mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Nalazi/preporuke iz analize/pregleda provedenog prije sklapanja ugovora koji obuhvaća korištenje energije u zgradi s obzirom na uvođenje mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti.

| — | Jasan i transparentan popis mjera za poboljšanje učinkovitosti koje treba provesti ili rezultata u vezi s učinkovitošću koje treba ostvariti. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan popis mjera za poboljšanje učinkovitosti koje treba provesti ili rezultata u vezi s učinkovitošću koje treba ostvariti.

| — | Zajamčene uštede koje treba ostvariti provedbom mjera iz ugovora. |
| --- | --- |

—

Zajamčene uštede koje treba ostvariti provedbom mjera iz ugovora.

| — | Trajanje i ključne točke ugovora, uvjeti i otkazni rok. |
| --- | --- |

—

Trajanje i ključne točke ugovora, uvjeti i otkazni rok.

| — | Jasan i transparentan popis obveza svake ugovorne stranke. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan popis obveza svake ugovorne stranke.

| — | Referentni datum(i) za utvrđivanje ostvarenih ušteda. |
| --- | --- |

—

Referentni datum(i) za utvrđivanje ostvarenih ušteda.

| — | Jasan i transparentan popis koraka u provedbi mjere ili paketa mjera i prema potrebi povezanih troškova. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan popis koraka u provedbi mjere ili paketa mjera i prema potrebi povezanih troškova.

| — | Obveza potpune provedbe mjera iz ugovora i dokumentiranje svih promjena napravljenih tijekom provedbe projekta. |
| --- | --- |

—

Obveza potpune provedbe mjera iz ugovora i dokumentiranje svih promjena napravljenih tijekom provedbe projekta.

| — | Propisi o uključivanju istovjetnih zahtjeva u sve podugovore s trećim osobama. |
| --- | --- |

—

Propisi o uključivanju istovjetnih zahtjeva u sve podugovore s trećim osobama.

| — | Jasan i transparentan prikaz financijskih posljedica projekta i raspodjele udjela obiju stranaka u ostvarenim novčanim uštedama (odnosno naknada pružatelju usluga). |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan prikaz financijskih posljedica projekta i raspodjele udjela obiju stranaka u ostvarenim novčanim uštedama (odnosno naknada pružatelju usluga).

| — | Jasne i transparentne odredbe o mjerenju i provjeri ostvarenih zajamčenih ušteda, provjeri kvalitete i jamstvima. |
| --- | --- |

—

Jasne i transparentne odredbe o mjerenju i provjeri ostvarenih zajamčenih ušteda, provjeri kvalitete i jamstvima.

| — | Odredbe u kojima se objašnjava postupak u slučaju promjene okvirnih uvjeta koji utječu na sadržaj i ishod ugovora (odnosno promjene cijene energije, intenziteta uporabe postrojenja). |
| --- | --- |

—

Odredbe u kojima se objašnjava postupak u slučaju promjene okvirnih uvjeta koji utječu na sadržaj i ishod ugovora (odnosno promjene cijene energije, intenziteta uporabe postrojenja).

| — | Detaljne informacije o obvezama svake ugovorne stranke i o sankcijama za njihovo kršenje. |
| --- | --- |

—

Detaljne informacije o obvezama svake ugovorne stranke i o sankcijama za njihovo kršenje.

PRILOG XV.

Dio A

Direktiva stavljena izvan snage i popis njezinih naknadnih izmjena

(iz članka 36.)

| Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.) | |
| --- | --- |
| Direktiva Vijeća 2013/12/EU
  (SL L 141, 28.5.2013., str. 28.) | |
| Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.) | samo članak 2. |
| Direktiva (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 328, 21.12.2018., str. 210.) | |
| Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.) | samo članak 54. |
| Odluka (EU) 2019/504 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 85 I, 27.3.2019., str. 66.) | samo članak 1. |
| Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/826
  (SL L 137, 23.5.2019., str. 3.) | |
| Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.) | samo članak 70. |

Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 315, 14.11.2012., str. 1.)

Direktiva Vijeća 2013/12/EU

(SL L 141, 28.5.2013., str. 28.)

Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 156, 19.6.2018., str. 75.)

samo članak 2.

Direktiva (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 328, 21.12.2018., str. 210.)

Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 328, 21.12.2018., str. 1.)

samo članak 54.

Odluka (EU) 2019/504 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 85 I, 27.3.2019., str. 66.)

samo članak 1.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/826

(SL L 137, 23.5.2019., str. 3.)

Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 158, 14.6.2019., str. 125.)

samo članak 70.

Dio B

Rokovi za prenošenje u nacionalno pravo

(iz članka 36.)

| Direktiva | Rok za prenošenje |
| --- | --- |
| 2012/27/EU | 5. lipnja 2014. |
| (EU) 2018/844 | 10. ožujka 2020. |
| (EU) 2018/2002 | 25. lipnja 2020., uz iznimku članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga
  25. listopada 2020., u pogledu članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga |
| (EU) 2019/944 | 31. prosinca 2019., u pogledu članka 70. točke 5. podtočke (a)
  25. listopada 2020., u pogledu članka 70. točke 4.
  31. prosinca 2020., u pogledu članka 70. točaka od 1. do 3. točke 5. podtočke (b) i točke 6. |

Direktiva

Rok za prenošenje

2012/27/EU

5. lipnja 2014.

(EU) 2018/844

10. ožujka 2020.

(EU) 2018/2002

25. lipnja 2020., uz iznimku članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga

25. listopada 2020., u pogledu članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga

(EU) 2019/944

31. prosinca 2019., u pogledu članka 70. točke 5. podtočke (a)

25. listopada 2020., u pogledu članka 70. točke 4.

31. prosinca 2020., u pogledu članka 70. točaka od 1. do 3. točke 5. podtočke (b) i točke 6.

PRILOG XVI.

KORELACIJSKA TABLICA

| Direktiva 2012/27/EU | Ova Direktiva |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Članak 2., uvodni dio | Članak 2., uvodni dio |
| Članak 2. točka 1. | Članak 2. točka 1. |
| — | Članak 2. točke 2. i 3. |
| Članak 2. točka 2. | Članak 2. točka 4. |
| Članak 2. točka 3. | Članak 2. točka 5. |
| Članak 2. točka 4. | Članak 2. točka 6. |
| Članak 2. točka 5. | Članak 2. točka 7. |
| Članak 2. točka 6. | Članak 2. točka 8. |
| Članak 2. točka 7. | Članak 2. točka 9. |
| Članak 2. točka 8. | Članak 2. točka 10. |
| Članak 2. točka 9. | — |
| Članak 2. točka 10. | Članak 2. točka 11. |
| — | Članak 2. točke 12. i 13. |
| Članak 2. točka 11. | Članak 2. točka 14. |
| Članak 2. točka 12. | Članak 2. točka 15. |
| Članak 2. točka 13. | Članak 2. točka 16. |
| Članak 2. točka 14. | Članak 2. točka 17. |
| Članak 2. točka 15. | Članak 2. točka 18. |
| Članak 2. točka 16. | Članak 2. točka 19. |
| Članak 2. točka 17. | Članak 2. točka 20. |
| Članak 2. točka 18. | Članak 2. točka 21. |
| Članak 2. točka 19. | Članak 2. točka 22. |
| Članak 2. točka 20. | Članak 2. točka 23. |
| Članak 2. točka 21. | Članak 2. točka 24. |
| Članak 2. točka 22. | Članak 2. točka 25. |
| Članak 2. točka 23. | Članak 2. točka 26. |
| Članak 2. točka 24. | Članak 2. točka 27. |
| Članak 2. točka 25. | Članak 2. točka 28. |
| Članak 2. točka 26. | — |
| Članak 2. točka 27. | Članak 2. točka 29. |
| Članak 2. točka 28. | Članak 2. točka 30. |
| Članak 2. točka 29. | Članak 2. točka 31. |
| Članak 2. točka 30. | Članak 2. točka 32. |
| Članak 2. točka 31. | Članak 2. točka 33. |
| Članak 2. točka 32. | Članak 2. točka 34. |
| Članak 2. točka 33. | Članak 2. točka 35. |
| Članak 2. točka 34. | Članak 2. točka 36. |
| Članak 2. točka 35. | Članak 2. točka 37. |
| Članak 2. točka 36. | Članak 2. točka 38. |
| Članak 2. točka 37. | Članak 2. točka 39. |
| Članak 2. točka 38. | Članak 2. točka 40. |
| Članak 2. točka 39. | Članak 2. točka 41. |
| Članak 2. točka 40. | — |
| Članak 2. točka 41. | Članak 2. točka 42. |
| Članak 2. točka 42. | Članak 2. točka 43. |
| Članak 2. točka 43. | Članak 2. točka 44. |
| — | Članak 2. točka 45. |
| Članak 2. točke 44. i 45. | Članak 2. točke 46. i 47. |
| — | Članak 2. točke 48., 49. i 50. |
| — | Članak 3. |
| — | Članak 4. stavak 1. |
| Članak 3. stavak 1. prvi podstavak | Članak 4. stavak 2. prvi podstavak |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak, uvodni tekst | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak, uvodni tekst |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točke (a) i (b) | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točke (a) i (b) |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (c) | — |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (d) | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (c) |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak, uvodni tekst | — |
| — | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (d), uvodni tekst |
| — | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočke i., ii. i iii. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (a) | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočka iv. |
| — | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e), uvodni tekst |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (b) | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e) podtočka i. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (c) | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e) podtočka ii. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (d) | Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e) podtočka iii. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (e) | — |
| Članak 3. stavci 2. i 3. | — |
| Članak 3. stavak 4. | Članak 33. stavak 6. |
| Članak 3. stavci 5. i 6. | — |
| — | Članak 4. stavak 3. |
| — | Članak 4. stavak 4. |
| — | Članak 5. |
| Članak 5. stavak 1. prvi podstavak | Članak 6. stavak 1. prvi podstavak |
| Članak 5. stavak 1. drugi podstavak | — |
| Članak 5. stavak 1. treći podstavak | Članak 6. stavak 1. drugi podstavak |
| Članak 5. stavak 1. četvrti i peti podstavak | — |
| Članak 5. stavci 2. i 3. | — |
| Članak 5. stavak 4. | Članak 6. stavak 2. |
| Članak 5. stavak 5. | Članak 6. stavak 3. |
| Članak 5. stavci 6. i 7. | — |
| Članak 6. stavak 1. prvi podstavak | Članak 7. stavak 1. prvi podstavak |
| Članak 6. stavak 1. drugi podstavak | — |
| — | Članak 7. stavak 1. drugi podstavak |
| Članak 6. stavak 1. treći podstavak | — |
| Članak 6. stavci 2., 3. i 4. | Članak 7. stavci 2., 3. i 4. |
| — | Članak 7. stavci 5. i 6. |
| — | Članak 7. stavak 7. drugi podstavak |
| Članak 7. stavak 1., uvodni tekst, točke (a) i (b) | Članak 8. stavak 1., uvodni tekst, točke (a) i (b) |
| — | Članak 8. stavak 1. točka (c) |
| Članak 7. stavak 1. drugi podstavak | Članak 8. stavak 5. |
| Članak 7. stavak 1. treći podstavak | Članak 8. stavak 1. drugi podstavak |
| Članak 7. stavak 1. četvrti podstavak | Članak 8. stavak 1. treći podstavak |
| — | Članak 8. stavci 2., 3. i 4. |
| Članak 7. stavak 2. | Članak 8. stavak 6. |
| Članak 7. stavak 3. | Članak 8. stavak 7. |
| Članak 7. stavak 4. | Članak 8. stavak 8. |
| Članak 7. stavak 5. | Članak 8. stavak 9. |
| Članak 7. stavak 6. | Članak 8. stavak 10. |
| Članak 7. stavak 7. | — |
| Članak 7. stavak 8. | — |
| Članak 7. stavak 9. | — |
| Članak 7. stavak 10. | — |
| Članak 7. stavak 11. | — |
| | Članak 8. stavci 11., 12. i 13. |
| Članak 7. stavak 12. | Članak 8. stavak 14. |
| Članak 7.a stavci 1., 2. i 3. | Članak 9. stavci 1., 2. i 3. |
| — | Članak 9. stavci 4., 5. i 6. |
| Članak 7.a stavci 4. i 5. | Članak 9. stavci 7. i 8. |
| — | Članak 9. stavak 9. |
| Članak 7.a stavci 6. i 7. | Članak 9. stavci 10. i 11. |
| Članak 7.b stavci 1. i 2. | Članak 10. stavci 1. i 2. |
| — | Članak 10. stavci 3. i 4. |
| — | Članak 11. stavci 1. i 2. |
| Članak 8. stavci 1. i 2. | Članak 11. stavci 3. i 4. |
| Članak 8. stavci 3. i 4. | — |
| — | Članak 11. stavak 5. |
| Članak 8. stavak 5. | Članak 11. stavak 6. |
| — | Članak 11. stavak 7. |
| Članak 8. stavak 6. | Članak 11. stavak 8. |
| Članak 8. stavak 7. | Članak 11. stavak 9. |
| — | Članak 11. stavak 10. |
| Članak 9. | Članak 12. |
| Članak 9.a | Članak 13. |
| Članak 9.b | Članak 14. |
| Članak 9.c | Članak 15. |
| Članak 10. | Članak 16. |
| Članak 10.a | Članak 17. |
| Članak 11. | Članak 18. |
| Članak 11.a | Članak 19. |
| — | Članak 20. |
| — | Članak 21. stavak 1. |
| Članak 12. stavak 1. | Članak 21. stavak 2. |
| Članak 12. stavak 2., uvodni tekst i točka (a) podtočke od i. do v. | Članak 21. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočka od i. do v.
  Članak 21. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočka vi. |
| Članak 12. stavak 2. točka (b) | Članak 21. stavak 2. treći podstavak |
| — | Članak 21. stavak 2. treći podstavak točka i. |
| Članak 12. stavak 2. točka (b), podtočke i. i ii. | Članak 21. stavak 2. treći podstavak točke ii. i iii. |
| — | Članak 21. stavak 2. treći podstavak točka iv. |
| — | Članak 21. stavak 4. |
| — | Članak 21. stavak 5. treći i četvrti podstavak |
| — | Članak 22. |
| Članak 13. | Članak 30. |
| Članak 14. stavci 1. i 2. | — |
| — | Članak 23. stavci 1. i 2. |
| Članak 14. stavak 3. | Članak 23. stavak 3. prvi podstavak |
| — | Članak 23. stavak 3. drugi podstavak |
| Članak 14. stavak 4. | Članak 23. stavak 4. |
| — | Članak 23. stavci 5. i 6. |
| — | Članak 24. stavci 1., 2. i 3. |
| Članak 14. stavak 5., uvodni tekst i točka (a) | Članak 24. stavak 4., uvodni tekst i točka (a) |
| Članak 14. stavak 5. točke (b), (c) i (d) | — |
| — | Članak 24. stavak 4. točke (b), (c) i (d) i drugi podstavak |
| Članak 14. stavak 5. drugi i treći podstavak | Članak 24. stavak 4. treći i četvrti podstavak |
| Članak 14. stavak 6. točka (a) | Članak 24. stavak 5. točka (a) |
| Članak 14. stavak 6. točka (b) | — |
| Članak 14. stavak 6. točka (c) | Članak 24. stavak 5. točka (b) |
| — | Članak 24. stavak 5. točka (c) |
| Članak 14. stavak 6. drugi i treći podstavak | Članak 24. stavak 5. drugi i treći podstavak |
| Članak 14. stavci 7., 8. i 9. | Članak 24. stavci 6., 7. i 8. |
| — | Članak 24. stavak 9. |
| Članak 14. stavci 10. i 11. | Članak 24. stavci 10. i 11. |
| Članak 15. stavak 1. prvi podstavak | Članak 25. stavak 1. |
| Članak 15. stavak 1. drugi i treći podstavak | — |
| — | Članak 25. stavci 2., 3. i 4. |
| Članak 15. stavak 1. četvrti podstavak | Članak 25. stavak 5. |
| Članak 15. stavci 2. i 2.a | — |
| Članak 15. stavci 3., 4. i 5. i prvi podstavak | Članak 25. stavci 6., 7. i 8. |
| Članak 15. stavak 5. drugi podstavak | — |
| Članak 15. stavak 6. prvi podstavak | — |
| Članak 15. stavak 6. drugi podstavak | Članak 25. stavak 9. |
| Članak 15. stavak 7. | Članak 25. stavak 10. |
| Članak 15. stavak 9. prvi podstavak | Članak 25. stavak 11. |
| Članak 15. stavak 9. drugi podstavak | — |
| Članak 16. stavci 1. i 2. | — |
| — | Članak 26. stavci 1. i 2. |
| Članak 16. stavak 3. | Članak 26. stavak 3. |
| — | Članak 26. stavak 4. |
| Članak 17. stavak 1. prvi podstavak | — |
| Članak 17. stavak 1. drugi podstavak | Članak 28. stavak 3. |
| Članak 17. stavak 2. | Članak 21. stavak 3. |
| Članak 17. stavak 3. | — |
| Članak 17. stavak 4. | — |
| Članak 17. stavak 5. | Članak 21. stavak 6. |
| Članak 18. stavak 1., uvodni tekst | Članak 27. stavak 1., uvodni tekst |
| Članak 18. stavak 1. točka (a), podtočke i. i ii. | Članak 27. stavak 1. točke (a) i (b) |
| — | Članak 27. stavak 1. točke (c) i (d) |
| Članak 18. stavak 1. točka (b) | Članak 27. stavak 2. |
| Članak 18. stavak 1. točka (c) | Članak 27. stavak 3. |
| — | Članak 27. stavak 4. |
| Članak 18. stavak 1. točka (d), podtočke i. i ii. | Članak 27. stavak 5. točke (a) i (b) |
| — | Članak 27. stavak 5. točka (c) |
| Članak 18. stavak 2. točke (a) i (b) | Članak 27. stavak 6. točke (a) i (b) |
| Članak 18. stavak 2. točke (c) i (d) | — |
| — | Članak 27. stavak 6. točka (c) |
| — | Članak 27. stavak 7. |
| Članak 18. stavak 3. | Članak 27. stavak 8. |
| Članak 19. stavak 1. točka (a) | Članak 21. stavak 5. prvi podstavak |
| Članak 19. stavak 1. točka (b) | Članak 7. stavak 7. prvi podstavak |
| Članak 19. stavak 1. drugi podstavak | Članak 21. stavak 5. drugi podstavak |
| Članak 19. stavak 2. | — |
| Članak 20. stavci 1. i 2. | Članak 28. stavci 1. i 2. |
| — | Članak 28. stavak 3. |
| Članak 20 stavci 3., 3.a, 3.b i 3.c | Članak 28. stavci 4., 5., 6. i 7. |
| Članak 20. stavak 3.d | Članak 28. stavak 8. prvi podstavak |
| — | Članak 28. stavak 8. drugi podstavak |
| Članak 20. stavci 4., 5., 6. i 7. | Članak 28. stavci 9., 10., 11. i 12. |
| Članak 21. | Članak 29. stavak 1. |
| — | Članak 29. stavci 2., 3., 4., 5., 6. i 7. |
| Članak 22. stavci 1. i 2. | Članak 31. stavci 1. i 2. |
| — | Članak 31. stavak 3. |
| Članak 23. | Članak 32. |
| Članak 24. stavci 4.a, 5. i 6. | Članak 33. stavci 1., 2. i 3. |
| Članak 24. stavci 7., 8., 9., 10. i 12. | — |
| Članak 24. stavci 13. i 14. | Članak 33. stavci 4. i 5. |
| Članak 24. stavak 15., uvodni tekst | Članak 33. stavak 7., uvodni tekst |
| Članak 24. stavak 15. točka (a) | — |
| Članak 24. stavak 15. točka (b) | Članak 33. stavak 7. točka (a) |
| | Članak 33. stavak 7. točke (b), (c), (d), (e) i (f) |
| Članak 24. stavak 15. drugi podstavak | Članak 33. stavak 7. drugi podstavak |
| Članak 25. | — |
| Članak 26. | Članak 34. |
| Članak 27. prvi podstavak | Članak 36. prvi podstavak |
| Članak 27. drugi podstavak | — |
| Članak 27. treći podstavak | Članak 36. drugi podstavak |
| Članak 27. stavci 2. i 3. | — |
| Članak 28. stavak 1. prvi podstavak | Članak 35. stavak 1. prvi podstavak |
| Članak 28. stavak 1. drugi podstavak | — |
| Članak 28. stavak 1. treći i četvrti podstavak | Članak 35. stavak 1. drugi i treći podstavak |
| Članak 28. stavak 2. | Članak 35. stavak 2. |
| Članak 29. | Članak 37. |
| Članak 30. | Članak 38. |
| — | Prilog I. |
| Prilog I. | Prilog II. |
| Prilog II. | Prilog III. |
| Prilog III. | Prilog IV. |
| Prilog IV. | — |
| Prilog V. | Prilog V. |
| Prilog VI. | Prilog VI. |
| Prilog VII. | Prilog VII. |
| Prilog VII.a | Prilog VIII. |
| Prilog VIII. | Prilog IX. |
| Prilog IX. | Prilog X. |
| Prilog X. | Prilog XI. |
| Prilog XI. | Prilog XII. |
| Prilog XII. | Prilog XIII. |
| Prilog XIII. | Prilog XIV. |
| Prilog XV. | — |
| — | Prilog XV. |
| — | Prilog XVI. |

Direktiva 2012/27/EU

Ova Direktiva

Članak 1.

Članak 1.

Članak 2., uvodni dio

Članak 2., uvodni dio

Članak 2. točka 1.

Članak 2. točka 1.

—

Članak 2. točke 2. i 3.

Članak 2. točka 2.

Članak 2. točka 4.

Članak 2. točka 3.

Članak 2. točka 5.

Članak 2. točka 4.

Članak 2. točka 6.

Članak 2. točka 5.

Članak 2. točka 7.

Članak 2. točka 6.

Članak 2. točka 8.

Članak 2. točka 7.

Članak 2. točka 9.

Članak 2. točka 8.

Članak 2. točka 10.

Članak 2. točka 9.

—

Članak 2. točka 10.

Članak 2. točka 11.

—

Članak 2. točke 12. i 13.

Članak 2. točka 11.

Članak 2. točka 14.

Članak 2. točka 12.

Članak 2. točka 15.

Članak 2. točka 13.

Članak 2. točka 16.

Članak 2. točka 14.

Članak 2. točka 17.

Članak 2. točka 15.

Članak 2. točka 18.

Članak 2. točka 16.

Članak 2. točka 19.

Članak 2. točka 17.

Članak 2. točka 20.

Članak 2. točka 18.

Članak 2. točka 21.

Članak 2. točka 19.

Članak 2. točka 22.

Članak 2. točka 20.

Članak 2. točka 23.

Članak 2. točka 21.

Članak 2. točka 24.

Članak 2. točka 22.

Članak 2. točka 25.

Članak 2. točka 23.

Članak 2. točka 26.

Članak 2. točka 24.

Članak 2. točka 27.

Članak 2. točka 25.

Članak 2. točka 28.

Članak 2. točka 26.

—

Članak 2. točka 27.

Članak 2. točka 29.

Članak 2. točka 28.

Članak 2. točka 30.

Članak 2. točka 29.

Članak 2. točka 31.

Članak 2. točka 30.

Članak 2. točka 32.

Članak 2. točka 31.

Članak 2. točka 33.

Članak 2. točka 32.

Članak 2. točka 34.

Članak 2. točka 33.

Članak 2. točka 35.

Članak 2. točka 34.

Članak 2. točka 36.

Članak 2. točka 35.

Članak 2. točka 37.

Članak 2. točka 36.

Članak 2. točka 38.

Članak 2. točka 37.

Članak 2. točka 39.

Članak 2. točka 38.

Članak 2. točka 40.

Članak 2. točka 39.

Članak 2. točka 41.

Članak 2. točka 40.

—

Članak 2. točka 41.

Članak 2. točka 42.

Članak 2. točka 42.

Članak 2. točka 43.

Članak 2. točka 43.

Članak 2. točka 44.

—

Članak 2. točka 45.

Članak 2. točke 44. i 45.

Članak 2. točke 46. i 47.

—

Članak 2. točke 48., 49. i 50.

—

Članak 3.

—

Članak 4. stavak 1.

Članak 3. stavak 1. prvi podstavak

Članak 4. stavak 2. prvi podstavak

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak, uvodni tekst

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak, uvodni tekst

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točke (a) i (b)

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točke (a) i (b)

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (c)

—

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (d)

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (c)

Članak 3. stavak 1. treći podstavak, uvodni tekst

—

—

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (d), uvodni tekst

—

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočke i., ii. i iii.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (a)

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočka iv.

—

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e), uvodni tekst

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (b)

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e) podtočka i.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (c)

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e) podtočka ii.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (d)

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak točka (e) podtočka iii.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (e)

—

Članak 3. stavci 2. i 3.

—

Članak 3. stavak 4.

Članak 33. stavak 6.

Članak 3. stavci 5. i 6.

—

—

Članak 4. stavak 3.

—

Članak 4. stavak 4.

—

Članak 5.

Članak 5. stavak 1. prvi podstavak

Članak 6. stavak 1. prvi podstavak

Članak 5. stavak 1. drugi podstavak

—

Članak 5. stavak 1. treći podstavak

Članak 6. stavak 1. drugi podstavak

Članak 5. stavak 1. četvrti i peti podstavak

—

Članak 5. stavci 2. i 3.

—

Članak 5. stavak 4.

Članak 6. stavak 2.

Članak 5. stavak 5.

Članak 6. stavak 3.

Članak 5. stavci 6. i 7.

—

Članak 6. stavak 1. prvi podstavak

Članak 7. stavak 1. prvi podstavak

Članak 6. stavak 1. drugi podstavak

—

—

Članak 7. stavak 1. drugi podstavak

Članak 6. stavak 1. treći podstavak

—

Članak 6. stavci 2., 3. i 4.

Članak 7. stavci 2., 3. i 4.

—

Članak 7. stavci 5. i 6.

—

Članak 7. stavak 7. drugi podstavak

Članak 7. stavak 1., uvodni tekst, točke (a) i (b)

Članak 8. stavak 1., uvodni tekst, točke (a) i (b)

—

Članak 8. stavak 1. točka (c)

Članak 7. stavak 1. drugi podstavak

Članak 8. stavak 5.

Članak 7. stavak 1. treći podstavak

Članak 8. stavak 1. drugi podstavak

Članak 7. stavak 1. četvrti podstavak

Članak 8. stavak 1. treći podstavak

—

Članak 8. stavci 2., 3. i 4.

Članak 7. stavak 2.

Članak 8. stavak 6.

Članak 7. stavak 3.

Članak 8. stavak 7.

Članak 7. stavak 4.

Članak 8. stavak 8.

Članak 7. stavak 5.

Članak 8. stavak 9.

Članak 7. stavak 6.

Članak 8. stavak 10.

Članak 7. stavak 7.

—

Članak 7. stavak 8.

—

Članak 7. stavak 9.

—

Članak 7. stavak 10.

—

Članak 7. stavak 11.

—

Članak 8. stavci 11., 12. i 13.

Članak 7. stavak 12.

Članak 8. stavak 14.

Članak 7.a stavci 1., 2. i 3.

Članak 9. stavci 1., 2. i 3.

—

Članak 9. stavci 4., 5. i 6.

Članak 7.a stavci 4. i 5.

Članak 9. stavci 7. i 8.

—

Članak 9. stavak 9.

Članak 7.a stavci 6. i 7.

Članak 9. stavci 10. i 11.

Članak 7.b stavci 1. i 2.

Članak 10. stavci 1. i 2.

—

Članak 10. stavci 3. i 4.

—

Članak 11. stavci 1. i 2.

Članak 8. stavci 1. i 2.

Članak 11. stavci 3. i 4.

Članak 8. stavci 3. i 4.

—

—

Članak 11. stavak 5.

Članak 8. stavak 5.

Članak 11. stavak 6.

—

Članak 11. stavak 7.

Članak 8. stavak 6.

Članak 11. stavak 8.

Članak 8. stavak 7.

Članak 11. stavak 9.

—

Članak 11. stavak 10.

Članak 9.

Članak 12.

Članak 9.a

Članak 13.

Članak 9.b

Članak 14.

Članak 9.c

Članak 15.

Članak 10.

Članak 16.

Članak 10.a

Članak 17.

Članak 11.

Članak 18.

Članak 11.a

Članak 19.

—

Članak 20.

—

Članak 21. stavak 1.

Članak 12. stavak 1.

Članak 21. stavak 2.

Članak 12. stavak 2., uvodni tekst i točka (a) podtočke od i. do v.

Članak 21. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočka od i. do v.

Članak 21. stavak 2. drugi podstavak točka (d) podtočka vi.

Članak 12. stavak 2. točka (b)

Članak 21. stavak 2. treći podstavak

—

Članak 21. stavak 2. treći podstavak točka i.

Članak 12. stavak 2. točka (b), podtočke i. i ii.

Članak 21. stavak 2. treći podstavak točke ii. i iii.

—

Članak 21. stavak 2. treći podstavak točka iv.

—

Članak 21. stavak 4.

—

Članak 21. stavak 5. treći i četvrti podstavak

—

Članak 22.

Članak 13.

Članak 30.

Članak 14. stavci 1. i 2.

—

—

Članak 23. stavci 1. i 2.

Članak 14. stavak 3.

Članak 23. stavak 3. prvi podstavak

—

Članak 23. stavak 3. drugi podstavak

Članak 14. stavak 4.

Članak 23. stavak 4.

—

Članak 23. stavci 5. i 6.

—

Članak 24. stavci 1., 2. i 3.

Članak 14. stavak 5., uvodni tekst i točka (a)

Članak 24. stavak 4., uvodni tekst i točka (a)

Članak 14. stavak 5. točke (b), (c) i (d)

—

—

Članak 24. stavak 4. točke (b), (c) i (d) i drugi podstavak

Članak 14. stavak 5. drugi i treći podstavak

Članak 24. stavak 4. treći i četvrti podstavak

Članak 14. stavak 6. točka (a)

Članak 24. stavak 5. točka (a)

Članak 14. stavak 6. točka (b)

—

Članak 14. stavak 6. točka (c)

Članak 24. stavak 5. točka (b)

—

Članak 24. stavak 5. točka (c)

Članak 14. stavak 6. drugi i treći podstavak

Članak 24. stavak 5. drugi i treći podstavak

Članak 14. stavci 7., 8. i 9.

Članak 24. stavci 6., 7. i 8.

—

Članak 24. stavak 9.

Članak 14. stavci 10. i 11.

Članak 24. stavci 10. i 11.

Članak 15. stavak 1. prvi podstavak

Članak 25. stavak 1.

Članak 15. stavak 1. drugi i treći podstavak

—

—

Članak 25. stavci 2., 3. i 4.

Članak 15. stavak 1. četvrti podstavak

Članak 25. stavak 5.

Članak 15. stavci 2. i 2.a

—

Članak 15. stavci 3., 4. i 5. i prvi podstavak

Članak 25. stavci 6., 7. i 8.

Članak 15. stavak 5. drugi podstavak

—

Članak 15. stavak 6. prvi podstavak

—

Članak 15. stavak 6. drugi podstavak

Članak 25. stavak 9.

Članak 15. stavak 7.

Članak 25. stavak 10.

Članak 15. stavak 9. prvi podstavak

Članak 25. stavak 11.

Članak 15. stavak 9. drugi podstavak

—

Članak 16. stavci 1. i 2.

—

—

Članak 26. stavci 1. i 2.

Članak 16. stavak 3.

Članak 26. stavak 3.

—

Članak 26. stavak 4.

Članak 17. stavak 1. prvi podstavak

—

Članak 17. stavak 1. drugi podstavak

Članak 28. stavak 3.

Članak 17. stavak 2.

Članak 21. stavak 3.

Članak 17. stavak 3.

—

Članak 17. stavak 4.

—

Članak 17. stavak 5.

Članak 21. stavak 6.

Članak 18. stavak 1., uvodni tekst

Članak 27. stavak 1., uvodni tekst

Članak 18. stavak 1. točka (a), podtočke i. i ii.

Članak 27. stavak 1. točke (a) i (b)

—

Članak 27. stavak 1. točke (c) i (d)

Članak 18. stavak 1. točka (b)

Članak 27. stavak 2.

Članak 18. stavak 1. točka (c)

Članak 27. stavak 3.

—

Članak 27. stavak 4.

Članak 18. stavak 1. točka (d), podtočke i. i ii.

Članak 27. stavak 5. točke (a) i (b)

—

Članak 27. stavak 5. točka (c)

Članak 18. stavak 2. točke (a) i (b)

Članak 27. stavak 6. točke (a) i (b)

Članak 18. stavak 2. točke (c) i (d)

—

—

Članak 27. stavak 6. točka (c)

—

Članak 27. stavak 7.

Članak 18. stavak 3.

Članak 27. stavak 8.

Članak 19. stavak 1. točka (a)

Članak 21. stavak 5. prvi podstavak

Članak 19. stavak 1. točka (b)

Članak 7. stavak 7. prvi podstavak

Članak 19. stavak 1. drugi podstavak

Članak 21. stavak 5. drugi podstavak

Članak 19. stavak 2.

—

Članak 20. stavci 1. i 2.

Članak 28. stavci 1. i 2.

—

Članak 28. stavak 3.

Članak 20 stavci 3., 3.a, 3.b i 3.c

Članak 28. stavci 4., 5., 6. i 7.

Članak 20. stavak 3.d

Članak 28. stavak 8. prvi podstavak

—

Članak 28. stavak 8. drugi podstavak

Članak 20. stavci 4., 5., 6. i 7.

Članak 28. stavci 9., 10., 11. i 12.

Članak 21.

Članak 29. stavak 1.

—

Članak 29. stavci 2., 3., 4., 5., 6. i 7.

Članak 22. stavci 1. i 2.

Članak 31. stavci 1. i 2.

—

Članak 31. stavak 3.

Članak 23.

Članak 32.

Članak 24. stavci 4.a, 5. i 6.

Članak 33. stavci 1., 2. i 3.

Članak 24. stavci 7., 8., 9., 10. i 12.

—

Članak 24. stavci 13. i 14.

Članak 33. stavci 4. i 5.

Članak 24. stavak 15., uvodni tekst

Članak 33. stavak 7., uvodni tekst

Članak 24. stavak 15. točka (a)

—

Članak 24. stavak 15. točka (b)

Članak 33. stavak 7. točka (a)

Članak 33. stavak 7. točke (b), (c), (d), (e) i (f)

Članak 24. stavak 15. drugi podstavak

Članak 33. stavak 7. drugi podstavak

Članak 25.

—

Članak 26.

Članak 34.

Članak 27. prvi podstavak

Članak 36. prvi podstavak

Članak 27. drugi podstavak

—

Članak 27. treći podstavak

Članak 36. drugi podstavak

Članak 27. stavci 2. i 3.

—

Članak 28. stavak 1. prvi podstavak

Članak 35. stavak 1. prvi podstavak

Članak 28. stavak 1. drugi podstavak

—

Članak 28. stavak 1. treći i četvrti podstavak

Članak 35. stavak 1. drugi i treći podstavak

Članak 28. stavak 2.

Članak 35. stavak 2.

Članak 29.

Članak 37.

Članak 30.

Članak 38.

—

Prilog I.

Prilog I.

Prilog II.

Prilog II.

Prilog III.

Prilog III.

Prilog IV.

Prilog IV.

—

Prilog V.

Prilog V.

Prilog VI.

Prilog VI.

Prilog VII.

Prilog VII.

Prilog VII.a

Prilog VIII.

Prilog VIII.

Prilog IX.

Prilog IX.

Prilog X.

Prilog X.

Prilog XI.

Prilog XI.

Prilog XII.

Prilog XII.

Prilog XIII.

Prilog XIII.

Prilog XIV.

Prilog XV.

—

—

Prilog XV.

—

Prilog XVI.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0221/2022).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se podebljanim kurzivom, a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  SL C 152, 6.4.2022., str. 134.

2

(3)  SL C [...], [...], str. [...].

3

(4)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

4

(5)  Vidjeti dio A Priloga XV.

5

(6)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana, COM(2020) 562 final.

6

(7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski zeleni plan, COM(2019)640 final.

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/47330/1011-12-20-euco-conclusions-hr.pdf

8

(9)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Program rada Komisije za 2021. Vitalna Unija u nestabilnom svijetu, COM(2020) 690 final.

9

(10)  Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo (COM(2018) 773 final), u kojoj se procjenjuje uloga energetske učinkovitosti kao nezaobilaznog uvjeta za svu dekarbonizaciju.

10

(11)  Vidjeti također konačno izvješće Komisijine studije Energetski učinkovite tehnologije računalstva u oblaku i politike za ekološki prihvatljivo tržište računalstva u oblaku, https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market.

11

(12)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja digitalne budućnosti Europe, COM(2020) 67 final.

12

(13)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13..

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, PE/55/2018/REV/1, SL L 328, 21.12.2018., str. 1.–77.

14

(15)  Strategija EU-a za integraciju energetskog sustava, COM(2020) 299 final.

15

(16)  
  Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).

16

Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).

(17)  Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

17

(18)  Preporuka Komisije o energetskom siromaštvu, C(2020) 9600 final.

18

(19)  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

19

(20)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13).

20

(21)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju; Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i Uredba (EU) 2020/740 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o označivanju guma s obzirom na učinkovitost potrošnje goriva i druge parametre.

21

(22)  Štoviše, provedbom postupka revizije proizvoda u skladu s Planom rada za ekološki dizajn u razdoblju 2020. – 2024. i akcijskim planom „val obnove”, uključujući reviziju Direktive o energetskim svojstvima zgrada, znatno će se doprinijeti ostvarivanju cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030.

22

(23)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo (COM(2018) 773 final).

23

(24)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

24

(25)  COM(2020) 562 final.

25

(26)  Vidjeti IRP, Resource Efficiency and Climate Change, 2020., i Izvješće Ujedinjenih naroda o odstupanju emisija za 2019. Ti se brojevi odnose na korištenje i funkcioniranje zgrada, uključujući neizravne emisije u sektoru energije i grijanja, ali ne na njihov puni životni vijek. Procjenjuje se da se na ugljik iz građevinarstva odnosi približno 10 % ukupnih svjetskih godišnjih emisija stakleničkih plinova.

26

(27)  COM(2020) 662 final.

27

(28)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

28

(29)  https://www.unfpa.org/world-population-trends

29

(30)  https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf

30

(31)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji, (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

31

(32)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ, (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

32

(33)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (preinačeno), (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

33

(34)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

34

(35)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088, (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

35

(36)  IEA (Međunarodna agencija za energiju) (2021.), Net Zero by 2050 A Roadmap for the Global Energy Sector, https://www.iea.org/reports/net-zero-by-2050.

36

(37)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

37

(38)  PREPORUKA KOMISIJE od 14. listopada 2020. o energetskom siromaštvu, C(2020) 9600 final.

38

(39)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/energy-efficient-cloud-computing-technologies-and-policies-eco-friendly-cloud-market

39

(40)  
  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

40

Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

(41)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (preinačeno), SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

41

(42)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).

42

(43)  
  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

43

Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

(44)  Uredba (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (SL L 158, 14.6.2019., str. 54.).

44

(45)  Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (SL L 211, 14.8.2009., str. 36.).

45

(46)  Europski stup socijalnih prava, 20. načelo, „Dostupnost osnovnih usluga”: https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_hr

46

(47)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Socijalnog fonda za klimatsku politiku, COM(2021) 568 final.

47

(48)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/8885635/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf/f74b474b-8778-41a9-9978-8f4fe8548ab1

48

(49)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

49

(50)  Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).

50

(51)  Odluka Komisije 2014/746/EU оd 27. listopada 2014. o utvrđivanju, u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, popisa sektora i podsektora koji se smatraju izloženima značajnom riziku od istjecanja ugljika, za razdoblje od 2015. do 2019. (SL L 308, 29.10.2014., str. 114.).

51

(52)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

52

(53)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

53

(54)  Uredba (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (SL L 304, 14.11.2008., str. 1.).

54

(55)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ, SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

55

(56)  
  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

56

Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

(57)  
  Uredba Komisije (EU) 2022/132 оd 28. siječnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike (SL L 20, 31.1.2022., str. 208.).

57

Uredba Komisije (EU) 2022/132 оd 28. siječnja 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike (SL L 20, 31.1.2022., str. 208.).

(58)  
  Preporuka Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. o energetskoj učinkovitosti na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka u energetskom sektoru i drugim područjima.

58

Preporuka Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. o energetskoj učinkovitosti na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka u energetskom sektoru i drugim područjima.

(59)  Unijin cilj energetske učinkovitosti izvorno je zadan i izračunan uzimajući kao osnovni scenarij predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2007. Zbog promjena Eurostatove metodologije za izračun energetske ravnoteže i poboljšanja kasnijih predviđanja iz modeliranja potrebno je promijeniti osnovni scenarij. Stoga se, koristeći isti pristup za definiranje cilja, tj. uspoređivanjem s budućim osnovnim predviđanjima, ambicioznost Unijina cilja energetske učinkovitosti za 2030. postavlja u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija iz 2020., odražavajući nacionalne doprinose iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Unija će na temelju tako ažuriranog osnovnog scenarija trebati povećati ambicioznost za energetsku učinkovitost u 2030. za najmanje 9 % u odnosu na potrebnu razinu iz referentnog scenarija iz 2020. Novi način iskazivanja razine ambicioznosti Unijinih ciljeva ne utječe na stvarnu razinu koju je potrebno postići.

59

(60)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

60

(61)  Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU (SL L 198, 28.7.2017., str. 1.).

61

(62)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 оd 19. prosinca 2018. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012, SL L 334, 31.12.2018., str. 1.–93.

62

(63)  Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757 (tekst značajan za EGP) {SEC(2021) 551 final} – {SWD(2021) 557 final} – {SWD(2021) 601 final} – {SWD(2021) 602 final.

63

(64)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

64

(65)  Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.).

65

(66)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ, (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).

66

(67)  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

67

(68)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

68

(69)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2402 оd 12. listopada 2015. o reviziji usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne i toplinske energije u primjeni Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća i stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije 2011/877/EU (SL L 333, 19.12.2015., str. 54.).

69

(70)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93, (SL L 218, 13.8.2008., str. 30. – 47.).

70

(71)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 оd 19. prosinca 2018. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012, (SL L 334, 31.12.2018., str. 1.).

71

(72)  Odluka Komisije 2008/952/EZ od 19. studenoga 2008. o uspostavljanju detaljnih smjernica za provedbu i primjenu Priloga II. Direktivi 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 338, 17.12.2008., str. 55.).

72

(73)  Uredba (EU) 2020/740 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o označivanju guma s obzirom na učinkovitost potrošnje goriva i druge parametre, izmjeni Uredbe (EU) 2017/1369 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1222/2009 (SL L 177, 5.6.2020., str. 1.).

73

(74)  Uredba (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila te o stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 443/2009 i (EU) br. 510/2011 (SL L 111, 25.4.2019., str. 13.).

74

(75)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

75

(76)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

76

(77)  Količina toplinske energije koja je potrebna da bi se zadovoljila potražnja krajnjih korisnika za grijanjem i hlađenjem.

77

(78)  Trebalo bi koristiti najnovije dostupne podatke.

78

(79)  Trebalo bi koristiti najnovije dostupne podatke.

79

(80)  Nakon utvrđivanja metodologije za izračun količine energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava za hlađenje i centralizirano hlađenje u skladu s člankom 35. Direktive (EU) 2018/2001, postojanje „hlađenja uporabom energije iz obnovljivih izvora” utvrđuje se u skladu s tom direktivom. Do tada se izvodi u skladu s odgovarajućom nacionalnom metodologijom.

80

(81)  Analizom gospodarskog potencijala trebala bi se utvrditi količina energije (u GWh) koja se može proizvesti u jednoj godini uporabom svake analizirane tehnologije. Ograničenja i međusobna povezanost unutar energetskog sustava također bi se trebali uzeti u obzir. U analizi se mogu upotrebljavati modeli koji se temelje na predviđanjima reprezentativnima za funkcioniranje uobičajenih vrsta tehnologija ili sustava.

81

(82)  Uključujući procjenu iz članka 15. stavka 7. Direktive (EU) 2018/2001.

82

(83)  Krajnji datum za uzimanje u obzir politika za osnovni scenarij jest kraj godine koja prethodi godini do kraja koje treba završiti sveobuhvatnu procjenu. Dakle, politike donesene godinu dana prije roka za predaju sveobuhvatnih procjena i kasnije ne trebaju se uzeti u obzir.

83

(84)  Taj pregled uključuje mjere i programe financiranja koji se mogu donijeti tijekom razdoblja sveobuhvatne procjene, ne dovodeći u pitanje zasebnu obavijest o programima javne potpore za procjenu državnih potpora.

84

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/397 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/397

---

P9_TA(2022)0316

Primjerene minimalne plaće u Europskoj uniji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (COM(2020)0682 – C9-0337/2020 – 2020/0310(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 125/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0682),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2., zajedno s člankom 153. stavkom 1. točkom (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0337/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2., zajedno s člankom 153. stavkom 1. točkom (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0337/2020),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja koja su danski, malteški i švedski parlament podnijeli u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja koja su danski, malteški i švedski parlament podnijeli u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. ožujka 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. ožujka 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. ožujka 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. ožujka 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 40. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 40. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0325/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0325/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 220, 9.6.2021., str. 106.

(2)  SL C 175, 7.5.2021., str. 89.

---

P9_TC1-COD(2020)0310

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2041).

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/398 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/398

---

P9_TA(2022)0317

Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652 (COM(2021)0557 – C9-0329/2021 – 2021/0218(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

[Izmjena 1, osim ako nije drukčije navedeno]

(2023/C 125/26)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

2021/0218 (COD)

Prijedlog

DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu promicanja energije iz obnovljivih izvora te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća (EU) 2015/652

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. i članak 194. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Europskim zelenim planom (4) utvrđuje se cilj da se do 2050. postigne klimatska neutralnost Unije na način kojim se pridonosi europskom gospodarstvu, rastu i otvaranju radnih mjesta. Taj cilj i cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za
  ▌najmanje
  55 % do 2030., kako je utvrđeno u 
  Uredbi (EU) 2021/119 (Europski zakon o klimi)
  , zahtijevaju energetsku tranziciju i znatno veće udjele obnovljivih izvora energije u integriranom energetskom sustavu. |
| --- | --- |

(1)

Europskim zelenim planom (4) utvrđuje se cilj da se do 2050. postigne klimatska neutralnost Unije na način kojim se pridonosi europskom gospodarstvu, rastu i otvaranju radnih mjesta. Taj cilj i cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za
  ▌najmanje
  55 % do 2030., kako je utvrđeno u 
  Uredbi (EU) 2021/119 (Europski zakon o klimi)
  , zahtijevaju energetsku tranziciju i znatno veće udjele obnovljivih izvora energije u integriranom energetskom sustavu.

| (1.a) | Energetska tranzicija različito utječe na pojedine države članice, regije, gospodarske sektore i građane te ovisi o konkretnoj situaciji svakog od njih. Stoga je ključno osigurati da se zeleni plan provodi na način kojim se promiče gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija u Uniji te da tranzicija bude pravedna i uključiva. Posebno se mora osigurati izbjegavanje poremećaja u ključnim sektorima koji zadovoljavaju osnovne potrebe gospodarstva i društva, kao što je mobilnost. |
| --- | --- |

(1.a)

Energetska tranzicija različito utječe na pojedine države članice, regije, gospodarske sektore i građane te ovisi o konkretnoj situaciji svakog od njih. Stoga je ključno osigurati da se zeleni plan provodi na način kojim se promiče gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija u Uniji te da tranzicija bude pravedna i uključiva. Posebno se mora osigurati izbjegavanje poremećaja u ključnim sektorima koji zadovoljavaju osnovne potrebe gospodarstva i društva, kao što je mobilnost.

| (1.b) | Energija je ključan proizvodni faktor za kojim postoji stalna potražnja i izrazito je važna u ekonomskom, socijalnom i ekološkom smislu. Sve ljudske aktivnosti, uključujući prijevoz, ovise o dostatnim količinama cjenovno pristupačne energije koja je dostupna kad je potrebna. |
| --- | --- |

(1.b)

Energija je ključan proizvodni faktor za kojim postoji stalna potražnja i izrazito je važna u ekonomskom, socijalnom i ekološkom smislu. Sve ljudske aktivnosti, uključujući prijevoz, ovise o dostatnim količinama cjenovno pristupačne energije koja je dostupna kad je potrebna.

| (1.c) | Općim programom djelovanja Unije za okoliš do 2030. (Osmi program djelovanja za okoliš) utvrđeni su tematski prioritetni ciljevi za 2030. u područjima ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe klimatskim promjenama, zaštite i obnove bioraznolikosti, netoksičnog kružnog gospodarstva, okoliša s nultom stopom onečišćenja i svođenja na najmanju moguću mjeru pritisaka na okoliš uslijed proizvodnje i potrošnje u svim sektorima gospodarstva te je prepoznato da su ti ciljevi, koji se odnose i na pokretače i na posljedice štete u okolišu, neodvojivo povezani. Osmi program djelovanja za okoliš sadržava i dugoročni prioritetni cilj kojim se želi postići da ljudi najkasnije do 2050. žive dobro unutar granica planeta u gospodarstvu dobrobiti u kojem se ništa ne rasipa, rast je regenerativan, postignuta je klimatska neutralnost u Uniji, a nejednakosti su znatno smanjene. Zdrav okoliš temelj je dobrobiti svih ljudi, u njemu je bioraznolikost očuvana, ekosustavi napreduju, a priroda je zaštićena i obnovljena, što dovodi do povećane otpornosti na klimatske promjene, katastrofe uzrokovane klimatskim i vremenskim prilikama i druge rizike za okoliš. |
| --- | --- |

(1.c)

Općim programom djelovanja Unije za okoliš do 2030. (Osmi program djelovanja za okoliš) utvrđeni su tematski prioritetni ciljevi za 2030. u područjima ublažavanja klimatskih promjena, prilagodbe klimatskim promjenama, zaštite i obnove bioraznolikosti, netoksičnog kružnog gospodarstva, okoliša s nultom stopom onečišćenja i svođenja na najmanju moguću mjeru pritisaka na okoliš uslijed proizvodnje i potrošnje u svim sektorima gospodarstva te je prepoznato da su ti ciljevi, koji se odnose i na pokretače i na posljedice štete u okolišu, neodvojivo povezani. Osmi program djelovanja za okoliš sadržava i dugoročni prioritetni cilj kojim se želi postići da ljudi najkasnije do 2050. žive dobro unutar granica planeta u gospodarstvu dobrobiti u kojem se ništa ne rasipa, rast je regenerativan, postignuta je klimatska neutralnost u Uniji, a nejednakosti su znatno smanjene. Zdrav okoliš temelj je dobrobiti svih ljudi, u njemu je bioraznolikost očuvana, ekosustavi napreduju, a priroda je zaštićena i obnovljena, što dovodi do povećane otpornosti na klimatske promjene, katastrofe uzrokovane klimatskim i vremenskim prilikama i druge rizike za okoliš.

| (1.d) | Općim programom djelovanja Unije za okoliš do 2030. (Osmi program djelovanja za okoliš), okvirom za djelovanje Unije u području okoliša i klime, na pošten se, pravičan i uključiv način nastoji ubrzati zelenu tranziciju na klimatski neutralno, održivo, netoksično, resursno učinkovito te otporno i konkurentno kružno gospodarstvo utemeljeno na obnovljivoj energiji te se nastoji zaštititi, obnoviti i unaprijediti stanje okoliša, među ostalim, zaustavljanjem i preokretanjem trenda gubitka bioraznolikosti. Njime se podupire i jača integrirani pristup politici i provedbi koji se temelji na europskom zelenom planu. U Osmom programu djelovanja za okoliš uviđa se da će za postizanje te tranzicije biti potrebne sustavne promjene koje, prema Europskoj agenciji za okoliš (EEA), podrazumijevaju temeljni, transformativni i međusektorski oblik promjene koji podrazumijeva velike pomake i preusmjeravanje u pogledu ciljeva sustava, poticaja, tehnologija, društvenih praksi i normi te u pogledu sustava znanja i pristupa upravljanju. |
| --- | --- |

(1.d)

Općim programom djelovanja Unije za okoliš do 2030. (Osmi program djelovanja za okoliš), okvirom za djelovanje Unije u području okoliša i klime, na pošten se, pravičan i uključiv način nastoji ubrzati zelenu tranziciju na klimatski neutralno, održivo, netoksično, resursno učinkovito te otporno i konkurentno kružno gospodarstvo utemeljeno na obnovljivoj energiji te se nastoji zaštititi, obnoviti i unaprijediti stanje okoliša, među ostalim, zaustavljanjem i preokretanjem trenda gubitka bioraznolikosti. Njime se podupire i jača integrirani pristup politici i provedbi koji se temelji na europskom zelenom planu. U Osmom programu djelovanja za okoliš uviđa se da će za postizanje te tranzicije biti potrebne sustavne promjene koje, prema Europskoj agenciji za okoliš (EEA), podrazumijevaju temeljni, transformativni i međusektorski oblik promjene koji podrazumijeva velike pomake i preusmjeravanje u pogledu ciljeva sustava, poticaja, tehnologija, društvenih praksi i normi te u pogledu sustava znanja i pristupa upravljanju.

| (1.e) | Za postizanje ciljeva potrebno je osigurati da su zakonodavne inicijative, programi, ulaganja, projekti i njihova provedba usklađeni s ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš te da im po potrebi doprinose i ne nanose štetu. Nadalje, kako bi se ispunili ciljevi Osmog programa djelovanja za okoliš trebat će osigurati da se socijalne nejednakosti koje proizlaze iz učinaka i politika povezanih s klimom i okolišem svedu na najmanju moguću mjeru i da se mjere za zaštitu okoliša i klime provode na socijalno pravedan i uključiv način, kao i uključivanje rodno osviještene politike u sve politike u području klime i okoliša, među ostalim uključivanjem rodne perspektive u sve faze postupka donošenja politika, te su kao takvi utvrđeni i kao uvjeti koji omogućuju provedbu. |
| --- | --- |

(1.e)

Za postizanje ciljeva potrebno je osigurati da su zakonodavne inicijative, programi, ulaganja, projekti i njihova provedba usklađeni s ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš te da im po potrebi doprinose i ne nanose štetu. Nadalje, kako bi se ispunili ciljevi Osmog programa djelovanja za okoliš trebat će osigurati da se socijalne nejednakosti koje proizlaze iz učinaka i politika povezanih s klimom i okolišem svedu na najmanju moguću mjeru i da se mjere za zaštitu okoliša i klime provode na socijalno pravedan i uključiv način, kao i uključivanje rodno osviještene politike u sve politike u području klime i okoliša, među ostalim uključivanjem rodne perspektive u sve faze postupka donošenja politika, te su kao takvi utvrđeni i kao uvjeti koji omogućuju provedbu.

| (1.f) | Cilj ublažavanja klimatskih promjena do 2030. iz Osmog programa djelovanja za okoliš brzo je i predvidljivo smanjenje emisija stakleničkih plinova te istodobno povećanje uklanjanja prirodnim ponorima u Uniji radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119, u skladu s ciljevima Unije u području klime i okoliša uz osiguravanje pravedne tranzicije u kojoj nitko neće biti zapostavljen. Kako bi se doprinijelo ostvarenju njegovih ciljeva, Osmim programom djelovanja za okoliš utvrđen je i uvjet koji omogućuje postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš, među ostalim utvrđivanjem roka za postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva u skladu s ambicijom ograničavanja globalnog zatopljenja na 1,5 oC, kao i obvezujući okvir Unije za praćenje napretka država članica prema postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva i izvješćivanje o njemu, na temelju dogovorene metodologije. |
| --- | --- |

(1.f)

Cilj ublažavanja klimatskih promjena do 2030. iz Osmog programa djelovanja za okoliš brzo je i predvidljivo smanjenje emisija stakleničkih plinova te istodobno povećanje uklanjanja prirodnim ponorima u Uniji radi postizanja cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2021/1119, u skladu s ciljevima Unije u području klime i okoliša uz osiguravanje pravedne tranzicije u kojoj nitko neće biti zapostavljen. Kako bi se doprinijelo ostvarenju njegovih ciljeva, Osmim programom djelovanja za okoliš utvrđen je i uvjet koji omogućuje postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš, među ostalim utvrđivanjem roka za postupno ukidanje subvencija za fosilna goriva u skladu s ambicijom ograničavanja globalnog zatopljenja na 1,5 oC, kao i obvezujući okvir Unije za praćenje napretka država članica prema postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva i izvješćivanje o njemu, na temelju dogovorene metodologije.

| (1.g) | Ovom se Direktivom nastoji osigurati da se, u okviru energetske politike EU-a, potiču ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora uz istodobno poštovanje energetske suverenosti svake države članice. |
| --- | --- |

(1.g)

Ovom se Direktivom nastoji osigurati da se, u okviru energetske politike EU-a, potiču ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora uz istodobno poštovanje energetske suverenosti svake države članice.

| (1.h) | Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %, koji će također imati višestruke učinke na Uniju, među ostalim na konkurentnost, otvaranje radnih mjesta, kupovnu moć kućanstava, postizanje klimatskih ciljeva i na razmjer izmještanja emisija ugljika. Stoga bi trebalo redovito provoditi sveobuhvatnu procjenu objedinjenog makroekonomskog učinka uredbi koje čine paket za ostvarivanje cilja od 55 %. |
| --- | --- |

(1.h)

Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %, koji će također imati višestruke učinke na Uniju, među ostalim na konkurentnost, otvaranje radnih mjesta, kupovnu moć kućanstava, postizanje klimatskih ciljeva i na razmjer izmještanja emisija ugljika. Stoga bi trebalo redovito provoditi sveobuhvatnu procjenu objedinjenog makroekonomskog učinka uredbi koje čine paket za ostvarivanje cilja od 55 %.

| (2) | Energija iz obnovljivih izvora ima ključnu ulogu u ostvarivanju europskog zelenog plana i postizanju klimatske neutralnosti do 2050., s obzirom na to da energetski sektor uzrokuje više od 75 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Smanjenjem tih emisija stakleničkih plinova energija iz obnovljivih izvora pridonosi i svladavanju izazova povezanih s okolišem, kao što je gubitak bioraznolikosti
  te onečišćenje tla, vode i zraka pod uvjetom da sama upotreba energije iz obnovljivih izvora ne pogorša te izazove
  .
  Zahvaljujući niskim operativnim troškovima i manjoj izloženosti šokovima povezanim sa cijenama u odnosu na fosilna goriva, obnovljivi izvori energije imaju ključnu ulogu u suzbijanju energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(2)

Energija iz obnovljivih izvora ima ključnu ulogu u ostvarivanju europskog zelenog plana i postizanju klimatske neutralnosti do 2050., s obzirom na to da energetski sektor uzrokuje više od 75 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Smanjenjem tih emisija stakleničkih plinova energija iz obnovljivih izvora pridonosi i svladavanju izazova povezanih s okolišem, kao što je gubitak bioraznolikosti
  te onečišćenje tla, vode i zraka pod uvjetom da sama upotreba energije iz obnovljivih izvora ne pogorša te izazove
  .
  Zahvaljujući niskim operativnim troškovima i manjoj izloženosti šokovima povezanim sa cijenama u odnosu na fosilna goriva, obnovljivi izvori energije imaju ključnu ulogu u suzbijanju energetskog siromaštva.

| (2.a) | Uz sve više zemalja koje se obvezuju na klimatsku neutralnost do sredine stoljeća, predviđa se da će i domaća i globalna potražnja za obnovljivim tehnologijama rasti i ponuditi značajne mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta, širenje europske industrijske baze obnovljivih izvora energije i stalno europsko vodstvo u istraživanju i razvoju inovativnih tehnologija za obnovljivu energiju, koje zauzvrat povećavaju konkurentsku prednost europskih poduzeća i energetsku neovisnost EU-a o uvozu fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(2.a)

Uz sve više zemalja koje se obvezuju na klimatsku neutralnost do sredine stoljeća, predviđa se da će i domaća i globalna potražnja za obnovljivim tehnologijama rasti i ponuditi značajne mogućnosti za otvaranje novih radnih mjesta, širenje europske industrijske baze obnovljivih izvora energije i stalno europsko vodstvo u istraživanju i razvoju inovativnih tehnologija za obnovljivu energiju, koje zauzvrat povećavaju konkurentsku prednost europskih poduzeća i energetsku neovisnost EU-a o uvozu fosilnih goriva.

| (2.b) | Udio bruto finalne potrošnje energije iz obnovljivih izvora u EU-u 2020. je dosegnuo 22 %
   (5)

  , što je dva postotna boda iznad cilja za udio obnovljive energije u bruto finalnoj potrošnji energije za 2020. predviđenog Direktivom 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(2.b)

Udio bruto finalne potrošnje energije iz obnovljivih izvora u EU-u 2020. je dosegnuo 22 %
   (5)

  , što je dva postotna boda iznad cilja za udio obnovljive energije u bruto finalnoj potrošnji energije za 2020. predviđenog Direktivom 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.

| (2.c) | Obnovljiva energija jedan je od glavnih pokretača održivog razvoja te izravno i neizravno doprinosi mnogim ciljevima održivog razvoja, uključujući one koji se odnose na smanjenje siromaštva, obrazovanje, vodu i sanitarne uvjete. Obnovljivi izvori energije također donose velike društveno-gospodarske koristi, stvaraju nova radna mjesta i potiču lokalne industrije. |
| --- | --- |

(2.c)

Obnovljiva energija jedan je od glavnih pokretača održivog razvoja te izravno i neizravno doprinosi mnogim ciljevima održivog razvoja, uključujući one koji se odnose na smanjenje siromaštva, obrazovanje, vodu i sanitarne uvjete. Obnovljivi izvori energije također donose velike društveno-gospodarske koristi, stvaraju nova radna mjesta i potiču lokalne industrije.

| (2.d) | Na međunarodnoj razini, na 26. sastanku Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime održanom 2021. (COP 26) Komisija se, zajedno s globalnim partnerima, obvezala ukinuti izravnu potporu za međunarodnu uporabu energije iz fosilnih goriva bez smanjenja emisija i ta sredstva koristiti za uvođenje obnovljive energije. |
| --- | --- |

(2.d)

Na međunarodnoj razini, na 26. sastanku Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime održanom 2021. (COP 26) Komisija se, zajedno s globalnim partnerima, obvezala ukinuti izravnu potporu za međunarodnu uporabu energije iz fosilnih goriva bez smanjenja emisija i ta sredstva koristiti za uvođenje obnovljive energije.

| (2.e) | Na 26. sastanku Konferencije stranaka Komisija je zajedno sa svjetskim čelnicima povećala globalnu razinu ambicije u pogledu očuvanja i oporavka globalnih šuma i ubrzanog prelaska na prijevoz s nultom razinom emisija. |
| --- | --- |

(2.e)

Na 26. sastanku Konferencije stranaka Komisija je zajedno sa svjetskim čelnicima povećala globalnu razinu ambicije u pogledu očuvanja i oporavka globalnih šuma i ubrzanog prelaska na prijevoz s nultom razinom emisija.

| (2.f) | Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora često se odvija na lokalnoj razini i ovisi o regionalnim MSP-ovima. Države članice stoga bi trebale u potpunosti uključiti lokalna i regionalna tijela u utvrđivanje ciljeva i popratnih mjera politike. |
| --- | --- |

(2.f)

Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora često se odvija na lokalnoj razini i ovisi o regionalnim MSP-ovima. Države članice stoga bi trebale u potpunosti uključiti lokalna i regionalna tijela u utvrđivanje ciljeva i popratnih mjera politike.

| (2.g) | Budući da je oko 35 milijuna Europljana pogođeno energetskim siromaštvom
   (6)

  , politike obnovljivih izvora energije imaju važnu ulogu u svakoj strategiji za borbu protiv energetskog siromaštva i ranjivosti potrošača. |
| --- | --- |

(2.g)

Budući da je oko 35 milijuna Europljana pogođeno energetskim siromaštvom
   (6)

  , politike obnovljivih izvora energije imaju važnu ulogu u svakoj strategiji za borbu protiv energetskog siromaštva i ranjivosti potrošača.

| (3) | Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (7) utvrđen je obvezujući cilj Unije za postizanje udjela od najmanje 32 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji do 2030. U okviru Plana za postizanje klimatskog cilja udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije trebao bi se povećati na
  45 %
  do 2030. kako bi se postigao cilj Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova (8). Stoga je potrebno povećati cilj utvrđen u članku 3. te direktive. |
| --- | --- |

(3)

Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (7) utvrđen je obvezujući cilj Unije za postizanje udjela od najmanje 32 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji do 2030. U okviru Plana za postizanje klimatskog cilja udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije trebao bi se povećati na
  45 %
  do 2030. kako bi se postigao cilj Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova (8). Stoga je potrebno povećati cilj utvrđen u članku 3. te direktive.

| (3.a) | U skladu s preporukom Komisije od 28. rujna 2021. naslovljenom „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka o energetskom sektoru i drugim područjima”, u ovoj bi se Direktivi trebao primijeniti integrirani pristup promicanjem energetski najučinkovitijeg obnovljivog izvora za svaki sektor i primjenu, kao i promicanjem učinkovitosti sustava, kako bi se za različite gospodarske aktivnosti trošilo najmanje energije. |
| --- | --- |

(3.a)

U skladu s preporukom Komisije od 28. rujna 2021. naslovljenom „Energetska učinkovitost na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka o energetskom sektoru i drugim područjima”, u ovoj bi se Direktivi trebao primijeniti integrirani pristup promicanjem energetski najučinkovitijeg obnovljivog izvora za svaki sektor i primjenu, kao i promicanjem učinkovitosti sustava, kako bi se za različite gospodarske aktivnosti trošilo najmanje energije.

| (3.b) | U skladu s komunikacijom Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenom „Plan REPowerEU”, poticanje proizvodnje održivog biometana na najmanje 35 milijardi kubičnih metara do 2030. troškovno je učinkovit put do povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora i diversifikacije opskrbe plinom u EU-u, čime se podupiru sigurnost opskrbe i klimatske ambicije EU-a. Komisija bi trebala razviti strategiju EU-a za uklanjanje regulatornih prepreka za povećanje proizvodnje metana i njegove integracije na unutarnje tržište plina EU-a. |
| --- | --- |

(3.b)

U skladu s komunikacijom Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenom „Plan REPowerEU”, poticanje proizvodnje održivog biometana na najmanje 35 milijardi kubičnih metara do 2030. troškovno je učinkovit put do povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora i diversifikacije opskrbe plinom u EU-u, čime se podupiru sigurnost opskrbe i klimatske ambicije EU-a. Komisija bi trebala razviti strategiju EU-a za uklanjanje regulatornih prepreka za povećanje proizvodnje metana i njegove integracije na unutarnje tržište plina EU-a.

| (3.c) | Kako bi se poduprli troškovno učinkovito postizanje cilja u pogledu energije iz obnovljivih izvora i elektrifikacija sektora krajnje potrošnje te istodobno osnažila kućanstva i industrije da aktivno sudjeluju u osiguravanju i dekarbonizaciji energetskog sustava EU-a i kako bi ih se za nagradilo, države članice trebale bi osigurati da se nacionalnim regulatornim okvirom omogućuje smanjenje za vrijeme najveće potražnje za električnom energijom aktiviranjem fleksibilnosti na strani potražnje u svim sektorima krajnje potrošnje. U tu bi svrhu države članice u svoje integrirane energetske i klimatske planove mogle uvesti minimalni cilj smanjenja za vrijeme najveće potražnje za električnom energijom od najmanje 5 % do 2030. kako bi se povećala fleksibilnost sustava, u skladu s člankom 4. točkom (d) podtočkom 3. Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(3.c)

Kako bi se poduprli troškovno učinkovito postizanje cilja u pogledu energije iz obnovljivih izvora i elektrifikacija sektora krajnje potrošnje te istodobno osnažila kućanstva i industrije da aktivno sudjeluju u osiguravanju i dekarbonizaciji energetskog sustava EU-a i kako bi ih se za nagradilo, države članice trebale bi osigurati da se nacionalnim regulatornim okvirom omogućuje smanjenje za vrijeme najveće potražnje za električnom energijom aktiviranjem fleksibilnosti na strani potražnje u svim sektorima krajnje potrošnje. U tu bi svrhu države članice u svoje integrirane energetske i klimatske planove mogle uvesti minimalni cilj smanjenja za vrijeme najveće potražnje za električnom energijom od najmanje 5 % do 2030. kako bi se povećala fleksibilnost sustava, u skladu s člankom 4. točkom (d) podtočkom 3. Uredbe (EU) 2018/1999.

| (3.d) | Jedan od pet ciljeva kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. jest zelenija Europa i promicanje ulaganja u čistu energiju, kružno gospodarstvo, ublažavanje klimatskih promjena i održivi promet. Sredstva kohezijske politike stoga bi se trebala usmjeriti na sprečavanje širenja nejednakosti pomaganjem regijama koje podnose najteži teret tranzicije, poticanjem infrastrukturnih ulaganja i osposobljavanja radnika za nove tehnologije kako nitko ne bi ostao zapostavljen. |
| --- | --- |

(3.d)

Jedan od pet ciljeva kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. jest zelenija Europa i promicanje ulaganja u čistu energiju, kružno gospodarstvo, ublažavanje klimatskih promjena i održivi promet. Sredstva kohezijske politike stoga bi se trebala usmjeriti na sprečavanje širenja nejednakosti pomaganjem regijama koje podnose najteži teret tranzicije, poticanjem infrastrukturnih ulaganja i osposobljavanja radnika za nove tehnologije kako nitko ne bi ostao zapostavljen.

| (3.e) | Europski fond za regionalni razvoj morat će podržati promicanje energetske učinkovitosti i smanjenje emisija stakleničkih plinova; promicati energiju iz obnovljivih izvora; razvoj pametnih energetskih sustava i mreža te promicati održivu multimodalnu urbanu mobilnost u okviru prijelaza na gospodarstvo nulte neto stope emisije ugljika; ESF+ mora pridonositi poboljšanju sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija, prekvalifikaciju svih ljudi, uključujući radnu snagu, stvaranje novih radnih mjesta u sektorima povezanima s okolišem, klimom, energijom, kružnim gospodarstvom i biogospodarstvom (članak 4. Uredbe o fondu ESF+). |
| --- | --- |

(3.e)

Europski fond za regionalni razvoj morat će podržati promicanje energetske učinkovitosti i smanjenje emisija stakleničkih plinova; promicati energiju iz obnovljivih izvora; razvoj pametnih energetskih sustava i mreža te promicati održivu multimodalnu urbanu mobilnost u okviru prijelaza na gospodarstvo nulte neto stope emisije ugljika; ESF+ mora pridonositi poboljšanju sustava obrazovanja i osposobljavanja potrebnih za prilagodbu vještina i kvalifikacija, prekvalifikaciju svih ljudi, uključujući radnu snagu, stvaranje novih radnih mjesta u sektorima povezanima s okolišem, klimom, energijom, kružnim gospodarstvom i biogospodarstvom (članak 4. Uredbe o fondu ESF+).

| (3.f) | Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ima snažnu lokalnu dimenziju. Stoga je važno da države članice u potpunosti uključe lokalne i regionalne vlasti u planiranje i provedbu nacionalnih klimatskih mjera, osiguravajući izravan pristup financiranju i praćenje napretka poduzetih mjera. Ako je primjenjivo, države članice trebale bi uključiti lokalne i regionalne doprinose u svoje nacionalne energetske i klimatske planove. |
| --- | --- |

(3.f)

Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ima snažnu lokalnu dimenziju. Stoga je važno da države članice u potpunosti uključe lokalne i regionalne vlasti u planiranje i provedbu nacionalnih klimatskih mjera, osiguravajući izravan pristup financiranju i praćenje napretka poduzetih mjera. Ako je primjenjivo, države članice trebale bi uključiti lokalne i regionalne doprinose u svoje nacionalne energetske i klimatske planove.

| (3.g) | Prepoznaje važnost kohezijske politike za doprinos i pomoć otočnim regijama da postignu ciljeve klimatske neutralnosti, uzimajući u obzir dodatne troškove povezane sa sektorima kao što su energetski sektor i sektor prometa, kao i utjecaj mobilnih tehnologija na njihove energetske sustave za koje su potrebna razmjerno vrlo visoka ulaganja za upravljanje promjenjivom obnovljivom energijom. |
| --- | --- |

(3.g)

Prepoznaje važnost kohezijske politike za doprinos i pomoć otočnim regijama da postignu ciljeve klimatske neutralnosti, uzimajući u obzir dodatne troškove povezane sa sektorima kao što su energetski sektor i sektor prometa, kao i utjecaj mobilnih tehnologija na njihove energetske sustave za koje su potrebna razmjerno vrlo visoka ulaganja za upravljanje promjenjivom obnovljivom energijom.

| (3.h) | Naglašava da se, zbog svoje male veličine i izoliranih energetskih sustava, udaljene otočne regije, jednako kao i najudaljenije regije, suočavaju s velikim izazovom u pogledu opskrbe energijom jer u pravilu ovise o uvozu fosilnih goriva za proizvodnju električne energije, promet i grijanje. |
| --- | --- |

(3.h)

Naglašava da se, zbog svoje male veličine i izoliranih energetskih sustava, udaljene otočne regije, jednako kao i najudaljenije regije, suočavaju s velikim izazovom u pogledu opskrbe energijom jer u pravilu ovise o uvozu fosilnih goriva za proizvodnju električne energije, promet i grijanje.

| (3.i) | Smatra da bi uporaba energije iz obnovljivih izvora, uključujući energiju plime i oseke, trebala biti prioritet i da bi otocima mogla donijeti znatne koristi, uzimajući u obzir potrebe lokalnih zajednica, uključujući očuvanje tradicionalne otočne arhitekture i lokalnog životnog prostora; stoga traži da se podrži razvoj širokog raspona izvora obnovljive energije na temelju njihovih geografskih značajki; pozdravlja programe za zeleni vodik pokrenute na otocima. |
| --- | --- |

(3.i)

Smatra da bi uporaba energije iz obnovljivih izvora, uključujući energiju plime i oseke, trebala biti prioritet i da bi otocima mogla donijeti znatne koristi, uzimajući u obzir potrebe lokalnih zajednica, uključujući očuvanje tradicionalne otočne arhitekture i lokalnog životnog prostora; stoga traži da se podrži razvoj širokog raspona izvora obnovljive energije na temelju njihovih geografskih značajki; pozdravlja programe za zeleni vodik pokrenute na otocima.

| (4) | Sve se više prepoznaje potreba za usklađivanjem politika u području bioenergije s kaskadnim načelom uporabe biomase (9) kako bi se osigurao pravedan pristup tržištu sirovina od biomase radi razvoja inovativnih rješenja na biološkoj osnovi visoke dodane vrijednosti i održivog kružnog biogospodarstva. Stoga bi pri izradi programa potpore za bioenergiju države članice trebale uzeti u obzir dostupnu održivu opskrbu biomasom za energetske i neenergetske uporabe te održavanje nacionalnih šumskih ponora ugljika i ekosustava,
  zaštitu bioraznolikosti,
  načela kružnog gospodarstva i kaskadne uporabe biomase te hijerarhiju otpada uspostavljenu Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10).
  Međutim, trebale bi moći dodijeliti potporu za proizvodnju energije iz panjeva ili korijenja u slučaju otpada ili ostataka koji proizlaze iz provedbe radova čiji je primarni cilj očuvanje prirode i upravljanje krajobrazom, primjerice uz cestu. U svakom slučaju, države članice bi trebale
  izbjegavati promicanje uporabe kvalitetnog oblog drva za energiju, osim u jasno definiranim okolnostima
  , na primjer za sprečavanje šumskih požara i sanitarnu sječu
  . U skladu s kaskadnim načelom drvna biomasa trebala bi se upotrebljavati u skladu sa svojom najvećom dodanom vrijednošću za gospodarstvo i okoliš sljedećim redoslijedom prioriteta: 1) proizvodi na bazi drva, 2) produljenje njihova trajanja, 3) ponovna uporaba, 4) recikliranje, 5) bioenergija i 6) zbrinjavanje. Ako nijedan drugi način uporabe drvne biomase nije ekonomski održiv ili ekološki prihvatljiv, oporabom energije pomaže se smanjiti proizvodnja energije iz neobnovljivih izvora. Stoga bi programe potpore država članica za bioenergiju trebalo usmjeriti na one sirovine za koje postoji malo tržišnog natjecanja sa sektorima materijala i čija se nabava smatra pozitivnom i za klimu i za bioraznolikost kako bi se izbjegli negativni poticaji za neodržive bioenergetske putove, kako je utvrđeno u izvješću Zajedničkog istraživačkog centra „Uporaba drvne biomase za proizvodnju energije u EU-u”13 (11). S druge strane, pri definiranju daljnjih posljedica kaskadnog načela potrebno je prepoznati nacionalne posebnosti kojima se države članice vode pri osmišljavanju svojih programa potpore. Sprečavanje nastanka otpada, ponovna uporaba i recikliranje otpada trebali bi biti prioritet. Države članice trebale bi izbjegavati stvaranje programa potpore koji bi bili u suprotnosti s ciljevima u području obrade otpada te bi doveli do neučinkovite uporabe otpada koji se može reciklirati. Nadalje, kako bi se osigurala učinkovitija uporaba bioenergije, države članice od 2026. više ne bi trebale pružati potporu postrojenjima koja su namijenjena samo za proizvodnju električne energije, osim ako se postrojenja nalaze u regijama s posebnim statusom u pogledu napuštanja fosilnih goriva
  , ako
  upotrebljavaju hvatanje i skladištenje ugljika
  ili ako se ne mogu modificirati u smjeru kogeneracije u iznimno opravdanim slučajevima uz odobrenje Komisije
  . |
| --- | --- |

(4)

Sve se više prepoznaje potreba za usklađivanjem politika u području bioenergije s kaskadnim načelom uporabe biomase (9) kako bi se osigurao pravedan pristup tržištu sirovina od biomase radi razvoja inovativnih rješenja na biološkoj osnovi visoke dodane vrijednosti i održivog kružnog biogospodarstva. Stoga bi pri izradi programa potpore za bioenergiju države članice trebale uzeti u obzir dostupnu održivu opskrbu biomasom za energetske i neenergetske uporabe te održavanje nacionalnih šumskih ponora ugljika i ekosustava,
  zaštitu bioraznolikosti,
  načela kružnog gospodarstva i kaskadne uporabe biomase te hijerarhiju otpada uspostavljenu Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10).
  Međutim, trebale bi moći dodijeliti potporu za proizvodnju energije iz panjeva ili korijenja u slučaju otpada ili ostataka koji proizlaze iz provedbe radova čiji je primarni cilj očuvanje prirode i upravljanje krajobrazom, primjerice uz cestu. U svakom slučaju, države članice bi trebale
  izbjegavati promicanje uporabe kvalitetnog oblog drva za energiju, osim u jasno definiranim okolnostima
  , na primjer za sprečavanje šumskih požara i sanitarnu sječu
  . U skladu s kaskadnim načelom drvna biomasa trebala bi se upotrebljavati u skladu sa svojom najvećom dodanom vrijednošću za gospodarstvo i okoliš sljedećim redoslijedom prioriteta: 1) proizvodi na bazi drva, 2) produljenje njihova trajanja, 3) ponovna uporaba, 4) recikliranje, 5) bioenergija i 6) zbrinjavanje. Ako nijedan drugi način uporabe drvne biomase nije ekonomski održiv ili ekološki prihvatljiv, oporabom energije pomaže se smanjiti proizvodnja energije iz neobnovljivih izvora. Stoga bi programe potpore država članica za bioenergiju trebalo usmjeriti na one sirovine za koje postoji malo tržišnog natjecanja sa sektorima materijala i čija se nabava smatra pozitivnom i za klimu i za bioraznolikost kako bi se izbjegli negativni poticaji za neodržive bioenergetske putove, kako je utvrđeno u izvješću Zajedničkog istraživačkog centra „Uporaba drvne biomase za proizvodnju energije u EU-u”13 (11). S druge strane, pri definiranju daljnjih posljedica kaskadnog načela potrebno je prepoznati nacionalne posebnosti kojima se države članice vode pri osmišljavanju svojih programa potpore. Sprečavanje nastanka otpada, ponovna uporaba i recikliranje otpada trebali bi biti prioritet. Države članice trebale bi izbjegavati stvaranje programa potpore koji bi bili u suprotnosti s ciljevima u području obrade otpada te bi doveli do neučinkovite uporabe otpada koji se može reciklirati. Nadalje, kako bi se osigurala učinkovitija uporaba bioenergije, države članice od 2026. više ne bi trebale pružati potporu postrojenjima koja su namijenjena samo za proizvodnju električne energije, osim ako se postrojenja nalaze u regijama s posebnim statusom u pogledu napuštanja fosilnih goriva
  , ako
  upotrebljavaju hvatanje i skladištenje ugljika
  ili ako se ne mogu modificirati u smjeru kogeneracije u iznimno opravdanim slučajevima uz odobrenje Komisije
  .

| (5) | Brzi rast i sve veća troškovna konkurentnost proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora mogu se iskoristiti za zadovoljavanje rastuće potražnje za energijom, primjerice uporabom toplinskih crpki za grijanje prostora ili niskotemperaturnih industrijskih procesa, električnih vozila za prijevoz ili električnih peći u određenim industrijama. Električna energija iz obnovljivih izvora može se upotrebljavati i za proizvodnju sintetičkih goriva za potrošnju u prometnim sektorima koje je teško dekarbonizirati, kao što su zračni i pomorski promet.
  Trebalo bi razviti inovativne tehnologije u vezi s određenim ciljem, koje bi mogle doprinijeti postizanju klimatskih ciljeva za 2030. i klimatskih ciljeva za 2050.
  Okvir za elektrifikaciju trebao bi omogućiti snažnu i učinkovitu koordinaciju i proširiti tržišne mehanizme radi usklađivanja ponude i potražnje u prostoru i vremenu, potaknuti ulaganja u fleksibilnost
  , skladištenje energije, upravljanje potrošnjom i druge mehanizme fleksibilnosti
  i pomoći u integraciji velikih udjela promjenjive proizvodnje iz obnovljivih izvora. Države članice stoga bi
  u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  trebale osigurati da se uvođenje električne energije iz obnovljivih izvora nastavi povećavati odgovarajućim tempom kako bi se zadovoljila rastuća potražnja
  , među ostalim koordiniranjem uvoznih strategija na razini Unije, istodobno vodeći računa o tome da se potražnja na fleksibilan način prilagodi proizvodnji obnovljive energije
  . U tu svrhu države članice trebale bi uspostaviti okvir koji uključuje mehanizme usklađene s tržištem za uklanjanje preostalih prepreka kako bi sigurni i primjereni elektroenergetski sustavi bili prikladni za visoku razinu
  fleksibilne
  energije iz obnovljivih izvora te postrojenja za skladištenje koja su potpuno integrirana u elektroenergetski sustav. Tim okvirom posebno će se ukloniti preostale prepreke, uključujući nefinancijske, kao što su nedovoljni digitalni i ljudski resursi nadležnih tijela za obradu rastućeg broja zahtjeva za izdavanje dozvola. |
| --- | --- |

(5)

Brzi rast i sve veća troškovna konkurentnost proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora mogu se iskoristiti za zadovoljavanje rastuće potražnje za energijom, primjerice uporabom toplinskih crpki za grijanje prostora ili niskotemperaturnih industrijskih procesa, električnih vozila za prijevoz ili električnih peći u određenim industrijama. Električna energija iz obnovljivih izvora može se upotrebljavati i za proizvodnju sintetičkih goriva za potrošnju u prometnim sektorima koje je teško dekarbonizirati, kao što su zračni i pomorski promet.
  Trebalo bi razviti inovativne tehnologije u vezi s određenim ciljem, koje bi mogle doprinijeti postizanju klimatskih ciljeva za 2030. i klimatskih ciljeva za 2050.
  Okvir za elektrifikaciju trebao bi omogućiti snažnu i učinkovitu koordinaciju i proširiti tržišne mehanizme radi usklađivanja ponude i potražnje u prostoru i vremenu, potaknuti ulaganja u fleksibilnost
  , skladištenje energije, upravljanje potrošnjom i druge mehanizme fleksibilnosti
  i pomoći u integraciji velikih udjela promjenjive proizvodnje iz obnovljivih izvora. Države članice stoga bi
  u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  trebale osigurati da se uvođenje električne energije iz obnovljivih izvora nastavi povećavati odgovarajućim tempom kako bi se zadovoljila rastuća potražnja
  , među ostalim koordiniranjem uvoznih strategija na razini Unije, istodobno vodeći računa o tome da se potražnja na fleksibilan način prilagodi proizvodnji obnovljive energije
  . U tu svrhu države članice trebale bi uspostaviti okvir koji uključuje mehanizme usklađene s tržištem za uklanjanje preostalih prepreka kako bi sigurni i primjereni elektroenergetski sustavi bili prikladni za visoku razinu
  fleksibilne
  energije iz obnovljivih izvora te postrojenja za skladištenje koja su potpuno integrirana u elektroenergetski sustav. Tim okvirom posebno će se ukloniti preostale prepreke, uključujući nefinancijske, kao što su nedovoljni digitalni i ljudski resursi nadležnih tijela za obradu rastućeg broja zahtjeva za izdavanje dozvola.

| (5.a) | Inovativne tehnologije, kao što su hibridne toplinske crpke, potrebno je razviti i koristiti u okviru kriterija Direktive (EU) 2018/2001, jer se mogu koristiti kao prijelazna tehnologija za ostvarenje klimatskih ciljeva za 2030. te pridonijeti ostvarenju klimatskih ciljeva za 2050. |
| --- | --- |

(5.a)

Inovativne tehnologije, kao što su hibridne toplinske crpke, potrebno je razviti i koristiti u okviru kriterija Direktive (EU) 2018/2001, jer se mogu koristiti kao prijelazna tehnologija za ostvarenje klimatskih ciljeva za 2030. te pridonijeti ostvarenju klimatskih ciljeva za 2050.

| (5.b) | Budući okvir gospodarskog upravljanja EU-a trebao bi potaknuti države članice na provedbu reformi potrebnih za ubrzavanje zelene tranzicije i omogućiti ulaganja u potrebne tehnologije. |
| --- | --- |

(5.b)

Budući okvir gospodarskog upravljanja EU-a trebao bi potaknuti države članice na provedbu reformi potrebnih za ubrzavanje zelene tranzicije i omogućiti ulaganja u potrebne tehnologije.

| (6) | Pri izračunu udjela obnovljivih izvora energije u državi članici obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla trebala bi se računati u sektoru u kojem se troše (električna energija, grijanje i hlađenje ili promet).
  Ako se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla troše u državi članici različitoj od one u kojoj su proizvedena, energija proizvedena upotrebom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla trebala bi se obračunavati u iznosu od 80 % njihove količine u zemlji i sektoru u kojem se troši i 20 % njihove količine u zemlji u kojoj je proizvedena, osim ako su dotične države članice sklopile drugačiji sporazum. Sporazumi među državama članicama mogu biti u obliku posebnog sporazuma o suradnji koji se sklapa preko platforme Unije za razvoj energije iz obnovljivih izvora (URDP). Komisiju bi trebalo obavijestiti o svakom takvom sporazumu i dostaviti informacije o njemu, uključujući informacije o točnoj količini ponude i potražnje, vremenu prijenosa i datumu do kojeg će aranžman postati operativan. Kad je riječ o podciljevima, obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla obračunavaju se u iznosu od 100 % njihove količine u zemlji u kojoj se troše.
  Kako bi se izbjeglo dvostruko računanje, električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava za proizvodnju tih goriva ne bi trebalo računati. To bi dovelo do usklađivanja pravila za obračun tih goriva u cijeloj Direktivi, bez obzira na to ubrajaju li se u opći cilj za energiju iz obnovljivih izvora ili za bilo koji podcilj. Time bi se omogućilo i računanje stvarne potrošene energije, uzimajući u obzir gubitke energije u procesu proizvodnje tih goriva. Nadalje, time bi se omogućilo obračunavanje obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla uvezenih u Uniju i potrošenih u Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Pri izračunu udjela obnovljivih izvora energije u državi članici obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla trebala bi se računati u sektoru u kojem se troše (električna energija, grijanje i hlađenje ili promet).
  Ako se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla troše u državi članici različitoj od one u kojoj su proizvedena, energija proizvedena upotrebom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla trebala bi se obračunavati u iznosu od 80 % njihove količine u zemlji i sektoru u kojem se troši i 20 % njihove količine u zemlji u kojoj je proizvedena, osim ako su dotične države članice sklopile drugačiji sporazum. Sporazumi među državama članicama mogu biti u obliku posebnog sporazuma o suradnji koji se sklapa preko platforme Unije za razvoj energije iz obnovljivih izvora (URDP). Komisiju bi trebalo obavijestiti o svakom takvom sporazumu i dostaviti informacije o njemu, uključujući informacije o točnoj količini ponude i potražnje, vremenu prijenosa i datumu do kojeg će aranžman postati operativan. Kad je riječ o podciljevima, obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla obračunavaju se u iznosu od 100 % njihove količine u zemlji u kojoj se troše.
  Kako bi se izbjeglo dvostruko računanje, električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava za proizvodnju tih goriva ne bi trebalo računati. To bi dovelo do usklađivanja pravila za obračun tih goriva u cijeloj Direktivi, bez obzira na to ubrajaju li se u opći cilj za energiju iz obnovljivih izvora ili za bilo koji podcilj. Time bi se omogućilo i računanje stvarne potrošene energije, uzimajući u obzir gubitke energije u procesu proizvodnje tih goriva. Nadalje, time bi se omogućilo obračunavanje obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla uvezenih u Uniju i potrošenih u Uniji.

| (6.a) | Budući da je struja punjenja održiva samo ako se proizvodi iz čiste energije, u analizama životnog ciklusa elektrificirane topline, prometa i industrijskih proizvoda u obzir bi se uvijek trebali uzimati preostali udjeli fosilnog goriva iz prethodne proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

(6.a)

Budući da je struja punjenja održiva samo ako se proizvodi iz čiste energije, u analizama životnog ciklusa elektrificirane topline, prometa i industrijskih proizvoda u obzir bi se uvijek trebali uzimati preostali udjeli fosilnog goriva iz prethodne proizvodnje električne energije.

| (7) | Suradnja država članica u promicanju energije iz obnovljivih izvora može biti u obliku statističkih prijenosa, programa potpore ili zajedničkih projekata. Omogućuje troškovno učinkovito uvođenje energije iz obnovljivih izvora diljem Europe i pridonosi integraciji tržišta. Unatoč njezinu potencijalu, suradnja je bila vrlo ograničena, što je dovelo do neoptimalnih rezultata u pogledu učinkovitosti u povećanju obnovljive energije. Stoga bi države članice trebale biti obvezne testirati suradnju provedbom
  ▌pilot-projekata do prosinca 2025., a države članice s godišnjom potrošnjom električne energije većom od 100 TWh provedbom i trećeg projekta do 2030.
  Projektima koji se financiraju iz nacionalnih doprinosa u okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora uspostavljenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1294 (12) ispunila bi se ta obveza uključenih država članica. |
| --- | --- |

(7)

Suradnja država članica u promicanju energije iz obnovljivih izvora može biti u obliku statističkih prijenosa, programa potpore ili zajedničkih projekata. Omogućuje troškovno učinkovito uvođenje energije iz obnovljivih izvora diljem Europe i pridonosi integraciji tržišta. Unatoč njezinu potencijalu, suradnja je bila vrlo ograničena, što je dovelo do neoptimalnih rezultata u pogledu učinkovitosti u povećanju obnovljive energije. Stoga bi države članice trebale biti obvezne testirati suradnju provedbom
  ▌pilot-projekata do prosinca 2025., a države članice s godišnjom potrošnjom električne energije većom od 100 TWh provedbom i trećeg projekta do 2030.
  Projektima koji se financiraju iz nacionalnih doprinosa u okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora uspostavljenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1294 (12) ispunila bi se ta obveza uključenih država članica.

| (7.a) | U svim područjima politika EU-a djelovanja se moraju usmjeriti na nove utvrđene klimatske ciljeve i postizanje klimatske neutralnosti. To vrijedi za kohezijsku politiku, kojom se više od dvadeset godina pridonosi dekarbonizaciji gospodarstva i koja pruža primjere i najbolje prakse koje se mogu primijeniti u drugim dimenzijama politike, kao što je izmjena ove Direktive. Kohezijska politika preko europskih strukturnih i investicijskih fondova ne nudi samo mogućnosti ulaganja kao odgovor na lokalne i regionalne potrebe, već ona pruža i integrirani politički okvir za smanjenje razvojnih nejednakosti među europskim regijama i pomaže pri suočavanju s višestrukim izazovima u njihovu razvoju, među ostalim s pomoću zaštite okoliša, visokokvalitetnog zapošljavanja te pravednog, uključivog i održivog razvoja. |
| --- | --- |

(7.a)

U svim područjima politika EU-a djelovanja se moraju usmjeriti na nove utvrđene klimatske ciljeve i postizanje klimatske neutralnosti. To vrijedi za kohezijsku politiku, kojom se više od dvadeset godina pridonosi dekarbonizaciji gospodarstva i koja pruža primjere i najbolje prakse koje se mogu primijeniti u drugim dimenzijama politike, kao što je izmjena ove Direktive. Kohezijska politika preko europskih strukturnih i investicijskih fondova ne nudi samo mogućnosti ulaganja kao odgovor na lokalne i regionalne potrebe, već ona pruža i integrirani politički okvir za smanjenje razvojnih nejednakosti među europskim regijama i pomaže pri suočavanju s višestrukim izazovima u njihovu razvoju, među ostalim s pomoću zaštite okoliša, visokokvalitetnog zapošljavanja te pravednog, uključivog i održivog razvoja.

| (7.b) | Lokalne i regionalne vlasti imaju vrlo važnu ulogu u integriranim i decentraliziranim energetskim sustavima. Komisija bi stoga trebala podržati lokalne i regionalne vlasti u prekograničnom djelovanju i pružati im pomoć u uspostavi mehanizama suradnje, uključujući Europsku grupaciju za teritorijalnu suradnju (EGTS). |
| --- | --- |

(7.b)

Lokalne i regionalne vlasti imaju vrlo važnu ulogu u integriranim i decentraliziranim energetskim sustavima. Komisija bi stoga trebala podržati lokalne i regionalne vlasti u prekograničnom djelovanju i pružati im pomoć u uspostavi mehanizama suradnje, uključujući Europsku grupaciju za teritorijalnu suradnju (EGTS).

| (7.c) | Kohezijskom politikom osiguravaju se veća usklađenost i koordinacija između kohezijske politike i drugih zakonodavnih područja EU-a, čime se poboljšava politička integracija klimatskih aspekata, oblikuju učinkovitije politike temeljene na izvorima, osiguravaju ciljana financijska sredstva EU-a, a time i poboljšava provedba klimatskih politika na terenu. |
| --- | --- |

(7.c)

Kohezijskom politikom osiguravaju se veća usklađenost i koordinacija između kohezijske politike i drugih zakonodavnih područja EU-a, čime se poboljšava politička integracija klimatskih aspekata, oblikuju učinkovitije politike temeljene na izvorima, osiguravaju ciljana financijska sredstva EU-a, a time i poboljšava provedba klimatskih politika na terenu.

| (7.d) | Ključno je u potpunosti poštovati načelo višerazinskog upravljanja i načelo partnerstva u okviru prijelaza na klimatski neutralno gospodarstvo, s obzirom na to da lokalne i regionalne vlasti imaju izravne nadležnosti u području okoliša i klimatskih promjena te da provode 90 % mjera za prilagodbu klimatskim promjenama i 70 % mjera za ublažavanje klimatskih promjena. Nadalje, te vlasti razvijaju i mjere čiji je cilj promicanje klimatskih prihvatljivog ponašanja među građanima, uključujući mjere povezane s gospodarenjem otpadom, pametnom mobilnošću, održivim stanovanjem i potrošnjom energije. |
| --- | --- |

(7.d)

Ključno je u potpunosti poštovati načelo višerazinskog upravljanja i načelo partnerstva u okviru prijelaza na klimatski neutralno gospodarstvo, s obzirom na to da lokalne i regionalne vlasti imaju izravne nadležnosti u području okoliša i klimatskih promjena te da provode 90 % mjera za prilagodbu klimatskim promjenama i 70 % mjera za ublažavanje klimatskih promjena. Nadalje, te vlasti razvijaju i mjere čiji je cilj promicanje klimatskih prihvatljivog ponašanja među građanima, uključujući mjere povezane s gospodarenjem otpadom, pametnom mobilnošću, održivim stanovanjem i potrošnjom energije.

| (8) | Strategijom za energiju iz obnovljivih izvora na moru uvodi se ambiciozan cilj od 300 GW energije vjetra na moru i 40 GW energije oceana u svim morskim bazenima Unije do 2050. Kako bi se osigurala ta promjena, države članice morat će surađivati preko granica na razini morskih bazena. Države članice stoga bi trebale zajednički definirati količinu energije iz obnovljivih izvora na moru koja će se proizvoditi u svakom morskom bazenu do 2050., uz prijelazne korake 2030. i 2040.
  i u svojim pomorskim prostornim planovima dodijeliti odgovarajući prostor za tu količinu
  .
  Ako postoji mogući jaz između potencijalne količine obnovljivih izvora energije na moru država članica i planirane količine obnovljive energije na moru, Komisija bi trebala poduzeti dodatne mjere za smanjenje tog jaza.
  Ti ciljevi trebali bi se odražavati u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima koji će se podnijeti 2023. i 2024. u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. Pri utvrđivanju količine države članice trebale bi uzeti u obzir potencijal svakog morskog bazena za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru,
  tehničku i ekonomsku izvedivost prijenosne mrežne infrastrukture,
  zaštitu okoliša
  , bioraznolikost
  , prilagodbu klimatskim promjenama i druge načine uporabe mora
  , posebno aktivnosti koje se već odvijaju u područjima na koja se to odnosi, moguću štetu za okoliš,
  te ciljeve Unije u pogledu dekarbonizacije. Osim toga, države članice trebale bi u većoj mjeri razmotriti mogućnost kombiniranja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na moru s prijenosnim vodovima koji povezuju nekoliko država članica, u obliku hibridnih projekata ili, u kasnijoj fazi, isprepletenijih mreža. Time bi se omogućio protok električne energije u različitim smjerovima, čime bi se maksimalno povećala društveno-gospodarska dobrobit, optimizirali infrastrukturni izdaci i omogućila održivija uporaba mora.
  Države članice koje graniče s morskim bazenom trebale bi primjenjivati postupak prostornog planiranja morskog područja kako bi osigurale snažan pristup sudjelovanja javnosti kako bi se u obzir uzeli stavovi svih dionika i obalnih zajednica. |
| --- | --- |

(8)

Strategijom za energiju iz obnovljivih izvora na moru uvodi se ambiciozan cilj od 300 GW energije vjetra na moru i 40 GW energije oceana u svim morskim bazenima Unije do 2050. Kako bi se osigurala ta promjena, države članice morat će surađivati preko granica na razini morskih bazena. Države članice stoga bi trebale zajednički definirati količinu energije iz obnovljivih izvora na moru koja će se proizvoditi u svakom morskom bazenu do 2050., uz prijelazne korake 2030. i 2040.
  i u svojim pomorskim prostornim planovima dodijeliti odgovarajući prostor za tu količinu
  .
  Ako postoji mogući jaz između potencijalne količine obnovljivih izvora energije na moru država članica i planirane količine obnovljive energije na moru, Komisija bi trebala poduzeti dodatne mjere za smanjenje tog jaza.
  Ti ciljevi trebali bi se odražavati u ažuriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima koji će se podnijeti 2023. i 2024. u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. Pri utvrđivanju količine države članice trebale bi uzeti u obzir potencijal svakog morskog bazena za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru,
  tehničku i ekonomsku izvedivost prijenosne mrežne infrastrukture,
  zaštitu okoliša
  , bioraznolikost
  , prilagodbu klimatskim promjenama i druge načine uporabe mora
  , posebno aktivnosti koje se već odvijaju u područjima na koja se to odnosi, moguću štetu za okoliš,
  te ciljeve Unije u pogledu dekarbonizacije. Osim toga, države članice trebale bi u većoj mjeri razmotriti mogućnost kombiniranja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na moru s prijenosnim vodovima koji povezuju nekoliko država članica, u obliku hibridnih projekata ili, u kasnijoj fazi, isprepletenijih mreža. Time bi se omogućio protok električne energije u različitim smjerovima, čime bi se maksimalno povećala društveno-gospodarska dobrobit, optimizirali infrastrukturni izdaci i omogućila održivija uporaba mora.
  Države članice koje graniče s morskim bazenom trebale bi primjenjivati postupak prostornog planiranja morskog područja kako bi osigurale snažan pristup sudjelovanja javnosti kako bi se u obzir uzeli stavovi svih dionika i obalnih zajednica.

| (8.a) | Uvjeti koji se smatraju potrebnima za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora u europskim morima i oceanima, uključujući one uz otoke i one u najudaljenijim regijama, različiti su. Stoga Unija nastoji uspostaviti alternativne tehnologije namijenjene tim zonama od posebnog interesa koje neće negativno utjecati na morski okoliš. |
| --- | --- |

(8.a)

Uvjeti koji se smatraju potrebnima za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora u europskim morima i oceanima, uključujući one uz otoke i one u najudaljenijim regijama, različiti su. Stoga Unija nastoji uspostaviti alternativne tehnologije namijenjene tim zonama od posebnog interesa koje neće negativno utjecati na morski okoliš.

| (8.b) | Kako bi se iskoristio potencijal energije iz obnovljivih izvora svih europskih mora i oceana, treba uzeti u obzir geografsku raznolikost i alternativne uporabe morskog okoliša te je potreban mnogo širi raspon tehnoloških rješenja. Takva rješenja uključuju plutajuće vjetroelektrane i solarne elektrane na moru, energiju valova, struja i plime i oseke, diferencijal toplinskog gradijenta ili gradijenta saliniteta, grijanje, hlađenje mora i geotermalnu energiju, morsku biomasu (alge). |
| --- | --- |

(8.b)

Kako bi se iskoristio potencijal energije iz obnovljivih izvora svih europskih mora i oceana, treba uzeti u obzir geografsku raznolikost i alternativne uporabe morskog okoliša te je potreban mnogo širi raspon tehnoloških rješenja. Takva rješenja uključuju plutajuće vjetroelektrane i solarne elektrane na moru, energiju valova, struja i plime i oseke, diferencijal toplinskog gradijenta ili gradijenta saliniteta, grijanje, hlađenje mora i geotermalnu energiju, morsku biomasu (alge).

| (8.c) | Provođenje projekata u području energije iz obnovljivih izvora na ruralnom zemljištu i općenito na poljoprivrednim zemljištima trebalo bi biti uređeno načelima proporcionalnosti, komplementarnosti i kompenzacije. Države članice trebale bi osigurati uredno uvođenje projekata u području energije iz obnovljivih izvora kako bi se spriječio gubitak poljoprivrednog zemljišta te poticati razvoj i upotrebu odgovarajućih tehnologija kojima će se omogućiti kompatibilnost između proizvodnje energije iz obnovljivih izvora te poljoprivredne i stočarske proizvodnje. |
| --- | --- |

(8.c)

Provođenje projekata u području energije iz obnovljivih izvora na ruralnom zemljištu i općenito na poljoprivrednim zemljištima trebalo bi biti uređeno načelima proporcionalnosti, komplementarnosti i kompenzacije. Države članice trebale bi osigurati uredno uvođenje projekata u području energije iz obnovljivih izvora kako bi se spriječio gubitak poljoprivrednog zemljišta te poticati razvoj i upotrebu odgovarajućih tehnologija kojima će se omogućiti kompatibilnost između proizvodnje energije iz obnovljivih izvora te poljoprivredne i stočarske proizvodnje.

| (9) | Tržište ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora brzo raste i omogućuje dodatni pristup tržištu proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, uz programe potpore država članica ili izravnu prodaju na veleprodajnom tržištu električne energije.
  Ti ugovori pritom proizvođaču pružaju sigurnost određene razine prihoda dok korisnik može imati koristi od stabilne cijene električne energije.
  Tržište ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora i dalje je ograničeno na mali broj država članica i velika poduzeća, a na velikom dijelu tržišta Unije i dalje postoje znatne administrativne, tehničke i financijske prepreke.
  Osim ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, Komisija ocjenjuje prepreke za uvođenje ugovora o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje, koje će imati sve veću ulogu u postizanju klimatskih ciljeva EU-a u pogledu klime i obnovljivih izvora energije.
  Postojeće mjere iz članka 15 za poticanje primjene ugovorâ o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora stoga bi trebalo dodatno ojačati razmatranjem uporabe kreditnih jamstava kako bi se smanjili financijski rizici tih ugovora, uzimajući u obzir da ta jamstva, ako su javna, ne bi trebala istisnuti privatno financiranje. |
| --- | --- |

(9)

Tržište ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora brzo raste i omogućuje dodatni pristup tržištu proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, uz programe potpore država članica ili izravnu prodaju na veleprodajnom tržištu električne energije.
  Ti ugovori pritom proizvođaču pružaju sigurnost određene razine prihoda dok korisnik može imati koristi od stabilne cijene električne energije.
  Tržište ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora i dalje je ograničeno na mali broj država članica i velika poduzeća, a na velikom dijelu tržišta Unije i dalje postoje znatne administrativne, tehničke i financijske prepreke.
  Osim ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, Komisija ocjenjuje prepreke za uvođenje ugovora o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje, koje će imati sve veću ulogu u postizanju klimatskih ciljeva EU-a u pogledu klime i obnovljivih izvora energije.
  Postojeće mjere iz članka 15 za poticanje primjene ugovorâ o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora stoga bi trebalo dodatno ojačati razmatranjem uporabe kreditnih jamstava kako bi se smanjili financijski rizici tih ugovora, uzimajući u obzir da ta jamstva, ako su javna, ne bi trebala istisnuti privatno financiranje.

| (10) | Pretjerano složeni i pretjerano dugotrajni administrativni postupci velika su prepreka za uporabu energije iz obnovljivih izvora.
  Administrativne postupke i postupke izdavanja dozvola potrebno je dodatno pojednostavniti kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za projekte obnovljive energije i povezane projekte mrežne infrastrukture. U roku od jedne godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, Komisija bi trebala revidirati smjernice za izdavanje dozvola kako bi se skratili i pojednostavnili postupci za nove projekte obnovljive energije te za obnovu kapaciteta i nadogradnju takvih projekata. Ključne pokazatelje uspješnosti trebalo bi razviti u kontekstu tih smjernica. |
| --- | --- |

(10)

Pretjerano složeni i pretjerano dugotrajni administrativni postupci velika su prepreka za uporabu energije iz obnovljivih izvora.
  Administrativne postupke i postupke izdavanja dozvola potrebno je dodatno pojednostavniti kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za projekte obnovljive energije i povezane projekte mrežne infrastrukture. U roku od jedne godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, Komisija bi trebala revidirati smjernice za izdavanje dozvola kako bi se skratili i pojednostavnili postupci za nove projekte obnovljive energije te za obnovu kapaciteta i nadogradnju takvih projekata. Ključne pokazatelje uspješnosti trebalo bi razviti u kontekstu tih smjernica.

| (10.a) | Lokalne i regionalne vlasti ključni su dionici kad je riječ o približavanju Europe postizanju energetskih i klimatskih ciljeva. Proizvodnja energije na lokalnoj razini ključna je za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, smanjenje energetske ovisnosti o vanjskim izvorima i smanjenje stopa energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(10.a)

Lokalne i regionalne vlasti ključni su dionici kad je riječ o približavanju Europe postizanju energetskih i klimatskih ciljeva. Proizvodnja energije na lokalnoj razini ključna je za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, smanjenje energetske ovisnosti o vanjskim izvorima i smanjenje stopa energetskog siromaštva.

| (11) | Zgrade imaju velik neiskorišteni potencijal za učinkovit doprinos smanjenju emisija stakleničkih plinova u Uniji. Kako bi se ispunio cilj Unije iz
  Europskog zakona o klimi
  u pogledu klimatske neutralnosti, bit će potrebna dekarbonizacija grijanja i hlađenja u tom sektoru povećavanjem udjela energije iz obnovljivih izvora u proizvodnji i uporabi
  , posebno u lokalnom kontekstu
  . Međutim, napredak u uporabi obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje stagnira u posljednjem desetljeću i uvelike se oslanja na povećanu uporabu biomase. Bez utvrđivanja
  okvirnih
  ciljeva za povećanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora u zgradama neće biti moguće pratiti napredak i utvrđivati zastoje u uporabi obnovljivih izvora energije.
  Državama članicama trebalo bi omogućiti da otpadnu toplinu i hladnoću uračunaju u okvirni cilj za obnovljivu energiju u zgradama, do granice od 20 %, s gornjom granicom od 54 %
  . Nadalje, stvaranje ciljeva pružit će dugoročni signal ulagačima, među ostalim i za razdoblje neposredno nakon 2030. Time će se dopuniti obveze povezane s energetskom učinkovitošću i energetskim svojstvima zgrada
  te osigurati usklađenost s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  . Stoga bi trebalo utvrditi okvirne ciljeve za uporabu energije iz obnovljivih izvora u zgradama kako bi se usmjerila i potaknula nastojanja država članica da iskoriste potencijal uporabe i proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u zgradama,
  na lokaciji ili u blizini, i
  potaknu razvoj ▌tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora
  te pomognu u njihovoj učinkovitoj integraciji u energetski sustav,
  uz istodobno pružanje sigurnosti ulagačima i angažmanu na lokalnoj razini
  , kao i osiguravanje doprinosa učinkovitosti sustava
  .
  Sustavi trgovanja emisijama osmišljeni su s ciljem povećanja troškova energije iz fosilnih izvora i poticanja tržišno orijentiranih ulaganja u štednju energije ili prelaska na energiju iz obnovljivih izvora. Trebalo bi izbjegavati dvostruko opterećenje potrošača zbog sustava trgovanja emisijama i drugih ciljeva utvrđenih pravom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Zgrade imaju velik neiskorišteni potencijal za učinkovit doprinos smanjenju emisija stakleničkih plinova u Uniji. Kako bi se ispunio cilj Unije iz
  Europskog zakona o klimi
  u pogledu klimatske neutralnosti, bit će potrebna dekarbonizacija grijanja i hlađenja u tom sektoru povećavanjem udjela energije iz obnovljivih izvora u proizvodnji i uporabi
  , posebno u lokalnom kontekstu
  . Međutim, napredak u uporabi obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje stagnira u posljednjem desetljeću i uvelike se oslanja na povećanu uporabu biomase. Bez utvrđivanja
  okvirnih
  ciljeva za povećanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora u zgradama neće biti moguće pratiti napredak i utvrđivati zastoje u uporabi obnovljivih izvora energije.
  Državama članicama trebalo bi omogućiti da otpadnu toplinu i hladnoću uračunaju u okvirni cilj za obnovljivu energiju u zgradama, do granice od 20 %, s gornjom granicom od 54 %
  . Nadalje, stvaranje ciljeva pružit će dugoročni signal ulagačima, među ostalim i za razdoblje neposredno nakon 2030. Time će se dopuniti obveze povezane s energetskom učinkovitošću i energetskim svojstvima zgrada
  te osigurati usklađenost s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  . Stoga bi trebalo utvrditi okvirne ciljeve za uporabu energije iz obnovljivih izvora u zgradama kako bi se usmjerila i potaknula nastojanja država članica da iskoriste potencijal uporabe i proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u zgradama,
  na lokaciji ili u blizini, i
  potaknu razvoj ▌tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora
  te pomognu u njihovoj učinkovitoj integraciji u energetski sustav,
  uz istodobno pružanje sigurnosti ulagačima i angažmanu na lokalnoj razini
  , kao i osiguravanje doprinosa učinkovitosti sustava
  .
  Sustavi trgovanja emisijama osmišljeni su s ciljem povećanja troškova energije iz fosilnih izvora i poticanja tržišno orijentiranih ulaganja u štednju energije ili prelaska na energiju iz obnovljivih izvora. Trebalo bi izbjegavati dvostruko opterećenje potrošača zbog sustava trgovanja emisijama i drugih ciljeva utvrđenih pravom Unije.

| (11.a) | Nakon ruske invazije na Ukrajinu argument za brzu energetsku tranziciju nikada nije bio snažniji i jasniji. Rusija osigurava više od 40 % ukupne potrošnje plina u EU-u, a on se uglavnom koristi u građevinskom sektoru, koji je odgovoran za 40 % ukupne potrošnje energije u EU-u. Ubrzavanjem uvođenja solarnih ploča na krovovima i toplinskih crpki EU bi mogao znatno smanjiti količine uvezenih fosilnih goriva. Pojačanim početnim financiranjem takvih ulaganja dodatno će se ubrzati smanjenje ovisnosti EU-a o vanjskim dobavljačima. Prema planu REPowerEU ugradnjom do 15 TWh krovnih solarnih fotonaponskih sustava samo bi se 2022. moglo uštedjeti dodatnih 2,5 milijardi kubičnih metara plina, a ugradnjom svakih 10 milijuna toplinskih crpki dodatnih 12 milijardi kubičnih metara. Istodobno bi to bio velik poticaj za lokalna tržišta rada s obzirom na to da bi samo takav val postavljanja solarnih ploča na krovove mogao stvoriti do 225 000 lokalnih radnih mjesta u sektoru ugradnje
   (13). |
| --- | --- |

(11.a)

Nakon ruske invazije na Ukrajinu argument za brzu energetsku tranziciju nikada nije bio snažniji i jasniji. Rusija osigurava više od 40 % ukupne potrošnje plina u EU-u, a on se uglavnom koristi u građevinskom sektoru, koji je odgovoran za 40 % ukupne potrošnje energije u EU-u. Ubrzavanjem uvođenja solarnih ploča na krovovima i toplinskih crpki EU bi mogao znatno smanjiti količine uvezenih fosilnih goriva. Pojačanim početnim financiranjem takvih ulaganja dodatno će se ubrzati smanjenje ovisnosti EU-a o vanjskim dobavljačima. Prema planu REPowerEU ugradnjom do 15 TWh krovnih solarnih fotonaponskih sustava samo bi se 2022. moglo uštedjeti dodatnih 2,5 milijardi kubičnih metara plina, a ugradnjom svakih 10 milijuna toplinskih crpki dodatnih 12 milijardi kubičnih metara. Istodobno bi to bio velik poticaj za lokalna tržišta rada s obzirom na to da bi samo takav val postavljanja solarnih ploča na krovove mogao stvoriti do 225 000 lokalnih radnih mjesta u sektoru ugradnje
   (13).

| (12) | Nedovoljan broj kvalificiranih radnika, posebno instalatera i projektanata sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora, usporava zamjenu sustava grijanja na fosilna goriva sustavima koji se temelje na energiji iz obnovljivih izvora te predstavlja veliku prepreku integraciji obnovljivih izvora energije u zgrade, industriju i poljoprivredu. Države članice trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima i zajednicama za energiju iz obnovljivih izvora kako bi se predvidjele vještine koje će biti potrebne. Trebalo bi staviti na raspolaganje dostatan broj visokokvalitetnih
  i učinkovitih strategija za usavršavanje i prekvalifikaciju te
  programa osposobljavanja i mogućnosti certificiranja kojima se osigurava pravilno postavljanje i pouzdan rad širokog raspona sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora
  i tehnologija za skladištenje, kao i mjesta za punjenje električnih vozila,
  te ih osmisliti tako da potaknu sudjelovanje u takvim programima osposobljavanja i sustavima certificiranja. Države članice trebale bi razmotriti koje bi se mjere trebale poduzeti kako bi se privukle skupine koje su trenutačno nedovoljno zastupljene u predmetnim profesionalnim područjima. Trebalo bi objaviti popis osposobljenih i certificiranih instalatera kako bi se osiguralo povjerenje potrošača i jednostavan pristup prilagođenim vještinama projektiranja i ugradnje kojima se jamči pravilna ugradnja i rad sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(12)

Nedovoljan broj kvalificiranih radnika, posebno instalatera i projektanata sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora, usporava zamjenu sustava grijanja na fosilna goriva sustavima koji se temelje na energiji iz obnovljivih izvora te predstavlja veliku prepreku integraciji obnovljivih izvora energije u zgrade, industriju i poljoprivredu. Države članice trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima i zajednicama za energiju iz obnovljivih izvora kako bi se predvidjele vještine koje će biti potrebne. Trebalo bi staviti na raspolaganje dostatan broj visokokvalitetnih
  i učinkovitih strategija za usavršavanje i prekvalifikaciju te
  programa osposobljavanja i mogućnosti certificiranja kojima se osigurava pravilno postavljanje i pouzdan rad širokog raspona sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora
  i tehnologija za skladištenje, kao i mjesta za punjenje električnih vozila,
  te ih osmisliti tako da potaknu sudjelovanje u takvim programima osposobljavanja i sustavima certificiranja. Države članice trebale bi razmotriti koje bi se mjere trebale poduzeti kako bi se privukle skupine koje su trenutačno nedovoljno zastupljene u predmetnim profesionalnim područjima. Trebalo bi objaviti popis osposobljenih i certificiranih instalatera kako bi se osiguralo povjerenje potrošača i jednostavan pristup prilagođenim vještinama projektiranja i ugradnje kojima se jamči pravilna ugradnja i rad sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora.

| (12.a) | Poljoprivredna i hortikulturna poduzeća imaju prostorne i krovne površine te proizvode biomasu. To su resursi koji im omogućuju ključnu ulogu u energetskoj tranziciji ruralnih područja i unutar ruralnih zajednica, posebno s obzirom na decentraliziranu proizvodnju. Taj je sektor relativno mali korisnik energije i može proizvoditi znatno više energije iz obnovljivih izvora nego što mu je potrebno. Zbog toga bi trebalo dodatno poticati i podupirati uvođenje zajedničkog korištenja energije i energetskih zajednica. |
| --- | --- |

(12.a)

Poljoprivredna i hortikulturna poduzeća imaju prostorne i krovne površine te proizvode biomasu. To su resursi koji im omogućuju ključnu ulogu u energetskoj tranziciji ruralnih područja i unutar ruralnih zajednica, posebno s obzirom na decentraliziranu proizvodnju. Taj je sektor relativno mali korisnik energije i može proizvoditi znatno više energije iz obnovljivih izvora nego što mu je potrebno. Zbog toga bi trebalo dodatno poticati i podupirati uvođenje zajedničkog korištenja energije i energetskih zajednica.

| (13) | Jamstva o podrijetlu ključan su alat za informiranje potrošača i za daljnju primjenu ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora. Kako bi se uspostavila usklađena osnova na razini Unije za uporabu jamstava o podrijetlu i omogućio pristup odgovarajućim popratnim dokazima za osobe koje sklapaju ugovore o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, svi proizvođači energije iz obnovljivih izvora trebali bi moći dobiti jamstvo o podrijetlu ne dovodeći u pitanje obvezu država članica da uzmu u obzir tržišnu vrijednost jamstava o podrijetlu ako proizvođači energije prime financijsku potporu.
  Sustav jamstava o podrijetlu koji osiguravaju države članice trebao bi biti usklađeni sustav koji se primjenjuje u cijeloj Uniji. Fleksibilniji energetski sustav i sve veća potražnja potrošača zahtijevaju inovativniji, digitalni, tehnološki napredniji i pouzdan alat za podršku i dokumentiranje sve veće proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Konkretno, inovativne tehnologije mogu osigurati veću prostornu i vremensku granularnost jamstava o podrijetlu. Kako bi se olakšale digitalne inovacije u tom području, države članice trebale bi uvesti granularnost dodatne veličine u svoje sustave za jamstva o podrijetlu. |
| --- | --- |

(13)

Jamstva o podrijetlu ključan su alat za informiranje potrošača i za daljnju primjenu ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora. Kako bi se uspostavila usklađena osnova na razini Unije za uporabu jamstava o podrijetlu i omogućio pristup odgovarajućim popratnim dokazima za osobe koje sklapaju ugovore o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, svi proizvođači energije iz obnovljivih izvora trebali bi moći dobiti jamstvo o podrijetlu ne dovodeći u pitanje obvezu država članica da uzmu u obzir tržišnu vrijednost jamstava o podrijetlu ako proizvođači energije prime financijsku potporu.
  Sustav jamstava o podrijetlu koji osiguravaju države članice trebao bi biti usklađeni sustav koji se primjenjuje u cijeloj Uniji. Fleksibilniji energetski sustav i sve veća potražnja potrošača zahtijevaju inovativniji, digitalni, tehnološki napredniji i pouzdan alat za podršku i dokumentiranje sve veće proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Konkretno, inovativne tehnologije mogu osigurati veću prostornu i vremensku granularnost jamstava o podrijetlu. Kako bi se olakšale digitalne inovacije u tom području, države članice trebale bi uvesti granularnost dodatne veličine u svoje sustave za jamstva o podrijetlu.

| (13.a) | U skladu sa zajedničkim europskim djelovanjem za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju utvrđenim u komunikaciji Komisije od 8. ožujka 2022., države članice trebale bi, prema potrebi, procijeniti potrebu za proširenjem postojeće infrastrukture plinske mreže kako bi se olakšala integracija plina iz obnovljivih izvora i smanjila ovisnost o fosilnim gorivima, posebno ako ta infrastruktura znatno doprinosi međusobnoj povezanosti najmanje dviju država članica ili povezanosti države članice i treće zemlje. |
| --- | --- |

(13.a)

U skladu sa zajedničkim europskim djelovanjem za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju utvrđenim u komunikaciji Komisije od 8. ožujka 2022., države članice trebale bi, prema potrebi, procijeniti potrebu za proširenjem postojeće infrastrukture plinske mreže kako bi se olakšala integracija plina iz obnovljivih izvora i smanjila ovisnost o fosilnim gorivima, posebno ako ta infrastruktura znatno doprinosi međusobnoj povezanosti najmanje dviju država članica ili povezanosti države članice i treće zemlje.

| (14) | Razvoj infrastrukture za mreže centraliziranoga grijanja i hlađenja trebalo bi pojačati i usmjeriti prema učinkovitom i fleksibilnom iskorištavanju šireg spektra obnovljivih izvora topline i hladnoće kako bi se povećala uporaba energije iz obnovljivih izvora i produbila integracija energetskog sustava. Stoga je primjereno ažurirati popis obnovljivih izvora energije koje bi mreže centraliziranoga grijanja i hlađenja trebale sve više prihvaćati i zahtijevati integraciju skladištenja toplinske energije kao izvora fleksibilnosti, veće energetske učinkovitosti i isplativijeg rada. |
| --- | --- |

(14)

Razvoj infrastrukture za mreže centraliziranoga grijanja i hlađenja trebalo bi pojačati i usmjeriti prema učinkovitom i fleksibilnom iskorištavanju šireg spektra obnovljivih izvora topline i hladnoće kako bi se povećala uporaba energije iz obnovljivih izvora i produbila integracija energetskog sustava. Stoga je primjereno ažurirati popis obnovljivih izvora energije koje bi mreže centraliziranoga grijanja i hlađenja trebale sve više prihvaćati i zahtijevati integraciju skladištenja toplinske energije kao izvora fleksibilnosti, veće energetske učinkovitosti i isplativijeg rada.

| (14.a) | Mjere država članica za integraciju električne energije iz nestalnih obnovljivih izvora u mrežu, uz istodobno osiguravanje stabilnosti mreže i sigurnosti opskrbe, mogu se odnositi na razvoj rješenja kao što su postrojenja za skladištenje, upravljanje potrošnjom, postrojenja s potencijalom za uravnoteženje mreže i visokoučinkovita kogeneracijska postrojenja koja sudjeluju u uravnoteženju mreže radi potpore električnoj energiji iz nestalnih obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(14.a)

Mjere država članica za integraciju električne energije iz nestalnih obnovljivih izvora u mrežu, uz istodobno osiguravanje stabilnosti mreže i sigurnosti opskrbe, mogu se odnositi na razvoj rješenja kao što su postrojenja za skladištenje, upravljanje potrošnjom, postrojenja s potencijalom za uravnoteženje mreže i visokoučinkovita kogeneracijska postrojenja koja sudjeluju u uravnoteženju mreže radi potpore električnoj energiji iz nestalnih obnovljivih izvora.

| (15) | Budući da se očekuje da će do 2030. u Uniji biti više od 30 milijuna električnih vozila, potrebno je osigurati da ona mogu u potpunosti pridonijeti integraciji sustava električne energije iz obnovljivih izvora i tako omogućiti postizanje većih udjela električne energije iz obnovljivih izvora na troškovno optimalan način. Potrebno je u potpunosti iskoristiti potencijal električnih vozila da apsorbiraju električnu energiju iz obnovljivih izvora u vrijeme kad je ima u izobilju i da je vrate u mrežu u slučaju nestašice
  , čime se pridonosi integraciji električne energije iz nestalnih obnovljivih izvora u sustav i istovremeno osigurava sigurna i pouzdana opskrba električnom energijom
  . Stoga je primjereno uvesti
  potrebne
  mjere za električna vozila, informacije o energiji iz obnovljivih izvora te o tome kako i kada pristupiti tim mjerama kojima se dopunjuju mjere iz Direktive 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14) i [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020].
  Nadalje, doprinos solarnih električnih vozila može biti ključan za dekarbonizaciju europskog prometnog sektora. Ona su znatno energetski učinkovitija od tradicionalnih električnih vozila na baterije, ne oslanjaju se u velikoj mjeri na elektroenergetsku mrežu za punjenje te mogu proizvesti dodatnu čistu energiju koja se može vratiti u mrežu dvosmjernim punjenjem, čime se doprinosi energetskoj neovisnosti Europe i proizvodnji energije iz obnovljivih izvora. [Am. 26]. |
| --- | --- |

(15)

Budući da se očekuje da će do 2030. u Uniji biti više od 30 milijuna električnih vozila, potrebno je osigurati da ona mogu u potpunosti pridonijeti integraciji sustava električne energije iz obnovljivih izvora i tako omogućiti postizanje većih udjela električne energije iz obnovljivih izvora na troškovno optimalan način. Potrebno je u potpunosti iskoristiti potencijal električnih vozila da apsorbiraju električnu energiju iz obnovljivih izvora u vrijeme kad je ima u izobilju i da je vrate u mrežu u slučaju nestašice
  , čime se pridonosi integraciji električne energije iz nestalnih obnovljivih izvora u sustav i istovremeno osigurava sigurna i pouzdana opskrba električnom energijom
  . Stoga je primjereno uvesti
  potrebne
  mjere za električna vozila, informacije o energiji iz obnovljivih izvora te o tome kako i kada pristupiti tim mjerama kojima se dopunjuju mjere iz Direktive 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14) i [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020].
  Nadalje, doprinos solarnih električnih vozila može biti ključan za dekarbonizaciju europskog prometnog sektora. Ona su znatno energetski učinkovitija od tradicionalnih električnih vozila na baterije, ne oslanjaju se u velikoj mjeri na elektroenergetsku mrežu za punjenje te mogu proizvesti dodatnu čistu energiju koja se može vratiti u mrežu dvosmjernim punjenjem, čime se doprinosi energetskoj neovisnosti Europe i proizvodnji energije iz obnovljivih izvora. [Am. 26].

| (15.a) | Trebalo bi u potpunosti iskoristiti potencijal uravnoteženja mreže koji imaju elektrane i kogeneracijska postrojenja koja sudjeluju u uravnoteženju mreže radi potpore električnoj energiji iz nestalnih obnovljivih izvora i na taj način omogućuju širenje takve električne energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(15.a)

Trebalo bi u potpunosti iskoristiti potencijal uravnoteženja mreže koji imaju elektrane i kogeneracijska postrojenja koja sudjeluju u uravnoteženju mreže radi potpore električnoj energiji iz nestalnih obnovljivih izvora i na taj način omogućuju širenje takve električne energije iz obnovljivih izvora.

| (16) | Kako bi se usluge fleksibilnosti i uravnoteženja iz agregacije distribuirane imovine za skladištenje razvijale na konkurentan način, vlasnicima ili korisnicima baterija i subjektima koji djeluju u njihovo ime
  i uz njihov izričit pristanak
  kao što su upravitelji energetskih sustava zgrada, pružatelji usluga mobilnosti i ostali sudionici na tržištu električne energije
  poput korisnika električnih vozila
  , trebalo bi pod nediskriminirajućim uvjetima
  , potpuno u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka)
   (15), i besplatno omogućiti pristup osnovnim informacijama o baterijama u stvarnom vremenu, kao što su stanje, razina napunjenosti, kapacitet i zadana vrijednost snage. Stoga je primjereno uvesti mjere kojima se rješava pitanje potrebe za pristupom takvim podacima kako bi se olakšale aktivnosti povezane s integracijom baterija za kućnu uporabu i električnih vozila,
  pametnih sustava grijanja i hlađenja i drugih pametnih uređaja,
  dopunjujući odredbe o pristupu podacima o baterijama povezane s olakšavanjem prenamjene baterija u [Prijedlogu uredbe Komisije o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020]. Odredbe o pristupu podacima o baterijama električnih vozila trebale bi se primjenjivati uz sve odredbe utvrđene u zakonodavstvu Unije o homologaciji vozila. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se usluge fleksibilnosti i uravnoteženja iz agregacije distribuirane imovine za skladištenje razvijale na konkurentan način, vlasnicima ili korisnicima baterija i subjektima koji djeluju u njihovo ime
  i uz njihov izričit pristanak
  kao što su upravitelji energetskih sustava zgrada, pružatelji usluga mobilnosti i ostali sudionici na tržištu električne energije
  poput korisnika električnih vozila
  , trebalo bi pod nediskriminirajućim uvjetima
  , potpuno u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka)
   (15), i besplatno omogućiti pristup osnovnim informacijama o baterijama u stvarnom vremenu, kao što su stanje, razina napunjenosti, kapacitet i zadana vrijednost snage. Stoga je primjereno uvesti mjere kojima se rješava pitanje potrebe za pristupom takvim podacima kako bi se olakšale aktivnosti povezane s integracijom baterija za kućnu uporabu i električnih vozila,
  pametnih sustava grijanja i hlađenja i drugih pametnih uređaja,
  dopunjujući odredbe o pristupu podacima o baterijama povezane s olakšavanjem prenamjene baterija u [Prijedlogu uredbe Komisije o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020]. Odredbe o pristupu podacima o baterijama električnih vozila trebale bi se primjenjivati uz sve odredbe utvrđene u zakonodavstvu Unije o homologaciji vozila.

| (17) | Sve više električnih vozila u cestovnom, željezničkom, pomorskom i drugim načinima prijevoza zahtijevat će optimizaciju punjenja i upravljanje punjenjem na način koji ne uzrokuje zagušenje te koji potpuno iskorištava dostupnost električne energije iz obnovljivih izvora i niske cijene električne energije u sustavu. U situacijama u kojima bi
  pametno i
  dvosmjerno punjenje pomoglo daljnjem prodiranju električne energije iz obnovljivih izvora u vozne parkove električnih vozila u prometu i u elektroenergetski sustav općenito, takva bi funkcionalnost isto tako trebala biti dostupna S obzirom na dugotrajan vijek mjesta za punjenje zahtjeve za infrastrukturu za punjenje trebalo bi ažurirati na način kojim bi se zadovoljile buduće potrebe i koji ne bi imao negativne učinke ovisnosti na razvoj tehnologije i usluga. |
| --- | --- |

(17)

Sve više električnih vozila u cestovnom, željezničkom, pomorskom i drugim načinima prijevoza zahtijevat će optimizaciju punjenja i upravljanje punjenjem na način koji ne uzrokuje zagušenje te koji potpuno iskorištava dostupnost električne energije iz obnovljivih izvora i niske cijene električne energije u sustavu. U situacijama u kojima bi
  pametno i
  dvosmjerno punjenje pomoglo daljnjem prodiranju električne energije iz obnovljivih izvora u vozne parkove električnih vozila u prometu i u elektroenergetski sustav općenito, takva bi funkcionalnost isto tako trebala biti dostupna S obzirom na dugotrajan vijek mjesta za punjenje zahtjeve za infrastrukturu za punjenje trebalo bi ažurirati na način kojim bi se zadovoljile buduće potrebe i koji ne bi imao negativne učinke ovisnosti na razvoj tehnologije i usluga.

| (18) | Korisnici električnih vozila koji sklapaju ugovore s pružateljima usluga elektromobilnosti i sudionicima na tržištu električne energije trebali bi imati pravo na primanje informacija i objašnjenja o tome kako će uvjeti ugovora utjecati na uporabu njihova vozila i na stanje njegove baterije. Pružatelji usluga elektromobilnosti i sudionici na tržištu električne energije trebali bi korisnicima električnih vozila jasno objasniti kako će dobiti naknadu za usluge fleksibilnosti, uravnoteženja i skladištenja koje se pružaju elektroenergetskom sustavu i tržištu uporabom njihovih električnih vozila. Pri sklapanju takvih ugovora korisnici električnih vozila moraju osigurati i svoja potrošačka prava, posebno u pogledu zaštite osobnih podataka, kao što su lokacija i vozne navike, u vezi s uporabom svojeg vozila. Sklonost korisnika električnih vozila u pogledu vrste električne energije koju kupuju za uporabu u njihovu električnom vozilu te druge sklonosti isto tako mogu biti dio takvih sporazuma. Zbog prethodno navedenih razloga važno je
  osigurati maksimalnu djelotvornost korištenja infrastrukture za punjenje koja će se uvesti
  .
  Kako bi se povećalo povjerenje potrošača u e-mobilnost, veoma je važno
  da se korisnici električnih vozila mogu koristiti svojom pretplatom na više mjesta za punjenje Time će se odabranom pružatelju usluga korisnika električnih vozila omogućiti optimalna integracija električnog vozila u elektroenergetski sustav s pomoću predvidljivog planiranja i poticaja koji se temelje na sklonostima korisnika električnih vozila. To je jednako tako u skladu s načelima energetskog sustava usmjerenog na potrošača i proizvođača-potrošača te s pravom opskrbljivača da kao krajnje kupce odabere korisnike električnih vozila u skladu s odredbama Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(18)

Korisnici električnih vozila koji sklapaju ugovore s pružateljima usluga elektromobilnosti i sudionicima na tržištu električne energije trebali bi imati pravo na primanje informacija i objašnjenja o tome kako će uvjeti ugovora utjecati na uporabu njihova vozila i na stanje njegove baterije. Pružatelji usluga elektromobilnosti i sudionici na tržištu električne energije trebali bi korisnicima električnih vozila jasno objasniti kako će dobiti naknadu za usluge fleksibilnosti, uravnoteženja i skladištenja koje se pružaju elektroenergetskom sustavu i tržištu uporabom njihovih električnih vozila. Pri sklapanju takvih ugovora korisnici električnih vozila moraju osigurati i svoja potrošačka prava, posebno u pogledu zaštite osobnih podataka, kao što su lokacija i vozne navike, u vezi s uporabom svojeg vozila. Sklonost korisnika električnih vozila u pogledu vrste električne energije koju kupuju za uporabu u njihovu električnom vozilu te druge sklonosti isto tako mogu biti dio takvih sporazuma. Zbog prethodno navedenih razloga važno je
  osigurati maksimalnu djelotvornost korištenja infrastrukture za punjenje koja će se uvesti
  .
  Kako bi se povećalo povjerenje potrošača u e-mobilnost, veoma je važno
  da se korisnici električnih vozila mogu koristiti svojom pretplatom na više mjesta za punjenje Time će se odabranom pružatelju usluga korisnika električnih vozila omogućiti optimalna integracija električnog vozila u elektroenergetski sustav s pomoću predvidljivog planiranja i poticaja koji se temelje na sklonostima korisnika električnih vozila. To je jednako tako u skladu s načelima energetskog sustava usmjerenog na potrošača i proizvođača-potrošača te s pravom opskrbljivača da kao krajnje kupce odabere korisnike električnih vozila u skladu s odredbama Direktive (EU) 2019/944.

| (18.a) | Osim baterija za kućanstvo i električna vozila, niz drugih uređaja, kao što su pametni uređaji za grijanje i hlađenje, spremnici tople vode, jedinice za skladištenje toplinske energije i drugi pametni uređaji, ima znatan potencijal upravljanja potrošnjom koji bi se hitno trebao iskoristiti kako bi potrošači mogli pružiti svoju fleksibilnost energetskom sustavu. Stoga je potrebno uvesti mjere kojima se korisnicima, kao i trećim stranama koje djeluju u ime vlasnika i korisnika, kao što su sudionici na tržištu električne energije, pod nediskriminirajućim uvjetima i bez naknade omogućuje pristup u stvarnom vremenu podacima relevantnima za upravljanje potrošnjom, potpuno u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(18.a)

Osim baterija za kućanstvo i električna vozila, niz drugih uređaja, kao što su pametni uređaji za grijanje i hlađenje, spremnici tople vode, jedinice za skladištenje toplinske energije i drugi pametni uređaji, ima znatan potencijal upravljanja potrošnjom koji bi se hitno trebao iskoristiti kako bi potrošači mogli pružiti svoju fleksibilnost energetskom sustavu. Stoga je potrebno uvesti mjere kojima se korisnicima, kao i trećim stranama koje djeluju u ime vlasnika i korisnika, kao što su sudionici na tržištu električne energije, pod nediskriminirajućim uvjetima i bez naknade omogućuje pristup u stvarnom vremenu podacima relevantnima za upravljanje potrošnjom, potpuno u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679.

| (19) | Prema tome,
  distribuirana
  i decentralizirana
  sredstva za
  proizvodnju, upravljanje potrošnjom i
  skladištenje, kao što su baterije za kućnu uporabu i baterije električnih vozila,
  pametni sustavi grijanja i hlađenja i drugi pametni uređaji i skladištenje termalne energije,
  imaju potencijal ponuditi mreži znatnu fleksibilnost i usluge uravnoteženja putem agregacije. Kako bi se olakšao razvoj takvih
  uređaja i povezanih
  usluga, regulatorne odredbe koje se odnose na priključivanje i rad
  decentraliziranih sredstava za proizvodnju te
  skladišnih sredstava, kao što su tarife, vrijeme obveze i specifikacije priključaka, trebale bi biti osmišljene tako da ne ometaju potencijal svih skladišnih sredstava, uključujući mala i mobilna sredstva, kako bi se sustavu ponudila fleksibilnost i usluge uravnoteženja i pridonijelo daljnjem prodoru električne energije iz obnovljivih izvora u usporedbi s većim, stacionarnim skladišnim sredstvima.
  Države članice trebale bi osigurati i jednake uvjete za manje sudionike na tržištu, posebno za zajednice obnovljive energije, kako bi mogli sudjelovati na tržištu bez suočavanja s nerazmjernim administrativnim ili regulatornim opterećenjem. |
| --- | --- |

(19)

Prema tome,
  distribuirana
  i decentralizirana
  sredstva za
  proizvodnju, upravljanje potrošnjom i
  skladištenje, kao što su baterije za kućnu uporabu i baterije električnih vozila,
  pametni sustavi grijanja i hlađenja i drugi pametni uređaji i skladištenje termalne energije,
  imaju potencijal ponuditi mreži znatnu fleksibilnost i usluge uravnoteženja putem agregacije. Kako bi se olakšao razvoj takvih
  uređaja i povezanih
  usluga, regulatorne odredbe koje se odnose na priključivanje i rad
  decentraliziranih sredstava za proizvodnju te
  skladišnih sredstava, kao što su tarife, vrijeme obveze i specifikacije priključaka, trebale bi biti osmišljene tako da ne ometaju potencijal svih skladišnih sredstava, uključujući mala i mobilna sredstva, kako bi se sustavu ponudila fleksibilnost i usluge uravnoteženja i pridonijelo daljnjem prodoru električne energije iz obnovljivih izvora u usporedbi s većim, stacionarnim skladišnim sredstvima.
  Države članice trebale bi osigurati i jednake uvjete za manje sudionike na tržištu, posebno za zajednice obnovljive energije, kako bi mogli sudjelovati na tržištu bez suočavanja s nerazmjernim administrativnim ili regulatornim opterećenjem.

| (20) | Mjesta za punjenje na kojima se električna vozila obično parkiraju dulje vrijeme, primjerice u blizini mjesta boravka ili rada, vrlo su važna za integraciju energetskog sustava, stoga je potrebno osigurati funkcionalnosti pametnog
  i dvosmjernog
  punjenja.
  Trebalo bi poduzeti posebne inicijative za povećanje broja mjesta za punjenje u ruralnim i rijetko naseljenim područjima i za osiguravanje odgovarajuće distribucije u najudaljenijim područjima i planinskim područjima.
  S tim u vezi rad uobičajene infrastrukture za punjenje
  , na primjer s pomoću pametnog mjerenja,
  koja nije javno dostupna posebno je važan za integraciju električnih vozila u elektroenergetski sustav jer se nalazi ondje gdje se električna vozila više puta parkiraju tijekom duljeg razdoblja, kao što su zgrade s ograničenim pristupom, parkirališta zaposlenika ili parkirališta koja se iznajmljuju fizičkim ili pravnim osobama. |
| --- | --- |

(20)

Mjesta za punjenje na kojima se električna vozila obično parkiraju dulje vrijeme, primjerice u blizini mjesta boravka ili rada, vrlo su važna za integraciju energetskog sustava, stoga je potrebno osigurati funkcionalnosti pametnog
  i dvosmjernog
  punjenja.
  Trebalo bi poduzeti posebne inicijative za povećanje broja mjesta za punjenje u ruralnim i rijetko naseljenim područjima i za osiguravanje odgovarajuće distribucije u najudaljenijim područjima i planinskim područjima.
  S tim u vezi rad uobičajene infrastrukture za punjenje
  , na primjer s pomoću pametnog mjerenja,
  koja nije javno dostupna posebno je važan za integraciju električnih vozila u elektroenergetski sustav jer se nalazi ondje gdje se električna vozila više puta parkiraju tijekom duljeg razdoblja, kao što su zgrade s ograničenim pristupom, parkirališta zaposlenika ili parkirališta koja se iznajmljuju fizičkim ili pravnim osobama.

| (21) | Industrija čini 25 % potrošnje energije u Uniji i znatan je korisnik grijanja i hlađenja, za koje se trenutačno koriste fosilna goriva u mjeri od 91 %. Međutim, 50 % potražnje za grijanjem i hlađenjem odnosi se na nisku temperaturu (< 200 oC), za koju postoje troškovno učinkovite opcije za energiju iz obnovljivih izvora, među ostalim i 
  izravna
  elektrifikacija
  iz obnovljivih izvora, industrijske toplinske crpke i geotermalna rješenja
  . Osim toga, industrija upotrebljava neobnovljive izvore kao sirovine za proizvodnju proizvoda kao što su čelik ili kemikalije. Današnje odluke o industrijskim ulaganjima odredit će buduće industrijske procese i energetske opcije koje industrija može razmotriti i zato je važno da te odluke o ulaganjima budu otporne na buduće promjene
  i da ne dovedu do neupotrebljive imovine
  . Stoga bi trebalo uspostaviti referentne vrijednosti kako bi se industriju potaknulo da prijeđe na proizvodne procese koji se temelje na obnovljivim izvorima energije i koje ne
  pokreću
  samo obnovljivi izvori energije, već upotrebljavaju i sirovine iz obnovljivih izvora kao što je obnovljivi vodik. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Industrija čini 25 % potrošnje energije u Uniji i znatan je korisnik grijanja i hlađenja, za koje se trenutačno koriste fosilna goriva u mjeri od 91 %. Međutim, 50 % potražnje za grijanjem i hlađenjem odnosi se na nisku temperaturu (< 200 oC), za koju postoje troškovno učinkovite opcije za energiju iz obnovljivih izvora, među ostalim i 
  izravna
  elektrifikacija
  iz obnovljivih izvora, industrijske toplinske crpke i geotermalna rješenja
  . Osim toga, industrija upotrebljava neobnovljive izvore kao sirovine za proizvodnju proizvoda kao što su čelik ili kemikalije. Današnje odluke o industrijskim ulaganjima odredit će buduće industrijske procese i energetske opcije koje industrija može razmotriti i zato je važno da te odluke o ulaganjima budu otporne na buduće promjene
  i da ne dovedu do neupotrebljive imovine
  . Stoga bi trebalo uspostaviti referentne vrijednosti kako bi se industriju potaknulo da prijeđe na proizvodne procese koji se temelje na obnovljivim izvorima energije i koje ne
  pokreću
  samo obnovljivi izvori energije, već upotrebljavaju i sirovine iz obnovljivih izvora kao što je obnovljivi vodik. ▌

| (21.a) | Države članice trebale bi promicati potrebne instrumente za prostorno planiranje kojima se klasificiraju poljoprivredna tla i utvrđuju tla visoke poljoprivredne vrijednosti na temelju njihovih edafoloških obilježja. Države članice trebale bi u svojim politikama u području razvoja i poticanja energije iz obnovljivih izvora očuvati svrhu tih tala za uporabu u poljoprivredi i stočarstvu. |
| --- | --- |

(21.a)

Države članice trebale bi promicati potrebne instrumente za prostorno planiranje kojima se klasificiraju poljoprivredna tla i utvrđuju tla visoke poljoprivredne vrijednosti na temelju njihovih edafoloških obilježja. Države članice trebale bi u svojim politikama u području razvoja i poticanja energije iz obnovljivih izvora očuvati svrhu tih tala za uporabu u poljoprivredi i stočarstvu.

| (22) | U primjeni načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla mogu se upotrebljavati u energetske svrhe, ali i u neenergetske svrhe kao sirovine ili industrijske sirovine kao što su čelik ili kemikalije. Uporabom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla u obje svrhe iskorištava se njihov puni potencijal za zamjenu fosilnih goriva koja se koriste kao sirovine i za smanjenje emisija stakleničkih plinova u 
  industrijskim procesima koje je teško elektrificirati
  te bi stoga trebala biti uključena u cilj za uporabu obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla. Nacionalne mjere za potporu uvođenju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla u 
  tim industrijskim sektorima
  ne bi trebale dovesti do povećanja neto onečišćenja zbog povećane potražnje za proizvodnjom električne energije koja se zadovoljava fosilnim gorivima koja najviše onečišćuju, kao što su ugljen, dizel, lignit, naftni treset i naftni škriljevac. |
| --- | --- |

(22)

U primjeni načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla mogu se upotrebljavati u energetske svrhe, ali i u neenergetske svrhe kao sirovine ili industrijske sirovine kao što su čelik ili kemikalije. Uporabom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla u obje svrhe iskorištava se njihov puni potencijal za zamjenu fosilnih goriva koja se koriste kao sirovine i za smanjenje emisija stakleničkih plinova u 
  industrijskim procesima koje je teško elektrificirati
  te bi stoga trebala biti uključena u cilj za uporabu obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla. Nacionalne mjere za potporu uvođenju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla u 
  tim industrijskim sektorima
  ne bi trebale dovesti do povećanja neto onečišćenja zbog povećane potražnje za proizvodnjom električne energije koja se zadovoljava fosilnim gorivima koja najviše onečišćuju, kao što su ugljen, dizel, lignit, naftni treset i naftni škriljevac.

| (22.a) | Kako je utvrđeno u strategiji EU-a za vodik, niskougljična goriva i niskougljični vodik mogu imati ulogu u energetskoj tranziciji kako bi se smanjile emisije postojećih goriva. Budući da niskougljična goriva i niskougljični vodik nisu goriva iz obnovljivih izvora, revizijom Direktive (EU).../... [Direktiva o plinu i vodiku] trebale bi se definirati dodatne odredbe o ulozi niskougljičnih goriva i niskougljičnog vodika u postizanju ugljične neutralnosti do 2050. |
| --- | --- |

(22.a)

Kako je utvrđeno u strategiji EU-a za vodik, niskougljična goriva i niskougljični vodik mogu imati ulogu u energetskoj tranziciji kako bi se smanjile emisije postojećih goriva. Budući da niskougljična goriva i niskougljični vodik nisu goriva iz obnovljivih izvora, revizijom Direktive (EU).../... [Direktiva o plinu i vodiku] trebale bi se definirati dodatne odredbe o ulozi niskougljičnih goriva i niskougljičnog vodika u postizanju ugljične neutralnosti do 2050.

| (23) | Povećanje ambicija u sektoru grijanja i hlađenja ključno je za postizanje općeg cilja u pogledu energije iz obnovljivih izvora s obzirom na to da grijanje i hlađenje čine otprilike polovinu potrošnje energije u Uniji i obuhvaćaju širok raspon krajnjih namjena i tehnologija u zgradama, industriji te centraliziranom grijanju i hlađenju. Kako bi se ubrzalo povećanje obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje, godišnje povećanje od 1,1 ▌postotnog boda trebalo bi postati obvezujuće kao minimum za sve države članice,
  uz okvirnu ciljnu vrijednost i do 2,3 u skladu s razinom iz REPowerEU-a
  . Za države članice u kojima je udio energije iz obnovljivih izvora veći od 50 % u sektoru grijanja i hlađenja trebalo bi i dalje biti moguće primjenjivati samo polovinu obvezujuće godišnje stope povećanja, a države članice u kojima je taj udio 60 % ili više mogu računati da svaki takav udio ispunjava prosječnu godišnju stopu povećanja u skladu s člankom 23. stavkom 2. točkama (b) i (c).
  Države članice bi, uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti te u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu, trebale provesti procjenu svog potencijala energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja te uporabe otpadne topline i hladnoće
  . Osim toga, trebalo bi utvrditi posebne nadopune za pojedine države članice preraspodjelom dodatnih nastojanja na željenu razinu energije iz obnovljivih izvora 2030. među državama članicama na temelju BDP-a i troškovne učinkovitosti. U Direktivu (EU) 2018/2001 trebalo bi uključiti i duži popis različitih mjera kako bi se olakšalo povećanje udjela obnovljivih izvora energije u sustavu grijanja i hlađenja. Države članice trebale bi provesti tri mjere s popisa mjera.
  Pri donošenju i provedbi tih mjera države članice trebale bi osigurati njihovu pristupačnost za sve potrošače, posebno za one koji žive u kućanstvima s niskim prihodima ili u ranjivim kućanstvima, i trebale bi zahtijevati da znatan udio mjera dobije prioritet u kućanstvima s niskim prihodima koja su u opasnosti od energetskog siromaštva i koja se nalaze u socijalnim stanovima [Am. 38]. |
| --- | --- |

(23)

Povećanje ambicija u sektoru grijanja i hlađenja ključno je za postizanje općeg cilja u pogledu energije iz obnovljivih izvora s obzirom na to da grijanje i hlađenje čine otprilike polovinu potrošnje energije u Uniji i obuhvaćaju širok raspon krajnjih namjena i tehnologija u zgradama, industriji te centraliziranom grijanju i hlađenju. Kako bi se ubrzalo povećanje obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje, godišnje povećanje od 1,1 ▌postotnog boda trebalo bi postati obvezujuće kao minimum za sve države članice,
  uz okvirnu ciljnu vrijednost i do 2,3 u skladu s razinom iz REPowerEU-a
  . Za države članice u kojima je udio energije iz obnovljivih izvora veći od 50 % u sektoru grijanja i hlađenja trebalo bi i dalje biti moguće primjenjivati samo polovinu obvezujuće godišnje stope povećanja, a države članice u kojima je taj udio 60 % ili više mogu računati da svaki takav udio ispunjava prosječnu godišnju stopu povećanja u skladu s člankom 23. stavkom 2. točkama (b) i (c).
  Države članice bi, uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti te u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu, trebale provesti procjenu svog potencijala energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja te uporabe otpadne topline i hladnoće
  . Osim toga, trebalo bi utvrditi posebne nadopune za pojedine države članice preraspodjelom dodatnih nastojanja na željenu razinu energije iz obnovljivih izvora 2030. među državama članicama na temelju BDP-a i troškovne učinkovitosti. U Direktivu (EU) 2018/2001 trebalo bi uključiti i duži popis različitih mjera kako bi se olakšalo povećanje udjela obnovljivih izvora energije u sustavu grijanja i hlađenja. Države članice trebale bi provesti tri mjere s popisa mjera.
  Pri donošenju i provedbi tih mjera države članice trebale bi osigurati njihovu pristupačnost za sve potrošače, posebno za one koji žive u kućanstvima s niskim prihodima ili u ranjivim kućanstvima, i trebale bi zahtijevati da znatan udio mjera dobije prioritet u kućanstvima s niskim prihodima koja su u opasnosti od energetskog siromaštva i koja se nalaze u socijalnim stanovima [Am. 38].

| (24) | Kako bi veća uloga centraliziranoga grijanja i hlađenja bila popraćena boljim informiranjem potrošača, primjereno je pojasniti i poboljšati objavljivanje udjela obnovljivih izvora energije
  , povezanih emisija stakleničkih plinova i
  energetske učinkovitosti tih sustava. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi veća uloga centraliziranoga grijanja i hlađenja bila popraćena boljim informiranjem potrošača, primjereno je pojasniti i poboljšati objavljivanje udjela obnovljivih izvora energije
  , povezanih emisija stakleničkih plinova i
  energetske učinkovitosti tih sustava.

| (24.a) | Poljoprivredni sektor ima potencijal za proizvodnju dodatne električne energije iz obnovljivih izvora. Ta se električna energija iz obnovljivih izvora proizvodi decentralizirano, što predstavlja priliku u okviru energetske tranzicije. Kako bi se ta električna energija stavila u mrežu, ta mreža mora imati dovoljan kapacitet. Međutim, u ruralnim područjima mreža često prestaje i stoga nema dovoljno kapaciteta za prihvat dodatne električne energije. U ruralnim područjima trebalo bi snažno poticati jačanje mreže kako bi poljoprivredna gospodarstva doista mogla ostvariti svoj potencijalni doprinos energetskoj tranziciji putem decentralizirane proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

(24.a)

Poljoprivredni sektor ima potencijal za proizvodnju dodatne električne energije iz obnovljivih izvora. Ta se električna energija iz obnovljivih izvora proizvodi decentralizirano, što predstavlja priliku u okviru energetske tranzicije. Kako bi se ta električna energija stavila u mrežu, ta mreža mora imati dovoljan kapacitet. Međutim, u ruralnim područjima mreža često prestaje i stoga nema dovoljno kapaciteta za prihvat dodatne električne energije. U ruralnim područjima trebalo bi snažno poticati jačanje mreže kako bi poljoprivredna gospodarstva doista mogla ostvariti svoj potencijalni doprinos energetskoj tranziciji putem decentralizirane proizvodnje električne energije.

| (24.b) | Mala postrojenja za proizvodnju energije na poljoprivrednim gospodarstvima imaju golem potencijal za povećanje kružnosti na poljoprivrednim gospodarstvima pretvaranjem tokova otpada i preostalog otpada s poljoprivrednog gospodarstva, među ostalim gnojiva, u toplinu i električnu energiju. Stoga bi trebalo ukloniti sve prepreke kako bi se poljoprivrednike potaknulo na ulaganje u te tehnologije, kao što su postrojenja za anaerobnu digestiju, u cilju prelaska na kružno poljoprivredno gospodarstvo. Jedna od tih prepreka jest vrednovanje ostataka dobivenih u procesima, na primjer dušika dobivenog iz stajskog gnojiva, kao i amonijevog sulfata, koji bi se trebali moći kategorizirati i upotrebljavati kao gnojiva. |
| --- | --- |

(24.b)

Mala postrojenja za proizvodnju energije na poljoprivrednim gospodarstvima imaju golem potencijal za povećanje kružnosti na poljoprivrednim gospodarstvima pretvaranjem tokova otpada i preostalog otpada s poljoprivrednog gospodarstva, među ostalim gnojiva, u toplinu i električnu energiju. Stoga bi trebalo ukloniti sve prepreke kako bi se poljoprivrednike potaknulo na ulaganje u te tehnologije, kao što su postrojenja za anaerobnu digestiju, u cilju prelaska na kružno poljoprivredno gospodarstvo. Jedna od tih prepreka jest vrednovanje ostataka dobivenih u procesima, na primjer dušika dobivenog iz stajskog gnojiva, kao i amonijevog sulfata, koji bi se trebali moći kategorizirati i upotrebljavati kao gnojiva.

| (25) | Moderni učinkoviti sustavi centraliziranoga grijanja i hlađenja koji se temelje na obnovljivim izvorima energije pokazali su svoj potencijal za pružanje isplativih rješenja za integraciju energije iz obnovljivih izvora, povećanu energetsku učinkovitost i integraciju energetskog sustava, čime se olakšava opća dekarbonizacija sektora grijanja i hlađenja. Kako bi se osiguralo iskorištavanje tog potencijala, godišnje povećanje energije iz obnovljivih izvora i/ili otpadne topline u centraliziranom grijanju i hlađenju trebalo bi povećati s 1 postotnog boda na
  2,3
  postotna boda bez promjene okvirne prirode tog povećanja, što odražava neujednačen razvoj te vrste mreže na razini Unije. |
| --- | --- |

(25)

Moderni učinkoviti sustavi centraliziranoga grijanja i hlađenja koji se temelje na obnovljivim izvorima energije pokazali su svoj potencijal za pružanje isplativih rješenja za integraciju energije iz obnovljivih izvora, povećanu energetsku učinkovitost i integraciju energetskog sustava, čime se olakšava opća dekarbonizacija sektora grijanja i hlađenja. Kako bi se osiguralo iskorištavanje tog potencijala, godišnje povećanje energije iz obnovljivih izvora i/ili otpadne topline u centraliziranom grijanju i hlađenju trebalo bi povećati s 1 postotnog boda na
  2,3
  postotna boda bez promjene okvirne prirode tog povećanja, što odražava neujednačen razvoj te vrste mreže na razini Unije.

| (26) | Kako bi se odrazile povećana važnost centraliziranoga grijanja i hlađenja i potreba za usmjeravanjem razvoja tih mreža prema uključivanju više energije iz obnovljivih izvora, primjereno je utvrditi zahtjeve kako bi se osiguralo povezivanje opskrbljivača trećih strana koji opskrbljuju energijom iz obnovljivih izvora i otpadnom toplinom i hladnoćom s mrežnim sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja iznad 25 MW. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se odrazile povećana važnost centraliziranoga grijanja i hlađenja i potreba za usmjeravanjem razvoja tih mreža prema uključivanju više energije iz obnovljivih izvora, primjereno je utvrditi zahtjeve kako bi se osiguralo povezivanje opskrbljivača trećih strana koji opskrbljuju energijom iz obnovljivih izvora i otpadnom toplinom i hladnoćom s mrežnim sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja iznad 25 MW.

| (27) | Otpadna toplina i hladnoća nedovoljno se upotrebljavaju unatoč njihovoj širokoj dostupnosti, što dovodi do rasipanja resursa, niže energetske učinkovitosti u nacionalnim energetskim sustavima i veće potrošnje energije u Uniji nego što je potrebno. Zahtjevi za bolju koordinaciju između operatora centraliziranoga grijanja i hlađenja, industrijskih i tercijarnih sektora i lokalnih vlasti mogli bi olakšati dijalog i suradnju potrebnu za iskorištavanje isplativog potencijala otpadne topline i hladnoće putem centraliziranoga grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

(27)

Otpadna toplina i hladnoća nedovoljno se upotrebljavaju unatoč njihovoj širokoj dostupnosti, što dovodi do rasipanja resursa, niže energetske učinkovitosti u nacionalnim energetskim sustavima i veće potrošnje energije u Uniji nego što je potrebno. Zahtjevi za bolju koordinaciju između operatora centraliziranoga grijanja i hlađenja, industrijskih i tercijarnih sektora i lokalnih vlasti mogli bi olakšati dijalog i suradnju potrebnu za iskorištavanje isplativog potencijala otpadne topline i hladnoće putem centraliziranoga grijanja i hlađenja.

| (28) | Kako bi se osigurala potpuna integracija centraliziranoga grijanja i hlađenja u energetski sektor, potrebno je proširiti suradnju s operatorima distribucijskih sustava električne energije na operatore prijenosnih sustava za električnu energiju i proširiti opseg suradnje na planiranje ulaganja u mrežu i tržišta kako bi se bolje iskoristio potencijal centraliziranoga grijanja i hlađenja za pružanje usluga fleksibilnosti na tržištima električne energije. Trebala bi se omogućiti i daljnja suradnja s operatorima plinskih mreža, uključujući vodikove i druge energetske mreže, kako bi se osigurala šira integracija među nositeljima energije i njihova najisplativija uporaba. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osigurala potpuna integracija centraliziranoga grijanja i hlađenja u energetski sektor, potrebno je proširiti suradnju s operatorima distribucijskih sustava električne energije na operatore prijenosnih sustava za električnu energiju i proširiti opseg suradnje na planiranje ulaganja u mrežu i tržišta kako bi se bolje iskoristio potencijal centraliziranoga grijanja i hlađenja za pružanje usluga fleksibilnosti na tržištima električne energije. Trebala bi se omogućiti i daljnja suradnja s operatorima plinskih mreža, uključujući vodikove i druge energetske mreže, kako bi se osigurala šira integracija među nositeljima energije i njihova najisplativija uporaba.

| (29) | Uporabom obnovljivih goriva i električne energije iz obnovljivih izvora u prometu može se pridonijeti dekarbonizaciji prometnog sektora Unije na troškovno učinkovit način i poboljšati, među ostalim, energetsku diversifikaciju u tom sektoru uz istodobno promicanje inovacija, rasta i radnih mjesta u gospodarstvu Unije te smanjenje ovisnosti o uvozu energije. Kako bi se postigao povećani cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova koji je definirala Unija, trebalo bi povećati razinu energije iz obnovljivih izvora isporučene svim vrstama prijevoza u Uniji. Izražavanjem cilja u području prometa kao cilja smanjenja intenziteta stakleničkih plinova potaknulo bi se sve veće korištenje troškovno najisplativijih i najučinkovitijih goriva u pogledu smanjenja stakleničkih plinova u prometu. Osim toga, cilj smanjenja intenziteta stakleničkih plinova potaknuo bi inovacije i postavio jasnu referentnu vrijednost za usporedbu vrsta goriva i električne energije iz obnovljivih izvora ovisno o intenzitetu stakleničkih plinova. U skladu s time povećanjem razine energetskog cilja u pogledu naprednih biogoriva i bioplina te uvođenjem cilja za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla osigurala bi se povećana uporaba obnovljivih goriva s najmanjim utjecajem na okoliš u načinima prijevoza koje je teško elektrificirati. Postizanje tih ciljeva trebalo bi se osigurati obvezama opskrbljivača gorivom te drugim mjerama iz [Uredbe (EU) 2021/XXX o uporabi obnovljivih i niskougljičnih goriva u pomorskom prometu – inicijativa FuelEU Maritime i Uredbe (EU) 2021/XXX o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni promet]. Namjenske obveze za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom trebale bi se utvrditi samo u skladu s [Uredbom (EU) 2021/XXX o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni promet]. |
| --- | --- |

(29)

Uporabom obnovljivih goriva i električne energije iz obnovljivih izvora u prometu može se pridonijeti dekarbonizaciji prometnog sektora Unije na troškovno učinkovit način i poboljšati, među ostalim, energetsku diversifikaciju u tom sektoru uz istodobno promicanje inovacija, rasta i radnih mjesta u gospodarstvu Unije te smanjenje ovisnosti o uvozu energije. Kako bi se postigao povećani cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova koji je definirala Unija, trebalo bi povećati razinu energije iz obnovljivih izvora isporučene svim vrstama prijevoza u Uniji. Izražavanjem cilja u području prometa kao cilja smanjenja intenziteta stakleničkih plinova potaknulo bi se sve veće korištenje troškovno najisplativijih i najučinkovitijih goriva u pogledu smanjenja stakleničkih plinova u prometu. Osim toga, cilj smanjenja intenziteta stakleničkih plinova potaknuo bi inovacije i postavio jasnu referentnu vrijednost za usporedbu vrsta goriva i električne energije iz obnovljivih izvora ovisno o intenzitetu stakleničkih plinova. U skladu s time povećanjem razine energetskog cilja u pogledu naprednih biogoriva i bioplina te uvođenjem cilja za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla osigurala bi se povećana uporaba obnovljivih goriva s najmanjim utjecajem na okoliš u načinima prijevoza koje je teško elektrificirati. Postizanje tih ciljeva trebalo bi se osigurati obvezama opskrbljivača gorivom te drugim mjerama iz [Uredbe (EU) 2021/XXX o uporabi obnovljivih i niskougljičnih goriva u pomorskom prometu – inicijativa FuelEU Maritime i Uredbe (EU) 2021/XXX o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni promet]. Namjenske obveze za opskrbljivače zrakoplovnim gorivom trebale bi se utvrditi samo u skladu s [Uredbom (EU) 2021/XXX o osiguravanju jednakih uvjeta za održivi zračni promet].

| (29.a) | Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je stratešku važnost prometnog sektora. Uvođenje zelenih traka, kojima su osigurani sigurni lanci opskrbe za zdravstvenu skrb i hitne službe, osnovna opskrba hranom i farmaceutski proizvodi, bila je dobra praksa koja bi u budućnosti trebala imati prednost pred smanjenjem emisija u kriznim vremenima. |
| --- | --- |

(29.a)

Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je stratešku važnost prometnog sektora. Uvođenje zelenih traka, kojima su osigurani sigurni lanci opskrbe za zdravstvenu skrb i hitne službe, osnovna opskrba hranom i farmaceutski proizvodi, bila je dobra praksa koja bi u budućnosti trebala imati prednost pred smanjenjem emisija u kriznim vremenima.

| (29.b) | Uvođenje ili ugradnja pogonskih sustava koji rade na vjetar ili s pomoću vjetra smatra se obnovljivim izvorom energije i jednim od rješenja za dekarbonizaciju pomorskog prometa. |
| --- | --- |

(29.b)

Uvođenje ili ugradnja pogonskih sustava koji rade na vjetar ili s pomoću vjetra smatra se obnovljivim izvorom energije i jednim od rješenja za dekarbonizaciju pomorskog prometa.

| (30) | Elektromobilnost će imati ključnu ulogu u dekarbonizaciji prometnog sektora. Kako bi se potaknuo daljnji razvoj elektromobilnosti, države članice trebale bi uspostaviti mehanizam jedinica kojim se operatorima javno dostupnih mjesta za punjenje omogućuje da opskrbom električnom energijom iz obnovljivih izvora
  ili energijom iz obnovljivih izvora
  pridonose ispunjavanju obveze koju su države članice uvele u pogledu opskrbljivača gorivom.
  Države članice u taj mehanizam mogu uključiti privatne stanice za punjenje ako se može dokazati da se električnom energijom iz obnovljivih izvora koja se dostavlja tim stanicama za punjenje opskrbljuju isključivo električna vozila.
  Iako se takvim mehanizmom podupire električna energija u prometu, važno je da države članice nastave postavljati ambiciozne ciljeve za dekarbonizaciju svoje kombinacije tekućih goriva
  , posebno
  u 
  prometnim sektorima koje je teško dekarbonizirati, kao što su pomorstvo i zrakoplovstvo, gdje je izravna elektrifikacija puno teža. |
| --- | --- |

(30)

Elektromobilnost će imati ključnu ulogu u dekarbonizaciji prometnog sektora. Kako bi se potaknuo daljnji razvoj elektromobilnosti, države članice trebale bi uspostaviti mehanizam jedinica kojim se operatorima javno dostupnih mjesta za punjenje omogućuje da opskrbom električnom energijom iz obnovljivih izvora
  ili energijom iz obnovljivih izvora
  pridonose ispunjavanju obveze koju su države članice uvele u pogledu opskrbljivača gorivom.
  Države članice u taj mehanizam mogu uključiti privatne stanice za punjenje ako se može dokazati da se električnom energijom iz obnovljivih izvora koja se dostavlja tim stanicama za punjenje opskrbljuju isključivo električna vozila.
  Iako se takvim mehanizmom podupire električna energija u prometu, važno je da države članice nastave postavljati ambiciozne ciljeve za dekarbonizaciju svoje kombinacije tekućih goriva
  , posebno
  u 
  prometnim sektorima koje je teško dekarbonizirati, kao što su pomorstvo i zrakoplovstvo, gdje je izravna elektrifikacija puno teža.

| (30.a) | Vodik se može upotrebljavati kao sirovina ili kao izvor energije u industrijskim i kemijskim procesima te u zračnom i pomorskom prometu i može doprinijeti dekarbonizaciji sektora u kojima izravna elektrifikacija nije tehnološki moguća ili konkurentna, kao i za skladištenje energije kako bi se, prema potrebi, uravnotežio energetski sustav, čime bi se znatno doprinijelo integraciji energetskih sustava. |
| --- | --- |

(30.a)

Vodik se može upotrebljavati kao sirovina ili kao izvor energije u industrijskim i kemijskim procesima te u zračnom i pomorskom prometu i može doprinijeti dekarbonizaciji sektora u kojima izravna elektrifikacija nije tehnološki moguća ili konkurentna, kao i za skladištenje energije kako bi se, prema potrebi, uravnotežio energetski sustav, čime bi se znatno doprinijelo integraciji energetskih sustava.

| (30.b) | Regulatornim okvirom i inicijativama Unije usmjerenima na postizanje ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova trebalo bi poduprijeti prelazak industrije na održiviji europski energetski sustav, posebno pri utvrđivanju novih ciljeva i pragova proizvodnje. |
| --- | --- |

(30.b)

Regulatornim okvirom i inicijativama Unije usmjerenima na postizanje ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova trebalo bi poduprijeti prelazak industrije na održiviji europski energetski sustav, posebno pri utvrđivanju novih ciljeva i pragova proizvodnje.

| (31) | Politikom Unije u području energije iz obnovljivih izvora nastoji se pridonijeti postizanju ciljeva Europske unije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena u vidu smanjenja emisija stakleničkih plinova. U ostvarivanju tog cilja ključno je pridonijeti i širim ciljevima u području okoliša, a posebno sprečavanju gubitka bioraznolikosti, na što negativno utječu neizravne promjene uporabe zemljišta povezane s proizvodnjom određenih biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase.
  Isto tako, neprimjereno planiranje postrojenja za velike projekte vjetroelektrana ili fotonaponske projekte može imati neželjene učinke na bioraznolikost, krajolike i lokalne zajednice. U obzir bi trebalo uzeti i neizravne učinke krčenja šuma i zbijanja tla, učinke vjetroturbina i sukobe oko uporabe zemljišta za solarne elektrane.
  Doprinos tim ciljevima u području klime i okoliša važno je i dugotrajno međugeneracijsko pitanje za građane Unije i zakonodavca Unije.
  Unija bi stoga trebala promicati goriva u količinama koje uravnotežuju potrebnu ambiciju s potrebom da se izbjegne pridonošenje izravnoj i neizravnoj prenamjeni zemljišta.
  Posljedično, promjene u načinu izračuna cilja za područje prometa ne bi trebale utjecati na utvrđena ograničenja o tome kako uračunati u taj cilj određena goriva proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje s jedne strane i goriva s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta s druge strane. Osim toga, kako se ne bi stvorio poticaj za korištenje biogoriva i bioplina proizvedenih iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje u prijevozu
  te kako bi se u obzir uzeo rat u Ukrajini
  , države članice trebale bi i dalje moći birati hoće li ih računati u okviru cilja za područje prometa ili neće. Ako ih ne uračunaju, mogu u skladu s tim smanjiti cilj smanjenja intenziteta stakleničkih plinova pod pretpostavkom da se u okviru biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje uštedi 50 % emisija stakleničkih plinova, što odgovara tipičnim vrijednostima navedenima u prilogu ovoj Direktivi za uštede emisija stakleničkih plinova iz najrelevantnijih načina proizvodnje biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, kao i minimalni prag uštede stakleničkih plinova koji se primjenjuje na većinu postrojenja koja proizvode takva biogoriva.
  K tomu, države članice trebale bi razmotriti i osiguravanje dodatne opskrbe hranom radi stabilizacije globalnih tržišta prehrambenih proizvoda. |
| --- | --- |

(31)

Politikom Unije u području energije iz obnovljivih izvora nastoji se pridonijeti postizanju ciljeva Europske unije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena u vidu smanjenja emisija stakleničkih plinova. U ostvarivanju tog cilja ključno je pridonijeti i širim ciljevima u području okoliša, a posebno sprečavanju gubitka bioraznolikosti, na što negativno utječu neizravne promjene uporabe zemljišta povezane s proizvodnjom određenih biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase.
  Isto tako, neprimjereno planiranje postrojenja za velike projekte vjetroelektrana ili fotonaponske projekte može imati neželjene učinke na bioraznolikost, krajolike i lokalne zajednice. U obzir bi trebalo uzeti i neizravne učinke krčenja šuma i zbijanja tla, učinke vjetroturbina i sukobe oko uporabe zemljišta za solarne elektrane.
  Doprinos tim ciljevima u području klime i okoliša važno je i dugotrajno međugeneracijsko pitanje za građane Unije i zakonodavca Unije.
  Unija bi stoga trebala promicati goriva u količinama koje uravnotežuju potrebnu ambiciju s potrebom da se izbjegne pridonošenje izravnoj i neizravnoj prenamjeni zemljišta.
  Posljedično, promjene u načinu izračuna cilja za područje prometa ne bi trebale utjecati na utvrđena ograničenja o tome kako uračunati u taj cilj određena goriva proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje s jedne strane i goriva s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta s druge strane. Osim toga, kako se ne bi stvorio poticaj za korištenje biogoriva i bioplina proizvedenih iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje u prijevozu
  te kako bi se u obzir uzeo rat u Ukrajini
  , države članice trebale bi i dalje moći birati hoće li ih računati u okviru cilja za područje prometa ili neće. Ako ih ne uračunaju, mogu u skladu s tim smanjiti cilj smanjenja intenziteta stakleničkih plinova pod pretpostavkom da se u okviru biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje uštedi 50 % emisija stakleničkih plinova, što odgovara tipičnim vrijednostima navedenima u prilogu ovoj Direktivi za uštede emisija stakleničkih plinova iz najrelevantnijih načina proizvodnje biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, kao i minimalni prag uštede stakleničkih plinova koji se primjenjuje na većinu postrojenja koja proizvode takva biogoriva.
  K tomu, države članice trebale bi razmotriti i osiguravanje dodatne opskrbe hranom radi stabilizacije globalnih tržišta prehrambenih proizvoda.

| (31.a) | Trebalo bi uzeti u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se priznaje posebna ugroženost najudaljenijih regija koja proizlazi iz njihove udaljenosti od kopnenih regija, izoliranosti, male površine, nepovoljne topografije i klime te gospodarske ovisnosti o nekoliko proizvoda, što su okolnosti koje u velikoj mjeri ograničavaju njihov razvoj i stvaraju znatne dodatne troškove u mnogim područjima, posebno u prometu. Napori koji se ulažu i ciljevi koji su utvrđeni na europskoj razini za smanjenje emisija stakleničkih plinova moraju se prilagoditi toj teškoj situaciji, uz ravnotežu između okolišnih ciljeva i visokih socijalnih troškova tih regija. |
| --- | --- |

(31.a)

Trebalo bi uzeti u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se priznaje posebna ugroženost najudaljenijih regija koja proizlazi iz njihove udaljenosti od kopnenih regija, izoliranosti, male površine, nepovoljne topografije i klime te gospodarske ovisnosti o nekoliko proizvoda, što su okolnosti koje u velikoj mjeri ograničavaju njihov razvoj i stvaraju znatne dodatne troškove u mnogim područjima, posebno u prometu. Napori koji se ulažu i ciljevi koji su utvrđeni na europskoj razini za smanjenje emisija stakleničkih plinova moraju se prilagoditi toj teškoj situaciji, uz ravnotežu između okolišnih ciljeva i visokih socijalnih troškova tih regija.

| (32) | Izražavanjem cilja u području prometa kao cilja smanjenja intenziteta stakleničkih plinova nepotrebno je upotrebljavati multiplikatore za promicanje određenih obnovljivih izvora energije. To je zato što se različitim obnovljivim izvorima energije štede različite količine emisija stakleničkih plinova i stoga se na različit način pridonosi cilju. Trebalo bi se smatrati da električna energija iz obnovljivih izvora ima nultu stopu emisija, što znači da se njome uštedi 100 % emisija u usporedbi s električnom energijom proizvedenom iz fosilnih goriva. Time će se potaknuti uporaba električne energije iz obnovljivih izvora jer nije vjerojatno da će se obnovljivim gorivima i gorivima iz recikliranog ugljika ostvariti tako visok postotak ušteda. Elektrifikacija koja se oslanja na obnovljive izvore energije stoga bi postala najučinkovitiji način dekarbonizacije cestovnog prometa. Osim toga, radi promicanja uporabe poboljšanih biogoriva te bioplina i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla u zrakoplovnom i pomorskom prijevozu, koje je teško elektrificirati, primjereno je zadržati multiplikator za goriva isporučena u tim načinima prijevoza kad se uračuna u posebne ciljeve postavljene za ta goriva. |
| --- | --- |

(32)

Izražavanjem cilja u području prometa kao cilja smanjenja intenziteta stakleničkih plinova nepotrebno je upotrebljavati multiplikatore za promicanje određenih obnovljivih izvora energije. To je zato što se različitim obnovljivim izvorima energije štede različite količine emisija stakleničkih plinova i stoga se na različit način pridonosi cilju. Trebalo bi se smatrati da električna energija iz obnovljivih izvora ima nultu stopu emisija, što znači da se njome uštedi 100 % emisija u usporedbi s električnom energijom proizvedenom iz fosilnih goriva. Time će se potaknuti uporaba električne energije iz obnovljivih izvora jer nije vjerojatno da će se obnovljivim gorivima i gorivima iz recikliranog ugljika ostvariti tako visok postotak ušteda. Elektrifikacija koja se oslanja na obnovljive izvore energije stoga bi postala najučinkovitiji način dekarbonizacije cestovnog prometa. Osim toga, radi promicanja uporabe poboljšanih biogoriva te bioplina i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla u zrakoplovnom i pomorskom prijevozu, koje je teško elektrificirati, primjereno je zadržati multiplikator za goriva isporučena u tim načinima prijevoza kad se uračuna u posebne ciljeve postavljene za ta goriva.

| (33) | Izravna elektrifikacija sektora krajnje potrošnje, uključujući prometni sektor, pridonosi učinkovitosti sustava i olakšava prelazak na energetski sustav koji se temelji na energiji iz obnovljivih izvora. Stoga je to samo po sebi učinkovito sredstvo za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Shodno tome nije potrebno izraditi okvir za dodatnost koji bi se posebno primjenjivao na električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se isporučuje električnim vozilima u prometu. [Am. 10]. |
| --- | --- |

(33)

Izravna elektrifikacija sektora krajnje potrošnje, uključujući prometni sektor, pridonosi učinkovitosti sustava i olakšava prelazak na energetski sustav koji se temelji na energiji iz obnovljivih izvora. Stoga je to samo po sebi učinkovito sredstvo za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Shodno tome nije potrebno izraditi okvir za dodatnost koji bi se posebno primjenjivao na električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se isporučuje električnim vozilima u prometu. [Am. 10].

| (34) | Budući da se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla trebaju računati kao energija iz obnovljivih izvora bez obzira na sektor u kojem se troše, pravila za određivanje njihove obnovljive prirode kad su proizvedena iz električne energije, koja su se primjenjivala samo na ta goriva kad se koriste u sektoru prometa, trebala bi se proširiti na sva obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla, bez obzira na sektor u kojem se troše. |
| --- | --- |

(34)

Budući da se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla trebaju računati kao energija iz obnovljivih izvora bez obzira na sektor u kojem se troše, pravila za određivanje njihove obnovljive prirode kad su proizvedena iz električne energije, koja su se primjenjivala samo na ta goriva kad se koriste u sektoru prometa, trebala bi se proširiti na sva obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla, bez obzira na sektor u kojem se troše.

| (34a) | Električna energija proizvedena uz izravno priključenje na jedno ili više postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora može se u potpunosti smatrati obnovljivom električnom energijom ako se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla. Postrojenja dokazuju da je predmetna električna energija isporučena bez preuzimanja električne energije iz mreže. Električna energija preuzeta iz mreže može se smatrati potpuno obnovljivom ako se proizvodi isključivo iz obnovljivih izvora, a sklapanjem ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora dokazane su obnovljive značajke i ostali odgovarajući kriteriji. Kako bi se gorivo u potpunosti kvalificiralo kao obnovljivo gorivo nebiološkog podrijetla, zemljopisna korelacija trebala bi biti na razini države, a ne na razini zone trgovanja te bi se njome trebale uzeti u obzir i situacije na moru. Obnovljiva svojstva te električne energije navode se samo jednom i samo u jednom sektoru krajnje uporabe. Isto bi se trebalo primjenjivati na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla uvezena u Uniju.[Am. 11]. |
| --- | --- |

(34a)

Električna energija proizvedena uz izravno priključenje na jedno ili više postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora može se u potpunosti smatrati obnovljivom električnom energijom ako se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla. Postrojenja dokazuju da je predmetna električna energija isporučena bez preuzimanja električne energije iz mreže. Električna energija preuzeta iz mreže može se smatrati potpuno obnovljivom ako se proizvodi isključivo iz obnovljivih izvora, a sklapanjem ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora dokazane su obnovljive značajke i ostali odgovarajući kriteriji. Kako bi se gorivo u potpunosti kvalificiralo kao obnovljivo gorivo nebiološkog podrijetla, zemljopisna korelacija trebala bi biti na razini države, a ne na razini zone trgovanja te bi se njome trebale uzeti u obzir i situacije na moru. Obnovljiva svojstva te električne energije navode se samo jednom i samo u jednom sektoru krajnje uporabe. Isto bi se trebalo primjenjivati na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla uvezena u Uniju.[Am. 11].

| (35) | Kako bi se osigurala veća okolišna učinkovitost kriterija Unije za održivost i uštede emisija stakleničkih plinova za kruta goriva iz biomase u postrojenjima za grijanje, električnu energiju i hlađenje, minimalni prag za primjenjivost tih kriterija trebalo bi smanjiti sa sadašnjih 20 MW na
  7,5 MW
  . |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se osigurala veća okolišna učinkovitost kriterija Unije za održivost i uštede emisija stakleničkih plinova za kruta goriva iz biomase u postrojenjima za grijanje, električnu energiju i hlađenje, minimalni prag za primjenjivost tih kriterija trebalo bi smanjiti sa sadašnjih 20 MW na
  7,5 MW
  .

| (36) | Direktivom (EU) 2018/2001 ojačan je okvir za održivost bioenergije i uštede stakleničkih plinova utvrđivanjem kriterija za sve sektore krajnje potrošnje. Njome se utvrđuju posebna pravila za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase kojima se zahtijeva održivost sječe i uračunavanje emisija povezanih s promjenom uporabe zemljišta. Kako bi se postigla bolja zaštita posebno bioraznolikih staništa bogatih ugljikom, kao što su primarne šume
  i šume starog rasta
  , visoko bioraznolike šume, travnjaci, tresetišta
  i guštare
  , trebalo bi uvesti izuzeća i ograničenja za dobivanje šumske biomase iz tih područja, u skladu s pristupom za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase. Osim toga, kriteriji uštede emisija stakleničkih plinova trebali bi se primjenjivati i na postojeća postrojenja utemeljena na biomasi kako bi se osiguralo da proizvodnja bioenergije u svim takvim postrojenjima dovede do smanjenja emisija stakleničkih plinova u usporedbi s energijom proizvedenom od fosilnih goriva.
  Poluprirodne šume kao šume ili druga šumska zemljišta koja nisu ni primarna šuma ni plantažne šume i koja se uglavnom sastoje od autohtonog drveća i grmlja koje nije zasađeno imaju veliku bioraznolikost i klimatsku vrijednost te ih ne bi trebalo pretvoriti u plantažne šume ili na drugi način prouzročiti njihovo propadanje. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti znanosti o šumama kako bi se odgovorilo na otvorena pitanja i osigurali podaci jer su oni ključni za bolje razumijevanje uloge naših stabala kada je riječ o klimi, okolišu, gospodarstvu i društvu. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne i šumske biomase te obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla trebala bi se dobivati iz zemljišta ili šuma za koje se poštuju prava trećih strana na korištenje i pravo vlasništva nad zemljištem ili šumom dobivanjem njihova dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka, uz sudjelovanje institucija i organizacija koje ih predstavljaju, pri čemu se poštuju ljudska i radnička prava trećih strana, a dostupnost hrane i hrane za životinje za treće strane nije ugrožena. |
| --- | --- |

(36)

Direktivom (EU) 2018/2001 ojačan je okvir za održivost bioenergije i uštede stakleničkih plinova utvrđivanjem kriterija za sve sektore krajnje potrošnje. Njome se utvrđuju posebna pravila za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase kojima se zahtijeva održivost sječe i uračunavanje emisija povezanih s promjenom uporabe zemljišta. Kako bi se postigla bolja zaštita posebno bioraznolikih staništa bogatih ugljikom, kao što su primarne šume
  i šume starog rasta
  , visoko bioraznolike šume, travnjaci, tresetišta
  i guštare
  , trebalo bi uvesti izuzeća i ograničenja za dobivanje šumske biomase iz tih područja, u skladu s pristupom za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase. Osim toga, kriteriji uštede emisija stakleničkih plinova trebali bi se primjenjivati i na postojeća postrojenja utemeljena na biomasi kako bi se osiguralo da proizvodnja bioenergije u svim takvim postrojenjima dovede do smanjenja emisija stakleničkih plinova u usporedbi s energijom proizvedenom od fosilnih goriva.
  Poluprirodne šume kao šume ili druga šumska zemljišta koja nisu ni primarna šuma ni plantažne šume i koja se uglavnom sastoje od autohtonog drveća i grmlja koje nije zasađeno imaju veliku bioraznolikost i klimatsku vrijednost te ih ne bi trebalo pretvoriti u plantažne šume ili na drugi način prouzročiti njihovo propadanje. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti znanosti o šumama kako bi se odgovorilo na otvorena pitanja i osigurali podaci jer su oni ključni za bolje razumijevanje uloge naših stabala kada je riječ o klimi, okolišu, gospodarstvu i društvu. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne i šumske biomase te obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla trebala bi se dobivati iz zemljišta ili šuma za koje se poštuju prava trećih strana na korištenje i pravo vlasništva nad zemljištem ili šumom dobivanjem njihova dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka, uz sudjelovanje institucija i organizacija koje ih predstavljaju, pri čemu se poštuju ljudska i radnička prava trećih strana, a dostupnost hrane i hrane za životinje za treće strane nije ugrožena.

| (37) | Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za proizvođače obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika te za države članice, ako je Komisija u provedbenom aktu priznala dobrovoljne ili nacionalne programe kao dokaze ili pružanje točnih podataka o usklađenosti s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova te drugim zahtjevima iz ove Direktive, države članice trebale bi prihvatiti rezultate certifikacije koje izdaju takvi programi u okviru Komisijina priznanja. Kako bi se smanjilo opterećenje malih postrojenja, države članice trebale bi uspostaviti pojednostavnjeni mehanizam provjere za postrojenja snage između 5 i 
  20 MW
  . |
| --- | --- |

(37)

Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za proizvođače obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika te za države članice, ako je Komisija u provedbenom aktu priznala dobrovoljne ili nacionalne programe kao dokaze ili pružanje točnih podataka o usklađenosti s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova te drugim zahtjevima iz ove Direktive, države članice trebale bi prihvatiti rezultate certifikacije koje izdaju takvi programi u okviru Komisijina priznanja. Kako bi se smanjilo opterećenje malih postrojenja, države članice trebale bi uspostaviti pojednostavnjeni mehanizam provjere za postrojenja snage između 5 i 
  20 MW
  .

| (38) | Cilj je baze podataka Unije koju će uspostaviti Komisija omogućiti praćenje tekućih i plinovitih obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika. Njezino područje primjene trebalo bi proširiti s prometa na sve druge sektore krajnje potrošnje u kojima se takva goriva troše. To bi trebalo znatno pridonijeti sveobuhvatnom praćenju proizvodnje i potrošnje tih goriva, ublažavajući rizike od dvostrukog računanja ili nepravilnosti duž lanaca opskrbe obuhvaćenih bazom podataka Unije. Osim toga, kako bi se izbjegao rizik od dvostrukog ubrajanja istog plina iz obnovljivih izvora, jamstvo o podrijetlu izdano za svaku pošiljku plina iz obnovljivih izvora koja je registrirana u bazi podataka trebalo bi poništiti.
  Ta baza podataka trebala bi biti javno dostupna na otvoren, transparentan i korisniku prilagođen način. Komisija bi trebala objavljivati godišnja izvješća za javnost o informacijama koje su unesene u bazu podataka Unije, uključujući količine, geografsko podrijetlo i vrstu sirovine za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. |
| --- | --- |

(38)

Cilj je baze podataka Unije koju će uspostaviti Komisija omogućiti praćenje tekućih i plinovitih obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika. Njezino područje primjene trebalo bi proširiti s prometa na sve druge sektore krajnje potrošnje u kojima se takva goriva troše. To bi trebalo znatno pridonijeti sveobuhvatnom praćenju proizvodnje i potrošnje tih goriva, ublažavajući rizike od dvostrukog računanja ili nepravilnosti duž lanaca opskrbe obuhvaćenih bazom podataka Unije. Osim toga, kako bi se izbjegao rizik od dvostrukog ubrajanja istog plina iz obnovljivih izvora, jamstvo o podrijetlu izdano za svaku pošiljku plina iz obnovljivih izvora koja je registrirana u bazi podataka trebalo bi poništiti.
  Ta baza podataka trebala bi biti javno dostupna na otvoren, transparentan i korisniku prilagođen način. Komisija bi trebala objavljivati godišnja izvješća za javnost o informacijama koje su unesene u bazu podataka Unije, uključujući količine, geografsko podrijetlo i vrstu sirovine za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase.

| (38.a) | Kako bi se kompenzirala regulatorna opterećenja građana, uprava i poduzeća uvedena ovom Direktivom, Komisija bi u okviru svojeg godišnjeg pregleda opterećenja koji se provodi na temelju stavka 48. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. trebala preispitati regulatorni okvir u predmetnim sektorima u skladu s načelom „jedan za jedan”, kako je navedeno u komunikaciji Komisije od 29. travnja 2021. naslovljenoj „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, i prema potrebi predstaviti zakonodavne prijedloge za izmjenu ili brisanje odredbi u drugim zakonodavnim aktima Unije kojima se stvaraju troškovi usklađivanja u tim sektorima. |
| --- | --- |

(38.a)

Kako bi se kompenzirala regulatorna opterećenja građana, uprava i poduzeća uvedena ovom Direktivom, Komisija bi u okviru svojeg godišnjeg pregleda opterećenja koji se provodi na temelju stavka 48. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. trebala preispitati regulatorni okvir u predmetnim sektorima u skladu s načelom „jedan za jedan”, kako je navedeno u komunikaciji Komisije od 29. travnja 2021. naslovljenoj „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, i prema potrebi predstaviti zakonodavne prijedloge za izmjenu ili brisanje odredbi u drugim zakonodavnim aktima Unije kojima se stvaraju troškovi usklađivanja u tim sektorima.

| (38.b) | Moraju se utvrditi odgovarajuće odredbe za borbu protiv prijevara, posebno u vezi s otpadnim jestivim uljem (UCO) s obzirom na rašireno miješanje palmina ulja. Budući da su otkrivanje i sprečavanje prijevara ključni za sprečavanje nepoštenog tržišnog natjecanja i rastućeg krčenja šuma u trećim zemljama, trebalo bi provoditi potpunu i certificiranu sljedivost tih sirovina. |
| --- | --- |

(38.b)

Moraju se utvrditi odgovarajuće odredbe za borbu protiv prijevara, posebno u vezi s otpadnim jestivim uljem (UCO) s obzirom na rašireno miješanje palmina ulja. Budući da su otkrivanje i sprečavanje prijevara ključni za sprečavanje nepoštenog tržišnog natjecanja i rastućeg krčenja šuma u trećim zemljama, trebalo bi provoditi potpunu i certificiranu sljedivost tih sirovina.

| (39) | U Uredbi o upravljanju (EU) 2018/1999 na više se mjesta upućuje na obvezujući cilj na razini Unije od najmanje 32 % udjela obnovljive energije potrošene u Uniji 2030. Budući da taj cilj treba povećati kako bi se učinkovito pridonijelo cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova za
  najmanje
  55 % do 2030., ta bi upućivanja trebalo izmijeniti. Svi dodatni zahtjevi u pogledu planiranja i izvješćivanja neće stvoriti novi sustav planiranja i izvješćivanja, već bi se na njih trebao primjenjivati postojeći okvir za planiranje i izvješćivanje u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(39)

U Uredbi o upravljanju (EU) 2018/1999 na više se mjesta upućuje na obvezujući cilj na razini Unije od najmanje 32 % udjela obnovljive energije potrošene u Uniji 2030. Budući da taj cilj treba povećati kako bi se učinkovito pridonijelo cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova za
  najmanje
  55 % do 2030., ta bi upućivanja trebalo izmijeniti. Svi dodatni zahtjevi u pogledu planiranja i izvješćivanja neće stvoriti novi sustav planiranja i izvješćivanja, već bi se na njih trebao primjenjivati postojeći okvir za planiranje i izvješćivanje u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

| (40) | Područje primjene Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) trebalo bi izmijeniti kako bi se izbjeglo udvostručavanje regulatornih zahtjeva u pogledu ciljeva dekarbonizacije goriva u prometu te uskladiti s Direktivom (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(40)

Područje primjene Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) trebalo bi izmijeniti kako bi se izbjeglo udvostručavanje regulatornih zahtjeva u pogledu ciljeva dekarbonizacije goriva u prometu te uskladiti s Direktivom (EU) 2018/2001.

| (40.a) | Također je važno poticati istraživanje i inovacije u području čiste energije, kao što je vodik, kako bi se zadovoljila rastuća potražnja za alternativnim gorivima i, prije svega, kako bi se na tržištu stavila na raspolaganje energija koja je jeftinija od fosilnih goriva kao što su dizel, loživo ulje i benzin, za koje su cijene sad rekordno visoke. |
| --- | --- |

(40.a)

Također je važno poticati istraživanje i inovacije u području čiste energije, kao što je vodik, kako bi se zadovoljila rastuća potražnja za alternativnim gorivima i, prije svega, kako bi se na tržištu stavila na raspolaganje energija koja je jeftinija od fosilnih goriva kao što su dizel, loživo ulje i benzin, za koje su cijene sad rekordno visoke.

| (41) | Definicije iz Direktive 98/70/EZ trebalo bi izmijeniti kako bi ih se uskladilo s Direktivom (EU) 2018/2001 i time izbjeglo da se u tim dvama aktima primjenjuju različite definicije. |
| --- | --- |

(41)

Definicije iz Direktive 98/70/EZ trebalo bi izmijeniti kako bi ih se uskladilo s Direktivom (EU) 2018/2001 i time izbjeglo da se u tim dvama aktima primjenjuju različite definicije.

| (42) | Obveze u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova i uporabe biogoriva iz Direktive 98/70/EZ trebalo bi izbrisati kako bi se pojednostavnila i izbjegla dvostruka regulacija u pogledu strožih obveza dekarbonizacije goriva za korištenje u prometu predviđenih Direktivom (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(42)

Obveze u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova i uporabe biogoriva iz Direktive 98/70/EZ trebalo bi izbrisati kako bi se pojednostavnila i izbjegla dvostruka regulacija u pogledu strožih obveza dekarbonizacije goriva za korištenje u prometu predviđenih Direktivom (EU) 2018/2001.

| (43) | Obveze u pogledu praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova i izvješćivanja o njima iz Direktive 98/70/EZ trebalo bi izbrisati kako bi se izbjeglo dvostruko reguliranje obveza izvješćivanja. |
| --- | --- |

(43)

Obveze u pogledu praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova i izvješćivanja o njima iz Direktive 98/70/EZ trebalo bi izbrisati kako bi se izbjeglo dvostruko reguliranje obveza izvješćivanja.

| (44) | Direktivu Vijeća (EU) 2015/652, kojom su predviđena detaljna pravila za ujednačenu provedbu članka 7.a Direktive 98/70/EZ, trebalo bi, ovom Direktivom, staviti izvan snage jer postaje zastarjela stavljanjem izvan snage članka 7.a Direktive 98/70/EZ. |
| --- | --- |

(44)

Direktivu Vijeća (EU) 2015/652, kojom su predviđena detaljna pravila za ujednačenu provedbu članka 7.a Direktive 98/70/EZ, trebalo bi, ovom Direktivom, staviti izvan snage jer postaje zastarjela stavljanjem izvan snage članka 7.a Direktive 98/70/EZ.

| (45) | Kad je riječ o komponentama na biološkoj osnovi u dizelskom gorivu, upućivanje u Direktivi 98/70/EZ na dizelsko gorivo B7, odnosno dizelsko gorivo koje sadržava do 7 % metilnih estera masnih kiselina (FAME), ograničava dostupne opcije za postizanje viših ciljeva uključivanja biogoriva kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2018/2001. Razlog tomu jest činjenica da je gotovo cjelokupna opskrba dizelskim gorivom u Uniji već B7. Zbog toga bi najveći udio komponenata na biološkoj osnovi trebalo povećati sa 7 % na 10 %. Održavanje tržišne primjene goriva B10, odnosno dizelskog goriva koje sadržava do 10 % metilnih estera masnih kiselina (FAME), zahtijeva razred zaštite B7 na razini Unije za 7 % FAME-a u dizelskom gorivu jer znatan udio vozila nije kompatibilan s B10 za koji se očekuje da će biti prisutan u voznom parku do 2030. To bi se trebalo odraziti u članku 4. stavku 1. drugom podstavku Direktive 98/70/EZ kako je izmijenjena ovim aktom. |
| --- | --- |

(45)

Kad je riječ o komponentama na biološkoj osnovi u dizelskom gorivu, upućivanje u Direktivi 98/70/EZ na dizelsko gorivo B7, odnosno dizelsko gorivo koje sadržava do 7 % metilnih estera masnih kiselina (FAME), ograničava dostupne opcije za postizanje viših ciljeva uključivanja biogoriva kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2018/2001. Razlog tomu jest činjenica da je gotovo cjelokupna opskrba dizelskim gorivom u Uniji već B7. Zbog toga bi najveći udio komponenata na biološkoj osnovi trebalo povećati sa 7 % na 10 %. Održavanje tržišne primjene goriva B10, odnosno dizelskog goriva koje sadržava do 10 % metilnih estera masnih kiselina (FAME), zahtijeva razred zaštite B7 na razini Unije za 7 % FAME-a u dizelskom gorivu jer znatan udio vozila nije kompatibilan s B10 za koji se očekuje da će biti prisutan u voznom parku do 2030. To bi se trebalo odraziti u članku 4. stavku 1. drugom podstavku Direktive 98/70/EZ kako je izmijenjena ovim aktom.

| (45.a) | Povećanje uporabe energije iz obnovljivih izvora može povećati i energetsku sigurnost i samodostatnost, među ostalim, smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima. Međutim, daljnje jačanje i međusobno povezivanje prijenosnog sustava ključno je kako bi se taj prelazak iskoristio na pravedan i učinkovit način i kako bi se koristi od njega ravnomjerno rasporedile na sve građane Unije, čime bi se spriječilo izazivanje energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(45.a)

Povećanje uporabe energije iz obnovljivih izvora može povećati i energetsku sigurnost i samodostatnost, među ostalim, smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima. Međutim, daljnje jačanje i međusobno povezivanje prijenosnog sustava ključno je kako bi se taj prelazak iskoristio na pravedan i učinkovit način i kako bi se koristi od njega ravnomjerno rasporedile na sve građane Unije, čime bi se spriječilo izazivanje energetskog siromaštva.

| (46) | Prijelaznim odredbama trebalo bi se omogućiti uredno daljnje prikupljanje podataka i ispunjavanje obveza izvješćivanja u pogledu članaka Direktive 98/70/EZ izbrisanih ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(46)

Prijelaznim odredbama trebalo bi se omogućiti uredno daljnje prikupljanje podataka i ispunjavanje obveza izvješćivanja u pogledu članaka Direktive 98/70/EZ izbrisanih ovom Direktivom.

| (47) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (17), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. Kad je riječ o ovoj Direktivi, zakonodavac smatra da je prenošenje takvih dokumenata opravdano, posebno nakon presude Suda Europske unije u predmetu Komisija protiv Belgije (18) (predmet C-543/17). |
| --- | --- |

(47)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (17), države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava veza između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. Kad je riječ o ovoj Direktivi, zakonodavac smatra da je prenošenje takvih dokumenata opravdano, posebno nakon presude Suda Europske unije u predmetu Komisija protiv Belgije (18) (predmet C-543/17).

| (47a) | Unija i partnerske zemlje u razvoju imaju golem potencijal u pogledu tehnološke suradnje, projekata povezanih s energijom iz obnovljivih izvora i izvoza čiste energije te razvoja veće međupovezanosti mreža čiste energije. Unatoč općenito stabilnom rastu ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora i dalje su koncentrirana u nekoliko regija i zemalja. Regije u kojima dominiraju zemlje u razvoju i zemlje u usponu i dalje su nedovoljno zastupljene te privlače samo 15 % globalnih ulaganja u obnovljive izvore energije
   (19)

  . Energetska partnerstva Unije trebala bi biti usmjerena na projekte proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, kao i na potporu razvoju projekata u području energije iz obnovljivih izvora i utvrđivanje pravnih i financijskih okvira te bi trebala obuhvaćati pružanje potrebne tehničke pomoći i prijenos znanja u bliskoj suradnji s privatnim sektorom. Obveze u pogledu dobrog upravljanja i perspektive stabilne, dugoročne suradnje trebale bi biti uvjet za suradnju s Unijom. Suradnja u području održive energije trebala bi biti ključni prioritet za odgovarajuće zemlje u okviru inicijative Global Gateway [Am. 12]. |
| --- | --- |

(47a)

Unija i partnerske zemlje u razvoju imaju golem potencijal u pogledu tehnološke suradnje, projekata povezanih s energijom iz obnovljivih izvora i izvoza čiste energije te razvoja veće međupovezanosti mreža čiste energije. Unatoč općenito stabilnom rastu ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora i dalje su koncentrirana u nekoliko regija i zemalja. Regije u kojima dominiraju zemlje u razvoju i zemlje u usponu i dalje su nedovoljno zastupljene te privlače samo 15 % globalnih ulaganja u obnovljive izvore energije
   (19)

  . Energetska partnerstva Unije trebala bi biti usmjerena na projekte proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, kao i na potporu razvoju projekata u području energije iz obnovljivih izvora i utvrđivanje pravnih i financijskih okvira te bi trebala obuhvaćati pružanje potrebne tehničke pomoći i prijenos znanja u bliskoj suradnji s privatnim sektorom. Obveze u pogledu dobrog upravljanja i perspektive stabilne, dugoročne suradnje trebale bi biti uvjet za suradnju s Unijom. Suradnja u području održive energije trebala bi biti ključni prioritet za odgovarajuće zemlje u okviru inicijative Global Gateway [Am. 12].

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Izmjene Direktive (EU) 2018/2001

Direktiva (EU) 2018/2001 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u članku 2. drugi stavak mijenja se kako slijedi:








  (-a) | točka 1. zamjenjuje se sljedećim:










  „(1) | „energija iz obnovljivih izvora” ili „obnovljiva energija” znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, primjerice energija vjetra, solarna (toplinska i fotonaponska) te geotermalna energija, osmotska energija, energija iz okoliša, energija plime i oseke, valova te druga energija oceana, hidroenergija, biomasa, plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

u članku 2. drugi stavak mijenja se kako slijedi:

(-a)

točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

„(1)

| (-aa) | u točki 16. podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:










  „(c) | čija je prvotna svrha pružiti okolišnu, gospodarsku ili socijalnu korist zajednice u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvome mjestu” za svoje dioničare ili članove ili za lokalna područja na kojima djeluje, a ne financijska dobit;”; |
| --- | --- | --- |

(-aa)

u točki 16. podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

čija je prvotna svrha pružiti okolišnu, gospodarsku ili socijalnu korist zajednice u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvome mjestu” za svoje dioničare ili članove ili za lokalna područja na kojima djeluje, a ne financijska dobit;”;

| (a) | točka 36. zamjenjuje se sljedećim:






  „36. | „obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla” znači tekuća i plinovita goriva čiji energetski sadržaj potječe iz obnovljivih izvora koji nisu biomasa;”; |
| --- | --- | --- |

(a)

točka 36. zamjenjuje se sljedećim:

„36.

| (b) | točka 47. zamjenjuje se sljedećim:






  „47. | „zadana vrijednost” znači vrijednost koja proizlazi iz tipične vrijednosti primjenom prethodno utvrđenih faktora koja se, u okolnostima navedenima u ovoj Direktivi, može upotrebljavati umjesto stvarne vrijednosti;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 47. zamjenjuje se sljedećim:

„47.

| (c) | dodaju se sljedeće točke:






  „
  47.a | „kvalitetno oblo drvo” znači oblo drvo koje je posječeno i uklonjeno, a čije ga značajke, kao što su vrsta, dimenzije, ravni rast i gustoća čvorova, čine pogodnim za industrijsku uporabu, kako su definirale i propisno obrazložile države članice u skladu s relevantnim uvjetima u šumi. To ne uključuje drvo iz pretkomercijalne prorede ili stabla uklonjena iz šuma pogođenih požarima, štetočinama, bolestima ili štetom zbog abiotičkih čimbenika; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeće točke:

„
  47.a

| 47.b | „inovativna tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora” znači tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kojom se na najmanje jedan način poboljšava usporediva najsuvremenija tehnologija za dobivanje obnovljive energije ili se omogućava iskorištavanje uglavnom neiskorištenog obnovljivog izvora energije te koja uključuje jasan stupanj rizika u tehnološkom, tržišnom ili financijskom smislu, koji je veći od rizika koji se obično povezuje s usporedivim neinovativnim tehnologijama ili aktivnostima; |
| --- | --- |

47.b

| 47.c | „zona trgovanja” znači zona nadmetanja kako je definirana u članku 2. točki 65. Uredbe (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (20); |
| --- | --- |

47.c

| 47.d | „sustav pametnog mjerenja” znači sustav pametnog mjerenja kako je definiran u članku 2. točki 23. Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (21); |
| --- | --- |

47.d

| 47.e | „mjesto za punjenje” znači mjesto za punjenje kako je definirano u članku 2. točki 33. Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

47.e

| 47.f | „sudionik na tržištu” znači sudionik na tržištu kako je definiran u članku 2. točki 25. Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

47.f

| 47.g | „tržište električne energije” znači tržište električne energije kako je definirano u članku 2. točki 9. Direktive 2019/944; |
| --- | --- |

47.g

| 47.h | „baterija za kućnu uporabu” znači samostalna punjiva baterija nazivnog kapaciteta većeg od 2 kWh, koja je prikladna za ugradnju i uporabu u kućnom okruženju; |
| --- | --- |

47.h

| 47.i | „baterija za električno vozilo” znači baterija za električno vozilo kako je definirana u članku 2. točki 12. [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020 (22)]; |
| --- | --- |

47.i

| 47.j | „industrijska baterija” znači industrijska baterija kako je definirana u članku 2. točki 11. [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020]; |
| --- | --- |

47.j

| 47.k | „stanje” znači stanje kako je definirano u članku 2. točkio25. [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020 (23)]; |
| --- | --- |

47.k

| 47.l | „razina napunjenosti” znači razina napunjenosti kako je definirana u članku 2. točki 24. [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020]; |
| --- | --- |

47.l

| 47.m | „zadana vrijednost snage” znači informacije sadržane u sustavu upravljanja baterijom kojima se propisuju postavke električne snage pri kojima baterija radi tijekom punjenja ili pražnjenja kako bi se optimiziralo njezino stanje i operativno korištenje; |
| --- | --- |

47.m

| 47.n | „pametno punjenje” znači postupak punjenja u kojem se jakost električne energije isporučene bateriji prilagođava u stvarnom vremenu na temelju informacija dobivenih elektroničkom komunikacijom
  i koji se može ostvariti pri normalnim brzinama punjenja, kao i tijekom brzog punjenja odgovorom na dinamičke cjenovne signale ili optimizacijom protoka snage; |
| --- | --- |

47.n

| 47.o | „regulatorno tijelo” znači regulatorno tijelo definirano u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

47.o

| 47.p | „dvosmjerno punjenje” znači
  postupak pametnog punjenja
  u kojem se
  tok
  može preokrenuti,
  čime se omogućuje da električna energija
  teče od baterije do mjesta za punjenje na koje je priključena; |
| --- | --- |

47.p

| 47.q | „mjesto za punjenje male snage” znači „mjesto za punjenje male snage” kako je definirano u članku 2. točki 31. [Prijedloga uredbe o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva i o stavljanju izvan snage Direktive 2014/94/EU]; |
| --- | --- |

47.q

| 47.r | „baterija za uporabu u zajednici” znači autonomna punjiva baterija nazivnog kapaciteta većeg od 50 kWh, koja je prikladna za ugradnju i uporabu u stambenom, komercijalnom ili industrijskom okruženju i koja je u vlasništvu potrošača vlastite obnovljive energije koji djeluju zajednički ili zajednice obnovljive energije; |
| --- | --- |

47.r

| 47.s | „ugovor o kupnji energije iz obnovljivih izvora” znači ugovor na temelju kojeg je pravna ili fizička osoba pristala kupiti energiju iz obnovljivih izvora izravno od proizvođača energije, i koji obuhvaća, ali nije ograničen na ugovore o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, ugovore o kupnji vodika iz obnovljivih izvora i ugovore o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

47.s

| 47.t | „ugovor o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje” znači ugovor na temelju kojeg fizička ili pravna osoba pristaje kupiti obnovljivu energiju za grijanje i hlađenje izravno od proizvođača; |
| --- | --- |

47.t

| 47.u | „ugovor o kupnji vodika iz obnovljivih izvora” znači ugovor na temelju kojeg je fizička ili pravna osoba pristala kupiti obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla izravno od proizvođača; |
| --- | --- |

47.u

| 47.v | „industrija” znači trgovačka društva i proizvodi iz područja B, C, F i područja J odjeljka 63. statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti (NACE Rev. 2) (24); |
| --- | --- |

47.v

| 47.w | „neenergetska namjena” znači uporaba goriva kao sirovina u industrijskom procesu umjesto za proizvodnju energije; |
| --- | --- |

47.w

| 47.x | „obnovljiva goriva” znači biogoriva, tekuća biogoriva, goriva iz biomase i obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla; |
| --- | --- |

47.x

| 47.y | „energetska učinkovitost na prvome mjestu” znači energetska učinkovitost na prvome mjestu kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) br. 2018/1999; |
| --- | --- |

47.y

| 47.z | „hibridna imovina za proizvodnju obnovljive energije na moru” znači imovina za prijenos koja ima dvojnu namjenu povezivanja proizvodnje obnovljive energije na moru i povezivanja dviju ili više zona nadmetanja; |
| --- | --- |

47.z

| 47.aa | „centralizirano grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora” znači energetski visokoučinkoviti sustavi centraliziranoga grijanja i hlađenja u kojima se upotrebljavaju isključivo obnovljivi izvori energije; |
| --- | --- |

47.aa

| 47.ab | „primarna drvna biomasa” znači sve oblo drvo koje je posječeno ili na drugi način prikupljeno i uklonjeno. Obuhvaća sve drvo pribavljeno uklanjanjem, odnosno količine uklonjene iz šuma, uključujući drvo oporabljeno zbog prirodne smrtnosti te sječom. Uključuje sve drvo uklonjeno s korom ili bez nje, među ostalim drvo uklonjeno u okruglom obliku ili cijepano, grubo učetvoreno ili u nekom drugom obliku, npr. grane, korijenje, panjevi i izrasline (koje se prikupljaju) te drvo koje je grubo oblikovano ili zašiljeno. Ne uključuje drvnu biomasu dobivenu održivim mjerama za sprečavanje šumskih požara na područjima s visokim rizikom od požara, drvnu biomasu dobivenu mjerama sigurnosti na cestama i drvnu biomasu izdvojenu iz šuma pogođenih prirodnim katastrofama, aktivnim štetočinama ili bolestima kako bi se spriječilo njihovo širenje, uz istodobno smanjenje eksploatacije drva i zaštitu bioraznolikosti, što dovodi do raznovrsnijih i otpornijih šuma, te se temelji na smjernicama Komisije; [Am. 42] |
| --- | --- |

47.ab

| 47.ac | „vodik iz obnovljivih izvora” znači vodik proizveden elektrolizom vode (u uređaju za elektrolizu na električnu energiju iz obnovljivih izvora) ili reformiranjem bioplina ili biokemijskom pretvorbom biomase ako je u skladu sa zahtjevima održivosti iz članka 29. Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

47.ac

| 47.ad | „plantažna šuma” znači zasađena šuma kojom se intenzivno upravlja i koja u odnosu na sadnju i zrelost sastojine ispunjava sve sljedeće kriterije: jedna ili dvije vrste, isti dobni razred i pravilan razmak. Plantažna šuma uključuje plantaže kulture kratkih ophodnji za drvo, vlakna i energiju, a isključuje šume zasađene radi zaštite ili obnove ekosustava te šume nastale sadnjom ili sijanjem kod kojih su zrele sastojine slične ili će biti slične šumama koje se prirodno obnavljaju; |
| --- | --- |

47.ad

| 47.ee | „zasađena šuma” znači šuma koja se pretežno sastoji od stabala uzgojenih sadnjom i/ili planskim sijanjem pod uvjetom da posađena ili posijana stabla čine više od pedeset posto drvne zalihe u fazi zrelosti; uključuje izdanačke sastojine prvotno posađenog ili posijanog drveća; ▌ |
| --- | --- |

47.ee

| 47.af | „osmotska energija” znači energija prirodno nastala zbog razlike u koncentraciji soli između dviju tekućina, obično slatke i slane vode; |
| --- | --- |

47.af

| 47.ag | „učinkovitost sustava” znači energetski sustav koji na troškovno učinkovit način uključuje promjenjive obnovljive izvore energije i maksimizira vrijednost fleksibilnosti potražnje u svrhu optimizacije tranzicije na ugljičnu neutralnost, a mjeri se prema smanjenju ulaganja u sustav i operativnih troškova sustava, emisija ugljika i fosilnih goriva u svakoj nacionalnoj kombinaciji izvora energije; |
| --- | --- |

47.ag

| 47.ah | „hibridno postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora” znači kombinacija dviju ili više tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora koje imaju isti priključak na mrežu, a mogu također integrirati kapacitet za skladištenje; |
| --- | --- |

47.ah

| 47.ai | „projekt skladištenja energije na istoj lokaciji” znači projekt koji obuhvaća postrojenje za skladištenje energije i postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora povezane u okviru iste pristupne točke mreže.”; |
| --- | --- |

47.ai

| 47.aj | „solarno električno vozilo” znači energetski visokoučinkovito motorno vozilo opremljeno pogonskim sustavom koje sadržava samo neperiferne električne uređaje kao pretvornik energije s električnim sustavom za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja, koji se može puniti eksterno, i isto je tako opremljen fotonaponskim pločama ugrađenima u vozilo [Am. 29];” |
| --- | --- |

47.aj

| (2) | članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje
  45
   %.


  Kako bi se promicala proizvodnja i uporaba obnovljive energije iz inovativnih tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora te zaštitila industrijska konkurentnost Unije, svaka država članica postavlja okvirni cilj u sklopu kojega najmanje 5 % novog instaliranog kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora između ... [stupanja na snagu direktive] i 2030. otpada na inovativnu tehnologiju za dobivanje energije iz obnovljivih izvora.




  Radi olakšavanja daljnjeg prodora električne energije iz obnovljivih izvora i povećanja fleksibilnosti i usluga uravnoteženja države članice postavljaju okvirni cilj za tehnologije skladištenja.




  Kako bi se cilj iz prvog podstavka i učinkovitost sustava postigli na troškovno učinkovit način, svaka država članica postavlja minimalni okvirni nacionalni cilj za fleksibilnost potražnje koji odgovara smanjenju vršne potražnje za električnom energijom za 5 % do 2030. Taj se cilj ostvaruje pokretanjem fleksibilnosti potražnje u svim sektorima konačne potrošnje, među ostalim obnovom i troškovnom učinkovitosti zgrada u skladu s Direktivom (EU).../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/844] i Direktivom (EU).../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/2002].




  Države članice utvrđuju nacionalni cilj fleksibilnosti potražnje, uključujući srednjoročne ključne etape, u okviru nacionalnih ciljeva postavljenih u njihovim integriranim energetskim i klimatskim planovima radi povećanja fleksibilnosti sustava u skladu s člankom 4. točkom (d) podtočkom 3. Uredbe (EU) 2018/1999. Ako je potrebno, Komisija može uvesti dopunske mjere kojima će pomoći državama članicama da ispune svoje ciljeve.




  Svaka država članica u svojem integriranom energetskom i klimatskom planu u skladu s člankom 4. točkom (d) podtočkom 3. Uredbe (EU) 2018/1999 utvrđuje mjere potrebne za ostvarivanje ciljeva iz stavka 1. podstavaka 2. i 3. ovog članka.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje
  45
   %.

Kako bi se promicala proizvodnja i uporaba obnovljive energije iz inovativnih tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora te zaštitila industrijska konkurentnost Unije, svaka država članica postavlja okvirni cilj u sklopu kojega najmanje 5 % novog instaliranog kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora između ... [stupanja na snagu direktive] i 2030. otpada na inovativnu tehnologiju za dobivanje energije iz obnovljivih izvora.

Radi olakšavanja daljnjeg prodora električne energije iz obnovljivih izvora i povećanja fleksibilnosti i usluga uravnoteženja države članice postavljaju okvirni cilj za tehnologije skladištenja.

Kako bi se cilj iz prvog podstavka i učinkovitost sustava postigli na troškovno učinkovit način, svaka država članica postavlja minimalni okvirni nacionalni cilj za fleksibilnost potražnje koji odgovara smanjenju vršne potražnje za električnom energijom za 5 % do 2030. Taj se cilj ostvaruje pokretanjem fleksibilnosti potražnje u svim sektorima konačne potrošnje, među ostalim obnovom i troškovnom učinkovitosti zgrada u skladu s Direktivom (EU).../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/844] i Direktivom (EU).../... [revidirana Direktiva (EU) 2018/2002].

Države članice utvrđuju nacionalni cilj fleksibilnosti potražnje, uključujući srednjoročne ključne etape, u okviru nacionalnih ciljeva postavljenih u njihovim integriranim energetskim i klimatskim planovima radi povećanja fleksibilnosti sustava u skladu s člankom 4. točkom (d) podtočkom 3. Uredbe (EU) 2018/1999. Ako je potrebno, Komisija može uvesti dopunske mjere kojima će pomoći državama članicama da ispune svoje ciljeve.

Svaka država članica u svojem integriranom energetskom i klimatskom planu u skladu s člankom 4. točkom (d) podtočkom 3. Uredbe (EU) 2018/1999 utvrđuje mjere potrebne za ostvarivanje ciljeva iz stavka 1. podstavaka 2. i 3. ovog članka.”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da se energija iz biomase proizvodi tako da se što više umanje nepotrebni učinci koji dovode do poremećaja na tržištu sirovina iz biomase i štetni učinci na bioraznolikost
  , okoliš i klimu.
  U tu svrhu uzimaju u obzir hijerarhiju otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i kaskadno načelo iz trećeg podstavka.
  Kao dio mjera iz prvog podstavka:






  (a) | države članice ne dodjeljuju potporu:






  i. | za uporabu pilanskih trupaca, furnirskih trupaca, panjeva i korijenja za proizvodnju energije; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da se energija iz biomase proizvodi tako da se što više umanje nepotrebni učinci koji dovode do poremećaja na tržištu sirovina iz biomase i štetni učinci na bioraznolikost
  , okoliš i klimu.
  U tu svrhu uzimaju u obzir hijerarhiju otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i kaskadno načelo iz trećeg podstavka.

Kao dio mjera iz prvog podstavka:

(a)

države članice ne dodjeljuju potporu:

i.

za uporabu pilanskih trupaca, furnirskih trupaca, panjeva i korijenja za proizvodnju energije;

| ii. | za proizvodnju obnovljive energije spaljivanjem otpada ako nisu ispunjene obveze odvojenog prikupljanja
  i hijerarhije otpada
  utvrđene u Direktivi 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

ii.

za proizvodnju obnovljive energije spaljivanjem otpada ako nisu ispunjene obveze odvojenog prikupljanja
  i hijerarhije otpada
  utvrđene u Direktivi 2008/98/EZ;

| iii. | za prakse koje nisu u skladu s 
  provedbenim
  aktom iz trećeg podstavka. |
| --- | --- |

iii.

za prakse koje nisu u skladu s 
  provedbenim
  aktom iz trećeg podstavka.

| (b) | Ne dovodeći u pitanje
  obveze iz članka 6. i
  obveze iz prvog podstavka, od 31. prosinca 2026. države članice ne dodjeljuju novu potporu za proizvodnju električne energije iz šumske biomase u postrojenjima koja su namijenjena samo za proizvodnju električne energije osim ako takva električna energija ispunjava barem jedan od sljedećih uvjeta:






  i. | proizvodi se u regiji utvrđenoj u teritorijalnom planu za pravednu tranziciju koji je odobrila ▌Komisija u skladu s Uredbom (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju zbog oslanjanja na kruta fosilna goriva te ispunjava relevantne zahtjeve iz članka 29.
  točke
   11.; |
| --- | --- | --- |

(b)

Ne dovodeći u pitanje
  obveze iz članka 6. i
  obveze iz prvog podstavka, od 31. prosinca 2026. države članice ne dodjeljuju novu potporu za proizvodnju električne energije iz šumske biomase u postrojenjima koja su namijenjena samo za proizvodnju električne energije osim ako takva električna energija ispunjava barem jedan od sljedećih uvjeta:

i.

proizvodi se u regiji utvrđenoj u teritorijalnom planu za pravednu tranziciju koji je odobrila ▌Komisija u skladu s Uredbom (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju zbog oslanjanja na kruta fosilna goriva te ispunjava relevantne zahtjeve iz članka 29.
  točke
   11.;

| ii. | proizvodi se primjenom hvatanja i skladištenja CO2 iz biomase i ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 29.
  točki
   11. drugom podstavku. |
| --- | --- |

ii.

proizvodi se primjenom hvatanja i skladištenja CO2 iz biomase i ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 29.
  točki
   11. drugom podstavku.

| ii.a | proizvodi se u postrojenjima koja su već u funkciji ... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni], za koje nisu moguće izmjene u pogledu kogeneracije zbog nepostojanja infrastrukture i uvjeta potražnje i koje zadovoljavaju uvjete iz članka 29. točke 11., pod uvjetom da države članice obavijeste Komisiju o primjeni takvog izuzeća i opravdaju to izuzeće na temelju provjerenih i ažuriranih znanstvenih i tehničkih podataka te da Komisija odobri izuzeće. |
| --- | --- |

ii.a

proizvodi se u postrojenjima koja su već u funkciji ... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni], za koje nisu moguće izmjene u pogledu kogeneracije zbog nepostojanja infrastrukture i uvjeta potražnje i koje zadovoljavaju uvjete iz članka 29. točke 11., pod uvjetom da države članice obavijeste Komisiju o primjeni takvog izuzeća i opravdaju to izuzeće na temelju provjerenih i ažuriranih znanstvenih i tehničkih podataka te da Komisija odobri izuzeće.

Najkasnije godinu dana od [stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] Komisija donosi
  provedbeni
  akt ▌o načinu primjene kaskadnog načela za
  šumsku
  biomasu, posebno o tome kako što više smanjiti uporabu kvalitetnog oblog drva za proizvodnju energije, s naglaskom na programima potpore i vodeći računa o 
  najvišoj gospodarskoj i okolišnoj dodanoj vrijednosti te
  nacionalnim posebnostima
  , uključujući sprečavanje šumskih požara i sanitarnu sječu.

Komisija do 2026. mora predstaviti izvješće o učinku programa potpore država članica za biomasu, među ostalim na bioraznolikost
  , klimu, okoliš
  i moguće poremećaje na tržištu, te procijeniti ▌programe potpore za šumsku biomasu.”:

| (c) | umeće se sljedeći stavak 4.a:

  „4.a   Države članice uspostavljaju okvir, koji može uključivati programe potpore i olakšavanje primjene
  projekata skladištenja energije iz obnovljivih izvora i projekata skladištenja energije na istoj lokaciji, kao i
  ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora
  te ugovora o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje
  , kojim se omogućuje uvođenje ▌energije iz obnovljivih izvora na razini koja je u skladu s nacionalnim doprinosom države članice iz stavka 2. i brzinom koja je u skladu s okvirnim putanjama iz članka 4. točke (a) podtočke 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Tim se okvirom prije svega otklanja problem preostalih prepreka,
  uključujući prepreke koje se odnose na postupke izdavanja dozvola, uspostavu inicijativa energetskih zajednica i razvoj potrebnih mreža za prijenos električne energije, kako bi se podržala opskrba
  velikim udjelom ▌energije iz obnovljivih izvora. Pri osmišljavanju tog okvira države članice moraju uzeti u obzir dodatnu električnu energiju iz obnovljivih izvora
  i infrastrukturu za skladištenje potrebne
  za zadovoljavanje potražnje u sektorima prometa, industrije, zgrada, grijanja i hlađenja te za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla.”;


  U skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvome mjestu države članice osiguravaju fleksibilnu potrošnju električne energije iz obnovljivih izvora, trgovanje takvom energijom i njezino skladištenje u tim sektorima konačne potrošnje kako bi na troškovno učinkovit način pridonijele njezinu prodiranju.




  Države članice mogu uključiti sažetak politika i mjera u sklopu poticajnog okvira i procjenu njihove provedbe u svoje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove, odnosno u izvješća o napretku u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.”;” |
| --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak 4.a:

„4.a   Države članice uspostavljaju okvir, koji može uključivati programe potpore i olakšavanje primjene
  projekata skladištenja energije iz obnovljivih izvora i projekata skladištenja energije na istoj lokaciji, kao i
  ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora
  te ugovora o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje
  , kojim se omogućuje uvođenje ▌energije iz obnovljivih izvora na razini koja je u skladu s nacionalnim doprinosom države članice iz stavka 2. i brzinom koja je u skladu s okvirnim putanjama iz članka 4. točke (a) podtočke 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Tim se okvirom prije svega otklanja problem preostalih prepreka,
  uključujući prepreke koje se odnose na postupke izdavanja dozvola, uspostavu inicijativa energetskih zajednica i razvoj potrebnih mreža za prijenos električne energije, kako bi se podržala opskrba
  velikim udjelom ▌energije iz obnovljivih izvora. Pri osmišljavanju tog okvira države članice moraju uzeti u obzir dodatnu električnu energiju iz obnovljivih izvora
  i infrastrukturu za skladištenje potrebne
  za zadovoljavanje potražnje u sektorima prometa, industrije, zgrada, grijanja i hlađenja te za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla.”;

U skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvome mjestu države članice osiguravaju fleksibilnu potrošnju električne energije iz obnovljivih izvora, trgovanje takvom energijom i njezino skladištenje u tim sektorima konačne potrošnje kako bi na troškovno učinkovit način pridonijele njezinu prodiranju.

Države članice mogu uključiti sažetak politika i mjera u sklopu poticajnog okvira i procjenu njihove provedbe u svoje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove, odnosno u izvješća o napretku u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.”;”

| (3) | članak 7. mijenja se kako slijedi:








  (-a) | u stavku 1. prvom podstavku, točka (c) zamjenjuje se sljedećim:










  „(c) | konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora i goriva u sektoru prometa.
  ”; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

članak 7. mijenja se kako slijedi:

(-a)

(-a)

u stavku 1. prvom podstavku, točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 1. prvom podstavku, točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

„(c)

konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora i goriva u sektoru prometa.
  ”;

konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora i goriva u sektoru prometa.

| (a) | u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Kad je riječ o prvom podstavku točkama (a), (b) i (c), plin i električna energija iz obnovljivih izvora uzimaju se u obzir samo jedanput za potrebe izračuna udjela konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora. Energija proizvedena iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla obračunava se u sektoru – električna energija, grijanje i hlađenje ili promet – u kojem se troši.
  Ako se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla troše u državi članici različitoj od one u kojoj su proizvedena, energija proizvedena upotrebom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla obračunava se u iznosu od 80 % njihove količine u zemlji i sektoru u kojem se troši i 20 % njihove količine u zemlji u kojoj je proizvedena, osim ako su dotične države članice sklopile drugačiji sporazum. Kako bi se pratili takvi sporazumi i izbjeglo dvostruko računanje, Komisiju se obavješćuje o svakom takvom sporazumu, uključujući točne količine ponude i potražnje, vrijeme prijenosa i datum do kojeg će sporazum postati operativan. Komisija stavlja na raspolaganje informacije o sklopljenim sporazumima, uključujući njihov vremenski raspored, količinu, cijenu i sve dodatne uvjete.
  ”; |
| --- | --- |

(a)

u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Kad je riječ o prvom podstavku točkama (a), (b) i (c), plin i električna energija iz obnovljivih izvora uzimaju se u obzir samo jedanput za potrebe izračuna udjela konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora. Energija proizvedena iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla obračunava se u sektoru – električna energija, grijanje i hlađenje ili promet – u kojem se troši.
  Ako se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla troše u državi članici različitoj od one u kojoj su proizvedena, energija proizvedena upotrebom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla obračunava se u iznosu od 80 % njihove količine u zemlji i sektoru u kojem se troši i 20 % njihove količine u zemlji u kojoj je proizvedena, osim ako su dotične države članice sklopile drugačiji sporazum. Kako bi se pratili takvi sporazumi i izbjeglo dvostruko računanje, Komisiju se obavješćuje o svakom takvom sporazumu, uključujući točne količine ponude i potražnje, vrijeme prijenosa i datum do kojeg će sporazum postati operativan. Komisija stavlja na raspolaganje informacije o sklopljenim sporazumima, uključujući njihov vremenski raspored, količinu, cijenu i sve dodatne uvjete.
  ”;

Ako se obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla troše u državi članici različitoj od one u kojoj su proizvedena, energija proizvedena upotrebom obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla obračunava se u iznosu od 80 % njihove količine u zemlji i sektoru u kojem se troši i 20 % njihove količine u zemlji u kojoj je proizvedena, osim ako su dotične države članice sklopile drugačiji sporazum. Kako bi se pratili takvi sporazumi i izbjeglo dvostruko računanje, Komisiju se obavješćuje o svakom takvom sporazumu, uključujući točne količine ponude i potražnje, vrijeme prijenosa i datum do kojeg će sporazum postati operativan. Komisija stavlja na raspolaganje informacije o sklopljenim sporazumima, uključujući njihov vremenski raspored, količinu, cijenu i sve dodatne uvjete.

| (aa) | u stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:




  „Za potrebe ciljeva iz članaka 15.a i 22.a, članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1., obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla obračunavaju se u iznosu od 100 % njihove količine u zemlji u kojoj se troše.”; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

u stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

u stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Za potrebe ciljeva iz članaka 15.a i 22.a, članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1., obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla obračunavaju se u iznosu od 100 % njihove količine u zemlji u kojoj se troše.”;

„Za potrebe ciljeva iz članaka 15.a i 22.a, članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1., obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla obračunavaju se u iznosu od 100 % njihove količine u zemlji u kojoj se troše.”;

| (b) | u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Za potrebe stavka 1. prvog podstavka točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica obnovljive energije i električne energije iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla te isključujući proizvodnju električne energije u crpno akumulacijskim uređajima iz vode koja je prethodno crpenjem podignuta na višu razinu i električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Za potrebe stavka 1. prvog podstavka točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica obnovljive energije i električne energije iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla te isključujući proizvodnju električne energije u crpno akumulacijskim uređajima iz vode koja je prethodno crpenjem podignuta na višu razinu i električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla.”;

| (c) | u stavku 4. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | Konačna potrošnja energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa izračunava se kao zbroj svih biogoriva, bioplina i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla potrošenih u sektoru prometa.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 4. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

Konačna potrošnja energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa izračunava se kao zbroj svih biogoriva, bioplina i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla potrošenih u sektoru prometa.”;

| (4) | članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   ▌Svaka država članica
  sklapa sporazum o suradnji radi pokretanja zajedničkih projekata
  za proizvodnju obnovljive energije s jednom ili više drugih država članica, uključujući
  hibridnu imovinu za proizvodnju obnovljive energije na moru, kako slijedi:










  (a) | do 31. prosinca 2025. države članice s godišnjom potrošnjom električne energije od 100 TWh ili manje uspostavljaju najmanje dva zajednička projekta; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   ▌Svaka država članica
  sklapa sporazum o suradnji radi pokretanja zajedničkih projekata
  za proizvodnju obnovljive energije s jednom ili više drugih država članica, uključujući
  hibridnu imovinu za proizvodnju obnovljive energije na moru, kako slijedi:

(a)

do 31. prosinca 2025. države članice s godišnjom potrošnjom električne energije od 100 TWh ili manje uspostavljaju najmanje dva zajednička projekta;

| (b) | do 2030. države članice s godišnjom potrošnjom električne energije većom od 100 TWh uspostavljaju treći zajednički projekt
  ▌; |
| --- | --- |

(b)

do 2030. države članice s godišnjom potrošnjom električne energije većom od 100 TWh uspostavljaju treći zajednički projekt
  ▌;

Takvi zajednički projekti ne odgovaraju projektima od zajedničkog interesa koji su već doneseni na temelju Uredbe (EU) 2022/869
   (1a)

  . Utvrđivanje zajedničkih projekata temelji se na potrebama utvrđenima u strateškim planovima razvoja integrirane odobalne mreže na visokoj razini za svaki morski bazen i desetogodišnjem planu razvoja mreže, ali može nadilaziti te potrebe i može uključivati lokalna i regionalna tijela te privatne operatore.

Projekti
  koji se financiraju iz nacionalnih doprinosa u okviru mehanizma Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora uspostavljenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1294 (25)

  uzimaju se u obzir za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz prvog podstavka za države članice uključene u te projekte.

Države članice rade na pravednoj raspodjeli troškova i koristi zajedničkih projekata. U tu svrhu svi relevantni troškovi i koristi zajedničkih projekata uzimaju se u obzir u relevantnom sporazumu o suradnji.

Države članice obavješćuju Komisiju o sporazumima o suradnji iz prvog podstavka, uključujući datum na koji se očekuje početak provedbe projekta.

(25)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1294 od 15. rujna 2020. o mehanizmu Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora (SL L 303, 17.9.2020., str. 1.)."

25

| (b) | umeće se sljedeći stavak:

  „7.a   Države članice koje graniče s morskim bazenom surađuju kako bi zajednički
  , nakon savjetovanja s dionicima,
  utvrdile količinu energije iz obnovljivih izvora na moru koju planiraju proizvesti u tom morskom bazenu do 2050., uz prijelazne korake
  i putanje za pojedinačne morske bazene za
  2030. i 2040.
  u skladu s Uredbom (EU) 2022/869
  .
  Svaka država članica navodi količine koje namjerava ostvariti putem javnih natječaja, s naglaskom na tehničkoj i gospodarskoj izvedivosti mrežne infrastrukture.




  Države članice u svojim sporazumima o suradnji kolektivno osiguravaju da su ti planovi u skladu s ispunjavanjem ciljeva utvrđenih u komunikaciji Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost”, pri čemu poštuju pravo Unije u području okoliša i zaštitu bioraznolikosti te uzimaju u obzir
  posebnosti i razvoj u svakoj regiji,
  posebno aktivnosti koje se već provode u zahvaćenim područjima, moguću štetu za okoliš,
  potencijal energije iz obnovljivih izvora na moru morskog bazena i važnost osiguravanja povezanog integriranog planiranja mreže. Države članice obavješćuju o toj količini
  i o planiranoj mreži
  u svojim ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima dostavljenima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.
  Komisija može poduzeti dodatne mjere kako bi podržala države članice u njihovim nastojanjima da se usklade s putanjama za pojedinačne morske bazene.




  Nakon priopćavanja ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, Komisija procjenjuje sve moguće razlike između potencijalne količine energije država članica iz obnovljivih izvora na moru i količine energije iz obnovljivih izvora na moru planirane za 2030., 2040. i 2050. Komisija prema potrebi poduzima dodatne mjere za smanjenje tih razlika.




  Države članice koje graniče s morskim bazenom zajednički utvrđuju primjereni prostor za projekte energije iz obnovljivih izvora na moru i dodjeljuju taj prostor u svojim prostornim planovima morskog područja te istodobno osiguravaju pristup usmjeren na sudjelovanje javnosti kako bi se uzela u obzir stajališta svih dionika i zahvaćenih obalnih zajednica, kao i učinci na aktivnosti koje se već provode u zahvaćenim područjima.




  Kako bi se olakšalo izdavanje dozvola za zajedničke projekte energije iz obnovljivih izvora na moru, države članice smanjuju složenost i povećavaju učinkovitost i transparentnost postupka izdavanja dozvola te unaprjeđuju međusobnu suradnju, među ostalim, po potrebi, uspostavom jedinstvene kontaktne točke („jedinstvena kontaktna točka”) za pojedinačne prioritetne koridore odobalne mreže.




  Kako bi se povećalo prihvaćanje u široj javnosti, države članice osiguravaju mogućnost uključivanja zajednica obnovljive energije u zajedničke projekte suradnje u području energije iz obnovljivih izvora na moru.
  ”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak:

„7.a   Države članice koje graniče s morskim bazenom surađuju kako bi zajednički
  , nakon savjetovanja s dionicima,
  utvrdile količinu energije iz obnovljivih izvora na moru koju planiraju proizvesti u tom morskom bazenu do 2050., uz prijelazne korake
  i putanje za pojedinačne morske bazene za
  2030. i 2040.
  u skladu s Uredbom (EU) 2022/869
  .
  Svaka država članica navodi količine koje namjerava ostvariti putem javnih natječaja, s naglaskom na tehničkoj i gospodarskoj izvedivosti mrežne infrastrukture.

Države članice u svojim sporazumima o suradnji kolektivno osiguravaju da su ti planovi u skladu s ispunjavanjem ciljeva utvrđenih u komunikaciji Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenoj „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost”, pri čemu poštuju pravo Unije u području okoliša i zaštitu bioraznolikosti te uzimaju u obzir
  posebnosti i razvoj u svakoj regiji,
  posebno aktivnosti koje se već provode u zahvaćenim područjima, moguću štetu za okoliš,
  potencijal energije iz obnovljivih izvora na moru morskog bazena i važnost osiguravanja povezanog integriranog planiranja mreže. Države članice obavješćuju o toj količini
  i o planiranoj mreži
  u svojim ažuriranim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima dostavljenima u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.
  Komisija može poduzeti dodatne mjere kako bi podržala države članice u njihovim nastojanjima da se usklade s putanjama za pojedinačne morske bazene.

Nakon priopćavanja ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, Komisija procjenjuje sve moguće razlike između potencijalne količine energije država članica iz obnovljivih izvora na moru i količine energije iz obnovljivih izvora na moru planirane za 2030., 2040. i 2050. Komisija prema potrebi poduzima dodatne mjere za smanjenje tih razlika.

Države članice koje graniče s morskim bazenom zajednički utvrđuju primjereni prostor za projekte energije iz obnovljivih izvora na moru i dodjeljuju taj prostor u svojim prostornim planovima morskog područja te istodobno osiguravaju pristup usmjeren na sudjelovanje javnosti kako bi se uzela u obzir stajališta svih dionika i zahvaćenih obalnih zajednica, kao i učinci na aktivnosti koje se već provode u zahvaćenim područjima.

Kako bi se olakšalo izdavanje dozvola za zajedničke projekte energije iz obnovljivih izvora na moru, države članice smanjuju složenost i povećavaju učinkovitost i transparentnost postupka izdavanja dozvola te unaprjeđuju međusobnu suradnju, među ostalim, po potrebi, uspostavom jedinstvene kontaktne točke („jedinstvena kontaktna točka”) za pojedinačne prioritetne koridore odobalne mreže.

Kako bi se povećalo prihvaćanje u široj javnosti, države članice osiguravaju mogućnost uključivanja zajednica obnovljive energije u zajedničke projekte suradnje u području energije iz obnovljivih izvora na moru.
  ”;

| (5) | članak 15. mijenja se kako slijedi:








  (-a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:










  (a) | prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:




  „Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola, a koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, uključujući hibridne pogone za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora te pripadajuće prijenosne i distribucijske mreže za proizvodnju električne energije, grijanje ili hlađenje iz obnovljivih izvora, na postupak pretvorbe biomase u biogoriva, tekuća biogoriva, goriva iz biomase ili druge energetske proizvode, kao i na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla, razmjerni i potrebni te da doprinose provedbi načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu”.; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

članak 15. mijenja se kako slijedi:

(-a)

(-a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola, a koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, uključujući hibridne pogone za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora te pripadajuće prijenosne i distribucijske mreže za proizvodnju električne energije, grijanje ili hlađenje iz obnovljivih izvora, na postupak pretvorbe biomase u biogoriva, tekuća biogoriva, goriva iz biomase ili druge energetske proizvode, kao i na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla, razmjerni i potrebni te da doprinose provedbi načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu”.;

„Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola, a koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, uključujući hibridne pogone za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora te pripadajuće prijenosne i distribucijske mreže za proizvodnju električne energije, grijanje ili hlađenje iz obnovljivih izvora, na postupak pretvorbe biomase u biogoriva, tekuća biogoriva, goriva iz biomase ili druge energetske proizvode, kao i na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla, razmjerni i potrebni te da doprinose provedbi načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu”.;

| (-aa) | drugi podstavak mijenja se kako slijedi:










  i. | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:










  „(a) | da svi administrativni postupci budu pojednostavljeni, uključujući regionalne i lokalne procese, i ubrzani na odgovarajućoj administrativnoj razini te su uspostavljeni predvidljivi vremenski okviri za postupke iz prvog podstavka;” |
| --- | --- | --- | --- |

(-aa)

(-aa)

drugi podstavak mijenja se kako slijedi:

drugi podstavak mijenja se kako slijedi:

i.

i.

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

„(a)

da svi administrativni postupci budu pojednostavljeni, uključujući regionalne i lokalne procese, i ubrzani na odgovarajućoj administrativnoj razini te su uspostavljeni predvidljivi vremenski okviri za postupke iz prvog podstavka;”

da svi administrativni postupci budu pojednostavljeni, uključujući regionalne i lokalne procese, i ubrzani na odgovarajućoj administrativnoj razini te su uspostavljeni predvidljivi vremenski okviri za postupke iz prvog podstavka;”

| ii. | točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:










  „(c) | transparentnost i ovisnost o troškovima svih administrativnih naknada koje plaćaju potrošači, planeri, arhitekti, građevinari te instalateri i opskrbljivači opreme i sustava; te |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:

točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:

„(c)

„(c)

transparentnost i ovisnost o troškovima svih administrativnih naknada koje plaćaju potrošači, planeri, arhitekti, građevinari te instalateri i opskrbljivači opreme i sustava; te

transparentnost i ovisnost o troškovima svih administrativnih naknada koje plaćaju potrošači, planeri, arhitekti, građevinari te instalateri i opskrbljivači opreme i sustava; te

| (d) | uspostavu pojednostavnjenih i manje opterećujućih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući postupak jednostavne obavijesti i jedinstvene kontaktne točke, za decentralizirane uređaje te za proizvodnju i skladištenje energije iz obnovljivih izvora.”; |
| --- | --- |

(d)

(d)

uspostavu pojednostavnjenih i manje opterećujućih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući postupak jednostavne obavijesti i jedinstvene kontaktne točke, za decentralizirane uređaje te za proizvodnju i skladištenje energije iz obnovljivih izvora.”;

uspostavu pojednostavnjenih i manje opterećujućih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući postupak jednostavne obavijesti i jedinstvene kontaktne točke, za decentralizirane uređaje te za proizvodnju i skladištenje energije iz obnovljivih izvora.”;

| (a) | stavak 2. zamjenjuje se
  sljedećim
  :

  „2.   Države članice moraju jasno definirati sve tehničke specifikacije koje oprema i sustavi za energiju iz obnovljivih izvora moraju zadovoljavati kako bi ostvarili pravo na potporu iz programa potpore
  i bili prihvatljivi u okviru javne nabave.
  Ako postoje
  regulatorne ili
  usklađene norme ili europske norme, uključujući tehničke referentne sustave koje su uspostavile europske organizacije za normizaciju, takve tehničke specifikacije izražavaju se u obliku tih normi. Prednost se daje
  regulatornim i
  usklađenim normama na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije kao potpora europskom zakonodavstvu
  , uključujući na primjer Uredbu (EU) 2017/1369 ili Uredbu 2009/125/EZ
  , a ako ne postoje, primjenjuju se druge usklađene norme i europske norme, tim redoslijedom. Takvim tehničkim specifikacijama ne propisuje se gdje će se oprema i sustavi certificirati i ne smije se ometati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.”; |
| --- | --- |

(a)

stavak 2. zamjenjuje se
  sljedećim
  :

sljedećim

„2.   Države članice moraju jasno definirati sve tehničke specifikacije koje oprema i sustavi za energiju iz obnovljivih izvora moraju zadovoljavati kako bi ostvarili pravo na potporu iz programa potpore
  i bili prihvatljivi u okviru javne nabave.
  Ako postoje
  regulatorne ili
  usklađene norme ili europske norme, uključujući tehničke referentne sustave koje su uspostavile europske organizacije za normizaciju, takve tehničke specifikacije izražavaju se u obliku tih normi. Prednost se daje
  regulatornim i
  usklađenim normama na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije kao potpora europskom zakonodavstvu
  , uključujući na primjer Uredbu (EU) 2017/1369 ili Uredbu 2009/125/EZ
  , a ako ne postoje, primjenjuju se druge usklađene norme i europske norme, tim redoslijedom. Takvim tehničkim specifikacijama ne propisuje se gdje će se oprema i sustavi certificirati i ne smije se ometati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta.”;

| (aa) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Države članice pri planiranju, uključujući rano prostorno planiranje, projektiranju, gradnji i obnovi urbane infrastrukture, industrijskih, komercijalnih ili stambenih područja te energetske i prometne infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije, među ostalim za zajednice potrošača vlastite obnovljive energije i zajednice obnovljive energije, te uporabu neizbježne otpadne topline i hladnoće. Države članice posebno potiču lokalna i regionalna administrativna tijela da uključe grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora u planiranje gradske infrastrukture, ako je to primjereno, i da se savjetuju s mrežnim operatorima kako bi se odrazio učinak programâ energetske učinkovitosti i odgovora na potrošnju, kao i posebnih odredbi o potrošnji vlastite obnovljive energije i zajednicama obnovljive energije na planove operatora za razvoj infrastrukture.”; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Države članice pri planiranju, uključujući rano prostorno planiranje, projektiranju, gradnji i obnovi urbane infrastrukture, industrijskih, komercijalnih ili stambenih područja te energetske i prometne infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije, među ostalim za zajednice potrošača vlastite obnovljive energije i zajednice obnovljive energije, te uporabu neizbježne otpadne topline i hladnoće. Države članice posebno potiču lokalna i regionalna administrativna tijela da uključe grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora u planiranje gradske infrastrukture, ako je to primjereno, i da se savjetuju s mrežnim operatorima kako bi se odrazio učinak programâ energetske učinkovitosti i odgovora na potrošnju, kao i posebnih odredbi o potrošnji vlastite obnovljive energije i zajednicama obnovljive energije na planove operatora za razvoj infrastrukture.”;

| (b) | stavci 4., 5., 6. i 7. brišu se; |
| --- | --- |

(b)

stavci 4., 5., 6. i 7. brišu se;

| (c) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

  „8.   Države članice procjenjuju regulatorne i administrativne prepreke dugoročnim ugovorima o kupnji energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući ugovore o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, ugovore o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje te ugovore o kupnji vodika iz obnovljivih izvora, projekte skladištenja energije na istoj lokaciji kao i one prekogranične.
  ▌


  One
  uklanjaju ▌prepreke
  njihovu razvoju na nacionalnoj i prekograničnoj razini, kao što su prepreke izdavanju dozvola, primjerice za energetski intenzivne industrije i MSP-ove, kao i druge manje aktere i općine,
  i promiču primjenu takvih ugovora, među ostalim razmatranjem načina smanjenja financijskih rizika koji su s njima povezani, posebno uporabom kreditnih jamstava. Države članice moraju se pobrinuti da se na te ugovore ne primjenjuju nikakvi nerazmjerni ili diskriminirajući postupci ili
  bilo kakve
  naknade
  ili pristojbe
  te da se sva povezana jamstva o podrijetlu mogu prenijeti na kupca energije ▌na temelju ugovora o kupnji
  energije iz obnovljivih izvora
  .
  Države članice opisuju svoje politike i mjere kojima se promiče primjena ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima iz članaka 3. i 14. Uredbe (EU) 2018/1999 te u izvješćima o napretku podnesenima u skladu s člankom 17. te uredbe. U tim izvješćima navode i podatke o obujmu proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora koji se dokazuju
  različitim vrstama ugovora
  o kupnji energije iz obnovljivih izvora.


  Države članice jamče da podnositelji zahtjeva mogu sve relevantne dokumente podnijeti u digitalnom obliku. Ako se podnositelj zahtjeva koristi mogućnošću digitalnog podnošenja zahtjeva, cijeli postupak izdavanja dozvola, uključujući administrativne unutarnje postupke, mora se provesti digitalno. Države članice dodatno osiguravaju digitalizaciju javnih saslušanja i postupaka sudjelovanja.
  ”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„8.   Države članice procjenjuju regulatorne i administrativne prepreke dugoročnim ugovorima o kupnji energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući ugovore o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora, ugovore o kupnji obnovljive energije za grijanje i hlađenje te ugovore o kupnji vodika iz obnovljivih izvora, projekte skladištenja energije na istoj lokaciji kao i one prekogranične.
  ▌

One
  uklanjaju ▌prepreke
  njihovu razvoju na nacionalnoj i prekograničnoj razini, kao što su prepreke izdavanju dozvola, primjerice za energetski intenzivne industrije i MSP-ove, kao i druge manje aktere i općine,
  i promiču primjenu takvih ugovora, među ostalim razmatranjem načina smanjenja financijskih rizika koji su s njima povezani, posebno uporabom kreditnih jamstava. Države članice moraju se pobrinuti da se na te ugovore ne primjenjuju nikakvi nerazmjerni ili diskriminirajući postupci ili
  bilo kakve
  naknade
  ili pristojbe
  te da se sva povezana jamstva o podrijetlu mogu prenijeti na kupca energije ▌na temelju ugovora o kupnji
  energije iz obnovljivih izvora
  .

Države članice opisuju svoje politike i mjere kojima se promiče primjena ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima iz članaka 3. i 14. Uredbe (EU) 2018/1999 te u izvješćima o napretku podnesenima u skladu s člankom 17. te uredbe. U tim izvješćima navode i podatke o obujmu proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora koji se dokazuju
  različitim vrstama ugovora
  o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

Države članice jamče da podnositelji zahtjeva mogu sve relevantne dokumente podnijeti u digitalnom obliku. Ako se podnositelj zahtjeva koristi mogućnošću digitalnog podnošenja zahtjeva, cijeli postupak izdavanja dozvola, uključujući administrativne unutarnje postupke, mora se provesti digitalno. Države članice dodatno osiguravaju digitalizaciju javnih saslušanja i postupaka sudjelovanja.
  ”;

| (d) | dodaje se sljedeći stavak 9.:

  „9.   Komisija do ... [jedna godina od stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni
  ] revidira smjernice za države članice o praksama izdavanja dozvola kako bi se ubrzao i pojednostavnio postupak za nove i obnovljene projekte. Te smjernice uključuju preporuke o načinu provedbe i primjene
  pravila o administrativnim postupcima utvrđenima u člancima 15.▌ i 17.
  , zajedno s njihovom primjenom na grijanje, hlađenje i električnu energiju iz obnovljivih izvora te obnovljivu kogeneraciju, kao i nizom ključnih pokazatelja uspješnosti (KPI) kako bi se omogućila transparentna procjena i praćenje napretka i učinkovitosti.




  Komisija u tu svrhu održava odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i s relevantnim dionicima. Takve smjernice uključuju i informacije o digitalnim i ljudskim resursima tijela za izdavanje dozvola, učinkovitim jedinstvenim kontaktnim točkama, prostornom planiranju, ograničenjima u vojnom i civilnom zrakoplovstvu, sudskim postupcima te predmetima građanskog rješavanja i mirenja, prilagodbi i naknadnoj promjeni zakona o rudarskim i geološkim radovima te osiguravanju odgovarajućeg tehničkog kapaciteta za provedbu tih zadaća.




  Svaka država članica predstavlja ocjenu svojeg postupka izdavanja dozvola i mjere za poboljšanje koje treba poduzeti u skladu sa smjernicama u ažuriranom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/199 u skladu s postupkom i vremenskim rasporedom utvrđenima u tom članku.




  Komisija ocjenjuje korektivne mjere u planovima i rezultate svake države članice u ključnim pokazateljima uspješnosti. Ocjene su dostupne javnosti.




  U slučaju nedostatka napretka Komisija može
  poduzeti dodatne mjere za potporu državama članicama u njihovoj provedbi
  , pomažući im u reformi i pojednostavnjenju njihovih postupaka izdavanja dozvola
  .”; |
| --- | --- |

(d)

dodaje se sljedeći stavak 9.:

„9.   Komisija do ... [jedna godina od stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni
  ] revidira smjernice za države članice o praksama izdavanja dozvola kako bi se ubrzao i pojednostavnio postupak za nove i obnovljene projekte. Te smjernice uključuju preporuke o načinu provedbe i primjene
  pravila o administrativnim postupcima utvrđenima u člancima 15.▌ i 17.
  , zajedno s njihovom primjenom na grijanje, hlađenje i električnu energiju iz obnovljivih izvora te obnovljivu kogeneraciju, kao i nizom ključnih pokazatelja uspješnosti (KPI) kako bi se omogućila transparentna procjena i praćenje napretka i učinkovitosti.

Komisija u tu svrhu održava odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i s relevantnim dionicima. Takve smjernice uključuju i informacije o digitalnim i ljudskim resursima tijela za izdavanje dozvola, učinkovitim jedinstvenim kontaktnim točkama, prostornom planiranju, ograničenjima u vojnom i civilnom zrakoplovstvu, sudskim postupcima te predmetima građanskog rješavanja i mirenja, prilagodbi i naknadnoj promjeni zakona o rudarskim i geološkim radovima te osiguravanju odgovarajućeg tehničkog kapaciteta za provedbu tih zadaća.

Svaka država članica predstavlja ocjenu svojeg postupka izdavanja dozvola i mjere za poboljšanje koje treba poduzeti u skladu sa smjernicama u ažuriranom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/199 u skladu s postupkom i vremenskim rasporedom utvrđenima u tom članku.

Komisija ocjenjuje korektivne mjere u planovima i rezultate svake države članice u ključnim pokazateljima uspješnosti. Ocjene su dostupne javnosti.

U slučaju nedostatka napretka Komisija može
  poduzeti dodatne mjere za potporu državama članicama u njihovoj provedbi
  , pomažući im u reformi i pojednostavnjenju njihovih postupaka izdavanja dozvola
  .”;

| (6) | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 15.a

  Uključivanje energije iz obnovljivih izvora u građevinski sektor


  1.   Kako bi promicale proizvodnju i uporabu energije iz obnovljivih izvora
  te otpadnu toplinu i hladnoću
  u građevinskom sektoru, države članice postavljaju okvirni cilj za udio energije iz obnovljivih izvora
  proizvedene na samoj lokaciji ili u njezinoj blizini, među ostalim i iz mreže,
  u konačnoj potrošnji energije u svojem građevinskom sektoru 2030., koji je u skladu s okvirnim ciljem od najmanje 49 % udjela energije iz obnovljivih izvora
  i neizbježne otpadne topline i hladnoće
  u građevinskom sektoru u konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030.
  Države članice koje ne utvrđuju izričito cijenu ugljika u građevinskom sektoru putem poreza ili sustava trgovanja emisijama ili države članice koje odluče privremeno ne primjenjivati novi europski sustav trgovanja emisijama za zgrade i promet određuju veći okvirni udio obnovljivih izvora energije.
  Nacionalni
  okvirni
  cilj izražava se kao udio u konačnoj nacionalnoj potrošnji energije i izračunava se u skladu s metodologijom iz članka 7.
  , što može pri izračunu udjela u konačnoj potrošnji uključivati električnu energiju iz obnovljivih izvora koji obuhvaćaju vlastitu potrošnju, energetske zajednice, udio obnovljive energije u mješavini električne energije te neizbježnu otpadnu toplinu i hladnoću
  . Države članice uključuju svoj cilj i informacije o tome kako ga planiraju ostvariti u ažurirane integrirane nacionalne energetske i klimatske planove dostavljene u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.


  Države članice otpadnu toplinu i hladnoću mogu uračunati u cilj iz prvog podstavka, do granice od 20 %. Ako to odluče učiniti, cilj se povećava za polovinu postotka otpadne topline i hladnoće koje se upotrebljavaju, do gornje granice od 54 %.




  2.   Države članice uvode mjere u svoje građevinske propise i kodekse te prema potrebi u svoje programe potpore radi povećanja udjela električne energije te grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora
  , proizvedene na samoj lokaciji ili u njezinoj blizini, među ostalim i iz mreže,
  u fondu zgrada, uključujući nacionalne mjere koje se odnose na znatna povećanja potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora, zajednice obnovljive energije,
  lokalno dijeljenje obnovljive energije
  i lokalno skladištenje energije,
  pametno i dvosmjerno punjenje te ostale usluge fleksibilnosti kao što je odgovor na potražnju, i to
  u kombinaciji s poboljšanjima energetske učinkovitosti koja se odnose na
  visokoučinkovitu
  kogeneraciju i pasivne zgrade te zgrade gotovo nulte energije i nulte energije
  , uzimajući u obzir inovativne tehnologije
  .
  Kako bi ostvarile okvirni udio obnovljivih izvora energije utvrđen u stavku 1., države članice u svojim građevinskim propisima i kodeksima te prema potrebi u svojim programima potpore ili drugim sredstvima s istovjetnim učinkom zahtijevaju da se u 
  novim
  zgradama
  i u zgradama na kojima se obavljaju radovi obnove većih razmjera
  upotrebljava minimalna razina obnovljive energije
  , i one proizvedene na samoj lokaciji i one proizvedene u blizini, među ostalim i iz mreže,
  u skladu s odredbama Direktive 2010/31/EU
  i ako je to ekonomski, tehnički i funkcionalno izvedivo
  . Države članice dopuštaju da se te minimalne razine ostvare među ostalim učinkovitim centraliziranim grijanjem i hlađenjem.
  Kad je riječ o postojećim zgradama, prvi podstavak primjenjuje se na oružane snage samo u mjeri u kojoj njegova primjena nije u sukobu s prirodom i glavnim ciljem djelovanja oružanih snaga i izuzimajući materijal koji se upotrebljava isključivo u vojne svrhe.


  3.   Države članice osiguravaju da javne zgrade na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava, u skladu s odredbama članka 9. Direktive 2010/31/EU i članka 5. Direktive 2012/27/EU. Države članice mogu, među ostalim, omogućiti ispunjavanje te obveze tako što će omogućiti trećim stranama da upotrebljavaju krovove
  ili ostale kompatibilne površine i potpovršine
  javnih ili privatno-javnih zgrada za uređaje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.


  Države članice promiču suradnju između lokalnih tijela i zajednica obnovljive energije u građevinskom sektoru, posebno uporabom javne nabave. Takva se potpora navodi u nacionalnim planovima obnove zgrada država članica u skladu s člankom 3. Direktive ... [Direktiva o energetskim svojstvima zgrada].




  4.   Kako bi postigle cilj koji se odnosi na obvezujući udio obnovljive energije utvrđen u stavku 1., države članice promiču uporabu sustava i opreme za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora
  , uključujući inovativne tehnologije za dani lokalni kontekst, kao što su pametni elektrificirani sustavi i oprema za grijanje i hlađenje, dopunjeni, ako je primjenjivo, pametnim upravljanjem svim decentraliziranim energetskim resursima u zgradama, putem sustava za upravljanje energijom u zgradama koji mogu djelovati u interakciji s energetskom mrežom
  . U tu svrhu države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere, upotrebljavaju alate i poticaje, uključujući među ostalim oznake energetske učinkovitosti izrađene u skladu s Uredbom (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća (26), energetske certifikate na temelju Direktive 2010/31/EU ili druge odgovarajuće certifikate ili norme izrađene na nacionalnoj razini ili razini Unije te pružaju
  , među ostalim i putem jedinstvenih kontaktnih točaka,
  odgovarajuće informacije i savjete o obnovljivim, energetski visokoučinkovitim alternativama te o dostupnim financijskim instrumentima i poticajima za promicanje povećane stope zamjene starih sustava grijanja
  i hlađenja
  te povećanog prelaska na rješenja koja se temelje na energiji iz obnovljivih izvora.”;



  (26)  Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU (SL L 198, 28.7.2017., str. 1.)." |
| --- | --- |

(6)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 15.a

Uključivanje energije iz obnovljivih izvora u građevinski sektor

1.   Kako bi promicale proizvodnju i uporabu energije iz obnovljivih izvora
  te otpadnu toplinu i hladnoću
  u građevinskom sektoru, države članice postavljaju okvirni cilj za udio energije iz obnovljivih izvora
  proizvedene na samoj lokaciji ili u njezinoj blizini, među ostalim i iz mreže,
  u konačnoj potrošnji energije u svojem građevinskom sektoru 2030., koji je u skladu s okvirnim ciljem od najmanje 49 % udjela energije iz obnovljivih izvora
  i neizbježne otpadne topline i hladnoće
  u građevinskom sektoru u konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030.
  Države članice koje ne utvrđuju izričito cijenu ugljika u građevinskom sektoru putem poreza ili sustava trgovanja emisijama ili države članice koje odluče privremeno ne primjenjivati novi europski sustav trgovanja emisijama za zgrade i promet određuju veći okvirni udio obnovljivih izvora energije.
  Nacionalni
  okvirni
  cilj izražava se kao udio u konačnoj nacionalnoj potrošnji energije i izračunava se u skladu s metodologijom iz članka 7.
  , što može pri izračunu udjela u konačnoj potrošnji uključivati električnu energiju iz obnovljivih izvora koji obuhvaćaju vlastitu potrošnju, energetske zajednice, udio obnovljive energije u mješavini električne energije te neizbježnu otpadnu toplinu i hladnoću
  . Države članice uključuju svoj cilj i informacije o tome kako ga planiraju ostvariti u ažurirane integrirane nacionalne energetske i klimatske planove dostavljene u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.

Države članice otpadnu toplinu i hladnoću mogu uračunati u cilj iz prvog podstavka, do granice od 20 %. Ako to odluče učiniti, cilj se povećava za polovinu postotka otpadne topline i hladnoće koje se upotrebljavaju, do gornje granice od 54 %.

2.   Države članice uvode mjere u svoje građevinske propise i kodekse te prema potrebi u svoje programe potpore radi povećanja udjela električne energije te grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora
  , proizvedene na samoj lokaciji ili u njezinoj blizini, među ostalim i iz mreže,
  u fondu zgrada, uključujući nacionalne mjere koje se odnose na znatna povećanja potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora, zajednice obnovljive energije,
  lokalno dijeljenje obnovljive energije
  i lokalno skladištenje energije,
  pametno i dvosmjerno punjenje te ostale usluge fleksibilnosti kao što je odgovor na potražnju, i to
  u kombinaciji s poboljšanjima energetske učinkovitosti koja se odnose na
  visokoučinkovitu
  kogeneraciju i pasivne zgrade te zgrade gotovo nulte energije i nulte energije
  , uzimajući u obzir inovativne tehnologije
  .

Kako bi ostvarile okvirni udio obnovljivih izvora energije utvrđen u stavku 1., države članice u svojim građevinskim propisima i kodeksima te prema potrebi u svojim programima potpore ili drugim sredstvima s istovjetnim učinkom zahtijevaju da se u 
  novim
  zgradama
  i u zgradama na kojima se obavljaju radovi obnove većih razmjera
  upotrebljava minimalna razina obnovljive energije
  , i one proizvedene na samoj lokaciji i one proizvedene u blizini, među ostalim i iz mreže,
  u skladu s odredbama Direktive 2010/31/EU
  i ako je to ekonomski, tehnički i funkcionalno izvedivo
  . Države članice dopuštaju da se te minimalne razine ostvare među ostalim učinkovitim centraliziranim grijanjem i hlađenjem.

Kad je riječ o postojećim zgradama, prvi podstavak primjenjuje se na oružane snage samo u mjeri u kojoj njegova primjena nije u sukobu s prirodom i glavnim ciljem djelovanja oružanih snaga i izuzimajući materijal koji se upotrebljava isključivo u vojne svrhe.

3.   Države članice osiguravaju da javne zgrade na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava, u skladu s odredbama članka 9. Direktive 2010/31/EU i članka 5. Direktive 2012/27/EU. Države članice mogu, među ostalim, omogućiti ispunjavanje te obveze tako što će omogućiti trećim stranama da upotrebljavaju krovove
  ili ostale kompatibilne površine i potpovršine
  javnih ili privatno-javnih zgrada za uređaje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

Države članice promiču suradnju između lokalnih tijela i zajednica obnovljive energije u građevinskom sektoru, posebno uporabom javne nabave. Takva se potpora navodi u nacionalnim planovima obnove zgrada država članica u skladu s člankom 3. Direktive ... [Direktiva o energetskim svojstvima zgrada].

4.   Kako bi postigle cilj koji se odnosi na obvezujući udio obnovljive energije utvrđen u stavku 1., države članice promiču uporabu sustava i opreme za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora
  , uključujući inovativne tehnologije za dani lokalni kontekst, kao što su pametni elektrificirani sustavi i oprema za grijanje i hlađenje, dopunjeni, ako je primjenjivo, pametnim upravljanjem svim decentraliziranim energetskim resursima u zgradama, putem sustava za upravljanje energijom u zgradama koji mogu djelovati u interakciji s energetskom mrežom
  . U tu svrhu države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere, upotrebljavaju alate i poticaje, uključujući među ostalim oznake energetske učinkovitosti izrađene u skladu s Uredbom (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća (26), energetske certifikate na temelju Direktive 2010/31/EU ili druge odgovarajuće certifikate ili norme izrađene na nacionalnoj razini ili razini Unije te pružaju
  , među ostalim i putem jedinstvenih kontaktnih točaka,
  odgovarajuće informacije i savjete o obnovljivim, energetski visokoučinkovitim alternativama te o dostupnim financijskim instrumentima i poticajima za promicanje povećane stope zamjene starih sustava grijanja
  i hlađenja
  te povećanog prelaska na rješenja koja se temelje na energiji iz obnovljivih izvora.”;

(26)  Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU (SL L 198, 28.7.2017., str. 1.)."

26

| (7) | ▌članak 18.
  mijenja se kako slijedi:










  (a) | stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

  „3.   Države članice osiguravaju da programi certificiranja
  ili nacionalni programi za stjecanje jednakovrijednih kvalifikacija
  budu dostupni instalaterima i projektantima svih oblika sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgradama, industriji i poljoprivredi te instalaterima
  drugih tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, tehnologija za skladištenje i upravljanje potrošnjom, uključujući stanice za punjenje
  . Ti programi mogu prema potrebi u obzir uzeti postojeće programe i strukture, a moraju se temeljiti na kriterijima utvrđenima u Prilogu IV. Svaka država članica
  provjerava priznavanje certifikata
  koje dodijeli druga država članica u skladu s tim kriterijima.


  Do 31. prosinca 2023. i svake tri godine nakon toga
  države članice
  procjenjuju razliku između dostupnih i potrebnih osposobljenih i kvalificiranih stručnjaka za instaliranje te, prema potrebi, daju preporuke za uklanjanje nedostataka. Te se procjene i eventualne preporuke objavljuju.


  Države članice
  utvrđuju uvjete, među ostalim s pomoću strategija za usavršavanje i prekvalifikaciju,
  osiguravaju dovoljan broj osposobljenih i kvalificiranih instalatera
  iz stavka 3.
  ▌kako bi servisirali povećan broj instalacija za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora koje su potrebne za doprinos godišnjem povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja kako je utvrđeno u članku 23.
  i postizanje cilja u pogledu energije u zgradama iz članka 15.a, u industrijskom sektoru kako je navedeno u članku 22.a i u prometnom sektoru kako je navedeno u članku 25. te doprinos postizanju općeg cilja iz članka 3.


  Kako bi se osigurao dovoljan broj instalatera i projektanata, države članice osiguravaju dovoljno programa osposobljavanja,
  pod uvjetom da su usklađeni s nacionalnim kvalifikacijskim programima i programima certificiranja,
  kojima se stječu kvalifikacije ili certifikati, a koji obuhvaćaju tehnologije grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora te najnovija inovativna rješenja u tom području. Države članice uvode mjere za promicanje sudjelovanja u takvim programima, posebno malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba
  , kao i za osiguravanje rodne ravnoteže i posebno usmjeravanje na manjine koje su nedovoljno zastupljene
  .
  Ako je to u skladu s već postojećim programima osposobljavanja i kvalifikacijskim programima,
  države članice mogu sklopiti dobrovoljne sporazume s relevantnim pružateljima i prodavačima tehnologije za osposobljavanje dovoljnog broja instalatera, koji se mogu temeljiti na procjenama prodaje, na najnovijim inovativnim rješenjima i na tehnologijama dostupnima na tržištu.


  Države članice svoje politike i mjere kojima se promiče djelotvorno, kvalitetno i uključivo osposobljavanje, prekvalificiranje i usavršavanje radnika u području energije iz obnovljivih izvora opisuju u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima iz članaka 3. i 14. Uredbe (EU) 2018/1999 te u izvješćima o napretku podnesenima u skladu s člankom 17. te uredbe.




  4.   Informacije o programima certificiranja
  ili nacionalnim programima za stjecanje istovrijednih kvalifikacija
  iz stavka 3. države članice stavljaju na raspolaganje javnosti. Države članice
  na transparentan i pristupačan način stavljaju na raspolaganje javnosti i redovito ažurirani
  popis instalatera koji su kvalificirani ili certificirani u skladu sa stavkom 3
  .▌”
  ; |
| --- | --- | --- |

(7)

▌članak 18.
  mijenja se kako slijedi:

mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

stavci 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„3.   Države članice osiguravaju da programi certificiranja
  ili nacionalni programi za stjecanje jednakovrijednih kvalifikacija
  budu dostupni instalaterima i projektantima svih oblika sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgradama, industriji i poljoprivredi te instalaterima
  drugih tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, tehnologija za skladištenje i upravljanje potrošnjom, uključujući stanice za punjenje
  . Ti programi mogu prema potrebi u obzir uzeti postojeće programe i strukture, a moraju se temeljiti na kriterijima utvrđenima u Prilogu IV. Svaka država članica
  provjerava priznavanje certifikata
  koje dodijeli druga država članica u skladu s tim kriterijima.

Do 31. prosinca 2023. i svake tri godine nakon toga
  države članice
  procjenjuju razliku između dostupnih i potrebnih osposobljenih i kvalificiranih stručnjaka za instaliranje te, prema potrebi, daju preporuke za uklanjanje nedostataka. Te se procjene i eventualne preporuke objavljuju.

Države članice
  utvrđuju uvjete, među ostalim s pomoću strategija za usavršavanje i prekvalifikaciju,
  osiguravaju dovoljan broj osposobljenih i kvalificiranih instalatera
  iz stavka 3.
  ▌kako bi servisirali povećan broj instalacija za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora koje su potrebne za doprinos godišnjem povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja kako je utvrđeno u članku 23.
  i postizanje cilja u pogledu energije u zgradama iz članka 15.a, u industrijskom sektoru kako je navedeno u članku 22.a i u prometnom sektoru kako je navedeno u članku 25. te doprinos postizanju općeg cilja iz članka 3.

Kako bi se osigurao dovoljan broj instalatera i projektanata, države članice osiguravaju dovoljno programa osposobljavanja,
  pod uvjetom da su usklađeni s nacionalnim kvalifikacijskim programima i programima certificiranja,
  kojima se stječu kvalifikacije ili certifikati, a koji obuhvaćaju tehnologije grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora te najnovija inovativna rješenja u tom području. Države članice uvode mjere za promicanje sudjelovanja u takvim programima, posebno malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba
  , kao i za osiguravanje rodne ravnoteže i posebno usmjeravanje na manjine koje su nedovoljno zastupljene
  .
  Ako je to u skladu s već postojećim programima osposobljavanja i kvalifikacijskim programima,
  države članice mogu sklopiti dobrovoljne sporazume s relevantnim pružateljima i prodavačima tehnologije za osposobljavanje dovoljnog broja instalatera, koji se mogu temeljiti na procjenama prodaje, na najnovijim inovativnim rješenjima i na tehnologijama dostupnima na tržištu.

Države članice svoje politike i mjere kojima se promiče djelotvorno, kvalitetno i uključivo osposobljavanje, prekvalificiranje i usavršavanje radnika u području energije iz obnovljivih izvora opisuju u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima iz članaka 3. i 14. Uredbe (EU) 2018/1999 te u izvješćima o napretku podnesenima u skladu s člankom 17. te uredbe.

4.   Informacije o programima certificiranja
  ili nacionalnim programima za stjecanje istovrijednih kvalifikacija
  iz stavka 3. države članice stavljaju na raspolaganje javnosti. Države članice
  na transparentan i pristupačan način stavljaju na raspolaganje javnosti i redovito ažurirani
  popis instalatera koji su kvalificirani ili certificirani u skladu sa stavkom 3
  .▌”
  ;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak:





  „6.a
     
  Mjerama poduzetima na temelju ovog članka ne dovode se u pitanje mjere poduzete na temelju Direktive (EU).../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti] i Direktive (EU).../... [Direktiva o energetskim svojstvima zgrada].”; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„6.a
     
  Mjerama poduzetima na temelju ovog članka ne dovode se u pitanje mjere poduzete na temelju Direktive (EU).../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti] i Direktive (EU).../... [Direktiva o energetskim svojstvima zgrada].”;

| (8) | članak 19. mijenja se kako slijedi:








  (-a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:





  „1.
     
  Kako bi se krajnjim korisnicima dokazalo podrijetlo energije iz obnovljivih izvora u kombinaciji izvora energije opskrbljivača i u energiji kojom se opskrbljuju potrošači u okviru ugovora u kojima se upućuje na potrošnju energije iz obnovljivih izvora, države članice osiguravaju da se podrijetlo energije iz obnovljivih izvora kao takve u smislu ove Direktive može zajamčiti u skladu s objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima.”; |
| --- | --- | --- |

(8)

članak 19. mijenja se kako slijedi:

(-a)

(-a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.
     
  Kako bi se krajnjim korisnicima dokazalo podrijetlo energije iz obnovljivih izvora u kombinaciji izvora energije opskrbljivača i u energiji kojom se opskrbljuju potrošači u okviru ugovora u kojima se upućuje na potrošnju energije iz obnovljivih izvora, države članice osiguravaju da se podrijetlo energije iz obnovljivih izvora kao takve u smislu ove Direktive može zajamčiti u skladu s objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima.”;

| (a) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  i. | prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „U tu svrhu države članice osiguravaju da se jamstvo o podrijetlu izdaje na zahtjev proizvođača energije iz obnovljivih izvora. Države članice
  osiguravaju jedinstveni sustav jamstava
  o podrijetlu
  izdanih za vodik iz obnovljivih izvora
  .


  Države članice mogu za potrebe obračunavanja tržišne vrijednosti jamstva o podrijetlu odlučiti da neće izdati takvo jamstvo o podrijetlu proizvođaču koji dobiva financijsku potporu iz programa potpore.




  Komisija uvodi dodatne informacije za jamstva o podrijetlu, pri čemu izbjegava dvostruko računanje.


  Za izdavanje jamstva o podrijetlu može biti potrebno ograničenje najmanjeg kapaciteta. Jamstvo o podrijetlu ▌
  iznosi
  1 MWh, pri čemu je moguće izdati njegove dijelove.
  Jamstva o podrijetlu propisno se standardiziraju europskom normom CEN-EN16325 i izdaju na zahtjev proizvođača energije, pod uvjetom da to ne dovodi do dvostrukog računanja. Uvode se pojednostavnjeni postupci registracije i smanjene naknade za registraciju za mala postrojenja ispod 50 kW i za zajednice energije. Jamstva o podrijetlu mogu se izdati za nekoliko zajedničkih malih postrojenja.


  Za svaku jedinicu proizvedene energije izdaje se samo jedno jamstvo o podrijetlu
  , a ista se jedinica energije uračunava samo jednom
  .” |
| --- | --- | --- |

(a)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„U tu svrhu države članice osiguravaju da se jamstvo o podrijetlu izdaje na zahtjev proizvođača energije iz obnovljivih izvora. Države članice
  osiguravaju jedinstveni sustav jamstava
  o podrijetlu
  izdanih za vodik iz obnovljivih izvora
  .

osiguravaju jedinstveni sustav jamstava

izdanih za vodik iz obnovljivih izvora

Države članice mogu za potrebe obračunavanja tržišne vrijednosti jamstva o podrijetlu odlučiti da neće izdati takvo jamstvo o podrijetlu proizvođaču koji dobiva financijsku potporu iz programa potpore.

Države članice mogu za potrebe obračunavanja tržišne vrijednosti jamstva o podrijetlu odlučiti da neće izdati takvo jamstvo o podrijetlu proizvođaču koji dobiva financijsku potporu iz programa potpore.

Komisija uvodi dodatne informacije za jamstva o podrijetlu, pri čemu izbjegava dvostruko računanje.

Komisija uvodi dodatne informacije za jamstva o podrijetlu, pri čemu izbjegava dvostruko računanje.

Za izdavanje jamstva o podrijetlu može biti potrebno ograničenje najmanjeg kapaciteta. Jamstvo o podrijetlu ▌
  iznosi
  1 MWh, pri čemu je moguće izdati njegove dijelove.
  Jamstva o podrijetlu propisno se standardiziraju europskom normom CEN-EN16325 i izdaju na zahtjev proizvođača energije, pod uvjetom da to ne dovodi do dvostrukog računanja. Uvode se pojednostavnjeni postupci registracije i smanjene naknade za registraciju za mala postrojenja ispod 50 kW i za zajednice energije. Jamstva o podrijetlu mogu se izdati za nekoliko zajedničkih malih postrojenja.

iznosi

Jamstva o podrijetlu propisno se standardiziraju europskom normom CEN-EN16325 i izdaju na zahtjev proizvođača energije, pod uvjetom da to ne dovodi do dvostrukog računanja. Uvode se pojednostavnjeni postupci registracije i smanjene naknade za registraciju za mala postrojenja ispod 50 kW i za zajednice energije. Jamstva o podrijetlu mogu se izdati za nekoliko zajedničkih malih postrojenja.

Za svaku jedinicu proizvedene energije izdaje se samo jedno jamstvo o podrijetlu
  , a ista se jedinica energije uračunava samo jednom
  .”

, a ista se jedinica energije uračunava samo jednom

| i.
  a | drugi podstavak
  briše se; |
| --- | --- |

i.
  a

a

drugi podstavak
  briše se;

drugi podstavak

| i.b | u četvrtom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:










  „(c) | ako jamstva o podrijetlu nisu izdana izravno proizvođaču, nego opskrbljivaču ili potrošaču koji kupuje energiju ili u konkurentnom okruženju ili u okviru dugoročnog ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora.” |
| --- | --- | --- |

i.b

i.b

u četvrtom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

u četvrtom podstavku točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

„(c)

ako jamstva o podrijetlu nisu izdana izravno proizvođaču, nego opskrbljivaču ili potrošaču koji kupuje energiju ili u konkurentnom okruženju ili u okviru dugoročnog ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora.”

ako jamstva o podrijetlu nisu izdana izravno proizvođaču, nego opskrbljivaču ili potrošaču koji kupuje energiju ili u konkurentnom okruženju ili u okviru dugoročnog ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora.”

| ii. | peti podstavak briše se; |
| --- | --- |

ii.

peti podstavak briše se;

| (aa) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Za potrebe stavka 1. jamstva o podrijetlu valjana su 12 mjeseci od proizvodnje relevantne jedinice energije. Države članice osiguravaju da sva jamstva o podrijetlu koja nisu poništena isteknu najkasnije 18 mjeseci od proizvodnje odgovarajuće jedinice energije. Države članice uključuju istekla jamstva o podrijetlu u izračun svoje preostale kombinacije izvora energije.” |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Za potrebe stavka 1. jamstva o podrijetlu valjana su 12 mjeseci od proizvodnje relevantne jedinice energije. Države članice osiguravaju da sva jamstva o podrijetlu koja nisu poništena isteknu najkasnije 18 mjeseci od proizvodnje odgovarajuće jedinice energije. Države članice uključuju istekla jamstva o podrijetlu u izračun svoje preostale kombinacije izvora energije.”

| (ab) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:





  „4.
     
  Za potrebe obavješćivanja iz stavaka 8. i 13. države članice osiguravaju da energetska poduzeća ponište jamstva o podrijetlu najkasnije šest mjeseci nakon isteka razdoblja valjanosti jamstva o podrijetlu. Nadalje, najkasnije... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] države članice osiguravaju da se podaci o njihovoj preostaloj kombinaciji izvora energije objavljuju na godišnjoj razini.”; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.
     
  Za potrebe obavješćivanja iz stavaka 8. i 13. države članice osiguravaju da energetska poduzeća ponište jamstva o podrijetlu najkasnije šest mjeseci nakon isteka razdoblja valjanosti jamstva o podrijetlu. Nadalje, najkasnije... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] države članice osiguravaju da se podaci o njihovoj preostaloj kombinaciji izvora energije objavljuju na godišnjoj razini.”;

| (ac) | u stavku 7. prvi podstavak mijenja se kako slijedi:










  i. | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:










  „(a) | izvor energije iz kojeg je energija proizvedena te datumi početka i završetka što je bliže moguće stvarnom vremenu, kako bi se došlo do intervala od najviše jednog sata proizvodnje;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(ac)

(ac)

u stavku 7. prvi podstavak mijenja se kako slijedi:

u stavku 7. prvi podstavak mijenja se kako slijedi:

i.

i.

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

„(a)

izvor energije iz kojeg je energija proizvedena te datumi početka i završetka što je bliže moguće stvarnom vremenu, kako bi se došlo do intervala od najviše jednog sata proizvodnje;”;

izvor energije iz kojeg je energija proizvedena te datumi početka i završetka što je bliže moguće stvarnom vremenu, kako bi se došlo do intervala od najviše jednog sata proizvodnje;”;

| ii. | točka (c) zamjenjuje se sljedećim:










  „(c) | naziv, lokacija, zona trgovanja za električnu energiju, vrsta i kapacitet postrojenja u kojem je energija proizvedena;” |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

„(c)

naziv, lokacija, zona trgovanja za električnu energiju, vrsta i kapacitet postrojenja u kojem je energija proizvedena;”

naziv, lokacija, zona trgovanja za električnu energiju, vrsta i kapacitet postrojenja u kojem je energija proizvedena;”

| iii. | dodaju se sljedeće točke:










  „(g) | emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa zajamčene energije u skladu s normom ISO 14067:2018; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

dodaju se sljedeće točke:

dodaju se sljedeće točke:

„(g)

„(g)

emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa zajamčene energije u skladu s normom ISO 14067:2018;

emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa zajamčene energije u skladu s normom ISO 14067:2018;

| (h) | viša razina vremenske preciznosti; |
| --- | --- |

(h)

(h)

viša razina vremenske preciznosti;

viša razina vremenske preciznosti;

| (i) | lokacijska usklađenost.” |
| --- | --- |

(i)

(i)

lokacijska usklađenost.”

lokacijska usklađenost.”

| (b) | stavak
  8. ▌zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako opskrbljivač električne energije mora dokazati
  podrijetlo
  energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. stavka 9. točke (a) Direktive 2009/72/EZ, to čini s pomoću jamstava o podrijetlu, osim u pogledu udjela svoje kombinacije izvora energije koji odgovara komercijalnim ponudama bez praćenja, ako postoje, za koje se opskrbljivač može koristiti preostalom kombinacijom izvora energije.


  Kad opskrbljivač plinom mora dokazati podrijetlo energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe Priloga I., odjeljka 5. Direktive (EU).../... [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika iz prijedloga COM(2021)0803], to čini s pomoću jamstava o podrijetlu, osim u pogledu udjela svoje kombinacije izvora energije koji odgovara komercijalnim ponudama bez praćenja, ako postoje, za koje se opskrbljivač može koristiti preostalom kombinacijom izvora energije.




  Ako su države članice uspostavile mehanizme jamstava o podrijetlu za druge vrste energije, opskrbljivači u svrhu obavješćivanja upotrebljavaju ista jamstva o podrijetlu za onu vrstu energije koju su dostavili. Nadalje, ako potrošač troši plin iz mreže za vodik ili prirodni plin, države članice mogu osigurati da poništena jamstva o podrijetlu odgovaraju relevantnim značajkama mreže. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU mogu se upotrebljavati kao potkrepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. Za potrebe stavka 2. ovog članka, ako je električna energija proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije uporabom obnovljivih izvora energije, može se izdati samo jedno jamstvo o podrijetlu u kojemu se navode obje značajke.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak
  8. ▌zamjenjuje se sljedećim:

stavak

„Ako opskrbljivač električne energije mora dokazati
  podrijetlo
  energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. stavka 9. točke (a) Direktive 2009/72/EZ, to čini s pomoću jamstava o podrijetlu, osim u pogledu udjela svoje kombinacije izvora energije koji odgovara komercijalnim ponudama bez praćenja, ako postoje, za koje se opskrbljivač može koristiti preostalom kombinacijom izvora energije.

podrijetlo

Kad opskrbljivač plinom mora dokazati podrijetlo energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe Priloga I., odjeljka 5. Direktive (EU).../... [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika iz prijedloga COM(2021)0803], to čini s pomoću jamstava o podrijetlu, osim u pogledu udjela svoje kombinacije izvora energije koji odgovara komercijalnim ponudama bez praćenja, ako postoje, za koje se opskrbljivač može koristiti preostalom kombinacijom izvora energije.

Kad opskrbljivač plinom mora dokazati podrijetlo energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe Priloga I., odjeljka 5. Direktive (EU).../... [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova i vodika iz prijedloga COM(2021)0803], to čini s pomoću jamstava o podrijetlu, osim u pogledu udjela svoje kombinacije izvora energije koji odgovara komercijalnim ponudama bez praćenja, ako postoje, za koje se opskrbljivač može koristiti preostalom kombinacijom izvora energije.

Ako su države članice uspostavile mehanizme jamstava o podrijetlu za druge vrste energije, opskrbljivači u svrhu obavješćivanja upotrebljavaju ista jamstva o podrijetlu za onu vrstu energije koju su dostavili. Nadalje, ako potrošač troši plin iz mreže za vodik ili prirodni plin, države članice mogu osigurati da poništena jamstva o podrijetlu odgovaraju relevantnim značajkama mreže. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU mogu se upotrebljavati kao potkrepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. Za potrebe stavka 2. ovog članka, ako je električna energija proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije uporabom obnovljivih izvora energije, može se izdati samo jedno jamstvo o podrijetlu u kojemu se navode obje značajke.”;

Ako su države članice uspostavile mehanizme jamstava o podrijetlu za druge vrste energije, opskrbljivači u svrhu obavješćivanja upotrebljavaju ista jamstva o podrijetlu za onu vrstu energije koju su dostavili. Nadalje, ako potrošač troši plin iz mreže za vodik ili prirodni plin, države članice mogu osigurati da poništena jamstva o podrijetlu odgovaraju relevantnim značajkama mreže. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU mogu se upotrebljavati kao potkrepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. Za potrebe stavka 2. ovog članka, ako je električna energija proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije uporabom obnovljivih izvora energije, može se izdati samo jedno jamstvo o podrijetlu u kojemu se navode obje značajke.”;

| (ba) | stavak 9. zamjenjuje se sljedećim:





  „9.
     
  Države članice priznaju jamstva o podrijetlu koja izdaju druge države članice u skladu s ovom Direktivom isključivo kao dokaz elemenata iz stavka 1. i stavka 7. prvog podstavka točaka od (a) do (i). Država članica može odbiti priznati jamstvo o podrijetlu samo kad postoje utemeljene sumnje u njegovu točnost, pouzdanost ili istinitost. Država članica obavješćuje Komisiju o odbijanju i razlozima za odbijanje.”; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

stavak 9. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„9.
     
  Države članice priznaju jamstva o podrijetlu koja izdaju druge države članice u skladu s ovom Direktivom isključivo kao dokaz elemenata iz stavka 1. i stavka 7. prvog podstavka točaka od (a) do (i). Država članica može odbiti priznati jamstvo o podrijetlu samo kad postoje utemeljene sumnje u njegovu točnost, pouzdanost ili istinitost. Država članica obavješćuje Komisiju o odbijanju i razlozima za odbijanje.”;

| (bb) | stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:





  „11.
     
  Države članice ne priznaju jamstva o podrijetlu koja je izdala treća zemlja osim ako je Unija s tom trećom zemljom sklopila sporazum o uzajamnom priznavanju jamstava o podrijetlu izdanih u Uniji i odgovarajućih sustava jamstava o podrijetlu utvrđenih u toj trećoj zemlji i to samo ako postoji izravan uvoz ili izvoz energije. Komisija izdaje smjernice kojima se pojašnjavaju zahtjevi Unije za priznavanje jamstava o podrijetlu koja je izdala treća zemlja, uključujući povezane uvjete upravljanja, u svrhu jednostavnijeg i bržeg postizanja takvih sporazuma s trećim zemljama.




  Komisija do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] izdaje smjernice o relevantnim zaštitnim mjerama za prekogranične prijenose.”; |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„11.
     
  Države članice ne priznaju jamstva o podrijetlu koja je izdala treća zemlja osim ako je Unija s tom trećom zemljom sklopila sporazum o uzajamnom priznavanju jamstava o podrijetlu izdanih u Uniji i odgovarajućih sustava jamstava o podrijetlu utvrđenih u toj trećoj zemlji i to samo ako postoji izravan uvoz ili izvoz energije. Komisija izdaje smjernice kojima se pojašnjavaju zahtjevi Unije za priznavanje jamstava o podrijetlu koja je izdala treća zemlja, uključujući povezane uvjete upravljanja, u svrhu jednostavnijeg i bržeg postizanja takvih sporazuma s trećim zemljama.

Komisija do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] izdaje smjernice o relevantnim zaštitnim mjerama za prekogranične prijenose.”;

| (bc) | stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:





  „13.
     
  Komisija do 30. lipnja 2025. donosi izvješće o procjeni mogućnosti uspostave zelene oznake na razini Unije radi promicanja uporabe obnovljive energije iz novih postrojenja. Za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima takve oznake opskrbljivači upotrebljavaju informacije sadržane u jamstvima o podrijetlu.”; |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„13.
     
  Komisija do 30. lipnja 2025. donosi izvješće o procjeni mogućnosti uspostave zelene oznake na razini Unije radi promicanja uporabe obnovljive energije iz novih postrojenja. Za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima takve oznake opskrbljivači upotrebljavaju informacije sadržane u jamstvima o podrijetlu.”;

| (bd) | dodaje se sljedeći stavak:





  „13.a
     
  Komisija prati funkcioniranje sustava jamstava o podrijetlu i do 30. lipnja 2025. procjenjuje ravnotežu ponude i potražnje jamstava o podrijetlu na tržištu te u slučaju neravnoteža utvrđuje relevantne čimbenike koji utječu na ponudu i potražnju te predlaže mjere za ispravljanje mogućih strukturnih neravnoteža kako bi se pružila potpora tržištima u usmjeravanju na nova postrojenja koja koriste energiju iz obnovljivih izvora.”; |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„13.a
     
  Komisija prati funkcioniranje sustava jamstava o podrijetlu i do 30. lipnja 2025. procjenjuje ravnotežu ponude i potražnje jamstava o podrijetlu na tržištu te u slučaju neravnoteža utvrđuje relevantne čimbenike koji utječu na ponudu i potražnju te predlaže mjere za ispravljanje mogućih strukturnih neravnoteža kako bi se pružila potpora tržištima u usmjeravanju na nova postrojenja koja koriste energiju iz obnovljivih izvora.”;

| (9) | u članku 20. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Podložno svojoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2018/1999 u pogledu potrebe za izgradnjom nove
  ili modernizacijom postojeće
  infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora kako bi se ostvario cilj Unije utvrđen u članku 3. stavku 1. ove Direktive,
  u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  države članice prema potrebi poduzimaju potrebne korake za razvoj infrastrukture za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje radi promicanja grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora energije, ▌u kombinaciji sa skladištenjem toplinske energije
  , upravljanjem potrošnjom i postrojenjima za pretvaranje električne energije u toplinsku
  .




  3.a
     
  U skladu s mjerodavnim pravom o tržištu električne energije, države članice prema potrebi poduzimaju potrebne mjere za integraciju električne energije iz nestalnih obnovljivih izvora u mrežu, osiguravajući pritom stabilnost mreže i sigurnost opskrbe.
  ”; |
| --- | --- |

(9)

u članku 20. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Podložno svojoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2018/1999 u pogledu potrebe za izgradnjom nove
  ili modernizacijom postojeće
  infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora kako bi se ostvario cilj Unije utvrđen u članku 3. stavku 1. ove Direktive,
  u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  države članice prema potrebi poduzimaju potrebne korake za razvoj infrastrukture za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje radi promicanja grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora energije, ▌u kombinaciji sa skladištenjem toplinske energije
  , upravljanjem potrošnjom i postrojenjima za pretvaranje električne energije u toplinsku
  .

3.a
     
  U skladu s mjerodavnim pravom o tržištu električne energije, države članice prema potrebi poduzimaju potrebne mjere za integraciju električne energije iz nestalnih obnovljivih izvora u mrežu, osiguravajući pritom stabilnost mreže i sigurnost opskrbe.
  ”;

| (10) | umeće se sljedeći članak 20.a:


  „Članak 20.a


  Olakšavanje integracije sustava električne energije iz obnovljivih izvora


  „1.   Države članice od operatora prijenosnih sustava i
  , ako je to tehnički moguće,
  operatora distribucijskih sustava na svojem državnom području zahtijevaju da što točnije i što je moguće bliže stvarnom vremenu, ali u vremenskim intervalima od najviše jednog sata, stave na raspolaganje informacije o udjelu električne energije iz obnovljivih izvora i sadržaju emisija stakleničkih plinova za električnu energiju isporučenu u svakoj zoni trgovanja, uz predviđanje ako je dostupno.
  Države članice osiguravaju da operatori distribucijskih sustava imaju pristup potrebnim podacima. Ako oni, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, nemaju pristup svim potrebnim informacijama, primjenjuju postojeći sustav za izvješćivanje o podacima u okviru platforme ENTSO-E, u skladu s odredbama Direktive 2019/944. Međutim, operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava nisu odgovorni za pogreške u predviđanju, procjeni ili izračunu zbog vanjskih okolnosti. Države članice potiču nadogradnju pametnih mreža radi boljeg praćenja ravnoteže mreže ili stavljanja na raspolaganje informacija u stvarnom vremenu.




  Ako je to tehnički moguće, operatori distribucijskih sustava također bi trebali staviti na raspolaganje anonimizirane i zbirne podatke o potencijalu za upravljanje potrošnjom i o električnoj energiji iz obnovljivih izvora koju proizvode potrošači vlastite energije i zajednice energije iz obnovljivih izvora i koja se utiskuje u mrežu.






  1.a
     ▌Informacije
  i podaci iz stavka 1.
  stavljaju se na raspolaganje digitalnim putem tako da
  se osigurava interoperabilnost koja se temelji na usklađenim formatima podataka i standardiziranim skupovima podataka da ihna nediskriminirajući način
  mogu upotrebljavati sudionici na tržištu električne energije, agregatori, potrošači i krajnji korisnici te da ih mogu očitati elektronički komunikacijski uređaji▌.


  2.   Uz zahtjeve iz [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020] države članice
  donose mjere kojima se zahtijeva da
  proizvođači baterija za kućnu uporabu i industrijskih baterija vlasnicima i korisnicima baterija te trećim stranama koje djeluju u njihovo ime
  uz izričitu suglasnost i poštovanje relevantnih odredbi Uredbe (EU) 2016/679
  , kao što su poduzeća za upravljanje energijom u zgradama i sudionici na tržištu električne energije, omoguće pristup u stvarnom vremenu osnovnim informacijama o sustavu upravljanja baterijom, uključujući kapacitet, stanje, razinu napunjenosti i zadanu vrijednost snage baterije, i to besplatno i pod nediskriminirajućim uvjetima.


  Države članice do ... [šest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]
  , države članice
  donose mjere kojima se zahtijeva da
  proizvođači vozila vlasnicima i korisnicima električnih vozila te trećim stranama koje djeluju u njihovo ime, kao što su sudionici na tržištu električne energije i pružatelji usluga elektromobilnosti, stave na raspolaganje u stvarnom vremenu podatke u vozilu koji se odnose na stanje, razinu napunjenosti, zadanu vrijednost snage i kapacitet baterije▌, uz izričitu suglasnost, i to pod nediskriminirajućim uvjetima
  i besplatno za vlasnike ili korisnike baterija i subjekte koje djeluju u njihovo ime
  , uz daljnje zahtjeve navedene u propisima o homologaciji i nadzoru tržišta
  te potpuno u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679
  .
  U skladu s Uredbom o baterijama razmjena podataka ograničena je samo na čitanje, čime se trećim stranama onemogućuje da izmijene parametre podataka.




  Države članice osiguravaju da proizvođači pametnih sustava za grijanje i hlađenje, jedinica za pohranu toplinske energije i drugih pametnih uređaja preko kojih se potrošačima omogućuje upravljanje potrošnjom energetskog sustava omoguće pristup podacima relevantnima za upravljanje potrošnjom u stvarnom vremenu, kao i trećim stranama koje djeluju u ime vlasnika i korisnika, uz izričitu suglasnost i u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679, i to pod nediskriminirajućim uvjetima i besplatno.




  3.   Osim zahtjeva iz [Prijedloga uredbe o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva i o stavljanju izvan snage Direktive 2014/94/EU] države članice osiguravaju da javno nedostupna mjesta za punjenje male snage koja su instalirana na njihovu državnom području od [roka za prenošenje ove Direktive o izmjeni] mogu podržavati funkcionalnosti pametnog punjenja
  i povezati se s pametnim sustavima mjerenja, kada ih države članice puste u rad te
  , prema potrebi na temelju procjene regulatornog tijela, funkcionalnosti dvosmjernog punjenja
  kako je utvrđeno u članku 14. stavku 4. Uredbe... [Uredba o infrastrukturi za alternativna goriva] koje su ocijenila regulatorna tijela u pogledu njihova mogućeg doprinosa.




  4.   Države članice osiguravaju
  da su sva sredstva za proizvodnju električne energije, uključujući jedinice za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, uključena u pružanje usluga povezanih sa sustavom i usluga uravnoteženja. Države članice osiguravaju i
  da se nacionalnim regulatornim okvirom ne diskriminira sudjelovanje na tržištima električne energije, uključujući upravljanje zagušenjem i pružanje usluga fleksibilnosti i uravnoteženja
  za elektroenergetske mreže i mreže centraliziranog grijanja i hlađenja, skladištenje energije i pružatelje usluga fleksibilnosti kao i usluga uravnoteženja
  , malih ili mobilnih sustava kao što su baterije za kućnu uporabu
  i za zajednice, kao i decentralizirane izvore energije s kapacitetom manjim od 1 MW koji sudjeluju u sustavu, jedinice za skladištenje toplinske energije, jedinice za pretvaranje električne energije u plin i druge tehnologije koje mogu pružiti fleksibilnost,
  izravno i putem agregacije.
  Države članice osiguravaju jednake uvjete za manje sudionike na tržištu, posebno zajednice energije iz obnovljivih izvora, kako bi mogli sudjelovati na tržištu bez nerazmjernog administrativnog ili regulatornog opterećenja.
  ”;




  4.a
     
  Države članice osiguravaju da se nacionalnim regulatornim okvirom krajnjim kupcima omogućuje sklapanje ugovora sa sudionicima na tržištu električne energije i pružateljima usluga elektromobilnosti radi primanja informacija o uvjetima ugovora, koje obuhvaćaju zaštitu njihovih osobnih podataka, i njegovim posljedicama za potrošače, uključujući naknadu za fleksibilnost.”; |
| --- | --- |

(10)

umeće se sljedeći članak 20.a:

„Članak 20.a

Olakšavanje integracije sustava električne energije iz obnovljivih izvora

„1.   Države članice od operatora prijenosnih sustava i
  , ako je to tehnički moguće,
  operatora distribucijskih sustava na svojem državnom području zahtijevaju da što točnije i što je moguće bliže stvarnom vremenu, ali u vremenskim intervalima od najviše jednog sata, stave na raspolaganje informacije o udjelu električne energije iz obnovljivih izvora i sadržaju emisija stakleničkih plinova za električnu energiju isporučenu u svakoj zoni trgovanja, uz predviđanje ako je dostupno.
  Države članice osiguravaju da operatori distribucijskih sustava imaju pristup potrebnim podacima. Ako oni, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, nemaju pristup svim potrebnim informacijama, primjenjuju postojeći sustav za izvješćivanje o podacima u okviru platforme ENTSO-E, u skladu s odredbama Direktive 2019/944. Međutim, operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava nisu odgovorni za pogreške u predviđanju, procjeni ili izračunu zbog vanjskih okolnosti. Države članice potiču nadogradnju pametnih mreža radi boljeg praćenja ravnoteže mreže ili stavljanja na raspolaganje informacija u stvarnom vremenu.

Ako je to tehnički moguće, operatori distribucijskih sustava također bi trebali staviti na raspolaganje anonimizirane i zbirne podatke o potencijalu za upravljanje potrošnjom i o električnoj energiji iz obnovljivih izvora koju proizvode potrošači vlastite energije i zajednice energije iz obnovljivih izvora i koja se utiskuje u mrežu.

1.a
     ▌Informacije
  i podaci iz stavka 1.
  stavljaju se na raspolaganje digitalnim putem tako da
  se osigurava interoperabilnost koja se temelji na usklađenim formatima podataka i standardiziranim skupovima podataka da ihna nediskriminirajući način
  mogu upotrebljavati sudionici na tržištu električne energije, agregatori, potrošači i krajnji korisnici te da ih mogu očitati elektronički komunikacijski uređaji▌.

2.   Uz zahtjeve iz [Prijedloga uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020] države članice
  donose mjere kojima se zahtijeva da
  proizvođači baterija za kućnu uporabu i industrijskih baterija vlasnicima i korisnicima baterija te trećim stranama koje djeluju u njihovo ime
  uz izričitu suglasnost i poštovanje relevantnih odredbi Uredbe (EU) 2016/679
  , kao što su poduzeća za upravljanje energijom u zgradama i sudionici na tržištu električne energije, omoguće pristup u stvarnom vremenu osnovnim informacijama o sustavu upravljanja baterijom, uključujući kapacitet, stanje, razinu napunjenosti i zadanu vrijednost snage baterije, i to besplatno i pod nediskriminirajućim uvjetima.

Države članice do ... [šest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]
  , države članice
  donose mjere kojima se zahtijeva da
  proizvođači vozila vlasnicima i korisnicima električnih vozila te trećim stranama koje djeluju u njihovo ime, kao što su sudionici na tržištu električne energije i pružatelji usluga elektromobilnosti, stave na raspolaganje u stvarnom vremenu podatke u vozilu koji se odnose na stanje, razinu napunjenosti, zadanu vrijednost snage i kapacitet baterije▌, uz izričitu suglasnost, i to pod nediskriminirajućim uvjetima
  i besplatno za vlasnike ili korisnike baterija i subjekte koje djeluju u njihovo ime
  , uz daljnje zahtjeve navedene u propisima o homologaciji i nadzoru tržišta
  te potpuno u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679
  .
  U skladu s Uredbom o baterijama razmjena podataka ograničena je samo na čitanje, čime se trećim stranama onemogućuje da izmijene parametre podataka.

Države članice osiguravaju da proizvođači pametnih sustava za grijanje i hlađenje, jedinica za pohranu toplinske energije i drugih pametnih uređaja preko kojih se potrošačima omogućuje upravljanje potrošnjom energetskog sustava omoguće pristup podacima relevantnima za upravljanje potrošnjom u stvarnom vremenu, kao i trećim stranama koje djeluju u ime vlasnika i korisnika, uz izričitu suglasnost i u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) 2016/679, i to pod nediskriminirajućim uvjetima i besplatno.

3.   Osim zahtjeva iz [Prijedloga uredbe o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva i o stavljanju izvan snage Direktive 2014/94/EU] države članice osiguravaju da javno nedostupna mjesta za punjenje male snage koja su instalirana na njihovu državnom području od [roka za prenošenje ove Direktive o izmjeni] mogu podržavati funkcionalnosti pametnog punjenja
  i povezati se s pametnim sustavima mjerenja, kada ih države članice puste u rad te
  , prema potrebi na temelju procjene regulatornog tijela, funkcionalnosti dvosmjernog punjenja
  kako je utvrđeno u članku 14. stavku 4. Uredbe... [Uredba o infrastrukturi za alternativna goriva] koje su ocijenila regulatorna tijela u pogledu njihova mogućeg doprinosa.

4.   Države članice osiguravaju
  da su sva sredstva za proizvodnju električne energije, uključujući jedinice za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, uključena u pružanje usluga povezanih sa sustavom i usluga uravnoteženja. Države članice osiguravaju i
  da se nacionalnim regulatornim okvirom ne diskriminira sudjelovanje na tržištima električne energije, uključujući upravljanje zagušenjem i pružanje usluga fleksibilnosti i uravnoteženja
  za elektroenergetske mreže i mreže centraliziranog grijanja i hlađenja, skladištenje energije i pružatelje usluga fleksibilnosti kao i usluga uravnoteženja
  , malih ili mobilnih sustava kao što su baterije za kućnu uporabu
  i za zajednice, kao i decentralizirane izvore energije s kapacitetom manjim od 1 MW koji sudjeluju u sustavu, jedinice za skladištenje toplinske energije, jedinice za pretvaranje električne energije u plin i druge tehnologije koje mogu pružiti fleksibilnost,
  izravno i putem agregacije.
  Države članice osiguravaju jednake uvjete za manje sudionike na tržištu, posebno zajednice energije iz obnovljivih izvora, kako bi mogli sudjelovati na tržištu bez nerazmjernog administrativnog ili regulatornog opterećenja.
  ”;

4.a
     
  Države članice osiguravaju da se nacionalnim regulatornim okvirom krajnjim kupcima omogućuje sklapanje ugovora sa sudionicima na tržištu električne energije i pružateljima usluga elektromobilnosti radi primanja informacija o uvjetima ugovora, koje obuhvaćaju zaštitu njihovih osobnih podataka, i njegovim posljedicama za potrošače, uključujući naknadu za fleksibilnost.”;

| (11) | umeće se sljedeći članak 22.a:

  „Članak 22.a

  Uključivanje obnovljive energije u industriju


  1.   Države članice nastoje do 2030. povećati udio obnovljivih izvora energije u količini izvora energije koji se upotrebljavaju u konačne energetske i neenergetske svrhe u industrijskom sektoru, pri čemu okvirno prosječno minimalno godišnje povećanje iznosi
  1,9 postotnih bodova
  .
  To se povećanje izračunava kao prosjek za trogodišnja razdoblja, tj. razdoblja 2024. – 2027. i 2027. – 2030.


  Države članice u svoje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i izvješća o napretku koji se podnose u skladu s člancima 3., 14. i 17. Uredbe (EU) 2018/1999 uključuju planirane i poduzete
  politike i
  mjere za postizanje takvog okvirnog povećanja.
  Takve mjere uključuju elektrifikaciju industrijskih procesa koja se temelji na obnovljivim izvorima u slučajevima u kojima se to smatra troškovno učinkovitim rješenjem. Pri donošenju mjera za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u industriji države članice poštuju načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu.




  Države članice uspostavljaju regulatorni okvir koji može uključivati mjere potpore industriji u skladu s člankom 3. stavkom 4.a i promicati uvođenje obnovljivih izvora i vodika iz obnovljivih izvora koji se troše u industriji, uzimajući u potpunosti u obzir djelotvornost i međunarodnu konkurentnost, kao preduvjete koji su potrebni za prihvaćanje potrošnje energije iz obnovljivih izvora u industriji. Konkretno, tim bi se okvirom trebale rješavati regulatorne, administrativne i gospodarske prepreke u skladu s člankom 3. stavkom 4.a i člankom 15. stavkom 8.




  Države članice osiguravaju da doprinos obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla koja se upotrebljavaju u konačne energetske i neenergetske svrhe iznosi 50 % vodika koji se upotrebljava u konačne energetske i neenergetske svrhe u industriji do 2030. Države članice osiguravaju da do 2035. doprinos obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla koja se upotrebljavaju u konačne energetske i neenergetske svrhe iznosi najmanje 70 % vodika koji se upotrebljava u konačne energetske i neenergetske svrhe u industriji. Komisija analizira raspoloživost goriva nebiološkog podrijetla 2026. i svake godine nakon toga.
  Za izračun postotka primjenjuju se sljedeća pravila [Am. 34]:






  (a) | za izračun nazivnika u obzir se uzima energetski sadržaj vodika upotrijebljenog u konačne energetske i neenergetske svrhe, isključujući vodik koji se upotrebljava kao međuproizvod za proizvodnju konvencionalnih goriva namijenjenih uporabi u prometu
  i vodika proizvedenog kao nusproizvod ili dobivenog od nusproizvoda u industrijskim postrojenjima; |
| --- | --- | --- |

(11)

umeće se sljedeći članak 22.a:

„Članak 22.a

Uključivanje obnovljive energije u industriju

1.   Države članice nastoje do 2030. povećati udio obnovljivih izvora energije u količini izvora energije koji se upotrebljavaju u konačne energetske i neenergetske svrhe u industrijskom sektoru, pri čemu okvirno prosječno minimalno godišnje povećanje iznosi
  1,9 postotnih bodova
  .
  To se povećanje izračunava kao prosjek za trogodišnja razdoblja, tj. razdoblja 2024. – 2027. i 2027. – 2030.

Države članice u svoje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i izvješća o napretku koji se podnose u skladu s člancima 3., 14. i 17. Uredbe (EU) 2018/1999 uključuju planirane i poduzete
  politike i
  mjere za postizanje takvog okvirnog povećanja.
  Takve mjere uključuju elektrifikaciju industrijskih procesa koja se temelji na obnovljivim izvorima u slučajevima u kojima se to smatra troškovno učinkovitim rješenjem. Pri donošenju mjera za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u industriji države članice poštuju načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu.

Države članice uspostavljaju regulatorni okvir koji može uključivati mjere potpore industriji u skladu s člankom 3. stavkom 4.a i promicati uvođenje obnovljivih izvora i vodika iz obnovljivih izvora koji se troše u industriji, uzimajući u potpunosti u obzir djelotvornost i međunarodnu konkurentnost, kao preduvjete koji su potrebni za prihvaćanje potrošnje energije iz obnovljivih izvora u industriji. Konkretno, tim bi se okvirom trebale rješavati regulatorne, administrativne i gospodarske prepreke u skladu s člankom 3. stavkom 4.a i člankom 15. stavkom 8.

Države članice osiguravaju da doprinos obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla koja se upotrebljavaju u konačne energetske i neenergetske svrhe iznosi 50 % vodika koji se upotrebljava u konačne energetske i neenergetske svrhe u industriji do 2030. Države članice osiguravaju da do 2035. doprinos obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla koja se upotrebljavaju u konačne energetske i neenergetske svrhe iznosi najmanje 70 % vodika koji se upotrebljava u konačne energetske i neenergetske svrhe u industriji. Komisija analizira raspoloživost goriva nebiološkog podrijetla 2026. i svake godine nakon toga.
  Za izračun postotka primjenjuju se sljedeća pravila [Am. 34]:

(a)

za izračun nazivnika u obzir se uzima energetski sadržaj vodika upotrijebljenog u konačne energetske i neenergetske svrhe, isključujući vodik koji se upotrebljava kao međuproizvod za proizvodnju konvencionalnih goriva namijenjenih uporabi u prometu
  i vodika proizvedenog kao nusproizvod ili dobivenog od nusproizvoda u industrijskim postrojenjima;

| (b) | za izračun nazivnika u obzir se uzima sadržaj energije obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla potrošene u sektoru industrije u konačne energetske i neenergetske svrhe, isključujući obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla koja se koriste kao međuproizvodi za proizvodnju ▌goriva namijenjenih uporabi u prometu; |
| --- | --- |

(b)

za izračun nazivnika u obzir se uzima sadržaj energije obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla potrošene u sektoru industrije u konačne energetske i neenergetske svrhe, isključujući obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla koja se koriste kao međuproizvodi za proizvodnju ▌goriva namijenjenih uporabi u prometu;

| (c) | za izračun brojnika i nazivnika upotrebljavaju se vrijednosti koje se odnose na energetski sadržaj goriva utvrđene u Prilogu III.

  Nakon utvrđivanja pravila iz stavka 1. Komisija do 31. siječnja 2026. procjenjuje je li, s obzirom na regulatorni, tehnički i znanstveni razvoj, primjereno i opravdano prilagoditi podcilj u pogledu obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla za 2030. te, prema potrebi, u tu svrhu mijenja ovaj članak, što je popraćeno procjenom učinka.


  Kako bi se promicala uporaba rješenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora za industrijsku toplinu niske i srednje temperature, države članice nastoje povećati dostupnost ekonomski održivih i tehnički izvedivih obnovljivih alternativa uporabi energije koja se temelji na fosilnim gorivima za industrijske toplinske primjene s ciljem prestanka uporabe energije iz fosilnih goriva za primjene u kojima je potrebna maksimalna temperatura grijanja do 200 Celzijevih stupnjeva najkasnije do 2027.

  ▌ |
| --- | --- |

(c)

za izračun brojnika i nazivnika upotrebljavaju se vrijednosti koje se odnose na energetski sadržaj goriva utvrđene u Prilogu III.

▌

1.a
     
  Komisija do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] izrađuje globalnu uvoznu strategiju za vodik radi promicanja europskog tržišta vodika. Tom se strategijom dopunjuju inicijative za promicanje domaće proizvodnje vodika u Uniji, čime se podupire provedba ove Direktive i postizanje u njoj utvrđenih ciljeva, uzimajući u obzir sigurnost opskrbe i stratešku autonomiju Unije u području energetike. Cilj je mjera uključenih u tu strategiju promicanje jednakih uvjeta na temelju jednakovrijednih pravila ili standarda u trećim zemljama u pogledu zaštite okoliša, održivosti i ublažavanja klimatskih promjena. Ta strategija uključuje okvirne ključne etape i mjere za uvoz. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i izvješćima o napretku koji se podnose u skladu s člancima 3., 14. i 17. Uredbe (EU) 2018/1999 donose mjere za provedbu strategije. Nadalje, u strategiji se također uzima u obzir potreba za razvojem pristupa energiji za lokalno stanovništvo.”;

| (12) | članak 23. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kako bi promicala uporabu obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja, svaka država članica povećava udio obnovljive energije u tom sektoru za
  okvirnih 2,3 postotnih bodova
  kao godišnji prosjek izračunan za razdoblja od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030., počevši od udjela obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja 2020., izražen kao nacionalni udio konačne bruto potrošnje energije i izračunan u skladu s metodologijom iz članka 7.
  To povećanje iznosi
  2,8
  postotnih bodova za države članice u kojima se upotrebljavaju otpadna toplina i hladnoća. U tom slučaju države članice mogu obračunati otpadnu toplinu i hladnoću do 40 % prosječnog godišnjeg povećanja.”; |
| --- | --- | --- |

(12)

članak 23. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kako bi promicala uporabu obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja, svaka država članica povećava udio obnovljive energije u tom sektoru za
  okvirnih 2,3 postotnih bodova
  kao godišnji prosjek izračunan za razdoblja od 2021. do 2025. i od 2026. do 2030., počevši od udjela obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja 2020., izražen kao nacionalni udio konačne bruto potrošnje energije i izračunan u skladu s metodologijom iz članka 7.

To povećanje iznosi
  2,8
  postotnih bodova za države članice u kojima se upotrebljavaju otpadna toplina i hladnoća. U tom slučaju države članice mogu obračunati otpadnu toplinu i hladnoću do 40 % prosječnog godišnjeg povećanja.”;

| (b) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   
  Kako bi se Komisiji pružile potpune informacije o znatnim razlikama u razini potražnje za industrijskom toplinom diljem Unije,
  države članice procjenjuju svoj potencijal energije iz obnovljivih izvora i uporabe otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja, uključujući
  analizu troškova i koristi kojom su obuhvaćeni svi pozitivni vanjski čimbenici i
  prema potrebi analizu područja pogodnih za njihovu uporabu uz nizak ekološki rizik i potencijala za male projekte na razini kućanstava
  , malih i srednjih poduzeća, industrijskih simbioza i komercijalnih zgrada te navode sve infrastrukturne zahtjeve uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti.
  U procjeni se
  uzimaju u obzir dostupne i gospodarski izvedive tehnologije za industrijsku i kućnu uporabu kako bi se utvrdile
  ključne etape i mjere za povećanje
  uporabe
  obnovljivih izvora energije u sektoru grijanja i hlađenja te prema potrebi u uporabi otpadne topline i hladnoće putem centraliziranoga grijanja i hlađenja i u malim kućanstvima i MSP-ovima u cilju uspostave dugoročne nacionalne strategije za
  smanjenje emisija stakleničkih plinova i onečišćenja zraka uzrokovanih grijanjem i hlađenjem Takvom se strategijom uzima u obzir različita razina kvalitete topline (visoka, srednja, niska temperatura) specifična za različite procese i uporabe.
  Procjena
  je u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu te
  je dio integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova iz članaka 3. i 14. Uredbe (EU) 2018/1999, a prilaže se sveobuhvatnoj procjeni grijanja i hlađenja koja se zahtijeva člankom 14. stavkom 1. Direktive 2012/27/EU.”; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   
  Kako bi se Komisiji pružile potpune informacije o znatnim razlikama u razini potražnje za industrijskom toplinom diljem Unije,
  države članice procjenjuju svoj potencijal energije iz obnovljivih izvora i uporabe otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja, uključujući
  analizu troškova i koristi kojom su obuhvaćeni svi pozitivni vanjski čimbenici i
  prema potrebi analizu područja pogodnih za njihovu uporabu uz nizak ekološki rizik i potencijala za male projekte na razini kućanstava
  , malih i srednjih poduzeća, industrijskih simbioza i komercijalnih zgrada te navode sve infrastrukturne zahtjeve uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti.
  U procjeni se
  uzimaju u obzir dostupne i gospodarski izvedive tehnologije za industrijsku i kućnu uporabu kako bi se utvrdile
  ključne etape i mjere za povećanje
  uporabe
  obnovljivih izvora energije u sektoru grijanja i hlađenja te prema potrebi u uporabi otpadne topline i hladnoće putem centraliziranoga grijanja i hlađenja i u malim kućanstvima i MSP-ovima u cilju uspostave dugoročne nacionalne strategije za
  smanjenje emisija stakleničkih plinova i onečišćenja zraka uzrokovanih grijanjem i hlađenjem Takvom se strategijom uzima u obzir različita razina kvalitete topline (visoka, srednja, niska temperatura) specifična za različite procese i uporabe.
  Procjena
  je u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu te
  je dio integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova iz članaka 3. i 14. Uredbe (EU) 2018/1999, a prilaže se sveobuhvatnoj procjeni grijanja i hlađenja koja se zahtijeva člankom 14. stavkom 1. Direktive 2012/27/EU.”;

| (c) | u stavku 2. prvom podstavku briše se točka (a); |
| --- | --- |

(c)

u stavku 2. prvom podstavku briše se točka (a);

| (ca) | u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:



  „Države članice vlasnicima ili najmoprimcima zgrada i MSP-ovima posebno pružaju informacije o troškovno učinkovitim mjerama i financijskim instrumentima za poboljšanje uporabe energije iz obnovljivih izvora u sustavima grijanja i hlađenja. Države članice pružaju informacije putem pristupačnih i transparentnih savjetodavnih alata dostupnih preko jedinstvenih kontaktnih točaka.”; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

u stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Države članice vlasnicima ili najmoprimcima zgrada i MSP-ovima posebno pružaju informacije o troškovno učinkovitim mjerama i financijskim instrumentima za poboljšanje uporabe energije iz obnovljivih izvora u sustavima grijanja i hlađenja. Države članice pružaju informacije putem pristupačnih i transparentnih savjetodavnih alata dostupnih preko jedinstvenih kontaktnih točaka.”;

| (d) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Kako bi se postiglo prosječno godišnje povećanje iz stavka 1. prvog podstavka, države članice
  provode najmanje tri mjere od onih navedenih u nastavku
  :






  (a) | fizičko uključivanje energije iz obnovljivih izvora ili otpadne topline i hladnoće u izvore energije i goriva isporučena za grijanje i hlađenje; |
| --- | --- | --- |

(d)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Kako bi se postiglo prosječno godišnje povećanje iz stavka 1. prvog podstavka, države članice
  provode najmanje tri mjere od onih navedenih u nastavku
  :

(a)

fizičko uključivanje energije iz obnovljivih izvora ili otpadne topline i hladnoće u izvore energije i goriva isporučena za grijanje i hlađenje;

| (b) | ugradnja visokoučinkovitih sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgrade
  , povezivanje zgrada na sustave visokoučinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja
  ili uporaba obnovljive energije ili otpadne topline i hladnoće u industrijskim procesima grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(b)

ugradnja visokoučinkovitih sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgrade
  , povezivanje zgrada na sustave visokoučinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja
  ili uporaba obnovljive energije ili otpadne topline i hladnoće u industrijskim procesima grijanja i hlađenja;

| (c) | mjere obuhvaćene certifikatima kojima se može trgovati i kojima se dokazuje usklađenost s obvezom utvrđenom u stavku 1. prvom podstavku, putem potpore mjerama ugradnje iz točke (b) ovog stavka koje provodi drugi gospodarski subjekt, kao što su neovisni ugraditelj tehnologije obnovljive energije ili poduzeće za energetske usluge koje pruža usluge ugradnje u području energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(c)

mjere obuhvaćene certifikatima kojima se može trgovati i kojima se dokazuje usklađenost s obvezom utvrđenom u stavku 1. prvom podstavku, putem potpore mjerama ugradnje iz točke (b) ovog stavka koje provodi drugi gospodarski subjekt, kao što su neovisni ugraditelj tehnologije obnovljive energije ili poduzeće za energetske usluge koje pruža usluge ugradnje u području energije iz obnovljivih izvora;

| (d) | izgradnja kapaciteta nacionalnih
  , regionalnih
  i lokalnih tijela
  za mapiranje potencijala za lokalno grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora i
  planiranje, ▌provedbu
  i savjetovanje o projektima i infrastrukturama
  u području obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

(d)

izgradnja kapaciteta nacionalnih
  , regionalnih
  i lokalnih tijela
  za mapiranje potencijala za lokalno grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora i
  planiranje, ▌provedbu
  i savjetovanje o projektima i infrastrukturama
  u području obnovljivih izvora energije;

| (e) | izrada okvirâ za smanjenje rizika radi smanjenja troška kapitala za projekte grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora
  te otpadne topline i hladnoće, među ostalim omogućivanjem objedinjavanja manjih projekata i cjelovitijeg povezivanja takvih projekata s drugim mjerama energetske učinkovitosti i obnove zgrada
  ; |
| --- | --- |

(e)

izrada okvirâ za smanjenje rizika radi smanjenja troška kapitala za projekte grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora
  te otpadne topline i hladnoće, među ostalim omogućivanjem objedinjavanja manjih projekata i cjelovitijeg povezivanja takvih projekata s drugim mjerama energetske učinkovitosti i obnove zgrada
  ;

| (f) | promicanje ugovora o kupnji energije
  iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje
  za poslovne potrošače i kolektivne male potrošače; |
| --- | --- |

(f)

promicanje ugovora o kupnji energije
  iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje
  za poslovne potrošače i kolektivne male potrošače;

| (g) | planirani programi zamjene izvora
  fosilnih izvora grijanja, sustava grijanja koji nisu kompatibilni s obnovljivim izvorima,
  ili programi za postupno ukidanje fosilnih goriva s ključnim etapama; |
| --- | --- |

(g)

planirani programi zamjene izvora
  fosilnih izvora grijanja, sustava grijanja koji nisu kompatibilni s obnovljivim izvorima,
  ili programi za postupno ukidanje fosilnih goriva s ključnim etapama;

| (h) | zahtjevi na lokalnoj i regionalnoj razini u pogledu planiranja grijanja iz obnovljivih izvora, uključujući hlađenje; |
| --- | --- |

(h)

zahtjevi na lokalnoj i regionalnoj razini u pogledu planiranja grijanja iz obnovljivih izvora, uključujući hlađenje;

| (i) | druge mjere politike s istovrsnim učinkom, uključujući fiskalne mjere, programe potpore ili druge financijske poticaje
  kojima se doprinosi ugradnji opreme za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora te razvoju energetskih mreža za opskrbu zgrada i industrije energijom iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

(i)

druge mjere politike s istovrsnim učinkom, uključujući fiskalne mjere, programe potpore ili druge financijske poticaje
  kojima se doprinosi ugradnji opreme za grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora te razvoju energetskih mreža za opskrbu zgrada i industrije energijom iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje;

| (j) | promicanje proizvodnje bioplina i njegova utiskivanja u plinsku mrežu umjesto da se upotrebljava za proizvodnju električne energije; |
| --- | --- |

(j)

promicanje proizvodnje bioplina i njegova utiskivanja u plinsku mrežu umjesto da se upotrebljava za proizvodnju električne energije;

| (k) | mjere kojima se promiče integracija tehnologija za skladištenje toplinske energije u sustave grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(k)

mjere kojima se promiče integracija tehnologija za skladištenje toplinske energije u sustave grijanja i hlađenja;

| (l) | promicanje mreža centraliziranog grijanja i hlađenja u vlasništvu potrošača iz obnovljivih izvora, osobito na razini zajednica obnovljive energije, među ostalim s pomoću regulatornih mjera i aranžmana financiranja te potpore. |
| --- | --- |

(l)

promicanje mreža centraliziranog grijanja i hlađenja u vlasništvu potrošača iz obnovljivih izvora, osobito na razini zajednica obnovljive energije, među ostalim s pomoću regulatornih mjera i aranžmana financiranja te potpore.

Pri donošenju i provedbi tih mjera države članice osiguravaju njihovu dostupnost svim potrošačima
  , uključujući one koji su najmoprimci,
  posebno onima koji žive u kućanstvima s niskim prihodima ili ugroženim kućanstvima
  te zahtijevaju da se znatan dio mjera provede kao prioritet u kućanstvima koja su u stanju energetskog siromaštva kako je definirano u Direktivi [preinaci Direktive o energetskoj učinkovitosti] i u socijalnim stanovima,
  koji inače ne bi unaprijed imali dovoljno početnog kapitala da ostvare korist.”;

| (13) | članak 24. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   
  Države članice podržavaju obnovu postojećih i razvoj visokoučinkovitih mreža 4. i 5. generacije centraliziranoga grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u kojima se koristi isključivo energija iz obnovljivih izvora i neizbježna otpadna toplina ili hladnoća nakon dobivanja pozitivnih rezultata ekonomske i okolišne analize troškova i koristi provedene u partnerstvu s uključenim lokalnim tijelima.
  Države članice osiguravaju da se informacije o energetskoj učinkovitosti,
  emisijama stakleničkih plinova
  i udjelu energije iz obnovljivih izvora u njihovim sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja pružaju krajnjim potrošačima na lako dostupan način, , primjerice na računima ili na internetskim stranicama opskrbljivača te na zahtjev. Informacije o udjelu energije iz obnovljivih izvora izražavaju se barem kao postotak konačne bruto potrošnje grijanja i hlađenja dodijeljene kupcima određenog sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja, uključujući informacije o tome koliko je energije potrošeno za isporuku jedne toplinske jedinice kupcu ili krajnjem korisniku.”; |
| --- | --- | --- |

(13)

članak 24. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   
  Države članice podržavaju obnovu postojećih i razvoj visokoučinkovitih mreža 4. i 5. generacije centraliziranoga grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u kojima se koristi isključivo energija iz obnovljivih izvora i neizbježna otpadna toplina ili hladnoća nakon dobivanja pozitivnih rezultata ekonomske i okolišne analize troškova i koristi provedene u partnerstvu s uključenim lokalnim tijelima.
  Države članice osiguravaju da se informacije o energetskoj učinkovitosti,
  emisijama stakleničkih plinova
  i udjelu energije iz obnovljivih izvora u njihovim sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja pružaju krajnjim potrošačima na lako dostupan način, , primjerice na računima ili na internetskim stranicama opskrbljivača te na zahtjev. Informacije o udjelu energije iz obnovljivih izvora izražavaju se barem kao postotak konačne bruto potrošnje grijanja i hlađenja dodijeljene kupcima određenog sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja, uključujući informacije o tome koliko je energije potrošeno za isporuku jedne toplinske jedinice kupcu ili krajnjem korisniku.”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Države članice nastoje povisiti udio energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući toplinu dobivenu iz električne energije iz obnovljivih izvora,
  i otpadne topline i hladnoće u svojim sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja za barem
  2,3 postotna boda
  kao godišnji prosjek izračunan za razdoblje od 2021. do 2025. i za razdoblje od 2026. do 2030. polazeći od udjela energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući toplinu dobivenu iz električne energije iz obnovljivih izvora,
  i iz otpadne topline i hladnoće u centraliziranom grijanju i hlađenju 2020. te utvrđuju mjere koje su potrebne u tu svrhu. Udio energije iz obnovljivih izvora izražava se kao udio konačne bruto potrošnje energije u centraliziranom grijanju i hlađenju prilagođen uobičajenim klimatskim uvjetima.
  Države članice s udjelom energije iz obnovljivih izvora te iz otpadne topline i hladnoće u centraliziranom grijanju i hlađenju iznad 60 % mogu računati na to da svaki takav udio ispunjava cilj u pogledu prosječnog godišnjeg povećanja iz prvog podstavka.
  Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2018/1999.postigle prosječno godišnje povećanje iz prvog podstavka.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Države članice nastoje povisiti udio energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući toplinu dobivenu iz električne energije iz obnovljivih izvora,
  i otpadne topline i hladnoće u svojim sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja za barem
  2,3 postotna boda
  kao godišnji prosjek izračunan za razdoblje od 2021. do 2025. i za razdoblje od 2026. do 2030. polazeći od udjela energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući toplinu dobivenu iz električne energije iz obnovljivih izvora,
  i iz otpadne topline i hladnoće u centraliziranom grijanju i hlađenju 2020. te utvrđuju mjere koje su potrebne u tu svrhu. Udio energije iz obnovljivih izvora izražava se kao udio konačne bruto potrošnje energije u centraliziranom grijanju i hlađenju prilagođen uobičajenim klimatskim uvjetima.

Države članice s udjelom energije iz obnovljivih izvora te iz otpadne topline i hladnoće u centraliziranom grijanju i hlađenju iznad 60 % mogu računati na to da svaki takav udio ispunjava cilj u pogledu prosječnog godišnjeg povećanja iz prvog podstavka.

Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2018/1999.postigle prosječno godišnje povećanje iz prvog podstavka.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak 4.a:

  „4.a   Države članice osiguravaju da
  se
  operatori sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja kapaciteta većeg od 25 MWth
  potiču da priključe
  opskrbljivače energijom iz obnovljivih izvora i iz otpadne topline i hladnoće koji su treće strane ili da
  se potiču da nude
  opskrbljivačima koji su treće strane priključivanje i kupnju topline ili hladnoće iz obnovljivih izvora te otpadne topline i hladnoće na temelju nediskriminirajućih kriterija koje određuje
  predmetna država članica
  ,
  ako je takvo priključivanje tehnički i ekonomski izvedivo, i
  pri čemu takvi operatori trebaju učiniti barem jedno od sljedećeg:






  (a) | ispuniti zahtjeve novih korisnika; |
| --- | --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak 4.a:

„4.a   Države članice osiguravaju da
  se
  operatori sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja kapaciteta većeg od 25 MWth
  potiču da priključe
  opskrbljivače energijom iz obnovljivih izvora i iz otpadne topline i hladnoće koji su treće strane ili da
  se potiču da nude
  opskrbljivačima koji su treće strane priključivanje i kupnju topline ili hladnoće iz obnovljivih izvora te otpadne topline i hladnoće na temelju nediskriminirajućih kriterija koje određuje
  predmetna država članica
  ,
  ako je takvo priključivanje tehnički i ekonomski izvedivo, i
  pri čemu takvi operatori trebaju učiniti barem jedno od sljedećeg:

(a)

ispuniti zahtjeve novih korisnika;

| (b) | zamijeniti postojeće kapacitete za proizvodnju topline ili hladnoće; |
| --- | --- |

(b)

zamijeniti postojeće kapacitete za proizvodnju topline ili hladnoće;

| (c) | proširiti postojeće kapacitete za proizvodnju topline ili hladnoće.”; |
| --- | --- |

(c)

proširiti postojeće kapacitete za proizvodnju topline ili hladnoće.”;

Države članice mogu odlučiti da električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava za centralizirano grijanje i hlađenje uračunaju u prosječno godišnje povećanje iz stavka 4. ovog članka. Obnovljiva goriva i električna energija koji se računaju u okviru članka 7. stavka 1. točke (b) ne uzimaju se u obzir za potrebe postizanja ciljeva utvrđenih u članku 7. stavku 1. točki (a).

Ako države članice odluče računati električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava u centraliziranom grijanju i hlađenju, one o tome obavješćuju Komisiju prije uvođenja takvog mehanizma. Države članice u svoja integrirana nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku, u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999, uključuju količinu električne energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava u centraliziranom grijanju i hlađenju.
  ”;

Ako države članice odluče računati električnu energiju iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava u centraliziranom grijanju i hlađenju, one o tome obavješćuju Komisiju prije uvođenja takvog mehanizma. Države članice u svoja integrirana nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku, u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999, uključuju količinu električne energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava u centraliziranom grijanju i hlađenju.

| (d) | stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

  „5.   Države članice mogu dopustiti operatoru sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da odbije priključivanje i kupnju topline ili hladnoće od opskrbljivača koji je treća strana u bilo kojoj od sljedećih situacija:






  (a) | sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora ili otpadne topline i hladnoće; |
| --- | --- | --- |

(d)

stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

„5.   Države članice mogu dopustiti operatoru sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da odbije priključivanje i kupnju topline ili hladnoće od opskrbljivača koji je treća strana u bilo kojoj od sljedećih situacija:

(a)

sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora ili otpadne topline i hladnoće;

| (b) | toplina ili hladnoća opskrbljivača koji je treća strana ne zadovoljava tehničke parametre potrebne za priključivanje i osiguravanje pouzdanog i sigurnog rada sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(b)

toplina ili hladnoća opskrbljivača koji je treća strana ne zadovoljava tehničke parametre potrebne za priključivanje i osiguravanje pouzdanog i sigurnog rada sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja;

| (c) | operator može dokazati da bi omogućivanje pristupa izazvalo prekomjerno povećanje cijene topline ili hladnoće za krajnje korisnike u odnosu na cijenu korištenja glavnom lokalnom opskrbom toplinom ili hladnoćom, kojoj bi konkurencija bio obnovljiv izvor ili otpadna toplina i hladnoća; |
| --- | --- |

(c)

operator može dokazati da bi omogućivanje pristupa izazvalo prekomjerno povećanje cijene topline ili hladnoće za krajnje korisnike u odnosu na cijenu korištenja glavnom lokalnom opskrbom toplinom ili hladnoćom, kojoj bi konkurencija bio obnovljiv izvor ili otpadna toplina i hladnoća;

| (d) | sustav operatora odgovara definiciji učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja utvrđenoj u [članku x. predložene preinake Direktive o energetskoj učinkovitosti]. |
| --- | --- |

(d)

sustav operatora odgovara definiciji učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja utvrđenoj u [članku x. predložene preinake Direktive o energetskoj učinkovitosti].

Države članice osiguravaju da, kad u skladu s prvim podstavkom operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja odbije priključiti opskrbljivača grijanjem ili hlađenjem, taj operator pruža nadležnom tijelu informacije o razlozima za odbijanje te o uvjetima koje bi trebalo ispuniti i mjerama koje bi trebalo poduzeti u sustavu kako bi se omogućilo priključivanje. Države članice osiguravaju uspostavu odgovarajućeg postupka za otklanjanje neopravdanih odbijanja.

6.   Države članice
  prema potrebi
  uspostavljaju koordinacijski okvir između operatora sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja i potencijalnih izvora otpadne topline i hladnoće u industrijskom i tercijarnom sektoru kako bi se olakšala uporaba otpadne topline i hladnoće. Tim se koordinacijskim okvirom osigurava
  primjena načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu i olakšava
  dijalog u pogledu uporabe otpadne topline i hladnoće koji uključuje barem:

| (a) | operatore sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(a)

operatore sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja;

| (b) | poduzeća industrijskog i tercijarnog sektora kao što su podatkovni centri, industrijska postrojenja, velike komercijalne zgrade
  , objekti za skladištenje energije
  i javni prijevoz, koja proizvode otpadnu toplinu i hladnoću koje se mogu ekonomski isplativo oporabiti sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja; ▌ |
| --- | --- |

(b)

poduzeća industrijskog i tercijarnog sektora kao što su podatkovni centri, industrijska postrojenja, velike komercijalne zgrade
  , objekti za skladištenje energije
  i javni prijevoz, koja proizvode otpadnu toplinu i hladnoću koje se mogu ekonomski isplativo oporabiti sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja; ▌

| (c) | lokalna tijela odgovorna za planiranje i odobravanje energetskih infrastruktura”; |
| --- | --- |

(c)

lokalna tijela odgovorna za planiranje i odobravanje energetskih infrastruktura”;

| (d) | znanstvene stručnjake koji rade na najnaprednijim visoko energetski učinkovitim sustavima centraliziranog grijanja i hlađenja koji se u potpunosti temelje na obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

(d)

znanstvene stručnjake koji rade na najnaprednijim visoko energetski učinkovitim sustavima centraliziranog grijanja i hlađenja koji se u potpunosti temelje na obnovljivim izvorima energije;

| (e) | zajednice energije iz obnovljivih izvora uključene u sektor grijanja i hlađenja.
  ”; |
| --- | --- |

(e)

zajednice energije iz obnovljivih izvora uključene u sektor grijanja i hlađenja.
  ”;

| (e) | stavci 8., 9. i 10. zamjenjuju se sljedećima:

  „8.   Države članice uspostavljaju okvir unutar kojeg će operatori distribucijskih sustava u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja na svojim područjima barem svake četiri godine ocijeniti mogućnost sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i toplinsko skladištenje viška električne energije iz
  centraliziranih i decentraliziranih
  obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, primjena prepoznate mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi
  , u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  .
  Države članice osiguravaju da operatori distribucijskih i prijenosnih sustava za električnu energiju uzimaju u obzir rezultate procjene iz prvog podstavka tijekom planiranja mreže, ulaganja u mrežu i razvoja infrastrukture na svojim područjima.
  Države članice olakšavaju koordinaciju između operatora sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja i operatora distribucijskih i prijenosnih sustava za električnu energiju kako bi osigurale da uravnoteženje, skladištenje i ostale usluge fleksibilnosti kao što je upravljanje potrošnjom koje pružaju operatori sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja mogu biti prisutne na njihovim tržištima električne energije
  na nediskriminirajućoj osnovi
  .
  Države članice mogu proširiti zahtjeve za procjenu i koordinaciju iz prvog i trećeg podstavka na operatore prijenosnih i distribucijskih sustava za plin, uključujući vodikove i druge energetske mreže.


  9.   Države članice osiguravaju da su prava potrošača i pravila za rad sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana, javno dostupna te da ih nadležno tijelo provodi u skladu s ovim člankom.






  10. | Od države članice ne zahtijeva se da primijeni
  stavak 2.
  ako je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | njezin udio centraliziranoga grijanja i hlađenja bio je manji od ili jednak 2 % konačne bruto potrošnje energije u grijanju i hlađenju 24. prosinca 2018.; |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

stavci 8., 9. i 10. zamjenjuju se sljedećima:

„8.   Države članice uspostavljaju okvir unutar kojeg će operatori distribucijskih sustava u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja na svojim područjima barem svake četiri godine ocijeniti mogućnost sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i toplinsko skladištenje viška električne energije iz
  centraliziranih i decentraliziranih
  obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, primjena prepoznate mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi
  , u skladu s načelom energetske učinkovitosti na prvom mjestu
  .

Države članice osiguravaju da operatori distribucijskih i prijenosnih sustava za električnu energiju uzimaju u obzir rezultate procjene iz prvog podstavka tijekom planiranja mreže, ulaganja u mrežu i razvoja infrastrukture na svojim područjima.

Države članice olakšavaju koordinaciju između operatora sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja i operatora distribucijskih i prijenosnih sustava za električnu energiju kako bi osigurale da uravnoteženje, skladištenje i ostale usluge fleksibilnosti kao što je upravljanje potrošnjom koje pružaju operatori sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja mogu biti prisutne na njihovim tržištima električne energije
  na nediskriminirajućoj osnovi
  .

Države članice mogu proširiti zahtjeve za procjenu i koordinaciju iz prvog i trećeg podstavka na operatore prijenosnih i distribucijskih sustava za plin, uključujući vodikove i druge energetske mreže.

9.   Države članice osiguravaju da su prava potrošača i pravila za rad sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana, javno dostupna te da ih nadležno tijelo provodi u skladu s ovim člankom.

10.

(a)

njezin udio centraliziranoga grijanja i hlađenja bio je manji od ili jednak 2 % konačne bruto potrošnje energije u grijanju i hlađenju 24. prosinca 2018.;

| (b) | njezin udio centraliziranoga grijanja i hlađenja povećao se iznad 2 % konačne bruto potrošnje energije u grijanju i hlađenju 24. prosinca 2018. razvojem novog učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja na temelju njezinih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2018/1999 i ocjene iz članka 23. stavka 1.a ove Direktive; |
| --- | --- |

(b)

njezin udio centraliziranoga grijanja i hlađenja povećao se iznad 2 % konačne bruto potrošnje energije u grijanju i hlađenju 24. prosinca 2018. razvojem novog učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja na temelju njezinih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Prilogom I. Uredbi (EU) 2018/1999 i ocjene iz članka 23. stavka 1.a ove Direktive;

| (c) | 90 % konačne bruto potrošnje energije u sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja odvija se u sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja koji odgovaraju definiciji utvrđenoj u [članku x. predložene preinake Direktive o energetskoj učinkovitosti].”; |
| --- | --- |

(c)

90 % konačne bruto potrošnje energije u sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja odvija se u sustavima centraliziranoga grijanja i hlađenja koji odgovaraju definiciji utvrđenoj u [članku x. predložene preinake Direktive o energetskoj učinkovitosti].”;

| (14) | članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 25.

  Smanjenje intenziteta emisija stakleničkih plinova u prometnom sektoru ostvareno uporabom obnovljive energije


  1.   Svaka država članica utvrđuje obvezu za opskrbljivače gorivom kako bi osigurala sljedeće:






  (a) | da količina obnovljivih goriva i električne energije iz obnovljivih izvora isporučena prometnom sektoru rezultira smanjenjem intenziteta stakleničkih plinova od najmanje
  16
   % do 2030. u usporedbi s polaznom vrijednošću utvrđenom u članku 27. stavku 1. točki (b), u skladu s ▌putanjom koju je odredila država članica; |
| --- | --- | --- |

(14)

članak 25. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 25.

Smanjenje intenziteta emisija stakleničkih plinova u prometnom sektoru ostvareno uporabom obnovljive energije

1.   Svaka država članica utvrđuje obvezu za opskrbljivače gorivom kako bi osigurala sljedeće:

(a)

da količina obnovljivih goriva i električne energije iz obnovljivih izvora isporučena prometnom sektoru rezultira smanjenjem intenziteta stakleničkih plinova od najmanje
  16
   % do 2030. u usporedbi s polaznom vrijednošću utvrđenom u članku 27. stavku 1. točki (b), u skladu s ▌putanjom koju je odredila država članica;

| (b) | da udio naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. u energiji isporučenoj prometnom sektoru iznosi najmanje ▌0,5 % u 2025., odnosno
  najmanje
  2,2 % u 2030. te da udio obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla iznosi najmanje 2,6 %
  u 2028. i najmanje 5,7 %
  u 2030.; |
| --- | --- |

(b)

da udio naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. u energiji isporučenoj prometnom sektoru iznosi najmanje ▌0,5 % u 2025., odnosno
  najmanje
  2,2 % u 2030. te da udio obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla iznosi najmanje 2,6 %
  u 2028. i najmanje 5,7 %
  u 2030.;

| (ba) | opskrbljivači gorivom od 2030. isporučuju najmanje 1,2 % obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla i vodik iz obnovljivih izvora pomorskom sektoru u kojem je teško smanjiti emisije. Država članica koja na svojem državnom području nema morske luke može odlučiti da neće primjenjivati ovu odredbu. Svaka država članica koja namjerava iskoristiti to odstupanje mora o tome obavijestiti Komisiju najkasnije jednu godinu nakon ... [stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. Komisiji se također priopćuju sve naknadne promjene.



  Ako se popis sirovina iz dijela A i Priloga IX. izmijeni u skladu s člankom 28. stavkom 6., minimalni udio naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina u energiji isporučenoj prometnom sektoru iz točke (b) ovog stavka povećava se na odgovarajući način i temelji se na procjeni učinka koju obavlja Komisija.


  Komisija procjenjuje obvezu utvrđenu u stavku 1. kako bi do 2025. godine podnijela zakonodavni prijedlog za njezino povećanje u slučaju daljnjih znatnih smanjenja troškova proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, po potrebi radi ispunjenja međunarodnih obveza Unije za dekarbonizaciju ili ako je takvo povećanje opravdano znatnim smanjenjem potrošnje energije u Uniji.

  Pri izračunu smanjenja iz točke (a) i udjela iz točke (b) države članice uzimaju u obzir obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i kad se upotrebljavaju kao međuproizvodi za proizvodnju konvencionalnih goriva
  namijenjenih uporabi u prometu
  . Pri izračunu smanjenja iz točke (a) države članice mogu uzeti u obzir goriva iz recikliranog ugljika.
  Pri utvrđivanju obveze za opskrbljivače gorivom države članice mogu izuzeti opskrbljivače gorivom koji isporučuju električnu energiju ili obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu od obveze pridržavanja minimalnog udjela naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. u odnosu na ta goriva. |
| --- | --- |

(ba)

opskrbljivači gorivom od 2030. isporučuju najmanje 1,2 % obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla i vodik iz obnovljivih izvora pomorskom sektoru u kojem je teško smanjiti emisije. Država članica koja na svojem državnom području nema morske luke može odlučiti da neće primjenjivati ovu odredbu. Svaka država članica koja namjerava iskoristiti to odstupanje mora o tome obavijestiti Komisiju najkasnije jednu godinu nakon ... [stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. Komisiji se također priopćuju sve naknadne promjene.

Pri izračunu smanjenja iz točke (a) i udjela iz točke (b) države članice uzimaju u obzir obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i kad se upotrebljavaju kao međuproizvodi za proizvodnju konvencionalnih goriva
  namijenjenih uporabi u prometu
  . Pri izračunu smanjenja iz točke (a) države članice mogu uzeti u obzir goriva iz recikliranog ugljika.

Pri utvrđivanju obveze za opskrbljivače gorivom države članice mogu izuzeti opskrbljivače gorivom koji isporučuju električnu energiju ili obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu od obveze pridržavanja minimalnog udjela naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. u odnosu na ta goriva.

2.   Države članice uspostavljaju mehanizam kojim se opskrbljivačima gorivom na njihovu državnom području omogućuje razmjena jedinica za opskrbu prometnog sektora obnovljivom energijom. Gospodarski subjekti koji opskrbljuju
  laka i teška
  električna vozila električnom energijom iz obnovljivih izvora putem javnih stanica za punjenje
  ili energije iz obnovljivih izvora
  dobivaju jedinice neovisno o tome podliježu li obvezi koju je država članica odredila za opskrbljivače gorivom te mogu te jedinice prodati opskrbljivačima gorivom kojima se dopušta uporaba jedinica za ispunjavanje obveze utvrđene u stavku 1. prvom podstavku.”;
  Države članice mogu odlučiti da će u taj mehanizam uključiti privatne stanice za punjenje iz prvog podstavka ako se može dokazati da se električnom energijom iz obnovljivih izvora koja se dostavlja tim privatnim stanicama za punjenje opskrbljuju isključivo električna vozila.
  ”;

| (15) | članak 26. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  i. | prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz članka 7. i cilja za smanjenje intenziteta stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a) za pojedinu državu članicu, udio biogoriva, tekućih biogoriva te goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje, ne smije iznositi više od jednog postotnog boda iznad udjela takvih goriva u konačnoj potrošnji energije u prometnom sektoru 2020. u toj državi članici, s najviše 7 % konačne potrošnje energije u prometnom sektoru te države članice.

  Na zahtjev države članice Komisija može dopustiti odstupanje od prvog podstavka kojim se državama članicama dopušta da iz izračuna gornje granice od 7 % konačne potrošnje energije u sektoru cestovnog i željezničkog prometa iz prvog podstavka isključe tekuća biogoriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju električne energije u najudaljenijim regijama u smislu članka 349. UFEU-a, pod uvjetom da je takvo odstupanje opravdano lokalnim posebnostima. Države članice zahtjev za odstupanje podnose Komisiji do... [datum prenošenja ove Direktive o izmjeni] i dostavljaju najnovija znanstvena i tehnička obrazloženja za takvo odstupanje. Komisija donosi odluku o zahtjevu koji je podnijela država članica u roku od tri mjeseca od njegova primitka.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

članak 26. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

i.

prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz članka 7. i cilja za smanjenje intenziteta stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a) za pojedinu državu članicu, udio biogoriva, tekućih biogoriva te goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje, ne smije iznositi više od jednog postotnog boda iznad udjela takvih goriva u konačnoj potrošnji energije u prometnom sektoru 2020. u toj državi članici, s najviše 7 % konačne potrošnje energije u prometnom sektoru te države članice.

Na zahtjev države članice Komisija može dopustiti odstupanje od prvog podstavka kojim se državama članicama dopušta da iz izračuna gornje granice od 7 % konačne potrošnje energije u sektoru cestovnog i željezničkog prometa iz prvog podstavka isključe tekuća biogoriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju električne energije u najudaljenijim regijama u smislu članka 349. UFEU-a, pod uvjetom da je takvo odstupanje opravdano lokalnim posebnostima. Države članice zahtjev za odstupanje podnose Komisiji do... [datum prenošenja ove Direktive o izmjeni] i dostavljaju najnovija znanstvena i tehnička obrazloženja za takvo odstupanje. Komisija donosi odluku o zahtjevu koji je podnijela država članica u roku od tri mjeseca od njegova primitka.”;

| i.a | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:



  „Ako je udio biogoriva i tekućih biogoriva iz prvog podstavka u državi članici manji od 1 % , može se povećati na najviše 2 % konačne potrošnje energije u sektorima cestovnog i željezničkog prometa.”; |
| --- | --- |

i.a

i.a

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako je udio biogoriva i tekućih biogoriva iz prvog podstavka u državi članici manji od 1 % , može se povećati na najviše 2 % konačne potrošnje energije u sektorima cestovnog i željezničkog prometa.”;

| ii. | četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako je udio biogoriva, tekućih biogoriva te goriva iz biomase potrošenih u prometu, koja su proizvedena iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje u državi članici, ograničen na udio manji od 7 % ili ako država članica odluči dodatno ograničiti taj udio, predmetna država članica može sniziti cilj za smanjenje intenziteta stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a), u skladu s time koliko bi ta goriva pridonijela uštedi emisija stakleničkih plinova. U tu svrhu države članice uzimaju u obzir da se tim gorivima uštedi 50 % emisija stakleničkih plinova.”; |
| --- | --- |

ii.

četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako je udio biogoriva, tekućih biogoriva te goriva iz biomase potrošenih u prometu, koja su proizvedena iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje u državi članici, ograničen na udio manji od 7 % ili ako država članica odluči dodatno ograničiti taj udio, predmetna država članica može sniziti cilj za smanjenje intenziteta stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a), u skladu s time koliko bi ta goriva pridonijela uštedi emisija stakleničkih plinova. U tu svrhu države članice uzimaju u obzir da se tim gorivima uštedi 50 % emisija stakleničkih plinova.”;

| (b) | stavak 2. mijenja se kako slijedi:










  i. | u ▌prvom i petom podstavku riječi „minimalni udio iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka” zamjenjuju se riječima „cilj za smanjenje intenziteta emisija stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a)”; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

stavak 2. mijenja se kako slijedi:

i.

i.

u ▌prvom i petom podstavku riječi „minimalni udio iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka” zamjenjuju se riječima „cilj za smanjenje intenziteta emisija stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a)”;

| ii. | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:




  „Do... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] ta će se granica sniziti na 0 %.” |
| --- | --- |

ii.

ii.

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Do... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] ta će se granica sniziti na 0 %.”

„Do... [datum stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] ta će se granica sniziti na 0 %.”

| iii. | sljedeći se podstavak umeće iza četvrtog podstavka:




  „Komisija do 30. lipnja 2023. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja ažurirano izvješće o stanju proširenja proizvodnje relevantnih kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje u cijelom svijetu. To ažuriranje uključuje najnovije podatke iz posljednje dvije godine u pogledu krčenja šuma i sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta te obuhvaća druge visokorizične proizvode iz kategorije sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta. Za potrebe delegiranih akata iz šestog podstavka maksimalni udio prosječnog godišnjeg proširenja globalnog proizvodnog područja u velikim zalihama ugljika iznosi 7,9 %.”; |
| --- | --- |

iii.

iii.

sljedeći se podstavak umeće iza četvrtog podstavka:

sljedeći se podstavak umeće iza četvrtog podstavka:

„Komisija do 30. lipnja 2023. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja ažurirano izvješće o stanju proširenja proizvodnje relevantnih kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje u cijelom svijetu. To ažuriranje uključuje najnovije podatke iz posljednje dvije godine u pogledu krčenja šuma i sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta te obuhvaća druge visokorizične proizvode iz kategorije sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta. Za potrebe delegiranih akata iz šestog podstavka maksimalni udio prosječnog godišnjeg proširenja globalnog proizvodnog područja u velikim zalihama ugljika iznosi 7,9 %.”;

„Komisija do 30. lipnja 2023. Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja ažurirano izvješće o stanju proširenja proizvodnje relevantnih kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje u cijelom svijetu. To ažuriranje uključuje najnovije podatke iz posljednje dvije godine u pogledu krčenja šuma i sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta te obuhvaća druge visokorizične proizvode iz kategorije sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta. Za potrebe delegiranih akata iz šestog podstavka maksimalni udio prosječnog godišnjeg proširenja globalnog proizvodnog područja u velikim zalihama ugljika iznosi 7,9 %.”;

| (16) | članak 27. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Pravila izračuna u prometnom sektoru i s obzirom na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla bez obzira na njihovu krajnju uporabu”; |
| --- | --- | --- |

(16)

članak 27. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Pravila izračuna u prometnom sektoru i s obzirom na obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla bez obzira na njihovu krajnju uporabu”;

| (b) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Za izračun smanjenja intenziteta stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a) primjenjuju se sljedeća pravila:






  (a) | izračun uštede emisija stakleničkih plinova obavlja se na sljedeći način:






  i. | za biogorivo i bioplin množenjem količine tih goriva isporučenih svim oblicima prijevoza s uštedama emisija utvrđenima u skladu s člankom 31.; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Za izračun smanjenja intenziteta stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a) primjenjuju se sljedeća pravila:

(a)

izračun uštede emisija stakleničkih plinova obavlja se na sljedeći način:

i.

za biogorivo i bioplin množenjem količine tih goriva isporučenih svim oblicima prijevoza s uštedama emisija utvrđenima u skladu s člankom 31.;

| ii. | za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika množenjem količine tih goriva isporučene svim oblicima prijevoza s uštedama emisija utvrđenima u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 29.a stavka 3.; |
| --- | --- |

ii.

za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika množenjem količine tih goriva isporučene svim oblicima prijevoza s uštedama emisija utvrđenima u skladu s delegiranim aktima donesenima na temelju članka 29.a stavka 3.;

| iii. | za električnu energiju iz obnovljivih izvora množenjem količine takve energije isporučene svim oblicima prijevoza s usporednim fosilnim gorivom.


  Usporedno gorivo
  ECF(e) iz Priloga V.
  upotrebljava se do 31. prosinca 2029. Od 1. siječnja 2030. nadalje upotrebljava se usporedno gorivo EF(t) iz Priloga V.



  Međutim, uštede emisija stakleničkih plinova ostvarene 2030. upotrebom električne energije iz obnovljivih izvora u prometu, izračunane primjenom usporednog goriva EF(t) , predstavljaju dodatni doprinos električne energije iz obnovljivih izvora u odnosu na ono što je već ostvareno do 31. prosinca 2029. s usporednim gorivom ECF(e) za izračun ušteda emisija od 2030. nadalje. |
| --- | --- |

iii.

za električnu energiju iz obnovljivih izvora množenjem količine takve energije isporučene svim oblicima prijevoza s usporednim fosilnim gorivom.

Usporedno gorivo
  ECF(e) iz Priloga V.
  upotrebljava se do 31. prosinca 2029. Od 1. siječnja 2030. nadalje upotrebljava se usporedno gorivo EF(t) iz Priloga V.

| (b) | polazna vrijednost iz članka 25. stavka 1. izračunava se množenjem količine energije isporučene prometnom sektoru s usporednim fosilnim gorivom EF(t) iz Priloga V.; |
| --- | --- |

(b)

polazna vrijednost iz članka 25. stavka 1. izračunava se množenjem količine energije isporučene prometnom sektoru s usporednim fosilnim gorivom EF(t) iz Priloga V.;

| (c) | za izračun relevantnih količina energije primjenjuju se sljedeća pravila:






  i. | i. kako bi se utvrdila količina energije isporučena prometnom sektoru upotrebljavaju se vrijednosti koje se odnose na energetski sadržaj goriva namijenjenih uporabi u prometu utvrđene u Prilogu III.; |
| --- | --- | --- |

(c)

za izračun relevantnih količina energije primjenjuju se sljedeća pravila:

i.

i. kako bi se utvrdila količina energije isporučena prometnom sektoru upotrebljavaju se vrijednosti koje se odnose na energetski sadržaj goriva namijenjenih uporabi u prometu utvrđene u Prilogu III.;

| ii. | kako bi se utvrdio energetski sadržaj goriva namijenjenih uporabi u prometu koja nisu uključena u Prilog III. države članice upotrebljavaju odgovarajuće europske norme za utvrđivanje kalorijskih vrijednosti goriva. Ako u tu svrhu nije donesena europska norma, upotrebljavaju se odgovarajuće norme ISO; |
| --- | --- |

ii.

kako bi se utvrdio energetski sadržaj goriva namijenjenih uporabi u prometu koja nisu uključena u Prilog III. države članice upotrebljavaju odgovarajuće europske norme za utvrđivanje kalorijskih vrijednosti goriva. Ako u tu svrhu nije donesena europska norma, upotrebljavaju se odgovarajuće norme ISO;

| iii. | količina električne energije iz obnovljivih izvora isporučena prometnom sektoru određuje se množenjem količine električne energije isporučene tom sektoru s prosječnim udjelom električne energije iz obnovljivih izvora isporučene na području države članice u prethodne dvije godine. Iznimno, ako je električna energija dobivena izravnim priključenjem na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije i isporučena prometnom sektoru, ta se električna energija u potpunosti računa kao obnovljiva; |
| --- | --- |

iii.

količina električne energije iz obnovljivih izvora isporučena prometnom sektoru određuje se množenjem količine električne energije isporučene tom sektoru s prosječnim udjelom električne energije iz obnovljivih izvora isporučene na području države članice u prethodne dvije godine. Iznimno, ako je električna energija dobivena izravnim priključenjem na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije i isporučena prometnom sektoru, ta se električna energija u potpunosti računa kao obnovljiva;

| iv. | udio biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu B Priloga IX. u energetskom sadržaju goriva i električne energije isporučenih prometnom sektoru bit će ograničen na 1,7 % osim u Cipru i Malti;

  Ako se popis sirovina iz dijela B Priloga IX. izmijeni u skladu s člankom 28. stavkom 6., gornja granica za takva biogoriva i bioplin povećava se na odgovarajući način i temelji se na procjeni učinka koju obavlja Komisija. |
| --- | --- |

iv.

udio biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu B Priloga IX. u energetskom sadržaju goriva i električne energije isporučenih prometnom sektoru bit će ograničen na 1,7 % osim u Cipru i Malti;

| (d) | smanjenje intenziteta stakleničkih plinova ostvareno uporabom obnovljive energije određuje se dijeljenjem uštede emisija stakleničkih plinova od uporabe biogoriva, bioplina i obnovljive električne energije isporučene svim oblicima prijevoza s polaznom vrijednošću.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive kako bi prilagodila energetski sadržaj goriva namijenjenih uporabi u prometu, kako je naveden u Prilogu III., u skladu sa znanstvenim i tehničkim napretkom.”; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje intenziteta stakleničkih plinova ostvareno uporabom obnovljive energije određuje se dijeljenjem uštede emisija stakleničkih plinova od uporabe biogoriva, bioplina i obnovljive električne energije isporučene svim oblicima prijevoza s polaznom vrijednošću.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive kako bi prilagodila energetski sadržaj goriva namijenjenih uporabi u prometu, kako je naveden u Prilogu III., u skladu sa znanstvenim i tehničkim napretkom.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak 1.a:

  „1.a   Za izračun ciljeva iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (b) primjenjuju se sljedeća pravila:






  (a) | pri izračunu nazivnika, odnosno količine energije potrošene u prometnom sektoru, u obzir se uzimaju sva goriva i električna energija isporučeni prometnom sektoru; |
| --- | --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a   Za izračun ciljeva iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (b) primjenjuju se sljedeća pravila:

(a)

pri izračunu nazivnika, odnosno količine energije potrošene u prometnom sektoru, u obzir se uzimaju sva goriva i električna energija isporučeni prometnom sektoru;

| (b) | pri izračunu brojnika u obzir se uzima energetski sadržaj naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla isporučenih svim oblicima prijevoza na području Unije; |
| --- | --- |

(b)

pri izračunu brojnika u obzir se uzima energetski sadržaj naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla isporučenih svim oblicima prijevoza na području Unije;

| (c) | smatra se da su udjeli naprednih biogoriva i bioplinova proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla isporučenih oblicima zrakoplovnog i pomorskog prometa 1,2 puta veći od njihova energetskog sadržaja”; |
| --- | --- |

(c)

smatra se da su udjeli naprednih biogoriva i bioplinova proizvedenih iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. i obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla isporučenih oblicima zrakoplovnog i pomorskog prometa 1,2 puta veći od njihova energetskog sadržaja”;

| (d) | stavak 2. briše; |
| --- | --- |

(d)

stavak 2. briše;

| (e) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „
  3.
     
  Kad se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla, izravno ili za proizvodnju međuproizvoda, kao udio energije iz obnovljivih izvora upotrebljava se prosječan udio električne energije iz obnovljivih izvora u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.




  Električna energija proizvedena uz izravno priključenje na jedno ili više postrojenja za proizvodnju obnovljive električne energije može se u potpunosti smatrati obnovljivom električnom energijom kad se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla pod uvjetom da postrojenje može dokazati da je predmetna električna energija isporučena bez preuzimanja električne energije iz mreže.




  Električna energija koja je uzeta iz mreže može se smatrati potpuno obnovljivom ako se proizvodi isključivo iz obnovljivih izvora, a dokazane su obnovljive značajke i drugi odgovarajući kriteriji, čime se osigurava da se obnovljive značajke te električne energije deklariraju samo jednom i samo u jednom sektoru krajnje uporabe.




  To se može postići poštovanjem sljedećih zahtjeva:










  (a) | kako bi dokazali obnovljive značajke, proizvođači goriva trebali bi biti obvezni sklopiti jedan ili više ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s postrojenjima koja proizvode električnu energiju u iznosu koji je barem jednakovrijedan količini električne energije koja je deklarirana kao potpuno obnovljiva. |
| --- | --- | --- |

(e)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„
  3.
     
  Kad se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla, izravno ili za proizvodnju međuproizvoda, kao udio energije iz obnovljivih izvora upotrebljava se prosječan udio električne energije iz obnovljivih izvora u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.

Električna energija proizvedena uz izravno priključenje na jedno ili više postrojenja za proizvodnju obnovljive električne energije može se u potpunosti smatrati obnovljivom električnom energijom kad se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla pod uvjetom da postrojenje može dokazati da je predmetna električna energija isporučena bez preuzimanja električne energije iz mreže.

Električna energija koja je uzeta iz mreže može se smatrati potpuno obnovljivom ako se proizvodi isključivo iz obnovljivih izvora, a dokazane su obnovljive značajke i drugi odgovarajući kriteriji, čime se osigurava da se obnovljive značajke te električne energije deklariraju samo jednom i samo u jednom sektoru krajnje uporabe.

To se može postići poštovanjem sljedećih zahtjeva:

(a)

kako bi dokazali obnovljive značajke, proizvođači goriva trebali bi biti obvezni sklopiti jedan ili više ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s postrojenjima koja proizvode električnu energiju u iznosu koji je barem jednakovrijedan količini električne energije koja je deklarirana kao potpuno obnovljiva.

| (b) | ravnoteža između električne energije iz obnovljivih izvora kupljene na temelju jednog ili više ugovora o kupnji energije i količine električne energije preuzete iz mreže za proizvodnju goriva ostvaruje se na godišnjoj razini kako bi proizvodnja u potpunosti ispunjavala uvjete za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla. |
| --- | --- |

(b)

ravnoteža između električne energije iz obnovljivih izvora kupljene na temelju jednog ili više ugovora o kupnji energije i količine električne energije preuzete iz mreže za proizvodnju goriva ostvaruje se na godišnjoj razini kako bi proizvodnja u potpunosti ispunjavala uvjete za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla.

Od 1. siječnja 2030. Ravnoteža između električne energije iz obnovljivih izvora kupljene na temelju jednog ili više ugovora o kupnji energije i količine električne energije preuzete iz mreže za proizvodnju goriva ostvaruje se na godišnjoj razini kako bi proizvodnja u potpunosti ispunjavala uvjete za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla. Vremenska korelacija ovisi o procjeni koju provodi Komisija. Taj se zahtjev primjenjuje na sva postojeća postrojenja, uključujući ona koja su stavljena u pogon prije 2030.

U pogledu lokacije elektrolizatora mora biti ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se u istoj zemlji kao i elektrolizator ili u susjednoj zemlji; ili |
| --- | --- |

(a)

postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se u istoj zemlji kao i elektrolizator ili u susjednoj zemlji; ili

| (b) | postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se u zoni trgovanja na moru koja graniči sa zemljom u kojoj se nalazi elektrolizator ili u susjednoj zemlji. |
| --- | --- |

(b)

postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se u zoni trgovanja na moru koja graniči sa zemljom u kojoj se nalazi elektrolizator ili u susjednoj zemlji.

Električna energija koja je uzeta ili ponovno unesena iz postrojenja za skladištenje energije iz mreže može se smatrati potpuno obnovljivom ako se proizvodi isključivo iz obnovljivih izvora, a dokazane su obnovljive značajke i drugi odgovarajući kriteriji, čime se osigurava da se obnovljive značajke te električne energije deklariraju samo jednom i samo u jednom sektoru krajnje uporabe.[Am. 13].

Električna energija koju proizvodi solarno električno vozilo i koja se upotrebljava za kretanje samog vozila može se računati kao potpuno obnovljiva.[Am. 32].

| (17) | članak 28. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavci 2., 3. i 4. brišu se; |
| --- | --- | --- |

(17)

članak 28. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavci 2., 3. i 4. brišu se;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „Do 31. prosinca 2024. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za određivanje udjela biogoriva i bioplina za promet koji nastaju preradom biomase s fosilnim gorivima u zajedničkom procesu.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Do 31. prosinca 2024. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za određivanje udjela biogoriva i bioplina za promet koji nastaju preradom biomase s fosilnim gorivima u zajedničkom procesu.”;

| (ba) | u stavku 6., točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:










  (c) | potrebu za izbjegavanjem znatnih narušavajućih učinaka na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada ili ostataka, uzimajući u obzir buduću dostupnost sirovina i potrebu da se izbjegne narušavanje tržišta koje bi dovelo do masovnog uvoza sirovina; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

u stavku 6., točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:

u stavku 6., točke (c) i (d) zamjenjuju se sljedećim:

(c)

(c)

potrebu za izbjegavanjem znatnih narušavajućih učinaka na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada ili ostataka, uzimajući u obzir buduću dostupnost sirovina i potrebu da se izbjegne narušavanje tržišta koje bi dovelo do masovnog uvoza sirovina;

potrebu za izbjegavanjem znatnih narušavajućih učinaka na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada ili ostataka, uzimajući u obzir buduću dostupnost sirovina i potrebu da se izbjegne narušavanje tržišta koje bi dovelo do masovnog uvoza sirovina;

| (d) | potencijal za ostvarivanje znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa, uzimajući u obzir dostupne količine sirovina i udio već postojećih konkurentnih vrsta industrijskih uporaba, uz uvažavanje nacionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

potencijal za ostvarivanje znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa, uzimajući u obzir dostupne količine sirovina i udio već postojećih konkurentnih vrsta industrijskih uporaba, uz uvažavanje nacionalnih posebnosti;

potencijal za ostvarivanje znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa, uzimajući u obzir dostupne količine sirovina i udio već postojećih konkurentnih vrsta industrijskih uporaba, uz uvažavanje nacionalnih posebnosti;

| (c) | u stavku 7. riječi „iz članka 25. stavka 1. četvrtog podstavka” zamjenjuju se riječima „iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (b)”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 7. riječi „iz članka 25. stavka 1. četvrtog podstavka” zamjenjuju se riječima „iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (b)”;

| (18) | članak 29. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. mijenja se kako slijedi:








  -i. | u prvom podstavku, uvodna formulacija zamjenjuje se sljedećim:




  „Energija iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog podstavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. i stavku 10. ovog članka te ako su u skladu s hijerarhijom otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i načelom kaskadnog korištenja iz članka 3.:”[Am. 43] |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

članak 29. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. mijenja se kako slijedi:

-i.

-i.

u prvom podstavku, uvodna formulacija zamjenjuje se sljedećim:

u prvom podstavku, uvodna formulacija zamjenjuje se sljedećim:

„Energija iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog podstavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. i stavku 10. ovog članka te ako su u skladu s hijerarhijom otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i načelom kaskadnog korištenja iz članka 3.:”[Am. 43]

„Energija iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog podstavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. i stavku 10. ovog članka te ako su u skladu s hijerarhijom otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i načelom kaskadnog korištenja iz članka 3

| i. | u prvom podstavku točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | doprinos udjelima energije iz obnovljivih izvora u državama članicama i ciljevima iz članka 3. stavka 1., članka 15.a stavka 1., članka 22.a stavka 1., članka 23. stavka 1. i članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1. ove Direktive;”; |
| --- | --- | --- |

i.

u prvom podstavku točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

doprinos udjelima energije iz obnovljivih izvora u državama članicama i ciljevima iz članka 3. stavka 1., članka 15.a stavka 1., članka 22.a stavka 1., članka 23. stavka 1. i članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1. ove Direktive;”;

| i.a | sljedeći se podstavak umeće nakon prvog podstavka:




  „Energija iz krutih goriva iz biomase ne uzima se u obzir za potrebe iz točaka (b) i (c) prvog podstavka ako su dobivena iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive. Kako bi se doprinijelo cilju u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio energije iz krutih goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvog goriva u ukupnoj potrošnji energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.”[Am. 44] |
| --- | --- |

i.a

i.a

sljedeći se podstavak umeće nakon prvog podstavka:

sljedeći se podstavak umeće nakon prvog podstavka:

„Energija iz krutih goriva iz biomase ne uzima se u obzir za potrebe iz točaka (b) i (c) prvog podstavka ako su dobivena iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive. Kako bi se doprinijelo cilju u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio energije iz krutih goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvog goriva u ukupnoj potrošnji energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.”[Am. 44]

„Energija iz krutih goriva iz biomase ne uzima se u obzir za potrebe iz točaka (b) i (c) prvog podstavka ako su dobivena iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive. Kako bi se doprinijelo cilju u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio energije iz krutih goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvog goriva u ukupnoj potrošnji energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.”

| i.b | drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:




  „Međutim, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 10. Ipak, u slučaju uporabe miješanog otpada operatori su dužni primjenjivati sustave za razvrstavanje miješanog otpada koji su definirane kvalitete i čiji je cilj uklanjanje fosilnih materijala. Ovaj se podstavak primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase.”; |
| --- | --- |

i.b

i.b

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Međutim, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 10. Ipak, u slučaju uporabe miješanog otpada operatori su dužni primjenjivati sustave za razvrstavanje miješanog otpada koji su definirane kvalitete i čiji je cilj uklanjanje fosilnih materijala. Ovaj se podstavak primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase.”;

„Međutim, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 10. Ipak, u slučaju uporabe miješanog otpada operatori su dužni primjenjivati sustave za razvrstavanje miješanog otpada koji su definirane kvalitete i čiji je cilj uklanjanje fosilnih materijala. Ovaj se podstavak primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase.”;

| ii. | četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako se upotrebljavaju, goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđene u stavcima od 2. do 7. i u stavku 10.,






  — | (a) u slučaju krutih goriva iz biomase u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ukupne ulazne toplinske snage jednake ili veće od
  7,5
   MW; |
| --- | --- | --- |

ii.

četvrti podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ako se upotrebljavaju, goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđene u stavcima od 2. do 7. i u stavku 10.,

—

(a) u slučaju krutih goriva iz biomase u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ukupne ulazne toplinske snage jednake ili veće od
  7,5
   MW;

7,5

| — | (b) u slučaju plinovitih goriva iz biomase u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ukupne ulazne toplinske snage jednake ili veće od 2 MW; |
| --- | --- |

—

(b) u slučaju plinovitih goriva iz biomase u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ukupne ulazne toplinske snage jednake ili veće od 2 MW;

| — | (c) u slučaju postrojenja koja proizvode plinovita goriva iz biomase sa sljedećim prosječnim protokom biometana:






  i. | iznad
  500
   m3 ekvivalenta metana/h izmjerenih pri standardnim uvjetima temperature i tlaka (tj. 0 oC i atmosferski tlak jednak 1 baru); |
| --- | --- | --- |

—

(c) u slučaju postrojenja koja proizvode plinovita goriva iz biomase sa sljedećim prosječnim protokom biometana:

i.

iznad
  500
   m3 ekvivalenta metana/h izmjerenih pri standardnim uvjetima temperature i tlaka (tj. 0 oC i atmosferski tlak jednak 1 baru);

500

3

o

| ii. | ako se bioplin sastoji od smjese metana i drugih negorivih plinova, za protok metana prag naveden u točki i. ponovno se izračunava razmjerno volumnom udjelu metana u smjesi.”; |
| --- | --- |

ii.

ako se bioplin sastoji od smjese metana i drugih negorivih plinova, za protok metana prag naveden u točki i. ponovno se izračunava razmjerno volumnom udjelu metana u smjesi.”;

| iii. | sljedeći se podstavak umeće iza četvrtog podstavka:
  „Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižom ukupnom ulaznom toplinskom snagom ili nižim protokom biometana.”; |
| --- | --- |

iii.

sljedeći se podstavak umeće iza četvrtog podstavka:

„Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižom ukupnom ulaznom toplinskom snagom ili nižim protokom biometana.”;

| (aa) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:




  „Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne proizvode se od sirovina dobivenih na zemljištu koje je veoma važno za očuvanje bioraznolikosti, tj. zemljišta koje je u siječnju 2008. ili poslije toga imalo jedan od sljedećih statusa, neovisno o tome zadržava li zemljište i dalje taj status:










  (a) | prašume, stare šume i drugog pošumljenog zemljišta, tj. šume i drugog pošumljenog zemljišta s autohtonim vrstama na kojem ne postoje očigledni znakovi djelovanja čovjeka i značajnijeg narušavanja ekoloških procesa; |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne proizvode se od sirovina dobivenih na zemljištu koje je veoma važno za očuvanje bioraznolikosti, tj. zemljišta koje je u siječnju 2008. ili poslije toga imalo jedan od sljedećih statusa, neovisno o tome zadržava li zemljište i dalje taj status:

„Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne proizvode se od sirovina dobivenih na zemljištu koje je veoma važno za očuvanje bioraznolikosti, tj. zemljišta koje je u siječnju 2008. ili poslije toga imalo jedan od sljedećih statusa, neovisno o tome zadržava li zemljište i dalje taj status:

(a)

(a)

prašume, stare šume i drugog pošumljenog zemljišta, tj. šume i drugog pošumljenog zemljišta s autohtonim vrstama na kojem ne postoje očigledni znakovi djelovanja čovjeka i značajnijeg narušavanja ekoloških procesa;

prašume, stare šume i drugog pošumljenog zemljišta, tj. šume i drugog pošumljenog zemljišta s autohtonim vrstama na kojem ne postoje očigledni znakovi djelovanja čovjeka i značajnijeg narušavanja ekoloških procesa;

| (b) | šume velike bioraznolikosti i drugog pošumljenog zemljišta koje je bogato vrstama i nije degradirano, i koje je relevantno nadležno tijelo definiralo kao zemljište velike bioraznolikosti, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode; |
| --- | --- |

(b)

(b)

šume velike bioraznolikosti i drugog pošumljenog zemljišta koje je bogato vrstama i nije degradirano, i koje je relevantno nadležno tijelo definiralo kao zemljište velike bioraznolikosti, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode;

šume velike bioraznolikosti i drugog pošumljenog zemljišta koje je bogato vrstama i nije degradirano, i koje je relevantno nadležno tijelo definiralo kao zemljište velike bioraznolikosti, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode;

| (c) | područja koja su:










  i. | zakonom određena kao zaštićena područja prirode ili ih je kao takve definiralo relevantno nadležno tijelo; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

područja koja su:

područja koja su:

i.

i.

zakonom određena kao zaštićena područja prirode ili ih je kao takve definiralo relevantno nadležno tijelo; ili

zakonom određena kao zaštićena područja prirode ili ih je kao takve definiralo relevantno nadležno tijelo; ili

| ii. | namijenjena zaštiti rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta priznatih međunarodnim sporazumima ili uključenih na popise međuvladinih organizacija ili Međunarodnog saveza za očuvanje prirode na temelju njihova priznavanja u skladu s člankom 30. stavkom 4. prvim podstavkom, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode; |
| --- | --- |

ii.

ii.

namijenjena zaštiti rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta priznatih međunarodnim sporazumima ili uključenih na popise međuvladinih organizacija ili Međunarodnog saveza za očuvanje prirode na temelju njihova priznavanja u skladu s člankom 30. stavkom 4. prvim podstavkom, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode;

namijenjena zaštiti rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta priznatih međunarodnim sporazumima ili uključenih na popise međuvladinih organizacija ili Međunarodnog saveza za očuvanje prirode na temelju njihova priznavanja u skladu s člankom 30. stavkom 4. prvim podstavkom, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode;

| (d) | travnjaka s velikom bioraznolikošću koji obuhvaća više od jednog hektara i koji je:










  i. | prirodan, tj. travnjak koji bi bez djelovanja čovjeka ostao travnjakom i koji čuva prirodni sastav vrste i ekološka svojstva i procese; ili |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

travnjaka s velikom bioraznolikošću koji obuhvaća više od jednog hektara i koji je:

travnjaka s velikom bioraznolikošću koji obuhvaća više od jednog hektara i koji je:

i.

i.

prirodan, tj. travnjak koji bi bez djelovanja čovjeka ostao travnjakom i koji čuva prirodni sastav vrste i ekološka svojstva i procese; ili

prirodan, tj. travnjak koji bi bez djelovanja čovjeka ostao travnjakom i koji čuva prirodni sastav vrste i ekološka svojstva i procese; ili

| ii. | neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran te koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak velike bioraznolikosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka velike bioraznolikosti; |
| --- | --- |

ii.

ii.

neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran te koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak velike bioraznolikosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka velike bioraznolikosti;

neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran te koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak velike bioraznolikosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka velike bioraznolikosti;

| iii. | vrištine koje čuvaju prirodni sastav vrsta te ekološka svojstva i procese.”
  ; |
| --- | --- |

iii.

iii.

vrištine koje čuvaju prirodni sastav vrsta te ekološka svojstva i procese.”
  ;

vrištine koje čuvaju prirodni sastav vrsta te ekološka svojstva i procese.”

| (b) | u stavku 3. nakon prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:
  „Ovaj se stavak, osim prvog podstavka točke (c), primjenjuje i na biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. nakon prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Ovaj se stavak, osim prvog podstavka točke (c), primjenjuje i na biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase.”;

| (c) | stavak
  4.
  zamjenjuje se sljedećim
  :

  „
  4.
     
  Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu s velikim zalihama ugljika, tj. zemljištu koje je u siječnju 2008. imalo jedan od sljedećih statusa, ali koje taj status više nema:










  (a) | močvare, odnosno zemljišta pokrivena vodom ili zasićena vodom trajno ili veći dio godine; |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak
  4.
  zamjenjuje se sljedećim
  :

stavak

zamjenjuje se sljedećim

„
  4.
     
  Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu s velikim zalihama ugljika, tj. zemljištu koje je u siječnju 2008. imalo jedan od sljedećih statusa, ali koje taj status više nema:

(a)

močvare, odnosno zemljišta pokrivena vodom ili zasićena vodom trajno ili veći dio godine;

| (b) | trajno pošumljena područja, tj. zemljišta koja obuhvaćaju više od jednog hektara s drvećem višim od pet metara i krošnjama koje pokrivaju više od 30 % površine ili drvećem koje taj prag može dosegnuti in situ; |
| --- | --- |

(b)

trajno pošumljena područja, tj. zemljišta koja obuhvaćaju više od jednog hektara s drvećem višim od pet metara i krošnjama koje pokrivaju više od 30 % površine ili drvećem koje taj prag može dosegnuti in situ;

| (c) | zemljište koje obuhvaća više od jednog hektara s drvećem višim od pet metara i krošnjama koje pokrivaju između 10 % i 30 % površine ili drvećem koje taj prag može dosegnuti in situ, osim ako se podastru dokazi da je zaliha ugljika površine prije i poslije prenamjene takva da su nakon primjene metodologije propisane u Prilogu V. dijelu C ispunjeni uvjeti iz stavka 10. ovog članka; |
| --- | --- |

(c)

zemljište koje obuhvaća više od jednog hektara s drvećem višim od pet metara i krošnjama koje pokrivaju između 10 % i 30 % površine ili drvećem koje taj prag može dosegnuti in situ, osim ako se podastru dokazi da je zaliha ugljika površine prije i poslije prenamjene takva da su nakon primjene metodologije propisane u Prilogu V. dijelu C ispunjeni uvjeti iz stavka 10. ovog članka;

| (ca) | vrištine koje čuvaju prirodni sastav vrsta te ekološka svojstva i procese. |
| --- | --- |

(ca)

vrištine koje čuvaju prirodni sastav vrsta te ekološka svojstva i procese.

Ovaj stavak ne primjenjuju se ako je u trenutku dobivanja sirovina zemljište imalo isti status kao u siječnju 2008.

Prvi podstavak, osim točaka (b) i (c), te drugi podstavak primjenjuju se i na biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase.”;

| (d) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne ili šumske biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište, osim ako se pruže dokazi da uzgoj i prikupljanje te sirovine ne obuhvaćaju isušivanje prethodno neisušenog tla
  i ako nadležno nacionalno tijelo može potvrditi sukladnost na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini, u skladu s kriterijima za smanjenje rizika od uporabe šumske biomase koja potječe iz neodržive proizvodnje iz stavka 6
  .”; |
| --- | --- |

(d)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne ili šumske biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c) ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište, osim ako se pruže dokazi da uzgoj i prikupljanje te sirovine ne obuhvaćaju isušivanje prethodno neisušenog tla
  i ako nadležno nacionalno tijelo može potvrditi sukladnost na nacionalnoj ili podnacionalnoj razini, u skladu s kriterijima za smanjenje rizika od uporabe šumske biomase koja potječe iz neodržive proizvodnje iz stavka 6
  .”;

| (da) | umeće se sljedeći stavak:





  „5.a
     
  Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) prvog podstavka stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih u zemlji koja nije stranka Pariškog sporazuma.”; |
| --- | --- |

(da)

(da)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„5.a
     
  Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) prvog podstavka stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih u zemlji koja nije stranka Pariškog sporazuma.”;

| (e) | u stavku 6.
  prvi podstavak mijenja
  se
  kako slijedi
  :








  i. | uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:




  „Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase, koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) nisu dobivena iz primarne drvne biomase, u skladu su s hijerarhijom otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i načelom kaskadnog korištenja iz članka 3. i ispunjavaju sljedeće kriterije za smanjenje rizika od uporabe drvne biomase koja je dobivena neodrživom proizvodnjom:” Kako bi se doprinijelo ciljevima u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio energije iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvih goriva u ukupnoj potrošnji energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.[Am. 45] |
| --- | --- | --- |

(e)

u stavku 6.
  prvi podstavak mijenja
  se
  kako slijedi
  :

prvi podstavak mijenja

kako slijedi

i.

i.

uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase, koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) nisu dobivena iz primarne drvne biomase, u skladu su s hijerarhijom otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i načelom kaskadnog korištenja iz članka 3. i ispunjavaju sljedeće kriterije za smanjenje rizika od uporabe drvne biomase koja je dobivena neodrživom proizvodnjom:” Kako bi se doprinijelo ciljevima u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio energije iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvih goriva u ukupnoj potrošnji energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.[Am. 45]

„Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase, koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) nisu dobivena iz primarne drvne biomase, u skladu su s hijerarhijom otpada kako je utvrđeno u članku 4. Direktive 2008/98/EZ i načelom kaskadnog korištenja iz članka 3. i ispunjavaju sljedeće kriterije za smanjenje rizika od uporabe drvne biomase koja je dobivena neodrživom proizvodnjom:” Kako bi se doprinijelo ciljevima u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio energije iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvih goriva u ukupnoj potrošnji energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka

| ii. | u točki (a) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:










  „iii. | da su područja koja su utvrđena međunarodnim ili nacionalnim pravom ili ih je odredilo relevantno nadležno tijelo u svrhu očuvanja prirode, uključujući močvarna tla, travnjake, vrištine i tresetišta, zaštićena s ciljem zaštite bioraznolikosti i sprečavanja uništavanja staništa kako je utvrđeno direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ, očuvanja stanja oceana kako je utvrđeno Direktivom 2008/56/EZ i ekološkog stanja rijeka kako je utvrđeno Direktivom 2000/60/EZ;”; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

u točki (a) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:

u točki (a) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:

„iii.

„iii.

da su područja koja su utvrđena međunarodnim ili nacionalnim pravom ili ih je odredilo relevantno nadležno tijelo u svrhu očuvanja prirode, uključujući močvarna tla, travnjake, vrištine i tresetišta, zaštićena s ciljem zaštite bioraznolikosti i sprečavanja uništavanja staništa kako je utvrđeno direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ, očuvanja stanja oceana kako je utvrđeno Direktivom 2008/56/EZ i ekološkog stanja rijeka kako je utvrđeno Direktivom 2000/60/EZ;”;

da su područja koja su utvrđena međunarodnim ili nacionalnim pravom ili ih je odredilo relevantno nadležno tijelo u svrhu očuvanja prirode, uključujući močvarna tla, travnjake, vrištine i tresetišta, zaštićena s ciljem zaštite bioraznolikosti i sprečavanja uništavanja staništa kako je utvrđeno direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ, očuvanja stanja oceana kako je utvrđeno Direktivom 2008/56/EZ i ekološkog stanja rijeka kako je utvrđeno Direktivom 2000/60/EZ;”;

| iii. | u
  točki (a) podtočka iv. zamjenjuje se sljedećim:






  „iv. | da se sječa provodi
  osiguravajući
  očuvanje kvalitete tla i bioraznolikosti u cilju
  sprečavanja
  negativnih učinaka na način kojim se
  sprečavaju
  skupljanje panjeva i korijenja
  koji nisu prikladni za uporabu kao materijal, npr. primjenom praksi održivog gospodarenja šumama
  , degradacija primarnih
  i starih šuma
  ili njihova pretvorba u plantažne šume te sječa na osjetljivim tlima;
  sprečavaju
  sječe
  , osim ako se time dovodi do povoljnih i odgovarajućih uvjeta u ekosustavu
  , osigurava lokalno
  i ekološki
  primjerene granične vrijednosti za vađenje mrtvog drva te
  jamči
  zahtjeve za uporabu sustava sječe koji u najvećoj mogućoj mjeri smanjuju utjecaje na kvalitetu tla, uključujući zbijanje tla, te na obilježja bioraznolikosti i staništa:”; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

u
  točki (a) podtočka iv. zamjenjuje se sljedećim:

u

„iv.

da se sječa provodi
  osiguravajući
  očuvanje kvalitete tla i bioraznolikosti u cilju
  sprečavanja
  negativnih učinaka na način kojim se
  sprečavaju
  skupljanje panjeva i korijenja
  koji nisu prikladni za uporabu kao materijal, npr. primjenom praksi održivog gospodarenja šumama
  , degradacija primarnih
  i starih šuma
  ili njihova pretvorba u plantažne šume te sječa na osjetljivim tlima;
  sprečavaju
  sječe
  , osim ako se time dovodi do povoljnih i odgovarajućih uvjeta u ekosustavu
  , osigurava lokalno
  i ekološki
  primjerene granične vrijednosti za vađenje mrtvog drva te
  jamči
  zahtjeve za uporabu sustava sječe koji u najvećoj mogućoj mjeri smanjuju utjecaje na kvalitetu tla, uključujući zbijanje tla, te na obilježja bioraznolikosti i staništa:”;

osiguravajući

sprečavanja

sprečavaju

koji nisu prikladni za uporabu kao materijal, npr. primjenom praksi održivog gospodarenja šumama

i starih šuma

sprečavaju

, osim ako se time dovodi do povoljnih i odgovarajućih uvjeta u ekosustavu

i ekološki

jamči

| v. | u ▌točki (b) podpodtočka iv. zamjenjuje se sljedećim:






  „iv. | da se sječa provodi
  osiguravajući
  očuvanje kvalitete tla i bioraznolikosti u cilju
  sprečavanja
  negativnih učinaka na način kojim se
  sprečavaju
  skupljanje panjeva i korijenja
  koji nisu prikladni za uporabu kao materijal, npr. primjenom praksi održivog gospodarenja šumama
  , degradacija primarnih
  i starih šuma
  ili njihova pretvorba u plantažne šume te sječa na osjetljivim tlima;
  sprečavaju
  sječe
  , osim ako se time dovodi do povoljnih i odgovarajućih uvjeta u ekosustavu
  , osigurava lokalno
  i ekološki
  primjerene granične vrijednosti za vađenje mrtvog drva te
  jamči
  zahtjeve za uporabu sustava sječe koji u najvećoj mogućoj mjeri smanjuju utjecaje na kvalitetu tla, uključujući zbijanje tla, te na obilježja bioraznolikosti i staništa:”; |
| --- | --- | --- |

v.

v.

u ▌točki (b) podpodtočka iv. zamjenjuje se sljedećim:

„iv.

da se sječa provodi
  osiguravajući
  očuvanje kvalitete tla i bioraznolikosti u cilju
  sprečavanja
  negativnih učinaka na način kojim se
  sprečavaju
  skupljanje panjeva i korijenja
  koji nisu prikladni za uporabu kao materijal, npr. primjenom praksi održivog gospodarenja šumama
  , degradacija primarnih
  i starih šuma
  ili njihova pretvorba u plantažne šume te sječa na osjetljivim tlima;
  sprečavaju
  sječe
  , osim ako se time dovodi do povoljnih i odgovarajućih uvjeta u ekosustavu
  , osigurava lokalno
  i ekološki
  primjerene granične vrijednosti za vađenje mrtvog drva te
  jamči
  zahtjeve za uporabu sustava sječe koji u najvećoj mogućoj mjeri smanjuju utjecaje na kvalitetu tla, uključujući zbijanje tla, te na obilježja bioraznolikosti i staništa:”;

osiguravajući

sprečavanja

sprečavaju

koji nisu prikladni za uporabu kao materijal, npr. primjenom praksi održivog gospodarenja šumama

i starih šuma

sprečavaju

, osim ako se time dovodi do povoljnih i odgovarajućih uvjeta u ekosustavu

i ekološki

jamči

| (fa) | umeće se sljedeći stavak:





  „7.a
     
  Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase ne smiju prijeći gornju granicu definiranu na nacionalnoj razini za uporabu šumske biomase koja je u skladu s ciljevima države članice u pogledu rasta ponora ugljika kako je definirano u Uredbi ... [revidirana Uredba 2018/841].”; |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„7.a
     
  Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase ne smiju prijeći gornju granicu definiranu na nacionalnoj razini za uporabu šumske biomase koja je u skladu s ciljevima države članice u pogledu rasta ponora ugljika kako je definirano u Uredbi ... [revidirana Uredba 2018/841].”;

| (g) | u stavku 10. prvom podstavku točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | najmanje 70 % za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja iz goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u postrojenjima
  koja započinju s radom u razdoblju od 1. siječnja 2021.
  do 31. prosinca 2025. i najmanje
  85
   %
  za postrojenja koja započinju s radom
  od 1. siječnja 2026.”;[Am. 46]; |
| --- | --- | --- |

(g)

u stavku 10. prvom podstavku točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

najmanje 70 % za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja iz goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u postrojenjima
  koja započinju s radom u razdoblju od 1. siječnja 2021.
  do 31. prosinca 2025. i najmanje
  85
   %
  za postrojenja koja započinju s radom
  od 1. siječnja 2026.”;[Am. 46];

koja započinju s radom u razdoblju od 1. siječnja 2021.

85

za postrojenja koja započinju s radom

[Am. 46]

| (ga) | u stavku 11. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:





  „11.
     
  Električna energija iz goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) ovog članka samo ako uporaba goriva ne uključuje primarnu drvnu biomasu i ako ispunjava jedan ili više od sljedećih zahtjeva. Kako bi se doprinijelo ciljevima u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio električne energije iz goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvih goriva u ukupnoj potrošnji električne energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.”[Am. 47]; |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

u stavku 11. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 11. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„11.
     
  Električna energija iz goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. prvog podstavka točaka (b) i (c) ovog članka samo ako uporaba goriva ne uključuje primarnu drvnu biomasu i ako ispunjava jedan ili više od sljedećih zahtjeva. Kako bi se doprinijelo ciljevima u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., udio električne energije iz goriva iz biomase dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive ne smije biti veći od udjela prosječne potrošnje takvih goriva u ukupnoj potrošnji električne energije za razdoblje 2017. – 2022. na temelju najnovijih dostupnih podataka.”[Am. 47];

| (gb) | stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:





  „13.
     
  Za potrebe prvog podstavka stavka 1. ovog članka države članice mogu, u ograničenom vremenskom razdoblju, odstupiti od kriterija iz stavaka od 2. do 7. i stavaka 10. i 11. ovog članka donošenjem različitih kriterija za:








  (a) | postrojenja smještena u najudaljenijoj regiji iz članka 349. UFEU-a u mjeri u kojoj se u takvim postrojenjima proizvodi električna energija odnosno grijanje ili hlađenje iz goriva iz biomase i 
  tekućih biogoriva, kao i biogoriva koja se posebno upotrebljavaju za svemirski sektor i povezane aktivnosti u području astrofizike; i |
| --- | --- | --- |

(gb)

(gb)

stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 13. zamjenjuje se sljedećim:

„13.
     
  Za potrebe prvog podstavka stavka 1. ovog članka države članice mogu, u ograničenom vremenskom razdoblju, odstupiti od kriterija iz stavaka od 2. do 7. i stavaka 10. i 11. ovog članka donošenjem različitih kriterija za:

(a)

postrojenja smještena u najudaljenijoj regiji iz članka 349. UFEU-a u mjeri u kojoj se u takvim postrojenjima proizvodi električna energija odnosno grijanje ili hlađenje iz goriva iz biomase i 
  tekućih biogoriva, kao i biogoriva koja se posebno upotrebljavaju za svemirski sektor i povezane aktivnosti u području astrofizike; i

| (b) | goriva iz biomase
  i tekuća biogoriva
  koja se upotrebljavaju u postrojenjima
  te biogoriva koja se posebno upotrebljavaju u svemirskom sektoru i povezanim aktivnostima u području astrofizike
  iz točke (a) ovog podstavka, neovisno o podrijetlu te biomase, pod uvjetom da su takvi kriteriji objektivno opravdani na temelju činjenice da imaju za cilj u toj najudaljenijoj regiji osigurati
  pristup sigurnoj energiji sa sigurnom opskrbom
  te potaknuti prelazak s fosilnih goriva na održiva goriva iz biomase
  i tekuća biogoriva
  . |
| --- | --- |

(b)

goriva iz biomase
  i tekuća biogoriva
  koja se upotrebljavaju u postrojenjima
  te biogoriva koja se posebno upotrebljavaju u svemirskom sektoru i povezanim aktivnostima u području astrofizike
  iz točke (a) ovog podstavka, neovisno o podrijetlu te biomase, pod uvjetom da su takvi kriteriji objektivno opravdani na temelju činjenice da imaju za cilj u toj najudaljenijoj regiji osigurati
  pristup sigurnoj energiji sa sigurnom opskrbom
  te potaknuti prelazak s fosilnih goriva na održiva goriva iz biomase
  i tekuća biogoriva
  .

Tekuća biogoriva, biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz primarne drvne biomase dobivena na održiv način i koja proizlaze iz planiranja uporabe zemljišta u najudaljenijoj regiji u kojoj šume pokrivaju najmanje 90 % državnog područja te najudaljenije regije uzimaju se u obzir za potrebe iz članka 29. prvog podstavka točaka (a), (b) i (c).

Kako bi se zajamčila sigurnost energetske opskrbe u najudaljenijim regijama, države članice mogu nastaviti dodjeljivati potporu za proizvodnju električne energije iz šumske biomase u postrojenjima koja su namijenjena samo za proizvodnju električne energije u najudaljenijim regijama kako je navedeno u članku 349. UFEU-a.[Am. 33]

| (gc) | stavak 14. zamjenjuje se sljedećim:



  „14.   Za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka stavka 1. države članice mogu utvrditi dodatne kriterije u pogledu održivosti za
  biogoriva, tekuća biogoriva i
  goriva iz biomase.”; |
| --- | --- |

(gc)

(gc)

stavak 14. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 14. zamjenjuje se sljedećim:

„14.   Za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) prvog podstavka stavka 1. države članice mogu utvrditi dodatne kriterije u pogledu održivosti za
  biogoriva, tekuća biogoriva i
  goriva iz biomase.”;

| (19) | umeće se sljedeći članak 29.a:

  „Članak 29.a

  Kriteriji uštede emisija stakleničkih plinova za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika


  1.   Energija iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla uračunava se u udjele energije iz obnovljivih izvora država članica i ciljeve iz članka 3. stavka 1., članka 15.a stavka 1., članka 22.a stavka 1., članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1. samo ako ušteda emisija stakleničkih plinova ostvarena uporabom tih goriva iznosi najmanje 70 %.


  2.   Energija iz goriva iz recikliranog ugljika može se smatrati dijelom cilja za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a) samo ako ušteda emisija stakleničkih plinova ostvarena uporabom tih goriva iznosi najmanje 70 %.


  3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova od obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika. Metodologijom se osigurava da se jedinice za izbjegnute emisije ne dodjeljuju za CO2 za čije su hvatanje već dodijeljene jedinice emisija na temelju drugih pravnih odredaba.
  Sadržaj ugljika u otpadu i njegovo ispuštanje u atmosferu mora biti uključeno u metodologiju.




  U svakom se slučaju pri pristupu koji uzima u obzir životni ciklus u metodologiji za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova iz goriva iz recikliranog ugljika u obzir uzima ugrađeni ugljik.”; |
| --- | --- |

(19)

umeće se sljedeći članak 29.a:

„Članak 29.a

Kriteriji uštede emisija stakleničkih plinova za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika

1.   Energija iz obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla uračunava se u udjele energije iz obnovljivih izvora država članica i ciljeve iz članka 3. stavka 1., članka 15.a stavka 1., članka 22.a stavka 1., članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1. samo ako ušteda emisija stakleničkih plinova ostvarena uporabom tih goriva iznosi najmanje 70 %.

2.   Energija iz goriva iz recikliranog ugljika može se smatrati dijelom cilja za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka točke (a) samo ako ušteda emisija stakleničkih plinova ostvarena uporabom tih goriva iznosi najmanje 70 %.

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 35. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova od obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla i goriva iz recikliranog ugljika. Metodologijom se osigurava da se jedinice za izbjegnute emisije ne dodjeljuju za CO2 za čije su hvatanje već dodijeljene jedinice emisija na temelju drugih pravnih odredaba.
  Sadržaj ugljika u otpadu i njegovo ispuštanje u atmosferu mora biti uključeno u metodologiju.

U svakom se slučaju pri pristupu koji uzima u obzir životni ciklus u metodologiji za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova iz goriva iz recikliranog ugljika u obzir uzima ugrađeni ugljik.”;

| (19a) | umeće se sljedeći članak 29.b:





  „Članak 29.b




  Kriteriji održivosti za hidroelektrane




  Energija iz hidroenergije proizvodi se u postrojenju u kojem se, u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, a osobito njezinim člancima 4. i 11., provode sve tehnički izvedive i ekološki relevantne mjere za ublažavanje negativnih učinaka na vode te mjere za doprinos zaštiti staništa i vrsta koji izravno ovise o vodi.” |
| --- | --- |

(19a)

(19a)

umeće se sljedeći članak 29.b:

umeće se sljedeći članak 29.b:

„Članak 29.b

Kriteriji održivosti za hidroelektrane

Energija iz hidroenergije proizvodi se u postrojenju u kojem se, u skladu s Direktivom 2000/60/EZ, a osobito njezinim člancima 4. i 11., provode sve tehnički izvedive i ekološki relevantne mjere za ublažavanje negativnih učinaka na vode te mjere za doprinos zaštiti staništa i vrsta koji izravno ovise o vodi.”

| (20) | članak 30. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. prvom podstavku uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:
  „Ako se obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika trebaju smatrati dijelom ciljeva iz članka 3. stavka 1., članka 15.a stavka 1., članka 22.a stavka 1., članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1., države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da
  kroz obvezne neovisne i javno dostupne revizije
  dokažu da su ispunjeni kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđeni u članku 29. stavcima od 2. do 7. i stavku 10. te u članku 29.a stavcima 1. i 2. za obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika. U tom smislu zahtijevaju od gospodarskih subjekata da primijene sustav masene bilance koji:”; |
| --- | --- | --- |

(20)

članak 30. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. prvom podstavku uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećom:

„Ako se obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika trebaju smatrati dijelom ciljeva iz članka 3. stavka 1., članka 15.a stavka 1., članka 22.a stavka 1., članka 23. stavka 1., članka 24. stavka 4. i članka 25. stavka 1., države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da
  kroz obvezne neovisne i javno dostupne revizije
  dokažu da su ispunjeni kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđeni u članku 29. stavcima od 2. do 7. i stavku 10. te u članku 29.a stavcima 1. i 2. za obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika. U tom smislu zahtijevaju od gospodarskih subjekata da primijene sustav masene bilance koji:”;

kroz obvezne neovisne i javno dostupne revizije

| (b) | u stavku 3. prvi i drugi podstavak zamjenjuju se sljedećim:
  „Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da gospodarski subjekti dostave pouzdane informacije u vezi s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenih u članku 29. stavcima od 2. do 7. i stavku 10. te članku 29.a stavcima 1. i 2.
  , da uzimaju u obzir ciljeve EU-a u pogledu bioraznolikosti
  te da gospodarski subjekti na zahtjev relevantnoj državi članici
  i javnosti
  stave na raspolaganje podatke koji su korišteni za pripremu tih informacija.
  Države članice akreditiraju neovisne pružatelje usluga osiguranja u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 koji daju mišljenje o dostavljenim informacijama i dokazuju da je to učinjeno. Radi usklađenosti s člankom 29. stavkom 3. točkama (a), (b) i (d), člankom 29. stavkom 4. točkom (a), člankom 29. stavkom 5., člankom 29. stavkom 6. točkom (a) i člankom 29. stavkom 7. točkom (a) do prve točke prikupljanja šumske biomase može se koristiti revizija prve ili druge strane. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare, uključujući provjeru kojom se jamči da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili odbačeni kako bi pošiljka ili njezin dio postali otpad ili ostatak. Njome se procjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i solidnost podataka.


  Obveze utvrđene u ovom stavku primjenjuju se bez obzira na to proizvode li se obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika u Uniji ili se uvoze. Informacije o zemljopisnom podrijetlu i vrsti sirovina za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase po opskrbljivaču gorivom stavljaju se na raspolaganje potrošačima
  na ažuriran, lako dostupan i korisnicima prilagođen način
  na internetskim stranicama operatora, opskrbljivača i relevantnih nadležnih tijela
  i na postajama za opskrbu
  te se ažuriraju jednom godišnje.”; |
| --- | --- |

(b)

u stavku 3. prvi i drugi podstavak zamjenjuju se sljedećim:

„Države članice poduzimaju mjere kako bi osigurale da gospodarski subjekti dostave pouzdane informacije u vezi s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenih u članku 29. stavcima od 2. do 7. i stavku 10. te članku 29.a stavcima 1. i 2.
  , da uzimaju u obzir ciljeve EU-a u pogledu bioraznolikosti
  te da gospodarski subjekti na zahtjev relevantnoj državi članici
  i javnosti
  stave na raspolaganje podatke koji su korišteni za pripremu tih informacija.
  Države članice akreditiraju neovisne pružatelje usluga osiguranja u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 koji daju mišljenje o dostavljenim informacijama i dokazuju da je to učinjeno. Radi usklađenosti s člankom 29. stavkom 3. točkama (a), (b) i (d), člankom 29. stavkom 4. točkom (a), člankom 29. stavkom 5., člankom 29. stavkom 6. točkom (a) i člankom 29. stavkom 7. točkom (a) do prve točke prikupljanja šumske biomase može se koristiti revizija prve ili druge strane. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare, uključujući provjeru kojom se jamči da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili odbačeni kako bi pošiljka ili njezin dio postali otpad ili ostatak. Njome se procjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i solidnost podataka.

, da uzimaju u obzir ciljeve EU-a u pogledu bioraznolikosti

i javnosti

Države članice akreditiraju neovisne pružatelje usluga osiguranja u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 koji daju mišljenje o dostavljenim informacijama i dokazuju da je to učinjeno. Radi usklađenosti s člankom 29. stavkom 3. točkama (a), (b) i (d), člankom 29. stavkom 4. točkom (a), člankom 29. stavkom 5., člankom 29. stavkom 6. točkom (a) i člankom 29. stavkom 7. točkom (a) do prve točke prikupljanja šumske biomase može se koristiti revizija prve ili druge strane. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare, uključujući provjeru kojom se jamči da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili odbačeni kako bi pošiljka ili njezin dio postali otpad ili ostatak. Njome se procjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i solidnost podataka.

Obveze utvrđene u ovom stavku primjenjuju se bez obzira na to proizvode li se obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika u Uniji ili se uvoze. Informacije o zemljopisnom podrijetlu i vrsti sirovina za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase po opskrbljivaču gorivom stavljaju se na raspolaganje potrošačima
  na ažuriran, lako dostupan i korisnicima prilagođen način
  na internetskim stranicama operatora, opskrbljivača i relevantnih nadležnih tijela
  i na postajama za opskrbu
  te se ažuriraju jednom godišnje.”;

na ažuriran, lako dostupan i korisnicima prilagođen način

i na postajama za opskrbu

| (c) | u stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju obnovljivih goriva, niskougljičnih goriva i goriva iz recikliranog ugljika pružaju točne podatke o uštedama emisija stakleničkih plinova za potrebe članka 29. stavka 10. i članka 29.a stavaka 1. i 2., dokazuju usklađenost s člankom 27. stavkom 3. i člankom 31.a stavkom 5. ili dokazuju da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 29. stavcima od 2. do 7. Pri dokazivanju da su ispunjeni kriteriji iz članka 29. stavaka 6. i 7. operatori mogu zahtijevane dokaze pružiti izravno na razini područja nabave. Komisija može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 29. stavka 3. prvog podstavka točke (c) podtočke ii..”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 4. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju obnovljivih goriva, niskougljičnih goriva i goriva iz recikliranog ugljika pružaju točne podatke o uštedama emisija stakleničkih plinova za potrebe članka 29. stavka 10. i članka 29.a stavaka 1. i 2., dokazuju usklađenost s člankom 27. stavkom 3. i člankom 31.a stavkom 5. ili dokazuju da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 29. stavcima od 2. do 7. Pri dokazivanju da su ispunjeni kriteriji iz članka 29. stavaka 6. i 7. operatori mogu zahtijevane dokaze pružiti izravno na razini područja nabave. Komisija može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 29. stavka 3. prvog podstavka točke (c) podtočke ii..”;

| (ca) | u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:


  „Komisija može odrediti da ti programi sadržavaju točne informacije o mjerama poduzetima u svrhu zaštite tla, vode i zraka, sanacije degradiranog zemljišta
  te
  izbjegavanja prekomjerne potrošnje vode u područjima siromašnima vodom ▌.”; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija može odrediti da ti programi sadržavaju točne informacije o mjerama poduzetima u svrhu zaštite tla, vode i zraka, sanacije degradiranog zemljišta
  te
  izbjegavanja prekomjerne potrošnje vode u područjima siromašnima vodom ▌.”;

te

| (d) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Države članice mogu uspostaviti nacionalne programe kojima se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenih u članku 29. stavcima od 2. do 7. te stavku 10. i u članku 29.a stavcima 1. i 2. u skladu s metodologijom iz članka 29.a stavka 3. provjerava u cjelokupnom lancu nadzora, koji uključuje nadležna nacionalna tijela. Ti se programi mogu upotrebljavati i za provjeru točnosti i potpunosti informacija koje su gospodarski subjekti uvrstili u bazu podataka Unije, za dokazivanje usklađenosti s člankom 27. stavkom 3. i za certificiranje biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta.
  Država članica može Komisiji prijaviti takav nacionalni program. Komisija daje prednost ocjeni takvog programa kako bi olakšala uzajamno dvostrano i višestrano priznavanje tih programa. Komisija može putem provedbenih akata odlučiti ispunjava li prijavljeni nacionalni program uvjete iz ove Direktive. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 3.
  Ako je odluka pozitivna, drugi programi koje je Komisija priznala u skladu s ovim člankom ne smiju odbiti uzajamno priznavanje s nacionalnim programom te države članice u pogledu provjere usklađenosti s kriterijima za koje ju je priznala Komisija.
  Kad je riječ o postrojenjima koja proizvode električnu energiju, grijanje i hlađenje ukupne ulazne toplinske snage između 5 i 10 MW, države članice uspostavljaju pojednostavnjene nacionalne programe provjere kako bi osigurale ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenih u članku 29. stavcima od 2. do 7. i u stavku 10.”; |
| --- | --- |

(d)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Države članice mogu uspostaviti nacionalne programe kojima se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenih u članku 29. stavcima od 2. do 7. te stavku 10. i u članku 29.a stavcima 1. i 2. u skladu s metodologijom iz članka 29.a stavka 3. provjerava u cjelokupnom lancu nadzora, koji uključuje nadležna nacionalna tijela. Ti se programi mogu upotrebljavati i za provjeru točnosti i potpunosti informacija koje su gospodarski subjekti uvrstili u bazu podataka Unije, za dokazivanje usklađenosti s člankom 27. stavkom 3. i za certificiranje biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta.

Država članica može Komisiji prijaviti takav nacionalni program. Komisija daje prednost ocjeni takvog programa kako bi olakšala uzajamno dvostrano i višestrano priznavanje tih programa. Komisija može putem provedbenih akata odlučiti ispunjava li prijavljeni nacionalni program uvjete iz ove Direktive. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 3.

Ako je odluka pozitivna, drugi programi koje je Komisija priznala u skladu s ovim člankom ne smiju odbiti uzajamno priznavanje s nacionalnim programom te države članice u pogledu provjere usklađenosti s kriterijima za koje ju je priznala Komisija.

Kad je riječ o postrojenjima koja proizvode električnu energiju, grijanje i hlađenje ukupne ulazne toplinske snage između 5 i 10 MW, države članice uspostavljaju pojednostavnjene nacionalne programe provjere kako bi osigurale ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenih u članku 29. stavcima od 2. do 7. i u stavku 10.”;

| (e) | u stavku 9. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „
  9.
     Kad gospodarski subjekt podastre dokaze ili podatke dobivene u skladu s programom za koji je bila donesena odluka na temelju stavka 4. ili 6., država članica od gospodarskog subjekta ne zahtijeva daljnje dokaze o usklađenosti s elementima koje pokriva program koji je priznala Komisija.”; |
| --- | --- |

(e)

u stavku 9. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„
  9.
     Kad gospodarski subjekt podastre dokaze ili podatke dobivene u skladu s programom za koji je bila donesena odluka na temelju stavka 4. ili 6., država članica od gospodarskog subjekta ne zahtijeva daljnje dokaze o usklađenosti s elementima koje pokriva program koji je priznala Komisija.”;

| (f) | stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „
  10.
     Na zahtjev države članice, koji se može temeljiti na zahtjevu gospodarskog subjekta, Komisija na temelju svih dostupnih dokaza razmatra jesu li ispunjeni kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 29. stavaka od 2. do 7. te stavka 10. i članka 29.a stavaka 1. i 2. u odnosu na izvor obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika.
  U roku od šest mjeseci od primitka takva zahtjeva i u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 3., Komisija provedbenim aktima odlučuje o tome može li predmetna država članica:






  (a) | uzeti u obzir obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika iz tog izvora za potrebe navedene u članku 29. stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c); ili |
| --- | --- | --- |

(f)

stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„
  10.
     Na zahtjev države članice, koji se može temeljiti na zahtjevu gospodarskog subjekta, Komisija na temelju svih dostupnih dokaza razmatra jesu li ispunjeni kriteriji održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 29. stavaka od 2. do 7. te stavka 10. i članka 29.a stavaka 1. i 2. u odnosu na izvor obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika.

U roku od šest mjeseci od primitka takva zahtjeva i u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 34. stavka 3., Komisija provedbenim aktima odlučuje o tome može li predmetna država članica:

(a)

uzeti u obzir obnovljiva goriva i goriva iz recikliranog ugljika iz tog izvora za potrebe navedene u članku 29. stavku 1. prvom podstavku točkama (a), (b) i (c); ili

| (b) | odstupajući od stavka 9. ovog članka, zahtijevati od opskrbljivača izvorima obnovljivih goriva i gorivima iz recikliranog ugljika da pruže dodatne dokaze o ispunjavanju tih kriterija održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova i tih graničnih vrijednosti uštede emisija stakleničkih plinova.”; |
| --- | --- |

(b)

odstupajući od stavka 9. ovog članka, zahtijevati od opskrbljivača izvorima obnovljivih goriva i gorivima iz recikliranog ugljika da pruže dodatne dokaze o ispunjavanju tih kriterija održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova i tih graničnih vrijednosti uštede emisija stakleničkih plinova.”;

▌

| (22) | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 31.a

  Baza podataka Unije


  1.   Komisija
  do ... [tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]
  osigurava da se uspostavi baza podataka Unije kako bi se omogućilo praćenje tekućih i plinovitih obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika
  („baza podataka Unije”)
  .


  2.   Države članice od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da u tu bazu podataka pravodobno unesu točne informacije o izvršenim transakcijama i 
  o kriterijima
  održivosti goriva koja podliježu tim transakcijama, uključujući emisije stakleničkih plinova u njihovu životnom ciklusu, počevši od trenutka njihove proizvodnje do trenutka potrošnje u Uniji.
  Međupovezani plinski sustav smatra se jedinstvenim sustavom masene bilance. U bazi podataka Unije za plinovita goriva navode se informacije o ubrizgavanju i povlačenju.
  U bazu podataka unose se i podaci o tome je li potpora dodijeljena za proizvodnju određene pošiljke goriva i, ako jest, o vrsti programa potpore.
  Kako bi se poboljšala sljedivost podataka duž cijelog lanca opskrbe, Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 35. u cilju dodatnog proširenja opsega informacija koje treba uključiti u bazu podataka Unije kako bi se obuhvatili relevantni podaci iz točke proizvodnje ili prikupljanja sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju goriva.
  Države članice od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u bazu podataka Unije unose informacije potrebne za provjeru usklađenosti sa zahtjevima iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka.


  Neovisno o podstavcima od 1. do 3., za plinovita obnovljiva goriva i plinovita goriva ubrizgana u europski plinski sustav, gospodarski subjekti trebali bi unijeti informacije o provedenim transakcijama i kriterijima održivosti te druge relevantne informacije kao što su emisije stakleničkih plinova goriva do točke ubrizgavanja u međupovezani plinski sustav, pri čemu se sustav sljedivosti masene bilance dopunjava jamstvima o podrijetlu.




  3.   Države članice imaju pristup bazi podataka Unije za potrebe praćenja i provjere podataka.


  4.   Ako su jamstva o podrijetlu izdana za proizvodnju pošiljke plinova iz obnovljivih izvora, države članice osiguravaju da se ta jamstva o podrijetlu ponište
  nakon
  što se pošiljka plinova iz obnovljivih izvora
  povuče iz europskog međupovezanog sustava za plin
  .


  5.   Države članice osiguravaju provjeru točnosti i potpunosti informacija koje gospodarski subjekti unose u bazu podataka, na primjer primjenom dobrovoljnih ili nacionalnih programa
  , što se može dopuniti sustavom jamstava o podrijetlu
  .




  5.a
     
  Baza podataka stavlja se na raspolaganje javnosti na otvoren, transparentan i korisniku prilagođen način te se ažurira.




  Komisija objavljuje godišnja izvješća za javnost o informacijama koje su unesene u bazu podataka Unije, uključujući količine, geografsko podrijetlo i vrstu sirovine za obnovljiva i niskougljična goriva.”; |
| --- | --- |

(22)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 31.a

Baza podataka Unije

1.   Komisija
  do ... [tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]
  osigurava da se uspostavi baza podataka Unije kako bi se omogućilo praćenje tekućih i plinovitih obnovljivih goriva i goriva iz recikliranog ugljika
  („baza podataka Unije”)
  .

2.   Države članice od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da u tu bazu podataka pravodobno unesu točne informacije o izvršenim transakcijama i 
  o kriterijima
  održivosti goriva koja podliježu tim transakcijama, uključujući emisije stakleničkih plinova u njihovu životnom ciklusu, počevši od trenutka njihove proizvodnje do trenutka potrošnje u Uniji.
  Međupovezani plinski sustav smatra se jedinstvenim sustavom masene bilance. U bazi podataka Unije za plinovita goriva navode se informacije o ubrizgavanju i povlačenju.
  U bazu podataka unose se i podaci o tome je li potpora dodijeljena za proizvodnju određene pošiljke goriva i, ako jest, o vrsti programa potpore.

Kako bi se poboljšala sljedivost podataka duž cijelog lanca opskrbe, Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 35. u cilju dodatnog proširenja opsega informacija koje treba uključiti u bazu podataka Unije kako bi se obuhvatili relevantni podaci iz točke proizvodnje ili prikupljanja sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju goriva.

Države članice od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u bazu podataka Unije unose informacije potrebne za provjeru usklađenosti sa zahtjevima iz članka 25. stavka 1. prvog podstavka.

Neovisno o podstavcima od 1. do 3., za plinovita obnovljiva goriva i plinovita goriva ubrizgana u europski plinski sustav, gospodarski subjekti trebali bi unijeti informacije o provedenim transakcijama i kriterijima održivosti te druge relevantne informacije kao što su emisije stakleničkih plinova goriva do točke ubrizgavanja u međupovezani plinski sustav, pri čemu se sustav sljedivosti masene bilance dopunjava jamstvima o podrijetlu.

3.   Države članice imaju pristup bazi podataka Unije za potrebe praćenja i provjere podataka.

4.   Ako su jamstva o podrijetlu izdana za proizvodnju pošiljke plinova iz obnovljivih izvora, države članice osiguravaju da se ta jamstva o podrijetlu ponište
  nakon
  što se pošiljka plinova iz obnovljivih izvora
  povuče iz europskog međupovezanog sustava za plin
  .

5.   Države članice osiguravaju provjeru točnosti i potpunosti informacija koje gospodarski subjekti unose u bazu podataka, na primjer primjenom dobrovoljnih ili nacionalnih programa
  , što se može dopuniti sustavom jamstava o podrijetlu
  .

5.a
     
  Baza podataka stavlja se na raspolaganje javnosti na otvoren, transparentan i korisniku prilagođen način te se ažurira.

Komisija objavljuje godišnja izvješća za javnost o informacijama koje su unesene u bazu podataka Unije, uključujući količine, geografsko podrijetlo i vrstu sirovine za obnovljiva i niskougljična goriva.”;

| (22a) | članak 33. mijenja se kako slijedi:










  (a) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Komisija 2025., prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog o regulatornom okviru za promicanje energije iz obnovljivih izvora za razdoblje nakon 2030.”; |
| --- | --- | --- |

(22a)

(22a)

članak 33. mijenja se kako slijedi:

članak 33. mijenja se kako slijedi:

(a)

(a)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Komisija 2025., prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog o regulatornom okviru za promicanje energije iz obnovljivih izvora za razdoblje nakon 2030.”;

| (b) | u stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:




  „Tijekom pripreme zakonodavnog prijedloga iz prvog podstavka Komisija uzima u obzir:










  (a) | savjete Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, osnovanog na temelju članka 10.a Uredbe (EZ) br. 401/2009; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

u stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

u stavku 3. dodaje se sljedeći podstavak:

„Tijekom pripreme zakonodavnog prijedloga iz prvog podstavka Komisija uzima u obzir:

„Tijekom pripreme zakonodavnog prijedloga iz prvog podstavka Komisija uzima u obzir:

(a)

(a)

savjete Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, osnovanog na temelju članka 10.a Uredbe (EZ) br. 401/2009;

savjete Europskog znanstvenog savjetodavnog odbora za klimatske promjene, osnovanog na temelju članka 10.a Uredbe (EZ) br. 401/2009;

| (b) | predviđeni okvirni proračun Unije za stakleničke plinove iz članka 4. stavka 4. Uredbe (EU) 2021/1119; |
| --- | --- |

(b)

(b)

predviđeni okvirni proračun Unije za stakleničke plinove iz članka 4. stavka 4. Uredbe (EU) 2021/1119;

predviđeni okvirni proračun Unije za stakleničke plinove iz članka 4. stavka 4. Uredbe (EU) 2021/1119;

| (c) | integrirane nacionalne energetske i klimatske planove koje su države članice dostavile do 30. lipnja 2024. u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(c)

(c)

integrirane nacionalne energetske i klimatske planove koje su države članice dostavile do 30. lipnja 2024. u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999;

integrirane nacionalne energetske i klimatske planove koje su države članice dostavile do 30. lipnja 2024. u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999;

| (d) | iskustvo stečeno provedbom ove Direktive, uključujući njezine kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova; te |
| --- | --- |

(d)

(d)

iskustvo stečeno provedbom ove Direktive, uključujući njezine kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova; te

iskustvo stečeno provedbom ove Direktive, uključujući njezine kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova; te

| (e) | tehnološki razvoj u području energije iz obnovljivih izvora.”; |
| --- | --- |

(e)

(e)

tehnološki razvoj u području energije iz obnovljivih izvora.”;

tehnološki razvoj u području energije iz obnovljivih izvora.”;

| (c) | dodaje se sljedeći stavak:





  „4.a
     
  Komisija do ... [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] preispituje provedbu ove Direktive i objavljuje izvješće u kojem iznosi zaključke provedenog preispitivanja. Preispitivanjem se posebno ispituje sljedeće:










  (a) | vanjski učinci uporabe energije iz obnovljivih izvora i njezin učinak na okoliš; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„4.a
     
  Komisija do ... [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] preispituje provedbu ove Direktive i objavljuje izvješće u kojem iznosi zaključke provedenog preispitivanja. Preispitivanjem se posebno ispituje sljedeće:

(a)

vanjski učinci uporabe energije iz obnovljivih izvora i njezin učinak na okoliš;

| (b) | socioekonomske prednosti provedbe ove Direktive; |
| --- | --- |

(b)

socioekonomske prednosti provedbe ove Direktive;

| (c) | stanje provedbe povezanih inicijativa za energiju iz obnovljivih izbora u okviru RepowerEU-a; |
| --- | --- |

(c)

stanje provedbe povezanih inicijativa za energiju iz obnovljivih izbora u okviru RepowerEU-a;

| (d) | prate li povećanje potražnje za električnom energijom u sektorima prometa, industrije, zgrada, grijanja i hlađenja te obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla jednake količine kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(d)

prate li povećanje potražnje za električnom energijom u sektorima prometa, industrije, zgrada, grijanja i hlađenja te obnovljivih goriva nebiološkog podrijetla jednake količine kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

| (e) | postupno smanjenje do 2030. udjela goriva dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive u svrhu doprinošenja postizanju ciljeva u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., na temelju Procjene učinka koju provodi Komisija. Taj pregled za potrebe postupnog smanjenja predstavlja se najkasnije tri godine nakon prenošenja ove Direktive o izmjeni.[Am. 48]. |
| --- | --- |

(e)

postupno smanjenje do 2030. udjela goriva dobivenih iz primarne drvne biomase kako je definirano u članku 2. ove Direktive u svrhu doprinošenja postizanju ciljeva u pogledu obnovljivih izvora energije iz članka 3. stavka 1., na temelju Procjene učinka koju provodi Komisija. Taj pregled za potrebe postupnog smanjenja predstavlja se najkasnije tri godine nakon prenošenja ove Direktive o izmjeni.[Am. 48].

Komisija i nadležna tijela u državama članicama stalno se prilagođavaju najboljim administrativnim praksama i administrativnim postupcima te poduzimaju sve mjere kako bi pojednostavnili provedbu ove Direktive te maksimalno smanjili troškove usklađenosti za uključene dionike.”;

| (23) | članak 35. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
  „Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3. drugog podstavka, članka 29.a stavka 3., članka 26. stavka 2. četvrtog podstavka, članka 26. stavka 2. petog podstavka, članka 27. stavka 1. drugog podstavka, članka 27. stavka 3. četvrtog podstavka, članka 28. stavka 5., članka 28. stavka 6. drugog podstavka, članka 31. stavka 5. drugog podstavka i članka 31.a stavka 2. drugog podstavka dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od [stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.”; |
| --- | --- | --- |

(23)

članak 35. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3. drugog podstavka, članka 29.a stavka 3., članka 26. stavka 2. četvrtog podstavka, članka 26. stavka 2. petog podstavka, članka 27. stavka 1. drugog podstavka, članka 27. stavka 3. četvrtog podstavka, članka 28. stavka 5., članka 28. stavka 6. drugog podstavka, članka 31. stavka 5. drugog podstavka i članka 31.a stavka 2. drugog podstavka dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od [stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.”;

| (b) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
  „Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavka 3. petog podstavka, članka 8. stavka 3. drugog podstavka, članka 29.a stavka 3., članka 26. stavka 2. četvrtog podstavka, članka 26. stavka 2. petog podstavka, članka 27. stavka 1. drugog podstavka, članka 27. stavka 3. četvrtog podstavka, članka 28. stavka 5., članka 28. stavka 6. drugog podstavka, članka 31. stavka 5., i članka 31.a stavka 2. drugog podstavka. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. stavka 3. petog podstavka, članka 8. stavka 3. drugog podstavka, članka 29.a stavka 3., članka 26. stavka 2. četvrtog podstavka, članka 26. stavka 2. petog podstavka, članka 27. stavka 1. drugog podstavka, članka 27. stavka 3. četvrtog podstavka, članka 28. stavka 5., članka 28. stavka 6. drugog podstavka, članka 31. stavka 5., i članka 31.a stavka 2. drugog podstavka. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.”;

Službenom listu Europske unije

| (c) | stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:
  „Delegirani akt donesen na temelju članka 7. stavka 3. petog podstavka, članka 8. stavka 3. drugog podstavka, članka 29.a stavka 3., članka 26. stavka 2. četvrtog podstavka, članka 26. stavka 2. petog podstavka, članka 27. stavka 1. drugog podstavka, članka 27. stavka 3. četvrtog podstavka, članka 28. stavka 5., članka 28. stavka 6. drugog podstavka, članka 31. stavka 5. i članka 31.a stavka 2. drugog podstavka, stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- |

(c)

stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Delegirani akt donesen na temelju članka 7. stavka 3. petog podstavka, članka 8. stavka 3. drugog podstavka, članka 29.a stavka 3., članka 26. stavka 2. četvrtog podstavka, članka 26. stavka 2. petog podstavka, članka 27. stavka 1. drugog podstavka, članka 27. stavka 3. četvrtog podstavka, članka 28. stavka 5., članka 28. stavka 6. drugog podstavka, članka 31. stavka 5. i članka 31.a stavka 2. drugog podstavka, stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| (24) | prilozi se mijenjaju u skladu s prilozima ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(24)

prilozi se mijenjaju u skladu s prilozima ovoj Direktivi.

Članak 2.

Izmjena Uredbe (EU) 2018/1999

| (1) | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 11. zamjenjuje se sljedećim:






  „(11) | „klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990., obvezujući cilj Unije za obnovljivu energiju za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001, krovni cilj na razini Unije od najmanje 32,5 % poboljšanja energetske učinkovitosti za 2030. i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030. ili naknadni ciljevi u tom pogledu koje su Europsko vijeće ili Europski parlament i Vijeće dogovorili za 2030.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 11. zamjenjuje se sljedećim:

„(11)

„klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990., obvezujući cilj Unije za obnovljivu energiju za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001, krovni cilj na razini Unije od najmanje 32,5 % poboljšanja energetske učinkovitosti za 2030. i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030. ili naknadni ciljevi u tom pogledu koje su Europsko vijeće ili Europski parlament i Vijeće dogovorili za 2030.”;

| (b) | u točki 20. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | u kontekstu preporuka Komisije koje se temelje na procjeni u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (b) u pogledu energije iz obnovljivih izvora, rana provedba doprinosa države članice obvezujućem cilju Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001 i izmjereno u odnosu na nacionalne referentne točke za energiju iz obnovljivih izvora;”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u točki 20. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

u kontekstu preporuka Komisije koje se temelje na procjeni u skladu s člankom 29. stavkom 1. točkom (b) u pogledu energije iz obnovljivih izvora, rana provedba doprinosa države članice obvezujućem cilju Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001 i izmjereno u odnosu na nacionalne referentne točke za energiju iz obnovljivih izvora;”;

| (2) | u članku 4. točka (a) podtočka 2. zamjenjuje se sljedećim:






  „2. | u pogledu energije iz obnovljivih izvora:
  radi ostvarenja obvezujućeg cilja Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030., kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001, doprinos tom cilju u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u državi članici u konačnoj bruto potrošnji energije 2030., s okvirnom putanjom za taj doprinos od 2021. nadalje. Do 2022. okvirna putanja mora dosegnuti referentnu točku od najmanje 18 % ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između obvezujućeg nacionalnog cilja te države članice za 2020. i njezina doprinosa cilju za 2030. Do 2025. okvirna putanja mora dosegnuti referentnu točku od najmanje 43 % ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između obvezujućeg nacionalnog cilja te države članice za 2020. i njezina doprinosa cilju za 2030. Do 2027. okvirna putanja mora dosegnuti referentnu točku od najmanje 65 % ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između obvezujućeg nacionalnog cilja te države članice za 2020. i njezina doprinosa cilju za 2030.
  Do 2030. okvirna putanja mora dosegnuti barem planirani doprinos države članice. Ako država članica očekuje da će premašiti svoj obvezujući nacionalni cilj za 2020., njezina okvirna putanja može početi na razini koju očekuje da će postići. Okvirne putanje država članica uzete zajedno moraju odgovarati referentnim točkama Unije za 2022., 2025. i 2027. i obvezujućem cilju Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001. Odvojeno od svojih doprinosa cilju Unije i svoje okvirne putanje za potrebe ove Uredbe, država članica može navesti veću razinu ambicioznosti za potrebe nacionalne politike.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

u članku 4. točka (a) podtočka 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.

u pogledu energije iz obnovljivih izvora:

radi ostvarenja obvezujućeg cilja Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030., kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001, doprinos tom cilju u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u državi članici u konačnoj bruto potrošnji energije 2030., s okvirnom putanjom za taj doprinos od 2021. nadalje. Do 2022. okvirna putanja mora dosegnuti referentnu točku od najmanje 18 % ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između obvezujućeg nacionalnog cilja te države članice za 2020. i njezina doprinosa cilju za 2030. Do 2025. okvirna putanja mora dosegnuti referentnu točku od najmanje 43 % ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između obvezujućeg nacionalnog cilja te države članice za 2020. i njezina doprinosa cilju za 2030. Do 2027. okvirna putanja mora dosegnuti referentnu točku od najmanje 65 % ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između obvezujućeg nacionalnog cilja te države članice za 2020. i njezina doprinosa cilju za 2030.

Do 2030. okvirna putanja mora dosegnuti barem planirani doprinos države članice. Ako država članica očekuje da će premašiti svoj obvezujući nacionalni cilj za 2020., njezina okvirna putanja može početi na razini koju očekuje da će postići. Okvirne putanje država članica uzete zajedno moraju odgovarati referentnim točkama Unije za 2022., 2025. i 2027. i obvezujućem cilju Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001. Odvojeno od svojih doprinosa cilju Unije i svoje okvirne putanje za potrebe ove Uredbe, država članica može navesti veću razinu ambicioznosti za potrebe nacionalne politike.”;

| (3) | u članku 5. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih doprinosa iznosi najmanje koliko i obvezujući cilj Unije za obnovljivu energiju za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001.”; |
| --- | --- |

(3)

u članku 5. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih doprinosa iznosi najmanje koliko i obvezujući cilj Unije za obnovljivu energiju za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001.”;

| (4) | u članku 29. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   U području energije iz obnovljivih izvora, u okviru svoje ocjene iz stavka 1. Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji Unije na temelju okvirne putanje Unije koja počinje s 20 % u 2020., dostiže referentne točke od najmanje 18 % u 2022., 43 % u 2025. i 65 % u 2027. ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između cilja Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. i cilja Unije u pogledu obnovljive energije za 2030. te dostiže obvezujući cilj Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001.”. |
| --- | --- |

(4)

u članku 29. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   U području energije iz obnovljivih izvora, u okviru svoje ocjene iz stavka 1. Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji Unije na temelju okvirne putanje Unije koja počinje s 20 % u 2020., dostiže referentne točke od najmanje 18 % u 2022., 43 % u 2025. i 65 % u 2027. ukupnog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora između cilja Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. i cilja Unije u pogledu obnovljive energije za 2030. te dostiže obvezujući cilj Unije za energiju iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u članku 3. Direktive (EU) 2018/2001.”.

Članak 3.

Izmjene Direktive 98/70/EZ

Direktiva 98/70/EZ mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Područje primjene
  Ovom se Direktivom utvrđuju, u pogledu cestovnih vozila i necestovnih pokretnih strojeva (uključujući plovila na unutarnjim vodnim putovima kad ne plove morem), poljoprivrednih i šumarskih traktora te rekreacijskih plovila kad ne plove morem, tehničke specifikacije s obzirom na zdravlje i okoliš za goriva koja se upotrebljavaju za motore s vanjskim izvorom paljenja i motore s kompresijskim paljenjem, uzimajući u obzir tehničke zahtjeve za te motore.”; |
| --- | --- |

(1)

članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Područje primjene

Ovom se Direktivom utvrđuju, u pogledu cestovnih vozila i necestovnih pokretnih strojeva (uključujući plovila na unutarnjim vodnim putovima kad ne plove morem), poljoprivrednih i šumarskih traktora te rekreacijskih plovila kad ne plove morem, tehničke specifikacije s obzirom na zdravlje i okoliš za goriva koja se upotrebljavaju za motore s vanjskim izvorom paljenja i motore s kompresijskim paljenjem, uzimajući u obzir tehničke zahtjeve za te motore.”;

| (2) | članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točke 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:






  „1. | „benzin” znači svako lako hlapljivo mineralno ulje namijenjeno radu motora s unutarnjim izgaranjem i vanjskim izvorom paljenja, za pogon vozila, obuhvaćeno oznakama KN 2710 12 41, 2710 12 45 i 2710 12 49; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točke 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„1.

„benzin” znači svako lako hlapljivo mineralno ulje namijenjeno radu motora s unutarnjim izgaranjem i vanjskim izvorom paljenja, za pogon vozila, obuhvaćeno oznakama KN 2710 12 41, 2710 12 45 i 2710 12 49;

| 2. | „dizelska goriva” znači plinska ulja obuhvaćena oznakom KN 2710 19 43 (27) kako je navedeno u Uredbi (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i Uredbi (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (29) i koja se upotrebljavaju za vozila na vlastiti pogon; |
| --- | --- |

2.

„dizelska goriva” znači plinska ulja obuhvaćena oznakom KN 2710 19 43 (27

28

29

| „3. | „plinska ulja namijenjena za necestovne pokretne strojeve (uključujući plovila na unutarnjim plovnim putovima), poljoprivredne i šumarske traktore te rekreacijska plovila” znači svako tekuće gorivo obuhvaćeno oznakama KN 2710 19 43 (30) iz Direktive 2013/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31), Uredbe (EU) 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32) i Uredbe (EU) 2016/1628 Europskog parlamenta i Vijeća (33) namijenjeno za uporabu u motorima s kompresijskim paljenjem.”; |
| --- | --- |

„3.

„plinska ulja namijenjena za necestovne pokretne strojeve (uključujući plovila na unutarnjim plovnim putovima), poljoprivredne i šumarske traktore te rekreacijska plovila” znači svako tekuće gorivo obuhvaćeno oznakama KN 2710 19 43 (30

31

32

33

| (b) | točke 8. i 9. zamjenjuju se sljedećim:






  „8. | „isporučitelj” znači „opskrbljivač gorivom” kako je definiran u članku 2. prvom podstavku točki 38. Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (34); |
| --- | --- | --- |

(b)

točke 8. i 9. zamjenjuju se sljedećim:

„8.

„isporučitelj” znači „opskrbljivač gorivom” kako je definiran u članku 2. prvom podstavku točki 38. Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (34

| 9. | „biogoriva” znači „biogoriva” kako su definirana u članku 2. stavku 1. točki 33. Direktive (EU) 2018/2001;”; |
| --- | --- |

9.

„biogoriva” znači „biogoriva” kako su definirana u članku 2. stavku 1. točki 33. Direktive (EU) 2018/2001;”;

| (3) | članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Države članice zahtijevaju od isporučitelja da osiguraju da se dizel sa sadržajem metilnih estera masnih kiselina (FAME) do 7 % stavi na tržište.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Države članice zahtijevaju od isporučitelja da osiguraju da se dizel sa sadržajem metilnih estera masnih kiselina (FAME) do 7 % stavi na tržište.”;

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Države članice osiguravaju da maksimalni dopušteni udio sumpora u plinskim uljima namijenjenima za uporabu u necestovnim pokretnim strojevima (uključujući plovila na unutarnjim plovnim putovima), poljoprivrednim i šumskim traktorima te rekreacijskim plovilima iznosi 10 mg/kg. Države članice osiguravaju da se tekuća goriva osim tih plinskih ulja smiju koristiti u plovilima na unutarnjim plovnim putovima i rekreacijskim plovilima samo ako udio sumpora u tim tekućim gorivima ne prelazi maksimalni udio koji je dopušten u plinskim uljima.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Države članice osiguravaju da maksimalni dopušteni udio sumpora u plinskim uljima namijenjenima za uporabu u necestovnim pokretnim strojevima (uključujući plovila na unutarnjim plovnim putovima), poljoprivrednim i šumskim traktorima te rekreacijskim plovilima iznosi 10 mg/kg. Države članice osiguravaju da se tekuća goriva osim tih plinskih ulja smiju koristiti u plovilima na unutarnjim plovnim putovima i rekreacijskim plovilima samo ako udio sumpora u tim tekućim gorivima ne prelazi maksimalni udio koji je dopušten u plinskim uljima.”;

| (4) | brišu se članci od 7.a do 7.e; |
| --- | --- |

(4)

brišu se članci od 7.a do 7.e;

| (5) | članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. brišu se točke (g), (h), (i) i (k); |
| --- | --- | --- |

(5)

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. brišu se točke (g), (h), (i) i (k);

| (b) | briše se stavak 2.; |
| --- | --- |

(b)

briše se stavak 2.;

| (6) | prilozi I., II., IV. i V. mijenjaju se u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(6)

prilozi I., II., IV. i V. mijenjaju se u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi.

Članak 4.

Prijelazne odredbe

| (1) | Države članice osiguravaju da se podaci koji se prikupljaju i dostavljaju tijelu koje je imenovala država članica za godinu [Ured za publikacije: zamijeniti kalendarskom godinom tijekom koje stavljanje izvan snage proizvodi učinke] ili njezin dio u skladu s člankom 7.a stavkom 1. trećim podstavkom i člankom 7.a stavkom 7. Direktive 98/70/EZ, koji se brišu člankom 3. stavkom 4. ove Direktive, dostavljaju Komisiji. |
| --- | --- |

(1)

Države članice osiguravaju da se podaci koji se prikupljaju i dostavljaju tijelu koje je imenovala država članica za godinu [Ured za publikacije: zamijeniti kalendarskom godinom tijekom koje stavljanje izvan snage proizvodi učinke] ili njezin dio u skladu s člankom 7.a stavkom 1. trećim podstavkom i člankom 7.a stavkom 7. Direktive 98/70/EZ, koji se brišu člankom 3. stavkom 4. ove Direktive, dostavljaju Komisiji.

| (2) | Komisija će podatke iz stavka 1. ovog članka uključiti u svako izvješće koje je dužna podnijeti u skladu s Direktivom 98/70/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Komisija će podatke iz stavka 1. ovog članka uključiti u svako izvješće koje je dužna podnijeti u skladu s Direktivom 98/70/EZ.

Članak 5.

Prenošenje

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 
  2023
  . One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 6.

Stavljanje izvan snage

Direktiva Vijeća (EU) 2015/652 (35) stavlja se izvan snage s učinkom od [Ured za publikacije: zamijeniti kalendarskom godinom tijekom koje stavljanje izvan snage proizvodi učinke].

Članak 7.

Stupanje na snagu

Komisija do prosinca 2024. predstavlja sveobuhvatnu procjenu učinka u vezi s kombiniranim i kumulativnim učincima paketa „Spremni za 55 %”, uključujući ovu Direktivu.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Predsjednica

Za Vijeće

Predsjednik

PRILOG I.

Prilozi Direktivi (EU) 2018/2001 mijenjaju se kako slijedi:

| (1) | u Prilogu I. briše se zadnji redak u tablici; |
| --- | --- |

(1)

u Prilogu I. briše se zadnji redak u tablici;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (3) | Prilog III. zamjenjuje se sljedećim:
  „ENERGETSKI SADRŽAJ GORIVA







  Gorivo | Energetski sadržaj u težinskim postotcima (donja kalorična vrijednost, MJ/kg) | Energetski sadržaj u volumnim postotcima (donja kalorična vrijednost, MJ/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| GORIVA IZ BIOMASE I/ILI OPERACIJA PRERADE BIOMASE | | |
| Biopropan | 46 | 24 |
| Čisto biljno ulje (ulje proizvedeno od uljarica prešanjem, ekstrakcijom ili usporedivim postupcima, sirovo ili rafinirano, ali kemijski nepromijenjeno) | 37 | 34 |
| Biodizel – metilni ester masnih kiselina (metil-ester proizveden iz ulja od biomase) | 37 | 33 |
| Biodizel – etilni ester masnih kiselina (etil-ester proizveden iz ulja od biomase) | 38 | 34 |
| Bioplin koji se može pročistiti do kvalitete prirodnog plina | 50 | — |
| Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za dizel | 44 | 34 |
| Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za benzin | 45 | 30 |
| Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za mlazno gorivo | 44 | 34 |
| Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za ukapljeni naftni plin | 46 | 24 |
| Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za dizel | 43 | 36 |
| Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za benzin | 44 | 32 |
| Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za mlazno gorivo | 43 | 33 |
| Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za ukapljeni naftni plin | 46 | 23 |
| OBNOVLJIVA GORIVA KOJA SE MOGU PROIZVESTI IZ RAZLIČITIH OBNOVLJIVIH IZVORA UKLJUČUJUĆI BIOMASU | | |
| Metanol iz obnovljivih izvora | 20 | 16 |
| Etanol iz obnovljivih izvora | 27 | 21 |
| Propanol iz obnovljivih izvora | 31 | 25 |
| Butanol iz obnovljivih izvora | 33 | 27 |
| Fischer-Tropschov dizel (sintetski ugljikovodik ili mješavina sintetskih ugljikovodika, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za dizel) | 44 | 34 |
| Fischer-Tropschov benzin (sintetski ugljikovodik, ili mješavina sintetskih ugljikovodika, proizvedenih iz biomase, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za benzin) | 44 | 33 |
| Fischer-Tropschovo mlazno gorivo (sintetski ugljikovodik, ili mješavina sintetskih ugljikovodika, proizvedenih iz biomase, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za mlazno gorivo) | 44 | 33 |
| Fischer-Tropschov ukapljeni naftni plin (sintetski ugljikovodik, ili mješavina sintetskih ugljikovodika, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za ukapljeni naftni plin) | 46 | 24 |
| DME (dimetileter) | 28 | 19 |
| Vodik iz obnovljivih izvora | 120 | — |
| ETBE (etil-tercijarni-butil-eter proizveden na temelju etanola) | 36 (od toga 37 % iz obnovljivih izvora) | 27 (od toga 37 % iz obnovljivih izvora) |
| MTBE (metil-tercijarni-butil-eter proizveden na temelju metanola) | 35 (od toga 22 % iz obnovljivih izvora) | 26 (od toga 22 % iz obnovljivih izvora) |
| TAEE (tercijarni-amil-etil-eter proizveden na temelju etanola) | 38 (od toga 29 % iz obnovljivih izvora) | 29 (od toga 29 % iz obnovljivih izvora) |
| TAME (tercijarni-amil-metil-eter proizveden na temelju metanola) | 36 (od toga 18 % iz obnovljivih izvora) | 28 (od toga 18 % iz obnovljivih izvora) |
| THxEE (tercijarni-heksil-etil-eter proizveden na temelju etanola) | 38 (od toga 25 % iz obnovljivih izvora) | 30 (od toga 25 % iz obnovljivih izvora) |
| THxME (tercijarni-heksil-metil-eter proizveden na temelju metanola) | 38 (od toga 14 % iz obnovljivih izvora) | 30 (od toga 14 % iz obnovljivih izvora) |
| NEOBNOVLJIVA GORIVA | | |
| Benzin | 43 | 32 |
| Dizel | 43 | 36 |
| Vodik iz neobnovljivih izvora | 120 | —” |

(3)

Prilog III. zamjenjuje se sljedećim:

„ENERGETSKI SADRŽAJ GORIVA

Gorivo

Energetski sadržaj u težinskim postotcima (donja kalorična vrijednost, MJ/kg)

Energetski sadržaj u volumnim postotcima (donja kalorična vrijednost, MJ/l)

GORIVA IZ BIOMASE I/ILI OPERACIJA PRERADE BIOMASE

Biopropan

46

24

Čisto biljno ulje (ulje proizvedeno od uljarica prešanjem, ekstrakcijom ili usporedivim postupcima, sirovo ili rafinirano, ali kemijski nepromijenjeno)

37

34

Biodizel – metilni ester masnih kiselina (metil-ester proizveden iz ulja od biomase)

37

33

Biodizel – etilni ester masnih kiselina (etil-ester proizveden iz ulja od biomase)

38

34

Bioplin koji se može pročistiti do kvalitete prirodnog plina

50

—

Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za dizel

44

34

Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za benzin

45

30

Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za mlazno gorivo

44

34

Ulje od biomase obrađeno vodikom (termo-kemijski obrađeno vodikom), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za ukapljeni naftni plin

46

24

Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za dizel

43

36

Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za benzin

44

32

Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za mlazno gorivo

43

33

Suobrađeno ulje od biomase ili pirolizirane biomase (obrađeno u rafineriji istodobno kad i fosilno gorivo), koje je namijenjeno uporabi kao zamjena za ukapljeni naftni plin

46

23

OBNOVLJIVA GORIVA KOJA SE MOGU PROIZVESTI IZ RAZLIČITIH OBNOVLJIVIH IZVORA UKLJUČUJUĆI BIOMASU

Metanol iz obnovljivih izvora

20

16

Etanol iz obnovljivih izvora

27

21

Propanol iz obnovljivih izvora

31

25

Butanol iz obnovljivih izvora

33

27

Fischer-Tropschov dizel (sintetski ugljikovodik ili mješavina sintetskih ugljikovodika, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za dizel)

44

34

Fischer-Tropschov benzin (sintetski ugljikovodik, ili mješavina sintetskih ugljikovodika, proizvedenih iz biomase, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za benzin)

44

33

Fischer-Tropschovo mlazno gorivo (sintetski ugljikovodik, ili mješavina sintetskih ugljikovodika, proizvedenih iz biomase, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za mlazno gorivo)

44

33

Fischer-Tropschov ukapljeni naftni plin (sintetski ugljikovodik, ili mješavina sintetskih ugljikovodika, koji je namijenjen uporabi kao zamjena za ukapljeni naftni plin)

46

24

DME (dimetileter)

28

19

Vodik iz obnovljivih izvora

120

—

ETBE (etil-tercijarni-butil-eter proizveden na temelju etanola)

36 (od toga 37 % iz obnovljivih izvora)

27 (od toga 37 % iz obnovljivih izvora)

MTBE (metil-tercijarni-butil-eter proizveden na temelju metanola)

35 (od toga 22 % iz obnovljivih izvora)

26 (od toga 22 % iz obnovljivih izvora)

TAEE (tercijarni-amil-etil-eter proizveden na temelju etanola)

38 (od toga 29 % iz obnovljivih izvora)

29 (od toga 29 % iz obnovljivih izvora)

TAME (tercijarni-amil-metil-eter proizveden na temelju metanola)

36 (od toga 18 % iz obnovljivih izvora)

28 (od toga 18 % iz obnovljivih izvora)

THxEE (tercijarni-heksil-etil-eter proizveden na temelju etanola)

38 (od toga 25 % iz obnovljivih izvora)

30 (od toga 25 % iz obnovljivih izvora)

THxME (tercijarni-heksil-metil-eter proizveden na temelju metanola)

38 (od toga 14 % iz obnovljivih izvora)

30 (od toga 14 % iz obnovljivih izvora)

NEOBNOVLJIVA GORIVA

Benzin

43

32

Dizel

43

36

Vodik iz neobnovljivih izvora

120

—”

| (4) | Prilog IV. mijenja se kako slijedi:






  a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „OSPOSOBLJAVANJE I CERTIFICIRANJE INSTALATERA I PROJEKTANATA POSTROJENJA KOJA KORISTE ENERGIJU IZ OBNOVLJIVIH IZVORA” |
| --- | --- | --- |

(4)

Prilog IV. mijenja se kako slijedi:

a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„OSPOSOBLJAVANJE I CERTIFICIRANJE INSTALATERA I PROJEKTANATA POSTROJENJA KOJA KORISTE ENERGIJU IZ OBNOVLJIVIH IZVORA”

| b) | uvodna rečenica i prva točka zamjenjuju se sljedećim:
  „Programi certificiranja i osposobljavanja iz članka 18. stavka 3. temelje se na sljedećim kriterijima:






  1. | Certifikacijski postupak mora biti transparentan, a država članica ili administrativno tijelo koje je imenovala mora ga jasno definirati.”; |
| --- | --- | --- |

b)

uvodna rečenica i prva točka zamjenjuju se sljedećim:

„Programi certificiranja i osposobljavanja iz članka 18. stavka 3. temelje se na sljedećim kriterijima:

1.

Certifikacijski postupak mora biti transparentan, a država članica ili administrativno tijelo koje je imenovala mora ga jasno definirati.”;

| c) | umeću se sljedeće točke 1.a i 1.b:






  „1.a | Certifikati koje izdaju certifikacijska tijela moraju biti jasno definirani i lako prepoznatljivi za radnike i stručnjake koji traže certifikaciju. |
| --- | --- | --- |

c)

umeću se sljedeće točke 1.a i 1.b:

„1.a

Certifikati koje izdaju certifikacijska tijela moraju biti jasno definirani i lako prepoznatljivi za radnike i stručnjake koji traže certifikaciju.

| 1.b | Postupak certificiranja mora omogućiti instalaterima da postavljaju visokokvalitetna postrojenja koja pouzdano rade.”; |
| --- | --- |

1.b

Postupak certificiranja mora omogućiti instalaterima da postavljaju visokokvalitetna postrojenja koja pouzdano rade.”;

| d) | točke 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:






  „2. | Certificiranje instalatera sustava na bazi biomase, toplinskih crpki, plitkih geotermalnih sustava, ▌sustava na bazi solarne toplinske energije
  te tehnologija za skladištenje i upravljanje potrošnjom, uključujući stanice za punjenje,
  odvija se na temelju akreditiranog programa osposobljavanja ili ih certificira akreditirani pružatelj usluga osposobljavanja
  ili programima za stjecanje formalnih kvalifikacija u skladu s nacionalnim pravom
  .” |
| --- | --- | --- |

d)

točke 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.

Certificiranje instalatera sustava na bazi biomase, toplinskih crpki, plitkih geotermalnih sustava, ▌sustava na bazi solarne toplinske energije
  te tehnologija za skladištenje i upravljanje potrošnjom, uključujući stanice za punjenje,
  odvija se na temelju akreditiranog programa osposobljavanja ili ih certificira akreditirani pružatelj usluga osposobljavanja
  ili programima za stjecanje formalnih kvalifikacija u skladu s nacionalnim pravom
  .”

| 3. | Akreditiranje programa osposobljavanja ili pružatelja usluga obavljaju države članice ili administrativno tijelo koje imenuju. Akreditacijsko tijelo osigurava da
  su programi
  osposobljavanja
  , usavršavanja i prekvalifikacije
  koje nudi pružatelj usluge osposobljavanja
  uključivi te da imaju
  kontinuitet i 
  vrijede
  na regionalnoj ili nacionalnoj razini.
  Pružatelj usluge osposobljavanja mora imati odgovarajuće tehničke mogućnosti za izvođenje praktičnog dijela programa osposobljavanja, uključujući dovoljno laboratorijske opreme ili odgovarajuće kapacitete za obavljanje praktičnog osposobljavanja.
  Pružatelj usluge osposobljavanja uz osnovno osposobljavanje nudi i tečajeve za obnovu znanja i usavršavanje koji se organiziraju u modulima osposobljavanja, čime se instalaterima i projektantima omogućuje da dodaju nove kompetencije te prošire i diversificiraju svoje vještine u nekoliko tehnologija i njihovih kombinacija. Pružatelj usluge osposobljavanja osigurava prilagodbu osposobljavanja novim tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u kontekstu zgrada, industrije i poljoprivrede. Pružatelji usluge osposobljavanja priznaju stečene relevantne vještine.
  Programi i moduli osposobljavanja moraju biti osmišljeni tako da omogućuju cjeloživotno učenje o postrojenjima koja koriste energiju iz obnovljivih izvora i budu kompatibilni sa strukovnim osposobljavanjem za osobe koje prvi put traže posao i odrasle koji se žele prekvalificirati ili traže novo zaposlenje.
  Programi osposobljavanja osmišljavaju se kako bi se olakšalo stjecanje kvalifikacija za različite tehnologije i rješenja te kako bi se izbjegla ograničena specijalizacija u području određene marke ili tehnologije. Pružatelj usluga osposobljavanja može biti proizvođač opreme ili sustava, instituti ili udruženja.”; |
| --- | --- |

3.

Akreditiranje programa osposobljavanja ili pružatelja usluga obavljaju države članice ili administrativno tijelo koje imenuju. Akreditacijsko tijelo osigurava da
  su programi
  osposobljavanja
  , usavršavanja i prekvalifikacije
  koje nudi pružatelj usluge osposobljavanja
  uključivi te da imaju
  kontinuitet i 
  vrijede
  na regionalnoj ili nacionalnoj razini.

Pružatelj usluge osposobljavanja mora imati odgovarajuće tehničke mogućnosti za izvođenje praktičnog dijela programa osposobljavanja, uključujući dovoljno laboratorijske opreme ili odgovarajuće kapacitete za obavljanje praktičnog osposobljavanja.

Pružatelj usluge osposobljavanja uz osnovno osposobljavanje nudi i tečajeve za obnovu znanja i usavršavanje koji se organiziraju u modulima osposobljavanja, čime se instalaterima i projektantima omogućuje da dodaju nove kompetencije te prošire i diversificiraju svoje vještine u nekoliko tehnologija i njihovih kombinacija. Pružatelj usluge osposobljavanja osigurava prilagodbu osposobljavanja novim tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u kontekstu zgrada, industrije i poljoprivrede. Pružatelji usluge osposobljavanja priznaju stečene relevantne vještine.

Programi i moduli osposobljavanja moraju biti osmišljeni tako da omogućuju cjeloživotno učenje o postrojenjima koja koriste energiju iz obnovljivih izvora i budu kompatibilni sa strukovnim osposobljavanjem za osobe koje prvi put traže posao i odrasle koji se žele prekvalificirati ili traže novo zaposlenje.

Programi osposobljavanja osmišljavaju se kako bi se olakšalo stjecanje kvalifikacija za različite tehnologije i rješenja te kako bi se izbjegla ograničena specijalizacija u području određene marke ili tehnologije. Pružatelj usluga osposobljavanja može biti proizvođač opreme ili sustava, instituti ili udruženja.”;

| da) | točka 5. zamjenjuje se sljedećim:










  „5. | Tečaj osposobljavanja završava ispitom koji je temelj za dodjelu certifikata ili kvalifikacije. Ispit uključuje praktičnu ocjenu uspješnosti pri instaliranju kotlova (bojlera) ili peći na biomasu, toplinskih crpka, plitkih geotermalnih uređaja, solarnih termalnih uređaja ili tehnologija za skladištenje i upravljanje potrošnjom, uključujući stanice za punjenje.”; |
| --- | --- | --- |

da)

točka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.

Tečaj osposobljavanja završava ispitom koji je temelj za dodjelu certifikata ili kvalifikacije. Ispit uključuje praktičnu ocjenu uspješnosti pri instaliranju kotlova (bojlera) ili peći na biomasu, toplinskih crpka, plitkih geotermalnih uređaja, solarnih termalnih uređaja ili tehnologija za skladištenje i upravljanje potrošnjom, uključujući stanice za punjenje.”;

| e) | u stavku 6. točki (c) dodaju se sljedeće podtočke iv. i v.:






  „iv. | razumijevanje studija izvedivosti i projektnih studija; |
| --- | --- | --- |

e)

u stavku 6. točki (c) dodaju se sljedeće podtočke iv. i v.:

„iv.

razumijevanje studija izvedivosti i projektnih studija;

| v. | razumijevanje bušenja u kontekstu geotermalnih toplinskih crpki.”; |
| --- | --- |

v.

razumijevanje bušenja u kontekstu geotermalnih toplinskih crpki.”;

| (5) | u Prilogu V. dio C. mijenja se kako slijedi:






  a) | točke 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:






  „5. | Emisije koje nastaju pri ekstrakciji ili uzgoju sirovina, eec, uključuju emisije pri samom procesu ekstrakcije ili uzgoja; od skupljanja, sušenja i skladištenja sirovina; od otpadaka i curenja tekućina; te iz proizvodnje kemikalija ili proizvoda upotrijebljenih pri ekstrakciji ili uzgoju. Hvatanje CO2 u uzgoju sirovina nije obuhvaćeno. Ako su dostupne, u izračunu se primjenjuju raščlanjene zadane vrijednosti emisija N2O iz tla utvrđene u dijelu D. Umjesto uporabe stvarnih vrijednosti dopušteno je izračunati prosječne vrijednosti na temelju lokalne poljoprivredne prakse, koristeći podatke za skupinu poljoprivrednih gospodarstava. |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

u Prilogu V. dio C. mijenja se kako slijedi:

a)

točke 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

„5.

Emisije koje nastaju pri ekstrakciji ili uzgoju sirovina, eec, uključuju emisije pri samom procesu ekstrakcije ili uzgoja; od skupljanja, sušenja i skladištenja sirovina; od otpadaka i curenja tekućina; te iz proizvodnje kemikalija ili proizvoda upotrijebljenih pri ekstrakciji ili uzgoju. Hvatanje CO2 u uzgoju sirovina nije obuhvaćeno. Ako su dostupne, u izračunu se primjenjuju raščlanjene zadane vrijednosti emisija N2O iz tla utvrđene u dijelu D. Umjesto uporabe stvarnih vrijednosti dopušteno je izračunati prosječne vrijednosti na temelju lokalne poljoprivredne prakse, koristeći podatke za skupinu poljoprivrednih gospodarstava.

| 6. | Za potrebe izračuna iz točke 1. podtočke (a) uštede emisija stakleničkih plinova zbog boljeg poljoprivrednog gospodarenja, esca, kao što su prelazak na manje obrađivanje ili neobrađivanje zemlje, poboljšani usjevi i plodored, uporaba pokrovnih usjeva, uključujući gospodarenje ostatcima poljoprivrednih proizvoda, te uporaba organskog poboljšivača tla (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja), uzimaju se u obzir samo ako ne postoji rizik od negativnog utjecaja na bioraznolikost. Nadalje, dostavljaju se čvrsti i provjerljivi dokazi da se količina ugljika u tlu povećala ili da se može razumno očekivati da se povećala tijekom razdoblja uzgoja predmetnih sirovina uzimajući u obzir emisije ako takve prakse dovode do povećane uporabe gnojiva i herbicida (36).”; |
| --- | --- |

6.

Za potrebe izračuna iz točke 1. podtočke (a) uštede emisija stakleničkih plinova zbog boljeg poljoprivrednog gospodarenja, esca, kao što su prelazak na manje obrađivanje ili neobrađivanje zemlje, poboljšani usjevi i plodored, uporaba pokrovnih usjeva, uključujući gospodarenje ostatcima poljoprivrednih proizvoda, te uporaba organskog poboljšivača tla (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja), uzimaju se u obzir samo ako ne postoji rizik od negativnog utjecaja na bioraznolikost. Nadalje, dostavljaju se čvrsti i provjerljivi dokazi da se količina ugljika u tlu povećala ili da se može razumno očekivati da se povećala tijekom razdoblja uzgoja predmetnih sirovina uzimajući u obzir emisije ako takve prakse dovode do povećane uporabe gnojiva i herbicida (36).”;

| b) | briše se točka 15.; |
| --- | --- |

b)

briše se točka 15.;

| c) | točka 18. zamjenjuje se sljedećim:






  „18. | Za potrebe izračuna iz točke 17. emisije koje se dijele jesu eec + el + esca + oni dijelovi ep, etd, eccs i eccr koje se odvijaju do procesne faze i uključujući procesnu fazu u kojoj je suproizvod proizveden. Ako je došlo do kakve podjele na suproizvode u ranijoj procesnoj fazi u životnom ciklusu, za te se potrebe umjesto ukupne količine tih emisija upotrebljava dio tih emisija dodijeljenih međuproizvodu goriva u posljednjoj takvoj procesnoj fazi. Kad je riječ o bioplinu i biometanu, svi suproizvodi koji nisu obuhvaćeni točkom 7. uzimaju se u obzir za potrebe tog izračuna. Emisije se ne dijele na otpad i ostatke. Za suproizvode koji imaju negativan energetski sadržaj, za potrebe izračuna smatra se da im je energetski sadržaj nula. Smatra se da za otpatke i ostatke, uključujući sve otpatke i ostatke iz Priloga IX., emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa iznose nula do procesa skupljanja tih materijala, neovisno o tome jesu li prerađeni u međuproizvode prije pretvorbe u krajnji proizvod. ▌Kad je riječ o gorivima iz biomase proizvedenima u rafinerijama, osim u kombinaciji pogona za preradu s kotlovima i kogeneracijskim pogonima koji opskrbljuju pogon za preradu toplinskom i/ili električnom energijom, jedinica za analizu za potrebe izračuna iz točke 17. jest rafinerija.”; |
| --- | --- | --- |

c)

točka 18. zamjenjuje se sljedećim:

„18.

Za potrebe izračuna iz točke 17. emisije koje se dijele jesu eec + el + esca + oni dijelovi ep, etd, eccs i eccr koje se odvijaju do procesne faze i uključujući procesnu fazu u kojoj je suproizvod proizveden. Ako je došlo do kakve podjele na suproizvode u ranijoj procesnoj fazi u životnom ciklusu, za te se potrebe umjesto ukupne količine tih emisija upotrebljava dio tih emisija dodijeljenih međuproizvodu goriva u posljednjoj takvoj procesnoj fazi. Kad je riječ o bioplinu i biometanu, svi suproizvodi koji nisu obuhvaćeni točkom 7. uzimaju se u obzir za potrebe tog izračuna. Emisije se ne dijele na otpad i ostatke. Za suproizvode koji imaju negativan energetski sadržaj, za potrebe izračuna smatra se da im je energetski sadržaj nula. Smatra se da za otpatke i ostatke, uključujući sve otpatke i ostatke iz Priloga IX., emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa iznose nula do procesa skupljanja tih materijala, neovisno o tome jesu li prerađeni u međuproizvode prije pretvorbe u krajnji proizvod. ▌Kad je riječ o gorivima iz biomase proizvedenima u rafinerijama, osim u kombinaciji pogona za preradu s kotlovima i kogeneracijskim pogonima koji opskrbljuju pogon za preradu toplinskom i/ili električnom energijom, jedinica za analizu za potrebe izračuna iz točke 17. jest rafinerija.”;

| (6) | u Prilogu VI. dio B mijenja se kako slijedi:






  a) | točke 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:






  „5. | Emisije koje nastaju pri ekstrakciji ili uzgoju sirovina, eec, uključuju emisije pri samom procesu ekstrakcije ili uzgoja; od skupljanja, sušenja i skladištenja sirovina; od otpadaka i curenja tekućina; te iz proizvodnje kemikalija ili proizvoda upotrijebljenih pri ekstrakciji ili uzgoju. Hvatanje CO2 u uzgoju sirovina nije obuhvaćeno. Ako su dostupne, u izračunu se primjenjuju raščlanjene zadane vrijednosti emisija N2O iz tla utvrđene u dijelu D. Umjesto uporabe stvarnih vrijednosti dopušteno je izračunati prosječne vrijednosti na temelju lokalne poljoprivredne prakse, koristeći podatke za skupinu poljoprivrednih gospodarstava. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

u Prilogu VI. dio B mijenja se kako slijedi:

a)

točke 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

„5.

Emisije koje nastaju pri ekstrakciji ili uzgoju sirovina, eec, uključuju emisije pri samom procesu ekstrakcije ili uzgoja; od skupljanja, sušenja i skladištenja sirovina; od otpadaka i curenja tekućina; te iz proizvodnje kemikalija ili proizvoda upotrijebljenih pri ekstrakciji ili uzgoju. Hvatanje CO2 u uzgoju sirovina nije obuhvaćeno. Ako su dostupne, u izračunu se primjenjuju raščlanjene zadane vrijednosti emisija N2O iz tla utvrđene u dijelu D. Umjesto uporabe stvarnih vrijednosti dopušteno je izračunati prosječne vrijednosti na temelju lokalne poljoprivredne prakse, koristeći podatke za skupinu poljoprivrednih gospodarstava.

| 6. | Za potrebe izračuna iz točke 1. podtočke (a) uštede emisija stakleničkih plinova zbog boljeg poljoprivrednog gospodarenja, esca, kao što su prelazak na manje obrađivanje ili neobrađivanje zemlje, poboljšani usjevi i plodored, uporaba pokrovnih usjeva, uključujući gospodarenje ostatcima poljoprivrednih proizvoda, te uporaba organskog poboljšivača tla (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja), uzimaju se u obzir samo ako ne postoji rizik od negativnog utjecaja na bioraznolikost. Nadalje, dostavljaju se čvrsti i provjerljivi dokazi da se količina ugljika u tlu povećala ili da se može razumno očekivati da se povećala tijekom razdoblja uzgoja predmetnih sirovina uzimajući u obzir emisije ako takve prakse dovode do povećane uporabe gnojiva i herbicida (37).”; |
| --- | --- |

6.

Za potrebe izračuna iz točke 1. podtočke (a) uštede emisija stakleničkih plinova zbog boljeg poljoprivrednog gospodarenja, esca, kao što su prelazak na manje obrađivanje ili neobrađivanje zemlje, poboljšani usjevi i plodored, uporaba pokrovnih usjeva, uključujući gospodarenje ostatcima poljoprivrednih proizvoda, te uporaba organskog poboljšivača tla (npr. kompost, digestat fermentacije gnoja), uzimaju se u obzir samo ako ne postoji rizik od negativnog utjecaja na bioraznolikost. Nadalje, dostavljaju se čvrsti i provjerljivi dokazi da se količina ugljika u tlu povećala ili da se može razumno očekivati da se povećala tijekom razdoblja uzgoja predmetnih sirovina uzimajući u obzir emisije ako takve prakse dovode do povećane uporabe gnojiva i herbicida (37).”;

| b) | briše se točka 15.; |
| --- | --- |

b)

briše se točka 15.;

| c) | točka 18. zamjenjuje se sljedećim:






  „18. | Za potrebe izračuna iz točke 17. emisije koje se dijele jesu eec + el + esca + oni dijelovi ep, etd, eccs i eccr koje se odvijaju do procesne faze i uključujući procesnu fazu na kojoj je suproizvod proizveden. Ako je došlo do kakve podjele na suproizvode u ranijoj procesnoj fazi u životnom ciklusu, za te se potrebe umjesto ukupne količine tih emisija upotrebljava dio tih emisija dodijeljenih međuproizvodu goriva u posljednjoj takvoj procesnoj fazi.
  Kad je riječ o bioplinu i biometanu, svi suproizvodi koji nisu obuhvaćeni točkom 7. uzimaju se u obzir za potrebe tog izračuna. Emisije se ne dijele na otpad i ostatke. Za suproizvode koji imaju negativan energetski sadržaj, za potrebe izračuna smatra se da im je energetski sadržaj nula.
  Smatra se da za otpatke i ostatke, uključujući sve otpatke i ostatke iz Priloga IX., emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa iznose nula do procesa skupljanja tih materijala, neovisno o tome jesu li prerađeni u međuproizvode prije pretvorbe u krajnji proizvod. ▌
  Kad je riječ o gorivima iz biomase proizvedenima u rafinerijama, osim u kombinaciji pogona za preradu s kotlovima i kogeneracijskim pogonima koji opskrbljuju pogon za preradu toplinskom i/ili električnom energijom, jedinica za analizu za potrebe izračuna iz točke 17. jest rafinerija.”; |
| --- | --- | --- |

c)

točka 18. zamjenjuje se sljedećim:

„18.

Za potrebe izračuna iz točke 17. emisije koje se dijele jesu eec + el + esca + oni dijelovi ep, etd, eccs i eccr koje se odvijaju do procesne faze i uključujući procesnu fazu na kojoj je suproizvod proizveden. Ako je došlo do kakve podjele na suproizvode u ranijoj procesnoj fazi u životnom ciklusu, za te se potrebe umjesto ukupne količine tih emisija upotrebljava dio tih emisija dodijeljenih međuproizvodu goriva u posljednjoj takvoj procesnoj fazi.

Kad je riječ o bioplinu i biometanu, svi suproizvodi koji nisu obuhvaćeni točkom 7. uzimaju se u obzir za potrebe tog izračuna. Emisije se ne dijele na otpad i ostatke. Za suproizvode koji imaju negativan energetski sadržaj, za potrebe izračuna smatra se da im je energetski sadržaj nula.

Smatra se da za otpatke i ostatke, uključujući sve otpatke i ostatke iz Priloga IX., emisije stakleničkih plinova tijekom životnog ciklusa iznose nula do procesa skupljanja tih materijala, neovisno o tome jesu li prerađeni u međuproizvode prije pretvorbe u krajnji proizvod. ▌

Kad je riječ o gorivima iz biomase proizvedenima u rafinerijama, osim u kombinaciji pogona za preradu s kotlovima i kogeneracijskim pogonima koji opskrbljuju pogon za preradu toplinskom i/ili električnom energijom, jedinica za analizu za potrebe izračuna iz točke 17. jest rafinerija.”;

| (6a) | u Prilogu VI. umeće se sljedeći dio:




  „Ba




  Sirovine za gorivo iz biomase za uporabu u stacionarnim postrojenjima izvan prometnog sektora, uključujući sljedeće točke:










  1. | dio biomase ostataka i otpada u primarnoj prehrambenoj industriji:










  (a) | rezanci od šećerne repe (samo za vlastitu uporabu unutar sektora); |
| --- | --- | --- | --- |

(6a)

u Prilogu VI. umeće se sljedeći dio:

„Ba

Sirovine za gorivo iz biomase za uporabu u stacionarnim postrojenjima izvan prometnog sektora, uključujući sljedeće točke:

1.

dio biomase ostataka i otpada u primarnoj prehrambenoj industriji:

(a)

rezanci od šećerne repe (samo za vlastitu uporabu unutar sektora);

| (b) | bilje i lišće od pranja repe; |
| --- | --- |

(b)

bilje i lišće od pranja repe;

| (c) | ljuske žitarica i voćne ljuske; |
| --- | --- |

(c)

ljuske žitarica i voćne ljuske;

| (d) | dio biomase industrijskog otpada koji nije pogodan za uporabu u lancu hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

(d)

dio biomase industrijskog otpada koji nije pogodan za uporabu u lancu hrane i hrane za životinje;

| (e) | vlaknasti dio šećerne repe nakon ekstrakcije difuznog soka, listovi i repovi te druge tekućine dobivene nakon ekstrakcije šećera; |
| --- | --- |

(e)

vlaknasti dio šećerne repe nakon ekstrakcije difuznog soka, listovi i repovi te druge tekućine dobivene nakon ekstrakcije šećera;

| 2. | dio biomase mulja iz obrade otpadnih voda u primarnoj prehrambenoj industriji;”; |
| --- | --- |

2.

dio biomase mulja iz obrade otpadnih voda u primarnoj prehrambenoj industriji;”;

| (7) | u Prilogu VII. u definiciji pojma „Qusable” upućivanje na članak 7. stavak 4. zamjenjuje se upućivanjem na članak 7. stavak 3.; |
| --- | --- |

(7)

u Prilogu VII. u definiciji pojma „Qusable” upućivanje na članak 7. stavak 4. zamjenjuje se upućivanjem na članak 7. stavak 3.;

| (8) | Prilog IX. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u dijelu A uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Sirovine za proizvodnju bioplina za promet i naprednih biogoriva:”; |
| --- | --- | --- |

(8)

Prilog IX. mijenja se kako slijedi:

(a)

u dijelu A uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Sirovine za proizvodnju bioplina za promet i naprednih biogoriva:”;

| (b) | u dijelu B uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Sirovine za proizvodnju biogoriva i bioplina za promet, čiji se doprinos cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova utvrđenom u članku 25. stavku 1. prvom podstavku točki (a) ograničava:”. |
| --- | --- |

(b)

u dijelu B uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Sirovine za proizvodnju biogoriva i bioplina za promet, čiji se doprinos cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova utvrđenom u članku 25. stavku 1. prvom podstavku točki (a) ograničava:”.

PRILOG II.

Prilozi I., II., IV. i V. Direktivi 98/70/EZ mijenjaju se kako slijedi:

| (1) | Prilog I. mijenja se kako slijedi:






  (a) | tekst bilješke (1) zamjenjuje se sljedećim:






  „(1) | Primjenjivat će se metode ispitivanja koje su navedene u normi EN 228:2012+A1:2017. Države članice mogu primjenjivati analitičku metodu specificiranu u zamjenskoj normi EN 228:2012+A1:2017 ako se može dokazati da daje najmanje jednaku točnost i najmanje jednaku razinu preciznosti kao i analitička metoda koju zamjenjuje.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Prilog I. mijenja se kako slijedi:

(a)

tekst bilješke (1) zamjenjuje se sljedećim:

„(1)

Primjenjivat će se metode ispitivanja koje su navedene u normi EN 228:2012+A1:2017. Države članice mogu primjenjivati analitičku metodu specificiranu u zamjenskoj normi EN 228:2012+A1:2017 ako se može dokazati da daje najmanje jednaku točnost i najmanje jednaku razinu preciznosti kao i analitička metoda koju zamjenjuje.”;

| (b) | tekst bilješke (2) zamjenjuje se sljedećim:






  „(2) | Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Za utvrđivanje njihovih graničnih vrijednosti primjenjuje se norma EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta i srodni proizvodi – Preciznost mjernih metoda i rezultata – dio 1.: Određivanje podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, a pri određivanju minimalne vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad nule (R = obnovljivost). Rezultati pojedinačnih mjerenja tumače se na osnovi kriterija opisanih u normi EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

tekst bilješke (2) zamjenjuje se sljedećim:

„(2)

Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Za utvrđivanje njihovih graničnih vrijednosti primjenjuje se norma EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta i srodni proizvodi – Preciznost mjernih metoda i rezultata – dio 1.: Određivanje podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, a pri određivanju minimalne vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad nule (R = obnovljivost). Rezultati pojedinačnih mjerenja tumače se na osnovi kriterija opisanih u normi EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”;

| (c) | tekst bilješke (6) zamjenjuje se sljedećim:






  „(6) | Ostali monoalkoholi i eteri čija završna vrelišna točka nije viša od one navedene u EN 228:2012+A1:2017.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

tekst bilješke (6) zamjenjuje se sljedećim:

„(6)

Ostali monoalkoholi i eteri čija završna vrelišna točka nije viša od one navedene u EN 228:2012+A1:2017.”;

| (2) | Prilog II. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u posljednjem retku tablice „Sadržaj metil ester masnih kiselina FAME – EN 14078”, unos „7,0” u posljednjem stupcu „Granične vrijednosti”„Maksimalne”, zamjenjuje se unosom „10,0”; |
| --- | --- | --- |

(2)

Prilog II. mijenja se kako slijedi:

(a)

u posljednjem retku tablice „Sadržaj metil ester masnih kiselina FAME – EN 14078”, unos „7,0” u posljednjem stupcu „Granične vrijednosti”„Maksimalne”, zamjenjuje se unosom „10,0”;

| (b) | tekst bilješke (1) zamjenjuje se sljedećim:






  „(1) | Primjenjivat će se metode ispitivanja koje su navedene u normi EN 590:2013+A1:2017. Države članice mogu primjenjivati analitičku metodu specificiranu u zamjenskoj normi EN 590:2013+A1:2017 ako se može dokazati da daje najmanje jednaku točnost i najmanje jednaku razinu preciznosti kao i analitička metoda koju zamjenjuje.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

tekst bilješke (1) zamjenjuje se sljedećim:

„(1)

Primjenjivat će se metode ispitivanja koje su navedene u normi EN 590:2013+A1:2017. Države članice mogu primjenjivati analitičku metodu specificiranu u zamjenskoj normi EN 590:2013+A1:2017 ako se može dokazati da daje najmanje jednaku točnost i najmanje jednaku razinu preciznosti kao i analitička metoda koju zamjenjuje.”;

| (c) | tekst bilješke (2) zamjenjuje se sljedećim:






  „(2) | Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Za utvrđivanje njihovih graničnih vrijednosti primjenjuju se norma EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta i srodni proizvodi – Preciznost mjernih metoda i rezultata – dio 1.: Određivanje podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, a pri određivanju minimalne vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad nule (R = obnovljivost). Rezultati pojedinačnih mjerenja tumače se na osnovi kriterija opisanih u normi EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

tekst bilješke (2) zamjenjuje se sljedećim:

„(2)

Vrijednosti navedene u specifikaciji su „stvarne vrijednosti”. Za utvrđivanje njihovih graničnih vrijednosti primjenjuju se norma EN ISO 4259-1:2017/A1:2021 „Nafta i srodni proizvodi – Preciznost mjernih metoda i rezultata – dio 1.: Određivanje podataka o preciznosti u odnosu na metode ispitivanja”, a pri određivanju minimalne vrijednosti uzeta je u obzir najmanja razlika od 2R iznad nule (R = obnovljivost). Rezultati pojedinačnih mjerenja tumače se na osnovi kriterija opisanih u normi EN ISO 4259-2:2017/A1:2019.”;

| (3) | Prilozi IV. i V. brišu se. |
| --- | --- |

(3)

Prilozi IV. i V. brišu se.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0208/2022).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se podebljanim kurzivom, a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  SL C, str.

2

(3)  SL C, str.

3

(4)  Komunikacija Komisije COM(2019) 640 final od 11.12.2019., „Europski zeleni plan”.

4

(5)  
  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

5

https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1

(6)  
  Preporuka Komisije (EU) 2020/1563 od 14. listopada 2020. o energetskom siromaštvu.

6

Preporuka Komisije (EU) 2020/1563 od 14. listopada 2020. o energetskom siromaštvu.

(7)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

7

(8)  Točka 3. Komunikacije Komisije COM(2020) 562 final od 17.9.2020.„Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana”.

8

(9)  Kaskadnim načelom nastoji se postići resursna učinkovitost uporabe biomase davanjem prednosti uporabi biomase kao materijala u odnosu na uporabu za proizvodnju energije kad god je to moguće, čime se povećava količina biomase dostupne u sustavu. U skladu s kaskadnim načelom drvna biomasa trebala bi se upotrebljavati u skladu sa svojom najvećom dodanom vrijednošću za gospodarstvo i okoliš sljedećim redoslijedom prioriteta: 1) proizvodi na bazi drva, 2) produljenje njihova trajanja, 3) ponovna uporaba, 4) recikliranje, 5) bioenergija i 6) zbrinjavanje.

9

(10)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i o stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

10

(11)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719

11

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1294 od 15. rujna 2020. o mehanizmu Unije za financiranje energije iz obnovljivih izvora (SL L 303, 17.9.2020., str. 1.).

12

(13)  
  Europska komisija, Zajednički istraživački centar (2020.), Arnulf Jäger-Waldau: „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union” (Neiskorišteni potencijal područja fotonaponske snage u Europskoj uniji).

13

Europska komisija, Zajednički istraživački centar (2020.), Arnulf Jäger-Waldau: „The Untapped Area Potential for Photovoltaic Power in the European Union” (Neiskorišteni potencijal područja fotonaponske snage u Europskoj uniji).

(14)  Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (SL L 307, 28.10.2014., str. 1.).

14

(15)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

15

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(16)  Direktiva 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (SL L 350, 28.12.1998., str. 58.).

16

(17)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

17

(18)  Presuda Suda od 8. srpnja 2019., Komisija protiv Belgije, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

18

(19)  Međunarodna agencija za obnovljivu energiju (Irena) – Izvješće o globalnom okružju za financiranje energije iz obnovljivih izvora, 2020., str. 9.

19

(20)  Uredba (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (SL L 158, 14.6.2019., str. 54.).

20

(21)  Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

21

(22)  COM(2020) 798 final.

22

(23)  Prijedlog uredbe o baterijama i otpadnim baterijama, stavljanju izvan snage Direktive 2006/66/EZ i izmjeni Uredbe (EU) 2019/1020 (xxxx).

23

(24)  Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).”;

24

(1a)  
  Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).
  ”;

1a

Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).

(27)  Numeriranje navedenih oznaka KN kao što je utvrđeno u Zajedničkoj carinskoj tarifi, Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

27

(28)  Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).

28

(29)  Uredba (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških vozila (Euro VI) i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Direktive 2007/46/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (SL L 188, 18.7.2009., str. 1.).”;

29

(30)  Numeriranje navedenih oznaka KN kao što je utvrđeno u Zajedničkoj carinskoj tarifi, Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

30

(31)  Direktiva 2013/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 94/25/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 90.).

31

(32)  Uredba (EU) br. 167/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. veljače 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta traktora za poljoprivredu i šumarstvo (SL L 060, 2.3.2013., str. 1.).

32

(33)  Uredba (EU) 2016/1628 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o zahtjevima koji se odnose na ograničenja emisija plinovitih i krutih onečišćujućih tvari i homologaciju tipa za motore s unutarnjim izgaranjem za necestovne pokretne strojeve, o izmjeni uredbi (EU) br. 1024/2012 i (EU) br. 167/2013 te o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 97/68/EZ (SL L 252, 16.9.2016., str. 53.).”;

33

(34)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

34

(35)  Direktiva Vijeća (EU) 2015/652 od 20. travnja 2015. o utvrđivanju metoda izračuna i zahtjeva u vezi s izvješćivanjem u skladu s Direktivom 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva, (SL L 107, 25.4.2015., str. 26.).

35

(36)  Mjerenja količine ugljika u tlu mogu predstavljati takav dokaz, primjerice prvim mjerenjem prije uzgoja i naknadnim mjerenjima u redovitim vremenskim razmacima svakih nekoliko godina. U tom slučaju, prije nego što drugo mjerenje bude dostupno, povećanje količine ugljika u tlu procijenilo bi se na temelju reprezentativnih pokusa ili modela tla. Od drugog mjerenja nadalje mjerenja bi činila osnovu za utvrđivanje postojanja povećanja količine ugljika u tlu i njegova razmjera.

36

(37)  Mjerenja količine ugljika u tlu mogu predstavljati takav dokaz, primjerice prvim mjerenjem prije uzgoja i naknadnim mjerenjima u redovitim vremenskim razmacima svakih nekoliko godina. U tom slučaju, prije nego što drugo mjerenje bude dostupno, povećanje količine ugljika u tlu procijenilo bi se na temelju reprezentativnih pokusa ili modela tla. Od drugog mjerenja nadalje mjerenja bi činila osnovu za utvrđivanje postojanja povećanja količine ugljika u tlu i njegova razmjera.

37

---

četvrtak, 15. rujna 2022.

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/462 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/462

---

P9_TA(2022)0323

Izvanredna makrofinancijska pomoć Ukrajini i jačanje zajedničkog fonda za rezervacije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201 (COM(2022)0557 – C9-0303/2022 – 2022/0281(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 125/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0557), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0557),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0303/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0303/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. rujna 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. rujna 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0281

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2022. radi donošenja Odluke (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju izvanredne makrofinancijske pomoći Ukrajini, jačanju zajedničkog fonda za rezervacije jamstvima država članica i posebnim rezervacijama za određene financijske obveze povezane s Ukrajinom pokrivene jamstvom na temelju Odluke br. 466/2014/EU te o izmjeni Odluke (EU) 2022/1201

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2022/1628.)

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/463 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/463

---

P9_TA(2022)0324

Postojanje očite opasnosti da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Unija

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2022. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2018/0902R(NLE))

(2023/C 125/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 2., članak 4. stavak 3. te članak 7. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), posebno njegov članak 2., članak 4. stavak 3. te članak 7. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir međunarodne ugovore o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodne ugovore o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Kontrolni popis vladavine prava koji je Venecijanska komisija usvojila na svojoj 106. plenarnoj sjednici održanoj u Veneciji 11. i 12. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kontrolni popis vladavine prava koji je Venecijanska komisija usvojila na svojoj 106. plenarnoj sjednici održanoj u Veneciji 11. i 12. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 16. siječnja 2020. (2) i 5. svibnja 2022. (3) o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 16. siječnja 2020. (2) i 5. svibnja 2022. (3) o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o kršenjima prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o kršenjima prava EU-a i prava građana pripadnika zajednice LGBTIQ u Mađarskoj nakon izmjena zakona koje je donio mađarski parlament (4),

| — | uzimajući u obzir poglavlja o stanju u Mađarskoj u godišnjim izvješćima Komisije o vladavini prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poglavlja o stanju u Mađarskoj u godišnjim izvješćima Komisije o vladavini prava,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0217/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0217/2022),

| A. | budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kao što je navedeno u članku 2. UEU-a te kao što se odražava u Povelji, odnosno kao što je ugrađeno u međunarodne sporazume o ljudskim pravima; budući da su te vrijednosti, koje su zajedničke državama članicama, temelj prava koja uživaju stanovnici Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kao što je navedeno u članku 2. UEU-a te kao što se odražava u Povelji, odnosno kao što je ugrađeno u međunarodne sporazume o ljudskim pravima; budući da su te vrijednosti, koje su zajedničke državama članicama, temelj prava koja uživaju stanovnici Unije;

| B. | budući da iz članka 49. UEU-a, koji predviđa mogućnost da svaka europska država podnese zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, proizlazi da se Europska unija sastoji od država koje su slobodno i dobrovoljno odlučile usvojiti zajedničke vrijednosti navedene u članku 2. UEU-a, koje poštuju te vrijednosti i obvezuju se promicati ih, s obzirom na to da pravo EU-a počiva na temeljnoj pretpostavci da svaka država članica sa svim ostalim državama članicama dijeli navedene vrijednosti i priznaje da ih one dijele s njom (5); |
| --- | --- |

B.

budući da iz članka 49. UEU-a, koji predviđa mogućnost da svaka europska država podnese zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, proizlazi da se Europska unija sastoji od država koje su slobodno i dobrovoljno odlučile usvojiti zajedničke vrijednosti navedene u članku 2. UEU-a, koje poštuju te vrijednosti i obvezuju se promicati ih, s obzirom na to da pravo EU-a počiva na temeljnoj pretpostavci da svaka država članica sa svim ostalim državama članicama dijeli navedene vrijednosti i priznaje da ih one dijele s njom (5);

| C. | budući da ta pretpostavka podrazumijeva i opravdava postojanje uzajamnog povjerenja među državama članicama da će se te vrijednosti priznavati i da će se stoga poštovati pravo EU-a kojim se one provode (6); |
| --- | --- |

C.

budući da ta pretpostavka podrazumijeva i opravdava postojanje uzajamnog povjerenja među državama članicama da će se te vrijednosti priznavati i da će se stoga poštovati pravo EU-a kojim se one provode (6);

| D. | budući da je poštovanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a od strane države članice uvjet za uživanje svih prava koja proizlaze iz primjene Ugovorâ na tu državu članicu; budući da svako kršenje temeljnih vrijednosti EU-a od strane vlade države članice neizbježno podrazumijeva napad na osobnu slobodu te politička i socijalna prava građana, kao i na njihovo bogatstvo i dobrobit; budući da se Mađarska sama obvezala na poštovanje vrijednosti sadržanih u članku 2. UEU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je poštovanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a od strane države članice uvjet za uživanje svih prava koja proizlaze iz primjene Ugovorâ na tu državu članicu; budući da svako kršenje temeljnih vrijednosti EU-a od strane vlade države članice neizbježno podrazumijeva napad na osobnu slobodu te politička i socijalna prava građana, kao i na njihovo bogatstvo i dobrobit; budući da se Mađarska sama obvezala na poštovanje vrijednosti sadržanih u članku 2. UEU-a;

| E. | budući da načelo lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a obvezuje Uniju i države članice da si međusobno pomažu u izvršavanju obveza koje proizlaze iz Ugovorâ uz puno uzajamno poštovanje te obvezuje države članice da poduzmu sve odgovarajuće mjere, opće ili posebne, kako bi osigurale ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Ugovorâ ili iz akata institucija Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da načelo lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. UEU-a obvezuje Uniju i države članice da si međusobno pomažu u izvršavanju obveza koje proizlaze iz Ugovorâ uz puno uzajamno poštovanje te obvezuje države članice da poduzmu sve odgovarajuće mjere, opće ili posebne, kako bi osigurale ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Ugovorâ ili iz akata institucija Unije;

| F. | budući da se člankom 19. UEU-a konkretizira vrijednost vladavine prava utvrđena u članku 2. UEU-a te se odgovornost za osiguravanje potpune primjene prava EU-a u svim državama članicama i sudsku zaštitu prava pojedinaca na temelju tog prava povjerava nacionalnim sudovima i Sudu Europske unije (7); |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 19. UEU-a konkretizira vrijednost vladavine prava utvrđena u članku 2. UEU-a te se odgovornost za osiguravanje potpune primjene prava EU-a u svim državama članicama i sudsku zaštitu prava pojedinaca na temelju tog prava povjerava nacionalnim sudovima i Sudu Europske unije (7);

| G. | budući da se očita opasnost da će država članica teško prekršiti vrijednosti iz članka 2. UEU-a ne odnosi samo na pojedinačnu državu članicu u kojoj se takav rizik pojavljuje već utječe i na druge države članice, njihovo uzajamno povjerenje te samu prirodu Unije i temeljna prava njezinih građana u okviru prava Unije; |
| --- | --- |

G.

budući da se očita opasnost da će država članica teško prekršiti vrijednosti iz članka 2. UEU-a ne odnosi samo na pojedinačnu državu članicu u kojoj se takav rizik pojavljuje već utječe i na druge države članice, njihovo uzajamno povjerenje te samu prirodu Unije i temeljna prava njezinih građana u okviru prava Unije;

| H. | budući da područje primjene članka 7. UEU-a nije ograničeno na obveze iz Ugovorâ, kao što je to slučaj s člankom 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); budući da Unija može procijeniti postojanje očite opasnosti od teškog kršenja zajedničkih vrijednosti u područjima u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

H.

budući da područje primjene članka 7. UEU-a nije ograničeno na obveze iz Ugovorâ, kao što je to slučaj s člankom 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); budući da Unija može procijeniti postojanje očite opasnosti od teškog kršenja zajedničkih vrijednosti u područjima u nadležnosti država članica;

| I. | budući da već nekoliko godina stanje u Mađarskoj ostaje bez dovoljnog odgovora te da su i dalje prisutne brojne zabrinutosti, a da su se u međuvremenu pojavili i brojni novi problemi, što negativno utječe na sliku Unije kao i na njezinu djelotvornost i vjerodostojnost u području obrane temeljnih prava, ljudskih prava i demokracije u svijetu, te ukazuje na potrebu za rješavanjem tih problema usklađenim djelovanjem Unije; |
| --- | --- |

I.

budući da već nekoliko godina stanje u Mađarskoj ostaje bez dovoljnog odgovora te da su i dalje prisutne brojne zabrinutosti, a da su se u međuvremenu pojavili i brojni novi problemi, što negativno utječe na sliku Unije kao i na njezinu djelotvornost i vjerodostojnost u području obrane temeljnih prava, ljudskih prava i demokracije u svijetu, te ukazuje na potrebu za rješavanjem tih problema usklađenim djelovanjem Unije;

| J. | budući da je nakon posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Budimpešti u Mađarskoj u trajanju od 29. rujna do 1. listopada 2021. većina članova izaslanstva i dalje duboka zabrinuta zbog stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u toj zemlji; budući da je izaslanstvo zaključilo da se stanje od 2018. godine nije poboljšalo, već da se naprotiv pogoršalo; |
| --- | --- |

J.

budući da je nakon posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Budimpešti u Mađarskoj u trajanju od 29. rujna do 1. listopada 2021. većina članova izaslanstva i dalje duboka zabrinuta zbog stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u toj zemlji; budući da je izaslanstvo zaključilo da se stanje od 2018. godine nije poboljšalo, već da se naprotiv pogoršalo;

| K. | budući da mađarska Vlada zanemaruje načelo nadređenosti prava Unije kako je sadržano u sudskoj praksi Suda Europske unije, ali traži pravnu zaštitu pred Sudom Europske unije, pokrećući postupke u vezi s postojećim europskim aktima; |
| --- | --- |

K.

budući da mađarska Vlada zanemaruje načelo nadređenosti prava Unije kako je sadržano u sudskoj praksi Suda Europske unije, ali traži pravnu zaštitu pred Sudom Europske unije, pokrećući postupke u vezi s postojećim europskim aktima;

| L. | budući da je mađarski parlament 19. srpnja 2022. donio rezoluciju u kojoj poziva na to da se ograniče ovlasti Europskog parlamenta i da se zastupnici u Europskom parlamentu imenuju, a ne biraju; |
| --- | --- |

L.

budući da je mađarski parlament 19. srpnja 2022. donio rezoluciju u kojoj poziva na to da se ograniče ovlasti Europskog parlamenta i da se zastupnici u Europskom parlamentu imenuju, a ne biraju;

| M. | budući da miran suživot različitih etničkih skupina pozitivno utječe na kulturno bogatstvo i prosperitet nacije; |
| --- | --- |

M.

budući da miran suživot različitih etničkih skupina pozitivno utječe na kulturno bogatstvo i prosperitet nacije;

| N. | budući da se blokiranjem mjera ograničavanja protiv Rusije u Vijeću potkopavaju nastojanja Unije da zaštiti vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a u Uniji i izvan nje te da je to sigurnosni problem za Europsku uniju; |
| --- | --- |

N.

budući da se blokiranjem mjera ograničavanja protiv Rusije u Vijeću potkopavaju nastojanja Unije da zaštiti vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a u Uniji i izvan nje te da je to sigurnosni problem za Europsku uniju;

Funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava

| O. | budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da transparentnost i kvaliteta zakonodavnog postupka i dalje izazivaju zabrinutost te da mađarska Vlada široko primjenjuje svoje izvanredne ovlasti, među ostalim i u područjima koja nisu povezana s pandemijom bolesti COVID-19, zbog koje su te ovlasti izvorno dodijeljene; budući da nedjelotvorna provedba presuda europskih i nacionalnih sudova od strane državnih tijela predstavlja razlog za zabrinutost; budući da su zaklade od javnog interesa, koje dobivaju pozamašna javna sredstva i kojima upravljaju članovi upravnog odbora bliski aktualnoj Vladi, postale operativne; |
| --- | --- |

O.

budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da transparentnost i kvaliteta zakonodavnog postupka i dalje izazivaju zabrinutost te da mađarska Vlada široko primjenjuje svoje izvanredne ovlasti, među ostalim i u područjima koja nisu povezana s pandemijom bolesti COVID-19, zbog koje su te ovlasti izvorno dodijeljene; budući da nedjelotvorna provedba presuda europskih i nacionalnih sudova od strane državnih tijela predstavlja razlog za zabrinutost; budući da su zaklade od javnog interesa, koje dobivaju pozamašna javna sredstva i kojima upravljaju članovi upravnog odbora bliski aktualnoj Vladi, postale operativne;

| P. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (8) od 17. travnja 2020. izrazio mišljenje da je odluka mađarske Vlade da na neodređeno vrijeme produlji izvanredno stanje, ovlasti samu sebe za odlučivanje dekretom bez vremenskih ograničenja te oslabi nadzor mađarskog parlamenta u hitnim slučajevima u potpunosti u raskoraku s europskim vrijednostima; budući da je Vijeće u svojoj preporuci od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020. (9) preporučilo da se zajamči da sve hitne mjere budu strogo proporcionalne, vremenski ograničene te usklađene s europskim i međunarodnim standardima, da se tim mjerama ne ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okruženja te da se u postupak izrade politika djelotvorno uključe socijalni partneri i dionici; |
| --- | --- |

P.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (8) od 17. travnja 2020. izrazio mišljenje da je odluka mađarske Vlade da na neodređeno vrijeme produlji izvanredno stanje, ovlasti samu sebe za odlučivanje dekretom bez vremenskih ograničenja te oslabi nadzor mađarskog parlamenta u hitnim slučajevima u potpunosti u raskoraku s europskim vrijednostima; budući da je Vijeće u svojoj preporuci od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020. (9) preporučilo da se zajamči da sve hitne mjere budu strogo proporcionalne, vremenski ograničene te usklađene s europskim i međunarodnim standardima, da se tim mjerama ne ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okruženja te da se u postupak izrade politika djelotvorno uključe socijalni partneri i dionici;

| Q. | budući da je Skupina država protiv korupcije (GRECO) pri Vijeću Europe u svojem drugom privremenom izvješću o sukladnosti, usvojenom 25. rujna 2020., pozdravila izmjene Zakona o Nacionalnoj skupštini kako bi njegove odredbe kojima se zastupnicima u parlamentu zabranjuje ili ograničava sudjelovanje u određenim aktivnostima postale operativnije tako što se predviđaju jasnije posljedice u slučaju da dotični zastupnik ne riješi ta pitanja; budući da se, međutim, u izvješću također utvrđuje da su i dalje potrebne odlučnije mjere za poboljšanje postojećeg okvira mađarskog parlamenta koji se odnosi na integritet, posebno za poboljšanje razine transparentnosti i savjetovanja u zakonodavnom postupku (uključujući uvođenje pravila o interakcijama s lobistima), za donošenje kodeksa ponašanja za zastupnike u parlamentu (koji posebno obuhvaća razne situacije koje bi mogle dovesti do sukoba interesa), za daljnji razvoj pravila kojima se zastupnike obvezuje da na ad hoc način prijave moguće sukobe između svojega parlamentarnog rada i svojih privatnih interesa, za osiguravanje ujednačenog formata imovinskih kartica i za preispitivanje širokog imuniteta koji uživaju zastupnici te za osiguravanje učinkovitog nadzora i provedbe pravila ponašanja, sukoba interesa i imovinskih kartica; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Skupina država protiv korupcije (GRECO) pri Vijeću Europe u svojem drugom privremenom izvješću o sukladnosti, usvojenom 25. rujna 2020., pozdravila izmjene Zakona o Nacionalnoj skupštini kako bi njegove odredbe kojima se zastupnicima u parlamentu zabranjuje ili ograničava sudjelovanje u određenim aktivnostima postale operativnije tako što se predviđaju jasnije posljedice u slučaju da dotični zastupnik ne riješi ta pitanja; budući da se, međutim, u izvješću također utvrđuje da su i dalje potrebne odlučnije mjere za poboljšanje postojećeg okvira mađarskog parlamenta koji se odnosi na integritet, posebno za poboljšanje razine transparentnosti i savjetovanja u zakonodavnom postupku (uključujući uvođenje pravila o interakcijama s lobistima), za donošenje kodeksa ponašanja za zastupnike u parlamentu (koji posebno obuhvaća razne situacije koje bi mogle dovesti do sukoba interesa), za daljnji razvoj pravila kojima se zastupnike obvezuje da na ad hoc način prijave moguće sukobe između svojega parlamentarnog rada i svojih privatnih interesa, za osiguravanje ujednačenog formata imovinskih kartica i za preispitivanje širokog imuniteta koji uživaju zastupnici te za osiguravanje učinkovitog nadzora i provedbe pravila ponašanja, sukoba interesa i imovinskih kartica;

| R. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 20. studenoga 2020. pozvala mađarski parlament da odgodi glasovanje o nacrtima zakona bojeći se da bi nekoliko prijedloga sadržanih u složenom zakonodavnom paketu, koji su podneseni bez prethodnog savjetovanja i odnose se na pitanja koja uključuju funkcioniranje pravosuđa, izborno pravo, nacionalne strukture za ljudska prava, nadzor nad javnim sredstvima i ljudska prava pripadnika skupine LGBTI, moglo ugroziti demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava u Mađarskoj; budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020. sa zabrinutošću napomenula da su ustavne izmjene donesene tijekom izvanrednog stanja, bez ikakvog javnog savjetovanja, te da se obrazloženje sastoji od samo tri stranice; budući da je Venecijanska komisija također navela da članci 6., 9. i 11. Devete izmjene Temeljnog zakona Mađarske u vezi s objavama rata, kontrolom mađarskih obrambenih snaga i „posebnim pravnim poretkom” koji se odnosi na stanje rata, izvanredno stanje i stanje opasnosti uglavnom prepuštaju navođenje većine pojedinosti organskim zakonima, što bi u konačnici moglo dovesti do ozbiljnih pitanja u vezi s opsegom ovlasti države tijekom iznimnih stanja; budući da je Venecijanska komisija, u pogledu ukidanja Nacionalnog vijeća za obranu i povjeravanja njegovih ovlasti Vladi, navela da, iako ono samo po sebi nije u suprotnosti s europskim standardima, ipak dovodi do koncentracije ovlasti u izvanrednim situacijama u rukama izvršne vlasti, što se ne može smatrati ohrabrujućim znakom, posebno u nedostatku bilo kakvog pojašnjenja u obrazloženju o razmjeru ili nužnosti takve izmjene; |
| --- | --- |

R.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 20. studenoga 2020. pozvala mađarski parlament da odgodi glasovanje o nacrtima zakona bojeći se da bi nekoliko prijedloga sadržanih u složenom zakonodavnom paketu, koji su podneseni bez prethodnog savjetovanja i odnose se na pitanja koja uključuju funkcioniranje pravosuđa, izborno pravo, nacionalne strukture za ljudska prava, nadzor nad javnim sredstvima i ljudska prava pripadnika skupine LGBTI, moglo ugroziti demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava u Mađarskoj; budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020. sa zabrinutošću napomenula da su ustavne izmjene donesene tijekom izvanrednog stanja, bez ikakvog javnog savjetovanja, te da se obrazloženje sastoji od samo tri stranice; budući da je Venecijanska komisija također navela da članci 6., 9. i 11. Devete izmjene Temeljnog zakona Mađarske u vezi s objavama rata, kontrolom mađarskih obrambenih snaga i „posebnim pravnim poretkom” koji se odnosi na stanje rata, izvanredno stanje i stanje opasnosti uglavnom prepuštaju navođenje većine pojedinosti organskim zakonima, što bi u konačnici moglo dovesti do ozbiljnih pitanja u vezi s opsegom ovlasti države tijekom iznimnih stanja; budući da je Venecijanska komisija, u pogledu ukidanja Nacionalnog vijeća za obranu i povjeravanja njegovih ovlasti Vladi, navela da, iako ono samo po sebi nije u suprotnosti s europskim standardima, ipak dovodi do koncentracije ovlasti u izvanrednim situacijama u rukama izvršne vlasti, što se ne može smatrati ohrabrujućim znakom, posebno u nedostatku bilo kakvog pojašnjenja u obrazloženju o razmjeru ili nužnosti takve izmjene;

| S. | budući da je 12. veljače 2021. Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe primijetio općenito negativnu situaciju u pogledu lokalne i regionalne samouprave u Mađarskoj zbog općeg nepoštovanja Europske povelje o lokalnoj samoupravi i izrazio zabrinutost zbog jasnog trenda ponovne centralizacije, nedostatka učinkovitog savjetovanja i znatnog upletanja države u općinske funkcije; budući da je Kongres također istaknuo određene nedostatke položaja u kojem se nalazi lokalna samouprava u zemlji, kao što su nedostatak financijskih sredstava dostupnih lokalnim vlastima i njihova nemogućnost zapošljavanja visokokvalitetnog osoblja; |
| --- | --- |

S.

budući da je 12. veljače 2021. Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe primijetio općenito negativnu situaciju u pogledu lokalne i regionalne samouprave u Mađarskoj zbog općeg nepoštovanja Europske povelje o lokalnoj samoupravi i izrazio zabrinutost zbog jasnog trenda ponovne centralizacije, nedostatka učinkovitog savjetovanja i znatnog upletanja države u općinske funkcije; budući da je Kongres također istaknuo određene nedostatke položaja u kojem se nalazi lokalna samouprava u zemlji, kao što su nedostatak financijskih sredstava dostupnih lokalnim vlastima i njihova nemogućnost zapošljavanja visokokvalitetnog osoblja;

| T. | budući da promjene koje su izvršene u izbornom zakonu tijekom godina preoblikovanjem izbornih jedinica i naknadom za pobjednike dovode u nepovoljan položaj oporbene stranke; budući da su Venecijanska komisija i Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) u svojem zajedničkom mišljenju od18. listopada 2021. o izmjenama izbornog zakonodavstva u Mađarskoj izvršenim u 2020. naglasili da su brzina usvajanja i nedostatak svrhovitih javnih savjetovanja posebno zabrinjavajući u slučaju izbornog zakonodavstva, koje se ne bi trebalo smatrati političkim instrumentom; budući da su Venecijanska komisija i OESS/ODIHR također dali ključnu preporuku za izmjenu odjeljaka 3. i 68. Zakona CLXVII. iz 2020. o izmjeni određenih zakona koji se odnose na izbore znatnim smanjenjem broja izbornih jedinica s jednim članom i broja okruga u kojima svaka stranka mora istodobno imenovati kandidate kako bi mogla kandidirati nacionalnu listu kandidata, kao i niz daljnjih preporuka; |
| --- | --- |

T.

budući da promjene koje su izvršene u izbornom zakonu tijekom godina preoblikovanjem izbornih jedinica i naknadom za pobjednike dovode u nepovoljan položaj oporbene stranke; budući da su Venecijanska komisija i Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) u svojem zajedničkom mišljenju od18. listopada 2021. o izmjenama izbornog zakonodavstva u Mađarskoj izvršenim u 2020. naglasili da su brzina usvajanja i nedostatak svrhovitih javnih savjetovanja posebno zabrinjavajući u slučaju izbornog zakonodavstva, koje se ne bi trebalo smatrati političkim instrumentom; budući da su Venecijanska komisija i OESS/ODIHR također dali ključnu preporuku za izmjenu odjeljaka 3. i 68. Zakona CLXVII. iz 2020. o izmjeni određenih zakona koji se odnose na izbore znatnim smanjenjem broja izbornih jedinica s jednim članom i broja okruga u kojima svaka stranka mora istodobno imenovati kandidate kako bi mogla kandidirati nacionalnu listu kandidata, kao i niz daljnjih preporuka;

| U. | budući da su demokratski izbori organizirani pod jednakim uvjetima iznimno važni za demokratsku prirodu naših društava; budući da je OESS, reagirajući na zabrinutost zbog pravednosti izbora i pozive civilnog društva, odlučio poslati sveobuhvatnu međunarodnu misiju za promatranje izbora na opće izbore i referendum održane 3. travnja 2022., što je rijetka pojava u slučaju država članica EU-a; budući da je nakon toga međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora u svojoj izjavi o preliminarnim nalazima i zaključcima, objavljenoj 4. travnja 2022., utvrdila da su izbori i referendum bili dobro provedeni i profesionalno vođeni, no pogođeni nepostojanjem jednakih uvjeta; budući da su kandidati u velikoj mjeri mogli slobodno voditi kampanju, no, iako je bila konkurentna, kampanja je po tonu bila vrlo negativna i obilježena sveprisutnim preklapanjem između vladajuće koalicije i Vlade, dok su nedostatak transparentnosti i nedovoljan nadzor nad financijskim sredstvima kampanje dodatno pogodovali vladajućoj koaliciji; budući da se načinom na koji su izborna povjerenstva i sudovi rješavali mnoge izborne sporove nije osigurao učinkovit pravni lijek; budući da je u svojem završnom izvješću objavljenom 29. srpnja 2022. međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora navela da brojne prethodne preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) uglavnom nisu riješene, među ostalim one o pravu glasa, sprječavanju zlouporabe administrativnih resursa i miješanju državnih i stranačkih funkcija, slobodi medija, financiranju kampanja i promatranja izbora od strane građana; budući da, suprotno dobroj međunarodnoj praksi, mađarsko zakonodavstvo dopušta da prosječan broj glasača po izbornoj jedinici s jednim mandatom odstupa do 20 %, te da, suprotno nacionalnom zakonodavstvu, mađarski parlament nije nakon izbora 2018. revidirao granice izbornih jedinica u kojima je premašeno propisano odstupanje; budući da nejednaka raspodjela birača po izbornim jedinicama, s odstupanjima od prosjeka do 33 %, dovodi u pitanje načelo jednake vrijednosti glasova; |
| --- | --- |

U.

budući da su demokratski izbori organizirani pod jednakim uvjetima iznimno važni za demokratsku prirodu naših društava; budući da je OESS, reagirajući na zabrinutost zbog pravednosti izbora i pozive civilnog društva, odlučio poslati sveobuhvatnu međunarodnu misiju za promatranje izbora na opće izbore i referendum održane 3. travnja 2022., što je rijetka pojava u slučaju država članica EU-a; budući da je nakon toga međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora u svojoj izjavi o preliminarnim nalazima i zaključcima, objavljenoj 4. travnja 2022., utvrdila da su izbori i referendum bili dobro provedeni i profesionalno vođeni, no pogođeni nepostojanjem jednakih uvjeta; budući da su kandidati u velikoj mjeri mogli slobodno voditi kampanju, no, iako je bila konkurentna, kampanja je po tonu bila vrlo negativna i obilježena sveprisutnim preklapanjem između vladajuće koalicije i Vlade, dok su nedostatak transparentnosti i nedovoljan nadzor nad financijskim sredstvima kampanje dodatno pogodovali vladajućoj koaliciji; budući da se načinom na koji su izborna povjerenstva i sudovi rješavali mnoge izborne sporove nije osigurao učinkovit pravni lijek; budući da je u svojem završnom izvješću objavljenom 29. srpnja 2022. međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora navela da brojne prethodne preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) uglavnom nisu riješene, među ostalim one o pravu glasa, sprječavanju zlouporabe administrativnih resursa i miješanju državnih i stranačkih funkcija, slobodi medija, financiranju kampanja i promatranja izbora od strane građana; budući da, suprotno dobroj međunarodnoj praksi, mađarsko zakonodavstvo dopušta da prosječan broj glasača po izbornoj jedinici s jednim mandatom odstupa do 20 %, te da, suprotno nacionalnom zakonodavstvu, mađarski parlament nije nakon izbora 2018. revidirao granice izbornih jedinica u kojima je premašeno propisano odstupanje; budući da nejednaka raspodjela birača po izbornim jedinicama, s odstupanjima od prosjeka do 33 %, dovodi u pitanje načelo jednake vrijednosti glasova;

| V. | budući da je mađarski parlament 24. svibnja 2022. donio Desetu izmjenu Temeljnog zakona kojom se omogućuje Vladi da proglasi stanje opasnosti u slučaju oružanog sukoba, rata ili humanitarne katastrofe u susjednoj zemlji; budući da je također izmijenio Zakon o upravljanju katastrofama, omogućivši Vladi da ukine zakone parlamenta hitnim dekretima u bilo kojem području tijekom stanja opasnosti proglašenog zbog oružanog sukoba, rata ili humanitarne katastrofe u susjednoj zemlji, uz mogućnost suspenzije ili ograničavanja ostvarivanja temeljnih prava izvan okvira dopuštenog u uobičajenim okolnostima; budući da je mađarski parlament 8. lipnja 2022. usvojio Zakon VI. iz 2022. o suzbijanju posljedica koje su oružani sukob ili humanitarna katastrofa u susjednoj zemlji uzrokovali u Mađarskoj, koji je stupio na snagu istoga dana; budući da se tim zakonom ovlašćuje Vlada da produži učinak svojih izvanrednih dekreta dok Vlada ne proglasi kraj stanja opasnosti; |
| --- | --- |

V.

budući da je mađarski parlament 24. svibnja 2022. donio Desetu izmjenu Temeljnog zakona kojom se omogućuje Vladi da proglasi stanje opasnosti u slučaju oružanog sukoba, rata ili humanitarne katastrofe u susjednoj zemlji; budući da je također izmijenio Zakon o upravljanju katastrofama, omogućivši Vladi da ukine zakone parlamenta hitnim dekretima u bilo kojem području tijekom stanja opasnosti proglašenog zbog oružanog sukoba, rata ili humanitarne katastrofe u susjednoj zemlji, uz mogućnost suspenzije ili ograničavanja ostvarivanja temeljnih prava izvan okvira dopuštenog u uobičajenim okolnostima; budući da je mađarski parlament 8. lipnja 2022. usvojio Zakon VI. iz 2022. o suzbijanju posljedica koje su oružani sukob ili humanitarna katastrofa u susjednoj zemlji uzrokovali u Mađarskoj, koji je stupio na snagu istoga dana; budući da se tim zakonom ovlašćuje Vlada da produži učinak svojih izvanrednih dekreta dok Vlada ne proglasi kraj stanja opasnosti;

| W. | budući da je Temeljni zakon izmijenjen deset puta od njegova donošenja; budući da je organskim zakonima obuhvaćeno 35 predmeta i da oni sada broje više od 300 zakonodavnih akata koji su usvojeni od 2011., često bez javnog savjetovanja iako su utjecali na ljudska prava; |
| --- | --- |

W.

budući da je Temeljni zakon izmijenjen deset puta od njegova donošenja; budući da je organskim zakonima obuhvaćeno 35 predmeta i da oni sada broje više od 300 zakonodavnih akata koji su usvojeni od 2011., često bez javnog savjetovanja iako su utjecali na ljudska prava;

| X. | budući da su predsjednici mađarskog i rumunjskog ustavnog suda u zajedničkoj izjavi objavljenoj 2013. istaknuli posebnu odgovornost ustavnih sudova u državama kojima se upravlja dvotrećinskom većinom; budući da se Četvrtom izmjenom Temeljnog zakona propisuje da se presude Ustavnog suda koje su donesene prije stupanja na snagu Temeljnog zakona stavljaju izvan snage; budući da se Ustavni sud u svojim odlukama sve više oslanja na koncept ustavnog identiteta; budući da se u sudskoj praksi koncept ustavnog identiteta utvrđuje od slučaja do slučaja i da pritom ima prednost u odnosu na Temeljni zakon; budući da mađarska Vlada sve više traži pravnu zaštitu pred Ustavnim sudom kako bi izbjegla izvršenje presuda Suda Europske unije; budući da je Ustavni sud 18. svibnja 2022. blokirao referendume o planovima Vlade za izgradnju kampusa za Sveučilište Fudan u Budimpešti i za produljenje naknada za nezaposlenost na najviše devet mjeseci, u odnosu na sadašnjih tri mjeseca; |
| --- | --- |

X.

budući da su predsjednici mađarskog i rumunjskog ustavnog suda u zajedničkoj izjavi objavljenoj 2013. istaknuli posebnu odgovornost ustavnih sudova u državama kojima se upravlja dvotrećinskom većinom; budući da se Četvrtom izmjenom Temeljnog zakona propisuje da se presude Ustavnog suda koje su donesene prije stupanja na snagu Temeljnog zakona stavljaju izvan snage; budući da se Ustavni sud u svojim odlukama sve više oslanja na koncept ustavnog identiteta; budući da se u sudskoj praksi koncept ustavnog identiteta utvrđuje od slučaja do slučaja i da pritom ima prednost u odnosu na Temeljni zakon; budući da mađarska Vlada sve više traži pravnu zaštitu pred Ustavnim sudom kako bi izbjegla izvršenje presuda Suda Europske unije; budući da je Ustavni sud 18. svibnja 2022. blokirao referendume o planovima Vlade za izgradnju kampusa za Sveučilište Fudan u Budimpešti i za produljenje naknada za nezaposlenost na najviše devet mjeseci, u odnosu na sadašnjih tri mjeseca;

| Y. | budući da među stručnjacima postoji sve veći konsenzus o tomu da Mađarska više nije demokracija; budući da je prema indeksu demokracije Instituta za raznolikost demokracije (V-Dem) Sveučilišta u Göteborgu za 2019. Mađarska postala prva autoritarna država članica EU-a; budući da je Mađarska u izvješću organizacije Freedom House naslovljenom „Nacije u tranziciji” za 2020. proglašena „hibridnim režimom”, izgubivši status „polukonsolidirane demokracije”; budući da je Mađarska ocijenjena kao „manjkava demokracija” i da se prema indeksu demokracije za 2022. koji objavljuje Economist Intelligence Unit nalazi na 56. mjestu od 167 zemalja (pala je za jedno mjesto u odnosu na 2020.); budući da je Mađarska prema indeksu demokracije Instituta za raznolikost demokracije (V-Dem) za 2022. jedan od najautokratskijih svjetskih režima među državama članicama EU-a tijekom posljednjeg desetljeća; |
| --- | --- |

Y.

budući da među stručnjacima postoji sve veći konsenzus o tomu da Mađarska više nije demokracija; budući da je prema indeksu demokracije Instituta za raznolikost demokracije (V-Dem) Sveučilišta u Göteborgu za 2019. Mađarska postala prva autoritarna država članica EU-a; budući da je Mađarska u izvješću organizacije Freedom House naslovljenom „Nacije u tranziciji” za 2020. proglašena „hibridnim režimom”, izgubivši status „polukonsolidirane demokracije”; budući da je Mađarska ocijenjena kao „manjkava demokracija” i da se prema indeksu demokracije za 2022. koji objavljuje Economist Intelligence Unit nalazi na 56. mjestu od 167 zemalja (pala je za jedno mjesto u odnosu na 2020.); budući da je Mađarska prema indeksu demokracije Instituta za raznolikost demokracije (V-Dem) za 2022. jedan od najautokratskijih svjetskih režima među državama članicama EU-a tijekom posljednjeg desetljeća;

Neovisnost pravosuđa i ostalih institucija te prava sudaca

| Z. | budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da u pogledu neovisnosti pravosuđa razlozi za zabrinutost izraženi u kontekstu postupka iz članka 7. stavka 1. UEU-a koji je pokrenuo Europski parlament, kao i u prethodnim izvješćima o vladavini prava, još uvijek nisu riješeni, kao ni relevantna preporuka dana u okviru europskog semestra; budući da su ti razlozi za zabrinutost posebno povezani s izazovima s kojima je suočeno Državno sudbeno vijeće u uspostavljanju ravnoteže s ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo, u pogledu pravila o izboru predsjednika Vrhovnog suda (Kúria) i mogućnosti da se diskrecijski donose odluke o imenovanjima i promaknućima u pravosuđu te raspodjeli predmeta i bonusa među sucima i čelnicima sudova; budući da, u pogledu učinkovitosti i kvalitete, pravosudni sustav ima dobre rezultate u pogledu trajanja postupaka i općenito visoku razinu digitalizacije te budući da se plaće sudaca i tužitelja i dalje postupno povećavaju; budući da je 26. kolovoza 2022. nekoliko organizacija civilnog društva zatražilo da ministar pravosuđa riješi probleme mađarskog pravosuđa provedbom opsežnog savjetovanja s javnošću i stručnjacima, uključujući samoupravna i predstavnička tijela pravosuđa i Venecijansku komisiju; |
| --- | --- |

Z.

budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da u pogledu neovisnosti pravosuđa razlozi za zabrinutost izraženi u kontekstu postupka iz članka 7. stavka 1. UEU-a koji je pokrenuo Europski parlament, kao i u prethodnim izvješćima o vladavini prava, još uvijek nisu riješeni, kao ni relevantna preporuka dana u okviru europskog semestra; budući da su ti razlozi za zabrinutost posebno povezani s izazovima s kojima je suočeno Državno sudbeno vijeće u uspostavljanju ravnoteže s ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo, u pogledu pravila o izboru predsjednika Vrhovnog suda (Kúria) i mogućnosti da se diskrecijski donose odluke o imenovanjima i promaknućima u pravosuđu te raspodjeli predmeta i bonusa među sucima i čelnicima sudova; budući da, u pogledu učinkovitosti i kvalitete, pravosudni sustav ima dobre rezultate u pogledu trajanja postupaka i općenito visoku razinu digitalizacije te budući da se plaće sudaca i tužitelja i dalje postupno povećavaju; budući da je 26. kolovoza 2022. nekoliko organizacija civilnog društva zatražilo da ministar pravosuđa riješi probleme mađarskog pravosuđa provedbom opsežnog savjetovanja s javnošću i stručnjacima, uključujući samoupravna i predstavnička tijela pravosuđa i Venecijansku komisiju;

| AA. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 23. studenoga 2021. u predmetu C-564/19IS (Illégalité de l’ordonnance de renvoi) presudio da se članak 267. UFEU-a mora tumačiti tako da isključuje mogućnost da vrhovni sud neke države članice proglasi nezakonitim zahtjev za preliminarnu odluku koji je uputio niži sud jer upućena pitanja nisu relevantna i nužna za rješavanje spora u glavnom postupku; budući da načelo nadređenosti prava EU-a zahtijeva da niži sud zanemari takvu odluku nacionalnog vrhovnog suda; budući da se članak 267. UFEU-a mora tumačiti tako da isključuje mogućnost pokretanja stegovnog postupka protiv nacionalnog suca zbog toga što je u skladu s tom odredbom uputio zahtjev za preliminarnu odluku Sudu Europske unije; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 23. studenoga 2021. u predmetu C-564/19IS (Illégalité de l’ordonnance de renvoi) presudio da se članak 267. UFEU-a mora tumačiti tako da isključuje mogućnost da vrhovni sud neke države članice proglasi nezakonitim zahtjev za preliminarnu odluku koji je uputio niži sud jer upućena pitanja nisu relevantna i nužna za rješavanje spora u glavnom postupku; budući da načelo nadređenosti prava EU-a zahtijeva da niži sud zanemari takvu odluku nacionalnog vrhovnog suda; budući da se članak 267. UFEU-a mora tumačiti tako da isključuje mogućnost pokretanja stegovnog postupka protiv nacionalnog suca zbog toga što je u skladu s tom odredbom uputio zahtjev za preliminarnu odluku Sudu Europske unije;

| AB. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 14. prosinca 2018. pozvala mađarskog predsjednika da vrati zakonodavni paket o upravnim sudovima u mađarski parlament; budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 19. ožujka 2019. o Zakonu o upravnim sudovima i Zakonu o stupanju na snagu Zakona o upravnim sudovima i određenih prijelaznih pravila navela da se velik nedostatak usvojenog organizacijskog modela i modela upravljanja za upravne sudove sastoji u tome što su vrlo široke ovlasti koncentrirane u rukama maloga broja dionika i ne postoje učinkovit sustav provjere i ravnoteže za protutežu tim ovlastima; |
| --- | --- |

AB.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 14. prosinca 2018. pozvala mađarskog predsjednika da vrati zakonodavni paket o upravnim sudovima u mađarski parlament; budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 19. ožujka 2019. o Zakonu o upravnim sudovima i Zakonu o stupanju na snagu Zakona o upravnim sudovima i određenih prijelaznih pravila navela da se velik nedostatak usvojenog organizacijskog modela i modela upravljanja za upravne sudove sastoji u tome što su vrlo široke ovlasti koncentrirane u rukama maloga broja dionika i ne postoje učinkovit sustav provjere i ravnoteže za protutežu tim ovlastima;

| AC. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. napomenula da je niz reformi pravosuđa u Mađarskoj tijekom desetih godina 20. stoljeća izazvao zabrinutost zbog njihovih učinaka na neovisnost pravosuđa, a u sustavu redovnih sudova izražene su nedoumice u pogledu djelotvornosti nadzora koji Državno sudbeno vijeće provodi nad predsjednikom Državnog sudbenog ureda nakon nedavnih nepravilnosti uočenih u odnosu između tih pravosudnih institucija u vezi s postupcima imenovanja; budući da, iako pozdravlja nedavne izmjene izvornog zakonodavstva o upravnim sudovima kao odgovor na mišljenje Venecijanske komisije, povjerenica nije uvjerena da su te izmjene bile dovoljne za rješavanje ozbiljnih problema koje je utvrdila Venecijanska komisija; |
| --- | --- |

AC.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. napomenula da je niz reformi pravosuđa u Mađarskoj tijekom desetih godina 20. stoljeća izazvao zabrinutost zbog njihovih učinaka na neovisnost pravosuđa, a u sustavu redovnih sudova izražene su nedoumice u pogledu djelotvornosti nadzora koji Državno sudbeno vijeće provodi nad predsjednikom Državnog sudbenog ureda nakon nedavnih nepravilnosti uočenih u odnosu između tih pravosudnih institucija u vezi s postupcima imenovanja; budući da, iako pozdravlja nedavne izmjene izvornog zakonodavstva o upravnim sudovima kao odgovor na mišljenje Venecijanske komisije, povjerenica nije uvjerena da su te izmjene bile dovoljne za rješavanje ozbiljnih problema koje je utvrdila Venecijanska komisija;

| AD. | budući da je mađarski parlament 2019. odlučio odgoditi stupanje na snagu zakonodavnog paketa o upravnim sudovima, a Vlada je izjavila da je odustala od ideje uvođenja zasebnih upravnih sudova; budući da je nekoliko važnih elemenata tog paketa uvedeno nizom zakonodavnih izmjena donesenih od 2019. do 2021.; |
| --- | --- |

AD.

budući da je mađarski parlament 2019. odlučio odgoditi stupanje na snagu zakonodavnog paketa o upravnim sudovima, a Vlada je izjavila da je odustala od ideje uvođenja zasebnih upravnih sudova; budući da je nekoliko važnih elemenata tog paketa uvedeno nizom zakonodavnih izmjena donesenih od 2019. do 2021.;

| AE. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 28. studenoga 2019. pozvala mađarski parlament da izmijeni zakon koji utječe na neovisnost pravosuđa; budući da povjerenica smatra da odredbe kojima se otvara mogućnost da upravna tijela podnesu ustavne tužbe nakon nepovoljnih presuda redovnih sudova izazivaju zabrinutost u pogledu poštovanja jamstava o poštenom suđenju za pojedinačnog podnositelja pritužbe te da, zajedno s predloženim izmjenama u pogledu kvalifikacija i imenovanja sudaca te ujednačenosti sudske prakse, zakonodavne mjere također predstavljaju rizik od smanjenja neovisnosti pojedinih sudaca u provođenju njihovih temeljnih dužnosti i stvaranja prekomjernih hijerarhija unutar pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

AE.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 28. studenoga 2019. pozvala mađarski parlament da izmijeni zakon koji utječe na neovisnost pravosuđa; budući da povjerenica smatra da odredbe kojima se otvara mogućnost da upravna tijela podnesu ustavne tužbe nakon nepovoljnih presuda redovnih sudova izazivaju zabrinutost u pogledu poštovanja jamstava o poštenom suđenju za pojedinačnog podnositelja pritužbe te da, zajedno s predloženim izmjenama u pogledu kvalifikacija i imenovanja sudaca te ujednačenosti sudske prakse, zakonodavne mjere također predstavljaju rizik od smanjenja neovisnosti pojedinih sudaca u provođenju njihovih temeljnih dužnosti i stvaranja prekomjernih hijerarhija unutar pravosudnog sustava;

| AF. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 16. listopada 2021. o izmjenama Zakona o organizaciji i upravljanju sudovima te Zakona o pravnom statusu i plaći sudaca, koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020., ponovila preporuke iznesene o ulozi predsjednika Državnog sudbenog ureda koje je prvobitno iznijela u mišljenju iz 2012., a koje nisu provedene; budući da je Venecijanska komisija preporučila i uspostavu jasnih, transparentnih i predvidljivih uvjeta za upućene suce koji će preuzeti višu dužnost nakon razdoblja upućivanja; budući da je Venecijanska komisija iznijela nekoliko preporuka u vezi s dodjelom predmeta, ovlastima predsjednika Vrhovnog suda da poveća broj članova žalbenih vijeća, odlukama o ujednačenosti i sastavom vijeća u postupku podnošenja pritužbi u vezi s ujednačenošću; budući da je Venecijanska komisija također primijetila da bi sustav imenovanja predsjednika Vrhovnog suda, uveden izmjenama iz 2019., mogao dovesti do ozbiljnih rizika od politizacije i imati važne posljedice za neovisnost pravosuđa ili percepciju javnosti o njemu, s obzirom na ključnu ulogu tog položaja u pravosudnom sustavu; |
| --- | --- |

AF.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 16. listopada 2021. o izmjenama Zakona o organizaciji i upravljanju sudovima te Zakona o pravnom statusu i plaći sudaca, koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020., ponovila preporuke iznesene o ulozi predsjednika Državnog sudbenog ureda koje je prvobitno iznijela u mišljenju iz 2012., a koje nisu provedene; budući da je Venecijanska komisija preporučila i uspostavu jasnih, transparentnih i predvidljivih uvjeta za upućene suce koji će preuzeti višu dužnost nakon razdoblja upućivanja; budući da je Venecijanska komisija iznijela nekoliko preporuka u vezi s dodjelom predmeta, ovlastima predsjednika Vrhovnog suda da poveća broj članova žalbenih vijeća, odlukama o ujednačenosti i sastavom vijeća u postupku podnošenja pritužbi u vezi s ujednačenošću; budući da je Venecijanska komisija također primijetila da bi sustav imenovanja predsjednika Vrhovnog suda, uveden izmjenama iz 2019., mogao dovesti do ozbiljnih rizika od politizacije i imati važne posljedice za neovisnost pravosuđa ili percepciju javnosti o njemu, s obzirom na ključnu ulogu tog položaja u pravosudnom sustavu;

| AG. | budući da je GRECO u svojem drugom privremenom izvješću o sukladnosti, usvojenom 25. rujna 2020., naveo da nije zabilježen daljnji napredak u pogledu sudaca i triju preostalih neprovedenih preporuka o njima te da su nalazi GRECO-a o ovlastima predsjednika Državnog sudbenog ureda (u pogledu postupka imenovanja ili promicanja kandidata za sudačke položaje kao i u pogledu postupka preraspodjele sudaca) i dalje od posebne važnosti; budući da je, kad je riječ o državnim odvjetnicima, GRECO pozdravio stupanje na snagu zakonodavnih izmjena kojima je sudjelovanje stegovnog povjerenika u stegovnim postupcima postalo obvezno, ali nije mogao potvrditi je li provedena njegova preporuka br. 17 (stegovni postupci koji se odnose na državne odvjetnike) ili nije; budući da nije postignut napredak u pogledu produljenja mandata glavnog državnog odvjetnika, širokog imuniteta državnih odvjetnika i izrade kriterija prema kojima će se određivati u kojim se slučajevima podređenim državnim odvjetnicima mogu oduzeti predmeti; |
| --- | --- |

AG.

budući da je GRECO u svojem drugom privremenom izvješću o sukladnosti, usvojenom 25. rujna 2020., naveo da nije zabilježen daljnji napredak u pogledu sudaca i triju preostalih neprovedenih preporuka o njima te da su nalazi GRECO-a o ovlastima predsjednika Državnog sudbenog ureda (u pogledu postupka imenovanja ili promicanja kandidata za sudačke položaje kao i u pogledu postupka preraspodjele sudaca) i dalje od posebne važnosti; budući da je, kad je riječ o državnim odvjetnicima, GRECO pozdravio stupanje na snagu zakonodavnih izmjena kojima je sudjelovanje stegovnog povjerenika u stegovnim postupcima postalo obvezno, ali nije mogao potvrditi je li provedena njegova preporuka br. 17 (stegovni postupci koji se odnose na državne odvjetnike) ili nije; budući da nije postignut napredak u pogledu produljenja mandata glavnog državnog odvjetnika, širokog imuniteta državnih odvjetnika i izrade kriterija prema kojima će se određivati u kojim se slučajevima podređenim državnim odvjetnicima mogu oduzeti predmeti;

| AH. | budući da je posebni izvjestitelj UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika u svojoj komunikaciji upućenoj mađarskoj Vladi od 15. travnja 2021. izrazio mišljenje da se imenovanje predsjednika Vrhovnog suda može smatrati napadom na neovisnost pravosuđa i pokušajem da se sudstvo podvrgne volji zakonodavne vlasti, čime se krši načelo diobe vlasti; budući da je posebni izvjestitelj također naglasio posebno zabrinjavajuću činjenicu da je predsjednik Vrhovnog suda izabran unatoč očitom prigovoru Državnog sudbenog vijeća te napomenuo da se odluka o zanemarivanju negativnog mišljenja Državnog sudbenog vijeća može protumačiti kao politička izjava vladajuće većine; budući da je, prema mišljenju posebnog izvjestitelja, glavni učinak reformi pravosudnog sustava, ako ne i glavni cilj, bio da se oteža ustavom zajamčeno načelo neovisnosti pravosuđa i da se zakonodavnoj i izvršnoj vlasti omogući upletanje u sudovanje; |
| --- | --- |

AH.

budući da je posebni izvjestitelj UN-a za neovisnost sudaca i odvjetnika u svojoj komunikaciji upućenoj mađarskoj Vladi od 15. travnja 2021. izrazio mišljenje da se imenovanje predsjednika Vrhovnog suda može smatrati napadom na neovisnost pravosuđa i pokušajem da se sudstvo podvrgne volji zakonodavne vlasti, čime se krši načelo diobe vlasti; budući da je posebni izvjestitelj također naglasio posebno zabrinjavajuću činjenicu da je predsjednik Vrhovnog suda izabran unatoč očitom prigovoru Državnog sudbenog vijeća te napomenuo da se odluka o zanemarivanju negativnog mišljenja Državnog sudbenog vijeća može protumačiti kao politička izjava vladajuće većine; budući da je, prema mišljenju posebnog izvjestitelja, glavni učinak reformi pravosudnog sustava, ako ne i glavni cilj, bio da se oteža ustavom zajamčeno načelo neovisnosti pravosuđa i da se zakonodavnoj i izvršnoj vlasti omogući upletanje u sudovanje;

| AI. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 2. prosinca 2021. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presuda Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) u predmetu Gazsó group protiv Mađarske podsjetio na to da se dotična skupina predmeta odnosila na strukturni problem prekomjernog trajanja građanskih, kaznenih i upravnih postupaka i nedostatka učinkovitih nacionalnih pravnih lijekova; budući da je Odbor ministara sa zadovoljstvom primio na znanje usvajanje prijedloga zakona kojim se uvodi kompenzacijski pravni lijek za pretjerano duge građanske postupke, ali je odlučno pozvao vlasti da osiguraju njegovu usklađenost s Europskom konvencijom o ljudskim pravima; budući da je, s obzirom na važnost tog pitanja, njegovu tehničku prirodu i istek roka koji je ESLJP odredio u svojoj pilot-presudi za 16. listopada 2016., Odbor ministara odlučno pozvao vlasti da istraže sve moguće načine za ubrzanje planiranja; |
| --- | --- |

AI.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 2. prosinca 2021. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presuda Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) u predmetu Gazsó group protiv Mađarske podsjetio na to da se dotična skupina predmeta odnosila na strukturni problem prekomjernog trajanja građanskih, kaznenih i upravnih postupaka i nedostatka učinkovitih nacionalnih pravnih lijekova; budući da je Odbor ministara sa zadovoljstvom primio na znanje usvajanje prijedloga zakona kojim se uvodi kompenzacijski pravni lijek za pretjerano duge građanske postupke, ali je odlučno pozvao vlasti da osiguraju njegovu usklađenost s Europskom konvencijom o ljudskim pravima; budući da je, s obzirom na važnost tog pitanja, njegovu tehničku prirodu i istek roka koji je ESLJP odredio u svojoj pilot-presudi za 16. listopada 2016., Odbor ministara odlučno pozvao vlasti da istraže sve moguće načine za ubrzanje planiranja;

| AJ. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj privremenoj odluci od 9. ožujka 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Baka protiv Mađarske odlučno pozvao vlasti da pojačaju napore kako bi u bliskoj suradnji s tajništvom Odbora ministara pronašli načine za uvođenje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da odluka mađarskog parlamenta o opozivu predsjednika Vrhovnog suda bude podložna djelotvornom nadzoru neovisnog pravosudnog tijela u skladu sa sudskom praksom ESLJP-a; budući da je Odbor ministara također ponovno podsjetio na preuzetu obvezu vlasti da ocijene nacionalno zakonodavstvo o položaju sudaca i upravljanju sudovima te ih je pozvao da predstave zaključke svoje evaluacije, uključujući jamstva i zaštitne mjere kojima se suci štite od neopravdanog uplitanja, kako bi se Odboru ministara omogućilo da provede cjelovitu procjenu o tome jesu li uklonjene zabrinutosti u vezi s „odvraćajućim učinkom” na slobodu izražavanja sudaca koje su se pojavile zbog kršenja koja su se dogodila u tim predmetima; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj privremenoj odluci od 9. ožujka 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Baka protiv Mađarske odlučno pozvao vlasti da pojačaju napore kako bi u bliskoj suradnji s tajništvom Odbora ministara pronašli načine za uvođenje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da odluka mađarskog parlamenta o opozivu predsjednika Vrhovnog suda bude podložna djelotvornom nadzoru neovisnog pravosudnog tijela u skladu sa sudskom praksom ESLJP-a; budući da je Odbor ministara također ponovno podsjetio na preuzetu obvezu vlasti da ocijene nacionalno zakonodavstvo o položaju sudaca i upravljanju sudovima te ih je pozvao da predstave zaključke svoje evaluacije, uključujući jamstva i zaštitne mjere kojima se suci štite od neopravdanog uplitanja, kako bi se Odboru ministara omogućilo da provede cjelovitu procjenu o tome jesu li uklonjene zabrinutosti u vezi s „odvraćajućim učinkom” na slobodu izražavanja sudaca koje su se pojavile zbog kršenja koja su se dogodila u tim predmetima;

| AK. | budući da Mađarska zauzima 69. od 139 mjesta prema indeksu vladavine prava za 2021. godinu Svjetskog projekta pravde (pala je za dva mjesta u odnosu na prethodnu godinu) te posljednje mjesto (31. od ukupno 31 zemlje) u regijama EU-a, Europskog udruženja slobodne trgovine i Sjeverne Amerike; |
| --- | --- |

AK.

budući da Mađarska zauzima 69. od 139 mjesta prema indeksu vladavine prava za 2021. godinu Svjetskog projekta pravde (pala je za dva mjesta u odnosu na prethodnu godinu) te posljednje mjesto (31. od ukupno 31 zemlje) u regijama EU-a, Europskog udruženja slobodne trgovine i Sjeverne Amerike;

Korupcija i sukobi interesa

| AL. | budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da je odgođena provedba većine mjera u okviru strategije za borbu protiv korupcije za razdoblje 2020. – 2022. i da nije najavljena nova strategija te da su i dalje prisutni nedostaci u pogledu lobiranja i „rotirajućih vrata”, kao i financiranja političkih stranaka i kampanja; budući da su neovisni mehanizmi kontrole i dalje nedostatni za otkrivanje korupcije te da i dalje postoji zabrinutost zbog nedostatka sustavnih provjera i nedovoljnog nadzora imovinskih kartica i izjava o financijskim interesima, kao i zbog nedostatka pravila o sukobu interesa za zaklade od javnog interesa; budući da manjak jasnih rezultata u pogledu istraga optužbi za korupciju koje se odnose na visoke dužnosnike i njihov najuži krug i dalje predstavlja razlog za zabrinutost, iako su otvoreni neki novi predmeti u pogledu korupcije na visokoj razini; budući da nedostatak sudskog preispitivanja odluka o neprovođenju istrage i kaznenog progona korupcije i dalje predstavlja razlog za zabrinutost, posebno u okruženju u kojem se rizici povezani s klijentelizmom, pogodovanjem i nepotizmom u javnoj upravi visoke razine i dalje ne rješavaju; |
| --- | --- |

AL.

budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da je odgođena provedba većine mjera u okviru strategije za borbu protiv korupcije za razdoblje 2020. – 2022. i da nije najavljena nova strategija te da su i dalje prisutni nedostaci u pogledu lobiranja i „rotirajućih vrata”, kao i financiranja političkih stranaka i kampanja; budući da su neovisni mehanizmi kontrole i dalje nedostatni za otkrivanje korupcije te da i dalje postoji zabrinutost zbog nedostatka sustavnih provjera i nedovoljnog nadzora imovinskih kartica i izjava o financijskim interesima, kao i zbog nedostatka pravila o sukobu interesa za zaklade od javnog interesa; budući da manjak jasnih rezultata u pogledu istraga optužbi za korupciju koje se odnose na visoke dužnosnike i njihov najuži krug i dalje predstavlja razlog za zabrinutost, iako su otvoreni neki novi predmeti u pogledu korupcije na visokoj razini; budući da nedostatak sudskog preispitivanja odluka o neprovođenju istrage i kaznenog progona korupcije i dalje predstavlja razlog za zabrinutost, posebno u okruženju u kojem se rizici povezani s klijentelizmom, pogodovanjem i nepotizmom u javnoj upravi visoke razine i dalje ne rješavaju;

| AM. | budući da je Komisija u svojim odgovorima na pitanja za pisani odgovor koja joj je uputio povjerenik Hahn za saslušanje održano 11. studenoga 2019. o davanju razrješnice Komisiji za 2018. navela da su za razdoblje 2014. – 2020. paušalni financijski ispravci u Mađarskoj prihvaćeni i provedeni nakon horizontalne revizije javne nabave u kojoj su utvrđeni ozbiljni nedostaci u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole u vezi s kontrolom postupaka javne nabave; |
| --- | --- |

AM.

budući da je Komisija u svojim odgovorima na pitanja za pisani odgovor koja joj je uputio povjerenik Hahn za saslušanje održano 11. studenoga 2019. o davanju razrješnice Komisiji za 2018. navela da su za razdoblje 2014. – 2020. paušalni financijski ispravci u Mađarskoj prihvaćeni i provedeni nakon horizontalne revizije javne nabave u kojoj su utvrđeni ozbiljni nedostaci u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole u vezi s kontrolom postupaka javne nabave;

| AN. | budući da je Vijeće u svojoj preporuci od 12. srpnja 2022. o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2022. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2022. preporučilo Mađarskoj poduzimanje mjera za jačanje okvira za borbu protiv korupcije, među ostalim poboljšavanjem napora državnih odvjetnika i pristupa javnim informacijama, odnosno jačanje neovisnosti pravosuđa i poboljšanje kvalitete i transparentnosti postupka donošenja odluka putem djelotvornog socijalnog dijaloga, suradnje s drugim dionicima i redovitih procjena učinka, kao i za poboljšanje konkurencije u javnoj nabavi; |
| --- | --- |

AN.

budući da je Vijeće u svojoj preporuci od 12. srpnja 2022. o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2022. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2022. preporučilo Mađarskoj poduzimanje mjera za jačanje okvira za borbu protiv korupcije, među ostalim poboljšavanjem napora državnih odvjetnika i pristupa javnim informacijama, odnosno jačanje neovisnosti pravosuđa i poboljšanje kvalitete i transparentnosti postupka donošenja odluka putem djelotvornog socijalnog dijaloga, suradnje s drugim dionicima i redovitih procjena učinka, kao i za poboljšanje konkurencije u javnoj nabavi;

| AO. | budući da je 10. lipnja 2021. Europski ured za borbu protiv prijevara u svojem izvješću o radu za 2020. naveo da je preporučio da Komisija zatraži povrat u visini od 2,2 % plaćanja izvršenih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj za razdoblje 2016. – 2020.; budući da je to najviši postotak plaćanja čiji povrat treba osigurati među svim državama članicama i da je znatno veći od prosjeka od 0,29 %; budući da je počinjena prijevara u vezi s razvojnim sredstvima EU-a dodijeljenim Mađarskoj; budući da je, uz visoku razinu korupcije, došlo do porasta socijalne nejednakosti i siromaštva, što dovodi do velike nesigurnosti među stanovništvom, ali i predstavlja kršenje temeljnih prava; |
| --- | --- |

AO.

budući da je 10. lipnja 2021. Europski ured za borbu protiv prijevara u svojem izvješću o radu za 2020. naveo da je preporučio da Komisija zatraži povrat u visini od 2,2 % plaćanja izvršenih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj za razdoblje 2016. – 2020.; budući da je to najviši postotak plaćanja čiji povrat treba osigurati među svim državama članicama i da je znatno veći od prosjeka od 0,29 %; budući da je počinjena prijevara u vezi s razvojnim sredstvima EU-a dodijeljenim Mađarskoj; budući da je, uz visoku razinu korupcije, došlo do porasta socijalne nejednakosti i siromaštva, što dovodi do velike nesigurnosti među stanovništvom, ali i predstavlja kršenje temeljnih prava;

| AP. | budući da je u studenom 2021. Komisija Mađarskoj uputila pismo u kojem ističe probleme u pogledu neovisnosti pravosuđa, neučinkovitog progona korupcije i nedostataka u javnoj nabavi koji bi mogli predstavljati rizik za financijske interese EU-a; budući da je Komisija u svojem pismu opisala sustavne probleme i nedostatak odgovornosti za korupciju te mađarskim vlastima postavila 16 konkretnih pitanja o temama kao što su sukob interesa, korisnici sredstava EU-a i jamstva sudskog preispitivanja koje provode neovisni sudovi; budući da je Komisija unatoč tim zabrinutostima odgodila primjenu Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (10) do travnja 2022.; |
| --- | --- |

AP.

budući da je u studenom 2021. Komisija Mađarskoj uputila pismo u kojem ističe probleme u pogledu neovisnosti pravosuđa, neučinkovitog progona korupcije i nedostataka u javnoj nabavi koji bi mogli predstavljati rizik za financijske interese EU-a; budući da je Komisija u svojem pismu opisala sustavne probleme i nedostatak odgovornosti za korupciju te mađarskim vlastima postavila 16 konkretnih pitanja o temama kao što su sukob interesa, korisnici sredstava EU-a i jamstva sudskog preispitivanja koje provode neovisni sudovi; budući da je Komisija unatoč tim zabrinutostima odgodila primjenu Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (10) do travnja 2022.;

| AQ. | budući da je 5. travnja 2022. predsjednica Komisije objavila da je povjerenik za proračun i administraciju Johannes Hahn obavijestio mađarske vlasti o planovima Komisije da prijeđe na sljedeći korak i službeno pokrene Uredbu o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, uglavnom zbog zabrinutosti u pogledu korupcije; budući da je Komisija konačno pokrenula službeni postupak protiv Mađarske u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava izdavanjem pisane obavijesti 27. travnja 2022.; budući da je Komisija 20. srpnja 2022. odlučila obavijestiti Mađarsku o svojoj namjeri da podnese prijedlog provedbene odluke Vijeća i pruži joj priliku da dostavi svoje primjedbe; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je 5. travnja 2022. predsjednica Komisije objavila da je povjerenik za proračun i administraciju Johannes Hahn obavijestio mađarske vlasti o planovima Komisije da prijeđe na sljedeći korak i službeno pokrene Uredbu o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, uglavnom zbog zabrinutosti u pogledu korupcije; budući da je Komisija konačno pokrenula službeni postupak protiv Mađarske u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava izdavanjem pisane obavijesti 27. travnja 2022.; budući da je Komisija 20. srpnja 2022. odlučila obavijestiti Mađarsku o svojoj namjeri da podnese prijedlog provedbene odluke Vijeća i pruži joj priliku da dostavi svoje primjedbe;

| AR. | budući da je Komisija 6. travnja 2022. odlučila poslati Mađarskoj dodatnu službenu opomenu kako bi osigurala ispravno prenošenje u nacionalno zakonodavstvo Direktive 2014/24/EU o javnoj nabavi (11), Direktive 2014/23/EU o dodjeli ugovorâ o koncesiji (12) i Direktive 2014/25/EU o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (13); budući da, prema Komisiji, mađarsko pravo omogućuje širu primjenu iznimaka u pogledu sigurnosnih razloga i ugovora subvencioniranih poreznim olakšicama te da navedene iznimke dovode do šireg isključivanja ugovorâ iz obveza temeljenih na pravu EU-a; budući da, osim toga, Komisija smatra da su izmjene mađarskog Zakona o rudarstvu, kojima se predviđa mogućnost dodjele koncesija za rudarenje bez transparentnih postupaka javne nabave, u suprotnosti s načelom transparentnosti; |
| --- | --- |

AR.

budući da je Komisija 6. travnja 2022. odlučila poslati Mađarskoj dodatnu službenu opomenu kako bi osigurala ispravno prenošenje u nacionalno zakonodavstvo Direktive 2014/24/EU o javnoj nabavi (11), Direktive 2014/23/EU o dodjeli ugovorâ o koncesiji (12) i Direktive 2014/25/EU o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (13); budući da, prema Komisiji, mađarsko pravo omogućuje širu primjenu iznimaka u pogledu sigurnosnih razloga i ugovora subvencioniranih poreznim olakšicama te da navedene iznimke dovode do šireg isključivanja ugovorâ iz obveza temeljenih na pravu EU-a; budući da, osim toga, Komisija smatra da su izmjene mađarskog Zakona o rudarstvu, kojima se predviđa mogućnost dodjele koncesija za rudarenje bez transparentnih postupaka javne nabave, u suprotnosti s načelom transparentnosti;

| AS. | budući da je Komisija 19. svibnja 2022. odlučila poslati Mađarskoj službenu opomenu u vezi s nepravilnim prenošenjem Direktive (EU) 2017/1371 o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (14); |
| --- | --- |

AS.

budući da je Komisija 19. svibnja 2022. odlučila poslati Mađarskoj službenu opomenu u vezi s nepravilnim prenošenjem Direktive (EU) 2017/1371 o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (14);

| AT. | budući da je Skupina država protiv korupcije Vijeća Europe (GRECO) u svojem drugom privremenom izvješću o sukladnosti, usvojenom 25. rujna 2020., napomenula da je Mađarska na zadovoljavajući način provela samo pet od 18 preporuka iz izvješća o ocjeni o četvrtoj seriji, odnosno da je na zadovoljavajući način postupila s njima, te je zaključila da je općenito niska razina usklađenosti s preporukama i dalje „općenito nezadovoljavajuća”; |
| --- | --- |

AT.

budući da je Skupina država protiv korupcije Vijeća Europe (GRECO) u svojem drugom privremenom izvješću o sukladnosti, usvojenom 25. rujna 2020., napomenula da je Mađarska na zadovoljavajući način provela samo pet od 18 preporuka iz izvješća o ocjeni o četvrtoj seriji, odnosno da je na zadovoljavajući način postupila s njima, te je zaključila da je općenito niska razina usklađenosti s preporukama i dalje „općenito nezadovoljavajuća”;

| AU. | budući da je Mađarska odlučila da neće sudjelovati u pojačanoj suradnji u svrhu osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja ni u pojačanoj suradnji među državnim odvjetnicima EU-a; |
| --- | --- |

AU.

budući da je Mađarska odlučila da neće sudjelovati u pojačanoj suradnji u svrhu osnivanja Ureda europskog javnog tužitelja ni u pojačanoj suradnji među državnim odvjetnicima EU-a;

| AV. | budući da je Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline UNESCO-a u svojem tehničkom preispitivanju izvješća o stanju očuvanosti za mađarsku komponentu prekograničnog objekta svjetske baštine „kulturni krajolik Fertö/Neusiedlersee”, sastavljenom u svibnju 2021., zaključilo da bi projekt kompleksa Sopron Fertö Lake Resort u prezentiranoj veličini i u prezentiranom obliku ugrozio autentičnost i cjelovitost prekograničnog objekta svjetske baštine; |
| --- | --- |

AV.

budući da je Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline UNESCO-a u svojem tehničkom preispitivanju izvješća o stanju očuvanosti za mađarsku komponentu prekograničnog objekta svjetske baštine „kulturni krajolik Fertö/Neusiedlersee”, sastavljenom u svibnju 2021., zaključilo da bi projekt kompleksa Sopron Fertö Lake Resort u prezentiranoj veličini i u prezentiranom obliku ugrozio autentičnost i cjelovitost prekograničnog objekta svjetske baštine;

| AW. | budući da se Mađarska nalazi na 73. mjestu od 180 zemalja i područja obuhvaćenih Indeksom percepcije korupcije za 2021. organizacije Transparency International (što predstavlja pad za jedno mjesto u usporedbi s prethodnom godinom) i da od 2012. konstantno zauzima sve niže mjesto na toj ljestvici; |
| --- | --- |

AW.

budući da se Mađarska nalazi na 73. mjestu od 180 zemalja i područja obuhvaćenih Indeksom percepcije korupcije za 2021. organizacije Transparency International (što predstavlja pad za jedno mjesto u usporedbi s prethodnom godinom) i da od 2012. konstantno zauzima sve niže mjesto na toj ljestvici;

Privatnost i zaštita podataka

| AX. | budući da je u izvješću o posjetu nakon posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Budimpešti od 29. rujna do 1. listopada 2021. izražena zabrinutost zbog manjka zaštitnih mjera za nadzor u postojećem zakonodavstvu te nedostatka stvarnih sustava provjere i ravnoteže kao i pravnih lijekova; budući da je zabrinutost izražena i zbog navodne uporabe špijunskog softvera Pegasus kojeg je razvio NSO Group i većeg nadzora države nad aktivistima, novinarima, odvjetnicima i političarima; |
| --- | --- |

AX.

budući da je u izvješću o posjetu nakon posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Budimpešti od 29. rujna do 1. listopada 2021. izražena zabrinutost zbog manjka zaštitnih mjera za nadzor u postojećem zakonodavstvu te nedostatka stvarnih sustava provjere i ravnoteže kao i pravnih lijekova; budući da je zabrinutost izražena i zbog navodne uporabe špijunskog softvera Pegasus kojeg je razvio NSO Group i većeg nadzora države nad aktivistima, novinarima, odvjetnicima i političarima;

| AY. | budući da je istraživački portal Direkt36 u srpnju 2021. na temelju podataka dobivenih iz jedne objavljene baze podataka otkrio da je oko 300 mađarskih građana, uključujući nezavisne novinare, vlasnike medija, odvjetnike, političare, poslovne ljude koji su kritizirali Vladu i bivše državne službenike, bilo bez svojeg znanja nadzirano špijunskim softverom Pegasus u razdoblju 2018. – 2021.; budući da je Europski nadzornik za zaštitu podataka u svojim uvodnim napomenama o modernom špijunskom softveru, objavljenim 15. veljače 2022., zaključio da raširena uporaba visokonaprednog špijunskog softvera kao što je Pegasus može dovesti do nezapamćenih rizika i nezapamćene štete ne samo za temeljna prava i slobode nego i za demokraciju i vladavinu prava, naveo niz koraka i mjera za sprečavanje nezakonite uporabe špijunskog softvera te ustvrdio da bi zabrana razvoja špijunskog softvera s kapacitetom kakvim se odlikuje Pegasus i njegovog uvođenja u Uniji bila najučinkovitija opcija za zaštitu temeljnih prava i sloboda; budući da provladini mediji u Mađarskoj nisu gotovo uopće izvještavali o Pegasusu; |
| --- | --- |

AY.

budući da je istraživački portal Direkt36 u srpnju 2021. na temelju podataka dobivenih iz jedne objavljene baze podataka otkrio da je oko 300 mađarskih građana, uključujući nezavisne novinare, vlasnike medija, odvjetnike, političare, poslovne ljude koji su kritizirali Vladu i bivše državne službenike, bilo bez svojeg znanja nadzirano špijunskim softverom Pegasus u razdoblju 2018. – 2021.; budući da je Europski nadzornik za zaštitu podataka u svojim uvodnim napomenama o modernom špijunskom softveru, objavljenim 15. veljače 2022., zaključio da raširena uporaba visokonaprednog špijunskog softvera kao što je Pegasus može dovesti do nezapamćenih rizika i nezapamćene štete ne samo za temeljna prava i slobode nego i za demokraciju i vladavinu prava, naveo niz koraka i mjera za sprečavanje nezakonite uporabe špijunskog softvera te ustvrdio da bi zabrana razvoja špijunskog softvera s kapacitetom kakvim se odlikuje Pegasus i njegovog uvođenja u Uniji bila najučinkovitija opcija za zaštitu temeljnih prava i sloboda; budući da provladini mediji u Mađarskoj nisu gotovo uopće izvještavali o Pegasusu;

| AZ. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 9. ožujka 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Szabó i Vissy protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosi na povredu prava podnositelja zahtjeva na poštovanje njihova privatnog i obiteljskog života te njihove korespondencije zbog mađarskog zakonodavstva o mjerama tajnog nadzora povezanima s pitanjem nacionalne sigurnosti, pri čemu je nedostajalo dovoljno preciznih, djelotvornih i sveobuhvatnih zaštitnih mjera za naređivanje tih mjera, njihovo izvršavanje i moguće pravne lijekove; budući da je Odbor ministara nadalje naglasio da bi se tajni nadzor trebao smatrati vrlo nametljivim činom koji može ometati pravo na slobodu izražavanja i pravo na privatnost te ugroziti temelje demokratskog društva, podsjećajući pritom na to da su vlasti, reagirajući na presudu ESLJP-a, 2017. godine najavile da treba provesti zakonodavnu reformu; budući da je Odbor ministara s ozbiljnom zabrinutošću primijetio da je zakonodavni postupak još bio u preliminarnoj fazi i da vlasti nisu predstavile nikakve druge bitne događaje te je stoga odlučno pozvao vlasti da hitno donesu mjere koje su potrebne kako bi se nacionalno zakonodavstvo u potpunosti uskladilo sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima, odrede rokove za zakonodavni postupak i predstave nacrt zakonodavnog prijedloga odboru; |
| --- | --- |

AZ.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 9. ožujka 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Szabó i Vissy protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosi na povredu prava podnositelja zahtjeva na poštovanje njihova privatnog i obiteljskog života te njihove korespondencije zbog mađarskog zakonodavstva o mjerama tajnog nadzora povezanima s pitanjem nacionalne sigurnosti, pri čemu je nedostajalo dovoljno preciznih, djelotvornih i sveobuhvatnih zaštitnih mjera za naređivanje tih mjera, njihovo izvršavanje i moguće pravne lijekove; budući da je Odbor ministara nadalje naglasio da bi se tajni nadzor trebao smatrati vrlo nametljivim činom koji može ometati pravo na slobodu izražavanja i pravo na privatnost te ugroziti temelje demokratskog društva, podsjećajući pritom na to da su vlasti, reagirajući na presudu ESLJP-a, 2017. godine najavile da treba provesti zakonodavnu reformu; budući da je Odbor ministara s ozbiljnom zabrinutošću primijetio da je zakonodavni postupak još bio u preliminarnoj fazi i da vlasti nisu predstavile nikakve druge bitne događaje te je stoga odlučno pozvao vlasti da hitno donesu mjere koje su potrebne kako bi se nacionalno zakonodavstvo u potpunosti uskladilo sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima, odrede rokove za zakonodavni postupak i predstave nacrt zakonodavnog prijedloga odboru;

Sloboda izražavanja, uključujući pluralizam medija

| BA. | budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da je potrebno ojačati funkcionalnu neovisnost i djelotvornost Agencije za medije te da se kontinuiranim usmjeravanjem znatnog opsega državnog oglašavanja na provladine medije stvaraju nejednaki uvjeti u medijskom okruženju; budući da javni mediji djeluju u složenom institucionalnom sustavu, uz prisutnu zabrinutost zbog njihove uredničke i financijske neovisnosti, te da se medijski djelatnici i dalje suočavaju s izazovima u izvršavanju svojih aktivnosti, među kojima je i praćenje istraživačkih novinara; budući da je pristup javnim informacijama i dalje otežan zbog proglašenog stanja opasnosti; |
| --- | --- |

BA.

budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da je potrebno ojačati funkcionalnu neovisnost i djelotvornost Agencije za medije te da se kontinuiranim usmjeravanjem znatnog opsega državnog oglašavanja na provladine medije stvaraju nejednaki uvjeti u medijskom okruženju; budući da javni mediji djeluju u složenom institucionalnom sustavu, uz prisutnu zabrinutost zbog njihove uredničke i financijske neovisnosti, te da se medijski djelatnici i dalje suočavaju s izazovima u izvršavanju svojih aktivnosti, među kojima je i praćenje istraživačkih novinara; budući da je pristup javnim informacijama i dalje otežan zbog proglašenog stanja opasnosti;

| BB. | budući da je Komisija 15. srpnja 2022. odlučila uputiti predmet protiv Mađarske Sudu Europske unije zbog kršenja telekomunikacijskih pravila EU-a zbog odluke mađarskog Vijeća za medije da se na temelju vrlo upitnih razloga odbije zahtjev postaje Klubrádió za uporabu radiofrekvencijskog spektra; budući da je Komisija zaključila da je odbijanje mađarskog Vijeća za medije da produlji prava radijske postaje Klubrádió bilo nerazmjerno i netransparentno te da je mađarsko nacionalno zakonodavstvo o medijima u tom konkretnom slučaju primijenjeno na diskriminirajući način, čime se krši Direktiva (EU) 2018/1972 o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (15) i sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

BB.

budući da je Komisija 15. srpnja 2022. odlučila uputiti predmet protiv Mađarske Sudu Europske unije zbog kršenja telekomunikacijskih pravila EU-a zbog odluke mađarskog Vijeća za medije da se na temelju vrlo upitnih razloga odbije zahtjev postaje Klubrádió za uporabu radiofrekvencijskog spektra; budući da je Komisija zaključila da je odbijanje mađarskog Vijeća za medije da produlji prava radijske postaje Klubrádió bilo nerazmjerno i netransparentno te da je mađarsko nacionalno zakonodavstvo o medijima u tom konkretnom slučaju primijenjeno na diskriminirajući način, čime se krši Direktiva (EU) 2018/1972 o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (15) i sloboda izražavanja;

| BC. | budući da je Srednjoeuropska zaklada za tisak i medije (KESMA) osnovana 11. rujna 2018.; budući da je konsolidacija više od 470 medijskih kuća u okviru zaklade KESMA imala utjecaj u smislu smanjenja prostora dostupnog neovisnim i oporbenim medijima te ograničavanja pristupa informacijama za mađarske građane; budući da se sredstva koja se izdvajaju za javne medije i zakladu KESMA upotrebljavaju za provođenje Vladine propagande i diskreditiranje oporbe i nevladinih organizacija; budući da se manipulacijom vlasništvom nad medijima, preuzimanjem kontrole nad regulatornim tijelima i bivšim neovisnim medijskim kućama od strane države, državnim prihodima od oglašavanja i izdavanjem dozvola – metodama koje se kopiraju u drugim dijelovima Europe – može iskriviti medijsko okruženje u korist Vlade; |
| --- | --- |

BC.

budući da je Srednjoeuropska zaklada za tisak i medije (KESMA) osnovana 11. rujna 2018.; budući da je konsolidacija više od 470 medijskih kuća u okviru zaklade KESMA imala utjecaj u smislu smanjenja prostora dostupnog neovisnim i oporbenim medijima te ograničavanja pristupa informacijama za mađarske građane; budući da se sredstva koja se izdvajaju za javne medije i zakladu KESMA upotrebljavaju za provođenje Vladine propagande i diskreditiranje oporbe i nevladinih organizacija; budući da se manipulacijom vlasništvom nad medijima, preuzimanjem kontrole nad regulatornim tijelima i bivšim neovisnim medijskim kućama od strane države, državnim prihodima od oglašavanja i izdavanjem dozvola – metodama koje se kopiraju u drugim dijelovima Europe – može iskriviti medijsko okruženje u korist Vlade;

| BD. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 8. listopada 2019. u predmetu Szurovecz protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s nedostatkom pristupa medija prihvatnim objektima za tražitelje azila; budući da je nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku; |
| --- | --- |

BD.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 8. listopada 2019. u predmetu Szurovecz protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s nedostatkom pristupa medija prihvatnim objektima za tražitelje azila; budući da je nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku;

| BE. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 3. prosinca 2019. u predmetu Scheiring i Szabó protiv Mađarske i u svojoj presudi od 2. prosinca 2021. u predmetu Szél protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s isticanjem transparenata u mađarskom parlamentu; budući da je nadzor nad izvršenjem tih presuda još u tijeku; |
| --- | --- |

BE.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 3. prosinca 2019. u predmetu Scheiring i Szabó protiv Mađarske i u svojoj presudi od 2. prosinca 2021. u predmetu Szél protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s isticanjem transparenata u mađarskom parlamentu; budući da je nadzor nad izvršenjem tih presuda još u tijeku;

| BF. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 20. siječnja 2020. u predmetu Magyar Kétfarkú Kutya Párt protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s izricanjem kazni za stavljanje na raspolaganje mobilne aplikacije političke stranke koja je biračima omogućavala fotografiranje, anonimno učitavanje i komentiranje nevažećih glasova danih tijekom referenduma o imigraciji 2016.; budući da je nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku; |
| --- | --- |

BF.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 20. siječnja 2020. u predmetu Magyar Kétfarkú Kutya Párt protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s izricanjem kazni za stavljanje na raspolaganje mobilne aplikacije političke stranke koja je biračima omogućavala fotografiranje, anonimno učitavanje i komentiranje nevažećih glasova danih tijekom referenduma o imigraciji 2016.; budući da je nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku;

| BG. | budući da je predstavnik OESS-a za slobodu medija u svojoj izjavi objavljenoj 23. ožujka 2020. izrazio zabrinutost zbog odredbi mađarskog nacrta zakona o odgovoru na koronavirus koje bi mogle negativno utjecati na rad medija koji izvješćuju o pandemiji; |
| --- | --- |

BG.

budući da je predstavnik OESS-a za slobodu medija u svojoj izjavi objavljenoj 23. ožujka 2020. izrazio zabrinutost zbog odredbi mađarskog nacrta zakona o odgovoru na koronavirus koje bi mogle negativno utjecati na rad medija koji izvješćuju o pandemiji;

| BH. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 26. svibnja 2020. u predmetu Mándli i ostali protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s ukidanjem novinarskih akreditacija podnositelja za ulazak u mađarski parlament; budući da je nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku; |
| --- | --- |

BH.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 26. svibnja 2020. u predmetu Mándli i ostali protiv Mađarske utvrdio da je došlo do kršenja slobode izražavanja u vezi s ukidanjem novinarskih akreditacija podnositelja za ulazak u mađarski parlament; budući da je nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku;

| BI. | budući da je smjena glavnog urednika vodećeg mađarskog neovisnog informativnog portala Index.hu, do koje je došlo 24. srpnja 2020., potaknula kolektivnu ostavku više od 70 novinara, koji su osudili očito upletanje i pritisak mađarske Vlade na njihovu medijsku kuću; |
| --- | --- |

BI.

budući da je smjena glavnog urednika vodećeg mađarskog neovisnog informativnog portala Index.hu, do koje je došlo 24. srpnja 2020., potaknula kolektivnu ostavku više od 70 novinara, koji su osudili očito upletanje i pritisak mađarske Vlade na njihovu medijsku kuću;

| BJ. | budući da se prema prvom Prikazu pregleda medijskih sloboda („Mapping Media Freedom Snapshot”) koji je financirala Komisija i koji je objavljen u srpnju 2020. može tvrditi da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 u Mađarskoj imala veći utjecaj na slobodu medija nego u bilo kojoj drugoj europskoj zemlji jer su se pogoršali postojeći izazovi i usto su se pojavili novi problemi; budući da je novo zakonodavstvo doneseno tijekom izvanrednog stanja u Mađarskoj za borbu protiv širenja „lažnih” ili „iskrivljenih” informacija dovelo do nesigurnosti i autocenzure među medijskim kućama i akterima; |
| --- | --- |

BJ.

budući da se prema prvom Prikazu pregleda medijskih sloboda („Mapping Media Freedom Snapshot”) koji je financirala Komisija i koji je objavljen u srpnju 2020. može tvrditi da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 u Mađarskoj imala veći utjecaj na slobodu medija nego u bilo kojoj drugoj europskoj zemlji jer su se pogoršali postojeći izazovi i usto su se pojavili novi problemi; budući da je novo zakonodavstvo doneseno tijekom izvanrednog stanja u Mađarskoj za borbu protiv širenja „lažnih” ili „iskrivljenih” informacija dovelo do nesigurnosti i autocenzure među medijskim kućama i akterima;

| BK. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem memorandumu o slobodi izražavanja i slobodi medija u Mađarskoj, objavljenom 30. ožujka 2021., navela da su kombinirani utjecaji regulatornog tijela za medije koje nije slobodno od političke kontrole te trajne i pristrane državne intervencije na medijskom tržištu narušili uvjete za ostvarivanje medijskog pluralizma i slobode izražavanja u Mađarskoj; budući da je povjerenica također zaključila da su slobodna politička rasprava i slobodna razmjena različitih mišljenja, što su preduvjeti za napredak demokratskih društava, ozbiljno ograničene, posebno izvan glavnoga grada; |
| --- | --- |

BK.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem memorandumu o slobodi izražavanja i slobodi medija u Mađarskoj, objavljenom 30. ožujka 2021., navela da su kombinirani utjecaji regulatornog tijela za medije koje nije slobodno od političke kontrole te trajne i pristrane državne intervencije na medijskom tržištu narušili uvjete za ostvarivanje medijskog pluralizma i slobode izražavanja u Mađarskoj; budući da je povjerenica također zaključila da su slobodna politička rasprava i slobodna razmjena različitih mišljenja, što su preduvjeti za napredak demokratskih društava, ozbiljno ograničene, posebno izvan glavnoga grada;

| BL. | budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja u izjavi nakon posjeta Mađarskoj od 15. do 22. studenoga 2021. navela da bi intervencije Mađarske u medijskom sektoru tijekom proteklog desetljeća mogle dovesti do rizika za ljudska prava na predstojećim izborima; budući da je posebna izvjestiteljica UN-a nadalje navela da su vlasti svojim utjecajem na regulatorna tijela za medije, osiguravanjem znatnih državnih sredstava za potporu provladinim medijima, olakšavanjem širenja i razvoja medija koji slijede provladinu uređivačku liniju i isključivanjem medijskih kuća i novinara koji kritički izvještavaju o Vladi proaktivno preoblikovale medijski sektor, a svojim naporima da uspostave „ravnotežu” ugrozile raznolikost, pluralizam i neovisnost medija; |
| --- | --- |

BL.

budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja u izjavi nakon posjeta Mađarskoj od 15. do 22. studenoga 2021. navela da bi intervencije Mađarske u medijskom sektoru tijekom proteklog desetljeća mogle dovesti do rizika za ljudska prava na predstojećim izborima; budući da je posebna izvjestiteljica UN-a nadalje navela da su vlasti svojim utjecajem na regulatorna tijela za medije, osiguravanjem znatnih državnih sredstava za potporu provladinim medijima, olakšavanjem širenja i razvoja medija koji slijede provladinu uređivačku liniju i isključivanjem medijskih kuća i novinara koji kritički izvještavaju o Vladi proaktivno preoblikovale medijski sektor, a svojim naporima da uspostave „ravnotežu” ugrozile raznolikost, pluralizam i neovisnost medija;

| BM. | budući da je međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora 4. travnja 2022. u svojoj izjavi o preliminarnim nalazima i zaključcima nakon parlamentarnih izbora i referenduma navela da su pristranost i nedostatak ravnoteže u izvještavanju medija koje je misija pratila te izostanak debata među glavnim kandidatima uvelike ograničili mogućnosti glasača za donošenje informirane odluke; budući da je 29. srpnja 2022. međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora u svojem završnom izvješću istaknula da su opsežne vladine promidžbene kampanje i pristrano izvještavanje o vijestima u javnim i mnogim privatnim medijima pružile sveprisutnu platformu za kampanju vladajuće stranke; |
| --- | --- |

BM.

budući da je međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora 4. travnja 2022. u svojoj izjavi o preliminarnim nalazima i zaključcima nakon parlamentarnih izbora i referenduma navela da su pristranost i nedostatak ravnoteže u izvještavanju medija koje je misija pratila te izostanak debata među glavnim kandidatima uvelike ograničili mogućnosti glasača za donošenje informirane odluke; budući da je 29. srpnja 2022. međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora u svojem završnom izvješću istaknula da su opsežne vladine promidžbene kampanje i pristrano izvještavanje o vijestima u javnim i mnogim privatnim medijima pružile sveprisutnu platformu za kampanju vladajuće stranke;

| BN. | budući da je mađarski Nacionalni izborni ured 8. travnja 2022. odlučio da je kampanja nevladinih organizacija na nacionalnoj razini kojom se građane pozivalo da glasuju nevažećim glasačkim listićima na referendumu o pristupu djece informacijama o seksualnoj orijentaciji i pitanjima rodnog identiteta nezakonita te je izrekao novčane kazne 16 različitih mađarskih nevladinih organizacija koje su sudjelovale u kampanji za referendum; |
| --- | --- |

BN.

budući da je mađarski Nacionalni izborni ured 8. travnja 2022. odlučio da je kampanja nevladinih organizacija na nacionalnoj razini kojom se građane pozivalo da glasuju nevažećim glasačkim listićima na referendumu o pristupu djece informacijama o seksualnoj orijentaciji i pitanjima rodnog identiteta nezakonita te je izrekao novčane kazne 16 različitih mađarskih nevladinih organizacija koje su sudjelovale u kampanji za referendum;

| BO. | budući da se Mađarska nalazi na 85 mjestu od 180 zemalja i područja obuhvaćenih Svjetskim indeksom slobode medija za 2022. organizacije Reporteri bez granica te je u analizi za regiju Europe i srednje Azije navedena kao jedna od zemalja koje su postrožile drakonske zakone protiv novinara; |
| --- | --- |

BO.

budući da se Mađarska nalazi na 85 mjestu od 180 zemalja i područja obuhvaćenih Svjetskim indeksom slobode medija za 2022. organizacije Reporteri bez granica te je u analizi za regiju Europe i srednje Azije navedena kao jedna od zemalja koje su postrožile drakonske zakone protiv novinara;

Akademske slobode

| BP. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2020. u predmetu C-66/18 Komisija protiv Mađarske (Enseignement supérieur) presudio da Mađarska donošenjem mjera predviđenih člankom 76. stavkom 1. točkama (a) i (b) Zakona CCIV. iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju, kako je izmijenjen, nije ispunila svoje obveze iz članka 13., članka 14. stavka 3. i članka 16. Povelje, članka 49. UFEU-a i članka 16. Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu (16), kao i iz sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije; budući da je Srednjoeuropsko sveučilište (CEU) moralo napustiti Budimpeštu; |
| --- | --- |

BP.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2020. u predmetu C-66/18 Komisija protiv Mađarske (Enseignement supérieur) presudio da Mađarska donošenjem mjera predviđenih člankom 76. stavkom 1. točkama (a) i (b) Zakona CCIV. iz 2011. o nacionalnom visokom obrazovanju, kako je izmijenjen, nije ispunila svoje obveze iz članka 13., članka 14. stavka 3. i članka 16. Povelje, članka 49. UFEU-a i članka 16. Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu (16), kao i iz sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije; budući da je Srednjoeuropsko sveučilište (CEU) moralo napustiti Budimpeštu;

| BQ. | budući da je u listopadu 2018. mađarska Vlada odlučila ukloniti rodne studije s popisa diplomskih programa prihvatljivih za akreditaciju i javno financiranje; |
| --- | --- |

BQ.

budući da je u listopadu 2018. mađarska Vlada odlučila ukloniti rodne studije s popisa diplomskih programa prihvatljivih za akreditaciju i javno financiranje;

| BR. | budući da je mađarski parlament 2. srpnja 2019. usvojio izmjene niza zakona o sustavu institucija i financiranju istraživanja, razvoja i inovacija, na taj način oduzevši autonomiju Akademiji znanosti; budući da je 31. kolovoza 2020. uprava Sveučilišta za kazališne i filmske umjetnosti (SZFE) podnijela ostavku u znak prosvjeda zbog nametanja odbora koji je imenovala Vlada; budući da je Ministarstvo tehnologije i inovacija imenovalo pet članova novog upravnog odbora i odbilo članove koje je predložio senat tog sveučilišta; budući da će dvije trećine od 33 zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju javne dužnosti i koje su osnovane do kraja 2021. upravljati visokim učilištima kojima je prethodno upravljala država; |
| --- | --- |

BR.

budući da je mađarski parlament 2. srpnja 2019. usvojio izmjene niza zakona o sustavu institucija i financiranju istraživanja, razvoja i inovacija, na taj način oduzevši autonomiju Akademiji znanosti; budući da je 31. kolovoza 2020. uprava Sveučilišta za kazališne i filmske umjetnosti (SZFE) podnijela ostavku u znak prosvjeda zbog nametanja odbora koji je imenovala Vlada; budući da je Ministarstvo tehnologije i inovacija imenovalo pet članova novog upravnog odbora i odbilo članove koje je predložio senat tog sveučilišta; budući da će dvije trećine od 33 zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju javne dužnosti i koje su osnovane do kraja 2021. upravljati visokim učilištima kojima je prethodno upravljala država;

| BS. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020. istaknula da bi trebalo ponovno razmotriti članak 7. Devete izmjene koja se odnosi na članak 38. Ustava i kojom se zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju javne dužnosti uvode u Temeljni zakon; budući da je Venecijanska komisija predložila da te bi zaklade umjesto toga trebale biti regulirane zakonskim propisima kojima bi se jasno utvrdile sve relevantne dužnosti koje se tiču transparentnosti i odgovornosti za upravljanje njihovim sredstvima (javnim i privatnim), kao i odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu neovisnosti sastava i funkcioniranja upravnog odbora; budući da je Venecijanska komisija također spomenula da bi se tim zakonima trebala uzeti u obzir važna uloga sveučilišta kao mjesta slobodnog mišljenja i obrazložene rasprave, uz uvođenje svih potrebnih mjera kojima će se zajamčiti odgovarajuća zaštita akademske neovisnosti i institucionalne autonomije; |
| --- | --- |

BS.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020. istaknula da bi trebalo ponovno razmotriti članak 7. Devete izmjene koja se odnosi na članak 38. Ustava i kojom se zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju javne dužnosti uvode u Temeljni zakon; budući da je Venecijanska komisija predložila da te bi zaklade umjesto toga trebale biti regulirane zakonskim propisima kojima bi se jasno utvrdile sve relevantne dužnosti koje se tiču transparentnosti i odgovornosti za upravljanje njihovim sredstvima (javnim i privatnim), kao i odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu neovisnosti sastava i funkcioniranja upravnog odbora; budući da je Venecijanska komisija također spomenula da bi se tim zakonima trebala uzeti u obzir važna uloga sveučilišta kao mjesta slobodnog mišljenja i obrazložene rasprave, uz uvođenje svih potrebnih mjera kojima će se zajamčiti odgovarajuća zaštita akademske neovisnosti i institucionalne autonomije;

| BT. | budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja u svojoj izjavi nakon posjeta Mađarskoj od 15. do 22. studenoga 2021. pozvala mađarske vlasti da učinkovito zaštite akademsku slobodu i poštuju prava profesora i studenata, s obzirom na rizike za autonomiju pripadnika akademske zajednice koji se povezuju s privatizacijom javnih sveučilišta; |
| --- | --- |

BT.

budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja u svojoj izjavi nakon posjeta Mađarskoj od 15. do 22. studenoga 2021. pozvala mađarske vlasti da učinkovito zaštite akademsku slobodu i poštuju prava profesora i studenata, s obzirom na rizike za autonomiju pripadnika akademske zajednice koji se povezuju s privatizacijom javnih sveučilišta;

Sloboda vjeroispovijesti

| BU. | budući da je 21. prosinca 2018. donesena sveobuhvatna izmjena Zakona o crkvi iz 2011.; budući da mađarska Vlada tvrdi da će se tom izmjenom vjerskim zajednicama pružiti zakonite mogućnosti da pred Gradskim sudom u Budimpešti podnesu zahtjev za status vjerske udruge, registrirane crkve ili crkve s priznatom zasebnom pravnom sposobnošću; budući da je još u tijeku nadzor nad izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Magyar Keresztény Mennonita Egyház i ostali protiv Mađarske, u kojoj je utvrđeno kršenje prava na slobodu udruživanja, protumačeno s obzirom na slobodu vjeroispovijesti, zbog brisanja crkava iz registra; |
| --- | --- |

BU.

budući da je 21. prosinca 2018. donesena sveobuhvatna izmjena Zakona o crkvi iz 2011.; budući da mađarska Vlada tvrdi da će se tom izmjenom vjerskim zajednicama pružiti zakonite mogućnosti da pred Gradskim sudom u Budimpešti podnesu zahtjev za status vjerske udruge, registrirane crkve ili crkve s priznatom zasebnom pravnom sposobnošću; budući da je još u tijeku nadzor nad izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Magyar Keresztény Mennonita Egyház i ostali protiv Mađarske, u kojoj je utvrđeno kršenje prava na slobodu udruživanja, protumačeno s obzirom na slobodu vjeroispovijesti, zbog brisanja crkava iz registra;

| BV. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020. preporučila da se u okviru sustava javnih škola mora zajamčiti objektivan i pluralistički kurikulum, uz izbjegavanje indoktrinacije i diskriminacije na bilo kojoj osnovi te uz poštovanje uvjerenja roditelja i njihove slobode izbora razreda s vjeronaukom ili razreda bez njega; |
| --- | --- |

BV.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020. preporučila da se u okviru sustava javnih škola mora zajamčiti objektivan i pluralistički kurikulum, uz izbjegavanje indoktrinacije i diskriminacije na bilo kojoj osnovi te uz poštovanje uvjerenja roditelja i njihove slobode izbora razreda s vjeronaukom ili razreda bez njega;

| BW. | budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju Izvješća o vladavini prava za 2022. o Mađarskoj navela da je pritisak na organizacije civilnog društva i dalje prisutan; budući da je 27. srpnja 2022. nekoliko organizacija civilnog društva navelo da se u prijedlogu zakona koji je podnijela vlada i kojim bi se izmijenila pravila o javnom savjetovanju „u interesu postizanja dogovora s Europskom komisijom” nude samo prividna rješenja; budući da je Komisija također istaknula da je jačanje sudjelovanja javnosti u donošenju zakona važan cilj, no da bi za njega prije svega bila potrebna stvarna volja vlade, smislena provedba postojećih zakona i mnogo učinkovitija jamstva od onih sadržanih u nacrtu zakona; |
| --- | --- |

BW.

budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju Izvješća o vladavini prava za 2022. o Mađarskoj navela da je pritisak na organizacije civilnog društva i dalje prisutan; budući da je 27. srpnja 2022. nekoliko organizacija civilnog društva navelo da se u prijedlogu zakona koji je podnijela vlada i kojim bi se izmijenila pravila o javnom savjetovanju „u interesu postizanja dogovora s Europskom komisijom” nude samo prividna rješenja; budući da je Komisija također istaknula da je jačanje sudjelovanja javnosti u donošenju zakona važan cilj, no da bi za njega prije svega bila potrebna stvarna volja vlade, smislena provedba postojećih zakona i mnogo učinkovitija jamstva od onih sadržanih u nacrtu zakona;

Sloboda udruživanja

| BX. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 18. lipnja 2020. u predmetu C-78/18 Komisija protiv Mađarske (Transparentnost udruživanja) zaključio da je Mađarska donošenjem odredbi (17) Zakona LXXVI iz 2017. o transparentnosti organizacija koje primaju potporu iz inozemstva uvela diskriminirajuća i neopravdana ograničenja za strane donacije organizacijama civilnog društva, čime je prekršila svoje obveze iz članka 63. UFEU-a i članaka 7., 8. i 12. Povelje; budući da je Komisija 18. veljače 2021. odlučila poslati službenu opomenu mađarskim vlastima jer nisu poduzele mjere potrebne za postupanje u skladu s presudom; budući da je Komisija 20. srpnja 2021. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2021. koje se odnosi na Mađarsku navela da je mađarski parlament stavio taj zakon izvan snage i uveo nova pravila o provjerama zakonitosti za civilno društvo te da se nastavio pritisak na organizacije civilnog društva koje su kritične prema Vladi; budući da je sustavnim rastakanjem vladavine prava, demokracije i temeljnih prava ograničen prostor za oporbene stranke i civilno društvo, sindikate i interesne skupine, zbog čega je nestao prostor za socijalni dijalog i savjetovanje; |
| --- | --- |

BX.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 18. lipnja 2020. u predmetu C-78/18 Komisija protiv Mađarske (Transparentnost udruživanja) zaključio da je Mađarska donošenjem odredbi (17) Zakona LXXVI iz 2017. o transparentnosti organizacija koje primaju potporu iz inozemstva uvela diskriminirajuća i neopravdana ograničenja za strane donacije organizacijama civilnog društva, čime je prekršila svoje obveze iz članka 63. UFEU-a i članaka 7., 8. i 12. Povelje; budući da je Komisija 18. veljače 2021. odlučila poslati službenu opomenu mađarskim vlastima jer nisu poduzele mjere potrebne za postupanje u skladu s presudom; budući da je Komisija 20. srpnja 2021. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2021. koje se odnosi na Mađarsku navela da je mađarski parlament stavio taj zakon izvan snage i uveo nova pravila o provjerama zakonitosti za civilno društvo te da se nastavio pritisak na organizacije civilnog društva koje su kritične prema Vladi; budući da je sustavnim rastakanjem vladavine prava, demokracije i temeljnih prava ograničen prostor za oporbene stranke i civilno društvo, sindikate i interesne skupine, zbog čega je nestao prostor za socijalni dijalog i savjetovanje;

| BY. | budući da donošenju tog novog zakona nije prethodilo nikakvo javno savjetovanje niti se provelo izravno savjetovanje s nevladinim organizacijama, što je u suprotnosti s preporukom Venecijanske komisije iz mišljenja od 20. lipnja 2017. da bi u javno savjetovanje trebalo uključiti, koliko je to moguće, sve organizacije civilnog društva na čiji će status, financiranje ili područja djelovanja utjecati stupanje na snagu tog zakonodavnog akta; budući da prema novom zakonu te organizacije sada mogu biti podvrgnute redovitim financijskim inspekcijama koje provodi Državni ured za reviziju; budući da su organizacije civilnog društva zabrinute da će Državni ured za reviziju, čija je glavna funkcija nadzirati uporabu javnih sredstava, a ne privatnih donacija, poslužiti kao sredstvo za povećanje pritiska na njih; budući da su organizacije civilnog društva upozorile da će novim zakonom o nevladinim organizacijama država zadirati u autonomiju udruživanja organizacija osnovanih na temelju prava na udruživanje te u privatnost građana koji se bore za javni interes te da je taj zakon štetan za ostvarivanje slobode izražavanja kao i za demokratsku javnost u cjelini; budući da je Državni ured za reviziju 17. svibnja 2022. počeo provoditi provjere desetaka nevladinih organizacija, tražeći od njih njihove računovodstvene politike i politike upravljanja gotovinom; |
| --- | --- |

BY.

budući da donošenju tog novog zakona nije prethodilo nikakvo javno savjetovanje niti se provelo izravno savjetovanje s nevladinim organizacijama, što je u suprotnosti s preporukom Venecijanske komisije iz mišljenja od 20. lipnja 2017. da bi u javno savjetovanje trebalo uključiti, koliko je to moguće, sve organizacije civilnog društva na čiji će status, financiranje ili područja djelovanja utjecati stupanje na snagu tog zakonodavnog akta; budući da prema novom zakonu te organizacije sada mogu biti podvrgnute redovitim financijskim inspekcijama koje provodi Državni ured za reviziju; budući da su organizacije civilnog društva zabrinute da će Državni ured za reviziju, čija je glavna funkcija nadzirati uporabu javnih sredstava, a ne privatnih donacija, poslužiti kao sredstvo za povećanje pritiska na njih; budući da su organizacije civilnog društva upozorile da će novim zakonom o nevladinim organizacijama država zadirati u autonomiju udruživanja organizacija osnovanih na temelju prava na udruživanje te u privatnost građana koji se bore za javni interes te da je taj zakon štetan za ostvarivanje slobode izražavanja kao i za demokratsku javnost u cjelini; budući da je Državni ured za reviziju 17. svibnja 2022. počeo provoditi provjere desetaka nevladinih organizacija, tražeći od njih njihove računovodstvene politike i politike upravljanja gotovinom;

| BZ. | budući da je 23. srpnja 2021. objavljeno da države darovateljice bespovratnih sredstava iz Europskog gospodarskog prostora i Norveške – Island, Lihtenštajn i Norveška – nisu postigle dogovor o imenovanju upravitelja fonda za upravljanje financiranjem civilnog društva u Mađarskoj; budući da se zbog toga tijekom tekućeg razdoblja financiranja neće provoditi nijedan program, što znači da je poništeno 214,6 milijuna EUR financijskih sredstava koja su izdvojena za Mađarsku; |
| --- | --- |

BZ.

budući da je 23. srpnja 2021. objavljeno da države darovateljice bespovratnih sredstava iz Europskog gospodarskog prostora i Norveške – Island, Lihtenštajn i Norveška – nisu postigle dogovor o imenovanju upravitelja fonda za upravljanje financiranjem civilnog društva u Mađarskoj; budući da se zbog toga tijekom tekućeg razdoblja financiranja neće provoditi nijedan program, što znači da je poništeno 214,6 milijuna EUR financijskih sredstava koja su izdvojena za Mađarsku;

| CA. | budući da su Venecijanska komisija i OESS/ODIHR u zajedničkom mišljenju od 17. prosinca 2018. o odjeljku 253. Zakona XLI. od 20. srpnja 2018. o izmjeni određenih poreznih zakona i drugih zakona te o posebnom porezu na imigraciju naveli da porez od 25 % na financijsku potporu aktivnostima kojima se pomaže proces imigracije i koje se provode u Mađarskoj ili na financijsku potporu djelatnostima koje provodi organizacija sa sjedištem u Mađarskoj koja provodi aktivnosti kojima se pomaže proces imigracije ne ispunjava zahtjev zakonitosti te predstavlja neopravdano zadiranje u prava na slobodu izražavanja i udruživanja nevladinih organizacija na koje se odnosi; |
| --- | --- |

CA.

budući da su Venecijanska komisija i OESS/ODIHR u zajedničkom mišljenju od 17. prosinca 2018. o odjeljku 253. Zakona XLI. od 20. srpnja 2018. o izmjeni određenih poreznih zakona i drugih zakona te o posebnom porezu na imigraciju naveli da porez od 25 % na financijsku potporu aktivnostima kojima se pomaže proces imigracije i koje se provode u Mađarskoj ili na financijsku potporu djelatnostima koje provodi organizacija sa sjedištem u Mađarskoj koja provodi aktivnosti kojima se pomaže proces imigracije ne ispunjava zahtjev zakonitosti te predstavlja neopravdano zadiranje u prava na slobodu izražavanja i udruživanja nevladinih organizacija na koje se odnosi;

| CB. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. naglasila da su zakonodavnim mjerama stigmatizirane i kriminalizirane aktivnosti civilnog društva koje bi se trebale smatrati potpuno zakonitima u demokratskom društvu te da je tim mjerama ostvarivan kontinuiran odvraćajući učinak na nevladine organizacije, a usto je primijetila da su neke od tih pravnih odredbi iznimno nejasne, proizvoljne i da se ne provode u praksi; |
| --- | --- |

CB.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. naglasila da su zakonodavnim mjerama stigmatizirane i kriminalizirane aktivnosti civilnog društva koje bi se trebale smatrati potpuno zakonitima u demokratskom društvu te da je tim mjerama ostvarivan kontinuiran odvraćajući učinak na nevladine organizacije, a usto je primijetila da su neke od tih pravnih odredbi iznimno nejasne, proizvoljne i da se ne provode u praksi;

| CC. | budući da je posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava migranata u svojem izvješću od 11. svibnja 2020. nakon posjeta Mađarskoj od 10. do 17. srpnja 2019. primijetio da su se organizacije civilnog društva koje se bave pravima migranata u Mađarskoj suočile s višestrukim preprekama u obavljanju svojeg zakonitog i važnog rada, što je posljedica zakonodavnih izmjena, financijskih ograničenja i drugih operativnih i praktičnih mjera koje su poduzela nadležna tijela; budući da je posebni izvjestitelj UN-a također primijetio da su brojne organizacije civilnog društva bile žrtve kampanja ocrnjivanja, a u nekim slučajevima nakon njih su uslijedile administrativne ili kaznene istrage; |
| --- | --- |

CC.

budući da je posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava migranata u svojem izvješću od 11. svibnja 2020. nakon posjeta Mađarskoj od 10. do 17. srpnja 2019. primijetio da su se organizacije civilnog društva koje se bave pravima migranata u Mađarskoj suočile s višestrukim preprekama u obavljanju svojeg zakonitog i važnog rada, što je posljedica zakonodavnih izmjena, financijskih ograničenja i drugih operativnih i praktičnih mjera koje su poduzela nadležna tijela; budući da je posebni izvjestitelj UN-a također primijetio da su brojne organizacije civilnog društva bile žrtve kampanja ocrnjivanja, a u nekim slučajevima nakon njih su uslijedile administrativne ili kaznene istrage;

Pravo na jednako postupanje, uključujući pripadnike skupine LGBTIQ

| CD. | budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da su mađarskom povjereniku za temeljna prava dodijeljene veće nadležnosti, ali njegova je akreditacija izgubila na vrijednosti nakon što je u pitanje dovedena njegova neovisnost; budući da je u izvješću i preporukama s virtualnog sastanka njegova Pododbora za akreditaciju, održanog od 14. do 25. ožujka 2022., Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava preporučio da se povjereniku za temeljna prava dodijeli niži status B jer Pododbor nije primio pisane dokaze koji su potrebni da bi se utvrdilo da povjerenik učinkovito izvršava svoj mandat u vezi s ranjivim skupinama kao što su etničke manjine, pripadnici skupine LGBTIQ, borci za ljudska prava, izbjeglice i migranti ili u vezi s važnim pitanjima ljudskih prava kao što su medijski pluralizam, građanski prostor i neovisnost pravosuđa; budući da taj Pododbor smatra da povjerenik djeluje na način kojim se ozbiljno ugrožava usklađenost s Pariškim načelima za kriterije u pogledu standarda za nacionalne institucije za ljudska prava; budući da je Pododbor također primijetio probleme povezane s postupkom odabira i imenovanja te s radnim odnosima i suradnjom s organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava; |
| --- | --- |

CD.

budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022. koje se odnosi na Mađarsku navela da su mađarskom povjereniku za temeljna prava dodijeljene veće nadležnosti, ali njegova je akreditacija izgubila na vrijednosti nakon što je u pitanje dovedena njegova neovisnost; budući da je u izvješću i preporukama s virtualnog sastanka njegova Pododbora za akreditaciju, održanog od 14. do 25. ožujka 2022., Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava preporučio da se povjereniku za temeljna prava dodijeli niži status B jer Pododbor nije primio pisane dokaze koji su potrebni da bi se utvrdilo da povjerenik učinkovito izvršava svoj mandat u vezi s ranjivim skupinama kao što su etničke manjine, pripadnici skupine LGBTIQ, borci za ljudska prava, izbjeglice i migranti ili u vezi s važnim pitanjima ljudskih prava kao što su medijski pluralizam, građanski prostor i neovisnost pravosuđa; budući da taj Pododbor smatra da povjerenik djeluje na način kojim se ozbiljno ugrožava usklađenost s Pariškim načelima za kriterije u pogledu standarda za nacionalne institucije za ljudska prava; budući da je Pododbor također primijetio probleme povezane s postupkom odabira i imenovanja te s radnim odnosima i suradnjom s organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava;

| CE. | budući da je mađarski parlament 15. lipnja 2021. donio zakon izvorno namijenjen borbi protiv pedofilije koji, nakon izmjena koje su predložili zastupnici iz vladajuće stranke Fidesz, sadržava klauzule kojima se zabranjuje prikazivanje homoseksualnosti i promjene spola maloljetnicima; budući da se tim zakonom zabranjuje da homoseksualnost i promjena spola budu uključeni u nastavu spolnog odgoja te da se propisuje da spolni odgoj sada mogu podučavati samo registrirane organizacije; budući da se izmjenama Zakona o poslovnom oglašavanju i Zakona o medijima zahtijeva da se oglasi i sadržaji u kojima se pojavljuju LGBTI osobe moraju ocijeniti kao kategorija V (tj. ne preporučuju se maloljetnicima); budući da je povezivanje seksualne orijentacije i rodnog identiteta s kaznenim djelima kao što je pedofilija neprihvatljivo i dovodi do daljnje diskriminacije i stigmatizacije seksualnih manjina; budući da je nakon donošenja nacionalnih pravila kojima se osobama mlađim od 18 godina zabranjuje ili ograničava pristup sadržaju kojim se prikazuju tzv. „osobna identifikacija u vezi spola koja se razlikuje od one pri rođenju, promjena spola ili homoseksualnost” mađarska Vlada izdala dekret kojim se prodavačima knjiga za djecu naređuje da za knjige i medijske materijale koji prikazuju homoseksualnost upotrebljavaju „zatvorenu ambalažu” te kojim se zabranjuje prodaja svih knjiga ili medijskih materijala u kojima se prikazuju istospolni odnosi ili promjene spola u krugu od 200 metara od bilo koje škole ili crkve; budući da se to odnosilo na dječju slikovnicu „Fairyland is for everyone”, koju je objavio Labrisz; |
| --- | --- |

CE.

budući da je mađarski parlament 15. lipnja 2021. donio zakon izvorno namijenjen borbi protiv pedofilije koji, nakon izmjena koje su predložili zastupnici iz vladajuće stranke Fidesz, sadržava klauzule kojima se zabranjuje prikazivanje homoseksualnosti i promjene spola maloljetnicima; budući da se tim zakonom zabranjuje da homoseksualnost i promjena spola budu uključeni u nastavu spolnog odgoja te da se propisuje da spolni odgoj sada mogu podučavati samo registrirane organizacije; budući da se izmjenama Zakona o poslovnom oglašavanju i Zakona o medijima zahtijeva da se oglasi i sadržaji u kojima se pojavljuju LGBTI osobe moraju ocijeniti kao kategorija V (tj. ne preporučuju se maloljetnicima); budući da je povezivanje seksualne orijentacije i rodnog identiteta s kaznenim djelima kao što je pedofilija neprihvatljivo i dovodi do daljnje diskriminacije i stigmatizacije seksualnih manjina; budući da je nakon donošenja nacionalnih pravila kojima se osobama mlađim od 18 godina zabranjuje ili ograničava pristup sadržaju kojim se prikazuju tzv. „osobna identifikacija u vezi spola koja se razlikuje od one pri rođenju, promjena spola ili homoseksualnost” mađarska Vlada izdala dekret kojim se prodavačima knjiga za djecu naređuje da za knjige i medijske materijale koji prikazuju homoseksualnost upotrebljavaju „zatvorenu ambalažu” te kojim se zabranjuje prodaja svih knjiga ili medijskih materijala u kojima se prikazuju istospolni odnosi ili promjene spola u krugu od 200 metara od bilo koje škole ili crkve; budući da se to odnosilo na dječju slikovnicu „Fairyland is for everyone”, koju je objavio Labrisz;

| CF. | budući da je 2. prosinca 2021. Komisija odlučila mađarskim vlastima uputiti obrazloženo mišljenje s obzirom na to da je Mađarska uvođenjem obveze navođenja informacija o odstupanju od „tradicionalnih rodnih uloga” ograničila slobodu izražavanja autora i izdavača knjiga (članak 11. Povelje) i počinila neopravdanu diskriminaciju na temelju seksualne orijentacije (članak 21. Povelje) te nepravilno primjenjivala pravila EU-a o nepoštenim poslovnim praksama iz Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu (18); |
| --- | --- |

CF.

budući da je 2. prosinca 2021. Komisija odlučila mađarskim vlastima uputiti obrazloženo mišljenje s obzirom na to da je Mađarska uvođenjem obveze navođenja informacija o odstupanju od „tradicionalnih rodnih uloga” ograničila slobodu izražavanja autora i izdavača knjiga (članak 11. Povelje) i počinila neopravdanu diskriminaciju na temelju seksualne orijentacije (članak 21. Povelje) te nepravilno primjenjivala pravila EU-a o nepoštenim poslovnim praksama iz Direktive 2005/29/EZ o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu (18);

| CG. | budući da je Komisija 15. srpnja 2022. odlučila protiv Mađarske pokrenuti postupak pred Sudom Europske unije u vezi s njezinim nacionalnim pravilima kojima se nastoji zabraniti ili ograničiti pristup sadržaju kojim se prikazuju tzv. „osobna identifikacija u vezi spola koja se razlikuje od one pri rođenju, promjena spola ili homoseksualnost” osobama mlađim od 18 godina; budući da je Komisija zaključila da su ta nacionalna pravila posebice u suprotnosti s Direktivom 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (19), s Direktivom 2000/31/EZ o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (20), kao i s ljudskim dostojanstvom, slobodom izražavanja i informiranja, pravom na poštovanje privatnog života te pravom na nediskriminaciju kako je sadržano u člancima 1., 7., 11. i 21. Povelje; budući da je Komisija ujedno navela da se zbog težine tih kršenja spornim odredbama krše i zajedničke vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a; budući da se 22. lipnja 2021. 18 država članica EU-a pridružilo izjavi na marginama Vijeća za opće poslove te se usprotivilo donošenju tog zakona; |
| --- | --- |

CG.

budući da je Komisija 15. srpnja 2022. odlučila protiv Mađarske pokrenuti postupak pred Sudom Europske unije u vezi s njezinim nacionalnim pravilima kojima se nastoji zabraniti ili ograničiti pristup sadržaju kojim se prikazuju tzv. „osobna identifikacija u vezi spola koja se razlikuje od one pri rođenju, promjena spola ili homoseksualnost” osobama mlađim od 18 godina; budući da je Komisija zaključila da su ta nacionalna pravila posebice u suprotnosti s Direktivom 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (19), s Direktivom 2000/31/EZ o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (20), kao i s ljudskim dostojanstvom, slobodom izražavanja i informiranja, pravom na poštovanje privatnog života te pravom na nediskriminaciju kako je sadržano u člancima 1., 7., 11. i 21. Povelje; budući da je Komisija ujedno navela da se zbog težine tih kršenja spornim odredbama krše i zajedničke vrijednosti utvrđene u članku 2. UEU-a; budući da se 22. lipnja 2021. 18 država članica EU-a pridružilo izjavi na marginama Vijeća za opće poslove te se usprotivilo donošenju tog zakona;

| CH. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. opisala da Mađarska bilježi nazadovanje u području rodne ravnopravnosti i prava žena, da je politička zastupljenost žena izrazito niska te da su u Vladinoj politici pitanja žena usko povezana s obiteljskim pitanjima kao i da su vlasti prestale provoditi posebnu strategiju za rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

CH.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. opisala da Mađarska bilježi nazadovanje u području rodne ravnopravnosti i prava žena, da je politička zastupljenost žena izrazito niska te da su u Vladinoj politici pitanja žena usko povezana s obiteljskim pitanjima kao i da su vlasti prestale provoditi posebnu strategiju za rodnu ravnopravnost;

| CI. | budući da je neovisni stručnjak UN-a za zaštitu od nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta u izjavi objavljenoj 29. travnja 2020. pozvao Mađarsku da odustane od donošenja predloženog zakonodavstva kojim bi se transrodnim i rodno raznolikim osobama uskratilo pravo na pravno priznavanje i samoodređenje; |
| --- | --- |

CI.

budući da je neovisni stručnjak UN-a za zaštitu od nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta u izjavi objavljenoj 29. travnja 2020. pozvao Mađarsku da odustane od donošenja predloženog zakonodavstva kojim bi se transrodnim i rodno raznolikim osobama uskratilo pravo na pravno priznavanje i samoodređenje;

| CJ. | budući da je Odbor UN-a za prava djeteta u svojim zaključnim primjedbama od 3. ožujka 2020. o šestom periodičnom izvješću Mađarske pozvao mađarsku Vladu da djeluje, donese strategiju te pruži informacije i potporu ugroženoj djeci, uključujući posebne mjere usmjerene na djevojčice, romsku djecu, djecu tražitelje azila i djecu migrante te lezbijsku, homoseksualnu, biseksualnu, transrodnu i interseksualnu djecu; budući da je Odbor također izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su djeca s invaliditetom razdvojena od obitelji i žive u ustanovama, zbog nedostatnih mjera mađarskih vlasti za okončanje institucionalizacije i promicanje pristupa zdravstvenim uslugama, uslugama rehabilitacije i drugim aktivnostima uključivanja, zbog slučajeva seksualnog zlostavljanja djece i zlostavljanja djece s invaliditetom u institucijskoj skrbi, nedostatka informacija o položaju romske djece s invaliditetom i kontinuirane stigmatizacije djece s invaliditetom; |
| --- | --- |

CJ.

budući da je Odbor UN-a za prava djeteta u svojim zaključnim primjedbama od 3. ožujka 2020. o šestom periodičnom izvješću Mađarske pozvao mađarsku Vladu da djeluje, donese strategiju te pruži informacije i potporu ugroženoj djeci, uključujući posebne mjere usmjerene na djevojčice, romsku djecu, djecu tražitelje azila i djecu migrante te lezbijsku, homoseksualnu, biseksualnu, transrodnu i interseksualnu djecu; budući da je Odbor također izrazio ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su djeca s invaliditetom razdvojena od obitelji i žive u ustanovama, zbog nedostatnih mjera mađarskih vlasti za okončanje institucionalizacije i promicanje pristupa zdravstvenim uslugama, uslugama rehabilitacije i drugim aktivnostima uključivanja, zbog slučajeva seksualnog zlostavljanja djece i zlostavljanja djece s invaliditetom u institucijskoj skrbi, nedostatka informacija o položaju romske djece s invaliditetom i kontinuirane stigmatizacije djece s invaliditetom;

| CK. | budući da je mađarski parlament 5. svibnja 2020. donio rezoluciju kojom se odbija ratifikacija Konvencije o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija); |
| --- | --- |

CK.

budući da je mađarski parlament 5. svibnja 2020. donio rezoluciju kojom se odbija ratifikacija Konvencije o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija);

| CL. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 16. srpnja 2020. u predmetu Rana protiv Mađarske utvrdio kršenje prava na poštovanje privatnog života u slučaju transrodnog muškarca iz Irana koji je dobio azil u Mađarskoj, ali nije mogao zakonito promijeniti svoj spol i ime u toj zemlji; budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj Odluci od 10. lipnja 2022. o predstojećem pojačanom nadzoru nad izvršenjem sa zabrinutošću napomenuo da mađarske vlasti nisu poduzele nikakve mjere kako bi ponudile odgovarajuće rješenje za zakonito nastanjene državljane trećih zemalja koji podnose zahtjev za pravno priznavanje roda; budući da je, osim toga, mađarski parlament u svibnju 2020. donio zakon kojim se mađarskim transrodnim osobama onemogućuje pravno priznavanje roda; |
| --- | --- |

CL.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 16. srpnja 2020. u predmetu Rana protiv Mađarske utvrdio kršenje prava na poštovanje privatnog života u slučaju transrodnog muškarca iz Irana koji je dobio azil u Mađarskoj, ali nije mogao zakonito promijeniti svoj spol i ime u toj zemlji; budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj Odluci od 10. lipnja 2022. o predstojećem pojačanom nadzoru nad izvršenjem sa zabrinutošću napomenuo da mađarske vlasti nisu poduzele nikakve mjere kako bi ponudile odgovarajuće rješenje za zakonito nastanjene državljane trećih zemalja koji podnose zahtjev za pravno priznavanje roda; budući da je, osim toga, mađarski parlament u svibnju 2020. donio zakon kojim se mađarskim transrodnim osobama onemogućuje pravno priznavanje roda;

| CM. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 14. lipnja 2021. pozvala zastupnike u mađarskom parlamentu da odbiju nacrte izmjena kojima se zabranjuje rasprava o seksualnom i rodnom identitetu i raznolikosti; budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 13. prosinca 2021. o usklađenosti Zakona LXXIX. iz 2021. o izmjeni određenih akata o zaštiti djece s međunarodnim standardima u području ljudskih prava zaključila da se izmjene teško mogu smatrati usklađenima s Europskom konvencijom o ljudskim pravima i međunarodnim standardima u području ljudskih prava te pozvala mađarske vlasti da stave izvan snage niz odredbi; |
| --- | --- |

CM.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u izjavi objavljenoj 14. lipnja 2021. pozvala zastupnike u mađarskom parlamentu da odbiju nacrte izmjena kojima se zabranjuje rasprava o seksualnom i rodnom identitetu i raznolikosti; budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 13. prosinca 2021. o usklađenosti Zakona LXXIX. iz 2021. o izmjeni određenih akata o zaštiti djece s međunarodnim standardima u području ljudskih prava zaključila da se izmjene teško mogu smatrati usklađenima s Europskom konvencijom o ljudskim pravima i međunarodnim standardima u području ljudskih prava te pozvala mađarske vlasti da stave izvan snage niz odredbi;

| CN. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament usvojio u prosincu 2020. preporučila da se izmjena ustava koja se odnosi na brak kao zajednicu jednog muškarca i jedne žene te dodatak da „majka mora biti žena, otac mora biti muškarac” ne bi trebala iskoristiti kao prilika za povlačenje postojećih zakona o zaštiti pojedinaca koji nisu heteroseksualne osobe niti za izmjenu tih zakona na njihovu štetu; budući da je Venecijanska komisija također preporučila da se tumačenje i primjena ustavnih izmjena, posebno pri izradi provedbenog zakonodavstva, provode uz temeljitu primjenu načela nediskriminacije na svim osnovama, među ostalim na osnovi seksualne orijentacije i rodnog identiteta; budući da je nadalje napomenula da bi izmjenu „Mađarska štiti pravo djece na samoidentitet koji odgovara spolu pri rođenju” trebalo staviti izvan snage ili izmijeniti kako bi se osiguralo da ona nema učinak kojim se transrodnim osobama uskraćuje pravo na pravno priznavanje njihova stečenog rodnog identiteta; |
| --- | --- |

CN.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 2. srpnja 2021. o ustavnim izmjenama koje je mađarski parlament usvojio u prosincu 2020. preporučila da se izmjena ustava koja se odnosi na brak kao zajednicu jednog muškarca i jedne žene te dodatak da „majka mora biti žena, otac mora biti muškarac” ne bi trebala iskoristiti kao prilika za povlačenje postojećih zakona o zaštiti pojedinaca koji nisu heteroseksualne osobe niti za izmjenu tih zakona na njihovu štetu; budući da je Venecijanska komisija također preporučila da se tumačenje i primjena ustavnih izmjena, posebno pri izradi provedbenog zakonodavstva, provode uz temeljitu primjenu načela nediskriminacije na svim osnovama, među ostalim na osnovi seksualne orijentacije i rodnog identiteta; budući da je nadalje napomenula da bi izmjenu „Mađarska štiti pravo djece na samoidentitet koji odgovara spolu pri rođenju” trebalo staviti izvan snage ili izmijeniti kako bi se osiguralo da ona nema učinak kojim se transrodnim osobama uskraćuje pravo na pravno priznavanje njihova stečenog rodnog identiteta;

| CO. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 18. listopada 2021. o izmjenama Zakona o jednakom postupanju i promicanju jednakih mogućnosti i Zakona o povjereniku za temeljna prava, koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020., navela da postoje rizici povezani sa spajanjem tijela za jednakost s nacionalnim institucijama za ljudska prava, uključujući, ali ne ograničavajući se na različite tradicije, pravne postupke i moguće postojeće pristupe institucija, te je primijetila da je suprotstavljanje nadležnosti koje povjerenik za temeljna prava već ima na temelju Zakona CXI. i onih koje je stekao u svojstvu nasljednika mađarskog Tijela za jednako postupanje jasan dokaz rizika koji bi mogao ugroziti djelotvornost rada u području promicanja jednakosti i borbe protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

CO.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 18. listopada 2021. o izmjenama Zakona o jednakom postupanju i promicanju jednakih mogućnosti i Zakona o povjereniku za temeljna prava, koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020., navela da postoje rizici povezani sa spajanjem tijela za jednakost s nacionalnim institucijama za ljudska prava, uključujući, ali ne ograničavajući se na različite tradicije, pravne postupke i moguće postojeće pristupe institucija, te je primijetila da je suprotstavljanje nadležnosti koje povjerenik za temeljna prava već ima na temelju Zakona CXI. i onih koje je stekao u svojstvu nasljednika mađarskog Tijela za jednako postupanje jasan dokaz rizika koji bi mogao ugroziti djelotvornost rada u području promicanja jednakosti i borbe protiv diskriminacije;

| CP. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojoj izjavi objavljenoj 13. siječnja 2022. potvrdila da je odluka mađarske Vlade da održi nacionalni referendum o pristupu djece informacijama o seksualnoj orijentaciji i pitanjima rodnog identiteta istog dana kad su se održali parlamentarni izbori iznimno žalosna jer se njome poticala instrumentalizacija ljudskih prava pripadnika skupine LGBTIQ; budući da je međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora 29. srpnja 2022. u svojem završnom izvješću istaknula da je pravni okvir referenduma uvelike neodgovarajući i da se njime ne osiguravaju jednaki uvjeti za referendumske kampanje i ne ispunjavaju ključne preporuke u okviru dobre međunarodne prakse, a u skladu s izmjenom iz 2018. vlada ima puna prava na kampanju ako je pokretač referenduma, što je u suprotnosti s međunarodnom dobrom praksom, te vlasti nisu obvezne biračko tijelo objektivno informirati o pitanjima povezanima s referendumom ili stajalištima zagovornika i protivnika, čime se dovodi u pitanje sposobnost glasača da donesu informiranu odluku; budući da je referendum usmjeren protiv pripadnika skupine LGBTIQ, koji je održan u Mađarskoj 3. travnja 2022., bio nevažeći jer nijedna ponuđena mogućnost („da” ili „ne”) nije dobila 50 % glasova; budući da je taj referendum naveliko kritiziran zbog kršenja načela nediskriminacije; |
| --- | --- |

CP.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojoj izjavi objavljenoj 13. siječnja 2022. potvrdila da je odluka mađarske Vlade da održi nacionalni referendum o pristupu djece informacijama o seksualnoj orijentaciji i pitanjima rodnog identiteta istog dana kad su se održali parlamentarni izbori iznimno žalosna jer se njome poticala instrumentalizacija ljudskih prava pripadnika skupine LGBTIQ; budući da je međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora 29. srpnja 2022. u svojem završnom izvješću istaknula da je pravni okvir referenduma uvelike neodgovarajući i da se njime ne osiguravaju jednaki uvjeti za referendumske kampanje i ne ispunjavaju ključne preporuke u okviru dobre međunarodne prakse, a u skladu s izmjenom iz 2018. vlada ima puna prava na kampanju ako je pokretač referenduma, što je u suprotnosti s međunarodnom dobrom praksom, te vlasti nisu obvezne biračko tijelo objektivno informirati o pitanjima povezanima s referendumom ili stajalištima zagovornika i protivnika, čime se dovodi u pitanje sposobnost glasača da donesu informiranu odluku; budući da je referendum usmjeren protiv pripadnika skupine LGBTIQ, koji je održan u Mađarskoj 3. travnja 2022., bio nevažeći jer nijedna ponuđena mogućnost („da” ili „ne”) nije dobila 50 % glasova; budući da je taj referendum naveliko kritiziran zbog kršenja načela nediskriminacije;

| CQ. | budući da je međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora u svojem završnom izvješću 29. srpnja 2022. istaknula da žene čine manje od 20 % svih kandidata, čime se znatno ograničava mogućnost za povećanje niske zastupljenosti žena u nacionalnoj politici u Mađarskoj; budući da udio žena u mađarskom parlamentu izabranom 2022. iznosi 14 %; |
| --- | --- |

CQ.

budući da je međunarodna misija OESS-a za promatranje izbora u svojem završnom izvješću 29. srpnja 2022. istaknula da žene čine manje od 20 % svih kandidata, čime se znatno ograničava mogućnost za povećanje niske zastupljenosti žena u nacionalnoj politici u Mađarskoj; budući da udio žena u mađarskom parlamentu izabranom 2022. iznosi 14 %;

| CR. | budući da je Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom u svojim zaključnim napomenama o objedinjenom drugom i trećem izvješću Mađarske od 25. ožujka 2022. izrazio zabrinutost zbog toga što osobe s invaliditetom nemaju mehanizam za samostalno odlučivanje te preporučio da Mađarska izmijeni svoje zakonodavstvo kako bi osigurala da se pri podržanom odlučivanju poštuju dostojanstvo, autonomija, volja i preferencije osoba s invaliditetom pri ostvarivanju njihove pravne sposobnosti; budući da je Odbor također preporučio da Mađarska preoblikuje svoje mjere i preusmjeri proračunska sredstva u usluge podrške u zajednici kao što je osobna pomoć kako bi se osobama s invaliditetom omogućio neovisan i jednak život u zajednici; |
| --- | --- |

CR.

budući da je Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom u svojim zaključnim napomenama o objedinjenom drugom i trećem izvješću Mađarske od 25. ožujka 2022. izrazio zabrinutost zbog toga što osobe s invaliditetom nemaju mehanizam za samostalno odlučivanje te preporučio da Mađarska izmijeni svoje zakonodavstvo kako bi osigurala da se pri podržanom odlučivanju poštuju dostojanstvo, autonomija, volja i preferencije osoba s invaliditetom pri ostvarivanju njihove pravne sposobnosti; budući da je Odbor također preporučio da Mađarska preoblikuje svoje mjere i preusmjeri proračunska sredstva u usluge podrške u zajednici kao što je osobna pomoć kako bi se osobama s invaliditetom omogućio neovisan i jednak život u zajednici;

Prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, i zaštita od izjava mržnje protiv tih manjina

| CS. | budući da je Komisija 9. lipnja 2021. odlučila uputiti Mađarskoj službenu opomenu jer njezino nacionalno zakonodavstvo nije u potpunosti usklađeno s pravilima EU-a kojima se zabranjuje diskriminacija u skladu s Direktivom Vijeća 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (21) i Direktivom Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (22), kojima se od država članica zahtijeva da utvrde učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za diskriminaciju; budući da je u srpnju 2020. došlo do korjenite promjene kad je Mađarska izmijenila nacionalni sustav sankcija, čime je obvezala sudove da moralnu naknadu za diskriminaciju u području obrazovanja i strukovnog osposobljavanja dodjeljuju samo u obliku usluga osposobljavanja ili obrazovanja, a ne u obliku jednokratne isplate; budući da je Europski parlament opetovano pozivao države članice na suzbijanje antiromizma djelotvornim zakonodavnim mjerama i mjerama politike; |
| --- | --- |

CS.

budući da je Komisija 9. lipnja 2021. odlučila uputiti Mađarskoj službenu opomenu jer njezino nacionalno zakonodavstvo nije u potpunosti usklađeno s pravilima EU-a kojima se zabranjuje diskriminacija u skladu s Direktivom Vijeća 2000/43/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (21) i Direktivom Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (22), kojima se od država članica zahtijeva da utvrde učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za diskriminaciju; budući da je u srpnju 2020. došlo do korjenite promjene kad je Mađarska izmijenila nacionalni sustav sankcija, čime je obvezala sudove da moralnu naknadu za diskriminaciju u području obrazovanja i strukovnog osposobljavanja dodjeljuju samo u obliku usluga osposobljavanja ili obrazovanja, a ne u obliku jednokratne isplate; budući da je Europski parlament opetovano pozivao države članice na suzbijanje antiromizma djelotvornim zakonodavnim mjerama i mjerama politike;

| CT. | budući da je Komisija 2. prosinca 2021. uputila Mađarskoj službenu opomenu u vezi s prenošenjem Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (23) jer se mađarskim pravnim okvirom ne kriminalizira javno odobravanje, poricanje ni grubo trivijaliziranje međunarodnih zločina i ne osigurava da se rasistička i ksenofobna motivacija smatra otegotnom okolnošću niti da nacionalni sudovi takvu motivaciju uzimaju u obzir za bilo koji počinjeni zločin; |
| --- | --- |

CT.

budući da je Komisija 2. prosinca 2021. uputila Mađarskoj službenu opomenu u vezi s prenošenjem Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (23) jer se mađarskim pravnim okvirom ne kriminalizira javno odobravanje, poricanje ni grubo trivijaliziranje međunarodnih zločina i ne osigurava da se rasistička i ksenofobna motivacija smatra otegotnom okolnošću niti da nacionalni sudovi takvu motivaciju uzimaju u obzir za bilo koji počinjeni zločin;

| CU. | budući da je Odbor UN-a za iskorjenjivanje rasne diskriminacije u svojim zaključnim opažanjima od 6. lipnja 2019. o objedinjenim periodičnim izvješćima Mađarske, koja obuhvaćaju izvješća od osamnaestog do dvadeset petog, izjavio da je duboko zabrinut zbog raširenosti rasističkog govora mržnje usmjerenog protiv Roma, migranata, izbjeglica, tražitelja azila i ostalih manjina, kojim se potiče mržnja i netolerancija te se ponekad potiče na nasilje prema tim skupinama, a to posebno čine vodeći političari i to se posebno čini putem medija, među ostalim na internetu; budući da je Odbor izrazio posebno duboku zabrinutost zbog izvješća koja upućuju na to da su javne osobe, uključujući one na najvišim razinama, davale izjave kojima se može promicati rasna mržnja, posebno u okviru Vladine kampanje protiv imigranata i izbjeglica koja je započela 2015., te zbog prisutnosti i djelovanja organizacija koje promiču rasnu mržnju; budući da je, uzimajući u obzir dostavljene informacije o mjerama poduzetima za poboljšanje položaja Roma, među ostalim u području zdravlja i obrazovanja, kao i onima poduzetim u okviru nacionalne strategije za socijalnu uključenost iz 2011., Odbor i dalje bio vrlo zabrinut zbog stalne diskriminacije Roma te segregacije i ekstremnog siromaštva s kojima se suočavaju; |
| --- | --- |

CU.

budući da je Odbor UN-a za iskorjenjivanje rasne diskriminacije u svojim zaključnim opažanjima od 6. lipnja 2019. o objedinjenim periodičnim izvješćima Mađarske, koja obuhvaćaju izvješća od osamnaestog do dvadeset petog, izjavio da je duboko zabrinut zbog raširenosti rasističkog govora mržnje usmjerenog protiv Roma, migranata, izbjeglica, tražitelja azila i ostalih manjina, kojim se potiče mržnja i netolerancija te se ponekad potiče na nasilje prema tim skupinama, a to posebno čine vodeći političari i to se posebno čini putem medija, među ostalim na internetu; budući da je Odbor izrazio posebno duboku zabrinutost zbog izvješća koja upućuju na to da su javne osobe, uključujući one na najvišim razinama, davale izjave kojima se može promicati rasna mržnja, posebno u okviru Vladine kampanje protiv imigranata i izbjeglica koja je započela 2015., te zbog prisutnosti i djelovanja organizacija koje promiču rasnu mržnju; budući da je, uzimajući u obzir dostavljene informacije o mjerama poduzetima za poboljšanje položaja Roma, među ostalim u području zdravlja i obrazovanja, kao i onima poduzetim u okviru nacionalne strategije za socijalnu uključenost iz 2011., Odbor i dalje bio vrlo zabrinut zbog stalne diskriminacije Roma te segregacije i ekstremnog siromaštva s kojima se suočavaju;

| CV. | budući da je Savjetodavni odbor Vijeća Europe za Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina u svojem petom mišljenju o Mađarskoj, usvojenom 26. svibnja 2020., naveo da je Mađarska zadržala politiku potpore nacionalnim manjinama na temelju čvrstog zakonodavnog okvira, ali da je i dalje potrebno otklanjati strukturne poteškoće s kojima se Romi suočavaju u svim sferama javnog i privatnog života, uključujući obrazovanje, zapošljavanje, stanovanje i pristup zdravstvenoj skrbi; budući da je Odbor naglasio da je potrebno poduzeti hitne mjere kako bi se poboljšao položaj Roma, suzbilo rano napuštanje školovanja i promicalo uključivo i kvalitetno obrazovanje, među ostalim u područjima u kojima je prisutna segregacija; budući da je Odbor nadalje napomenuo da je u regijama u nepovoljnom položaju potrebna veća komplementarnost nacionalnih i lokalnih politika kako bi se osigurala dugoročna rješenja za probleme povezane sa zapošljavanjem i stanovanjem, dok pri pristupu zdravstvenoj skrbi i socijalnim uslugama i dalje postoje velike praktične prepreke, uglavnom na štetu Romkinja i romske djece; |
| --- | --- |

CV.

budući da je Savjetodavni odbor Vijeća Europe za Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina u svojem petom mišljenju o Mađarskoj, usvojenom 26. svibnja 2020., naveo da je Mađarska zadržala politiku potpore nacionalnim manjinama na temelju čvrstog zakonodavnog okvira, ali da je i dalje potrebno otklanjati strukturne poteškoće s kojima se Romi suočavaju u svim sferama javnog i privatnog života, uključujući obrazovanje, zapošljavanje, stanovanje i pristup zdravstvenoj skrbi; budući da je Odbor naglasio da je potrebno poduzeti hitne mjere kako bi se poboljšao položaj Roma, suzbilo rano napuštanje školovanja i promicalo uključivo i kvalitetno obrazovanje, među ostalim u područjima u kojima je prisutna segregacija; budući da je Odbor nadalje napomenuo da je u regijama u nepovoljnom položaju potrebna veća komplementarnost nacionalnih i lokalnih politika kako bi se osigurala dugoročna rješenja za probleme povezane sa zapošljavanjem i stanovanjem, dok pri pristupu zdravstvenoj skrbi i socijalnim uslugama i dalje postoje velike praktične prepreke, uglavnom na štetu Romkinja i romske djece;

| CW. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 10. lipnja 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presuda ESLJP-a u predmetu Horváth i Kiss protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosio na diskriminatorno pogrešno smještanje romske djece u posebne škole za djecu s mentalnim poteškoćama i njihovu prekomjernu zastupljenost u tim školama te da država ima pozitivnu obvezu izbjegavati održavanje diskriminacijskih praksi; budući da je Odbor odlučno ponovio svoj poziv vlastima da dostave primjere kojima se dokazuje učinkovitost upravnih i sudskih pravnih lijekova protiv nalaza stručnih odbora te da dopune statističke podatke dostavljene u tu svrhu, pozvao je vlasti da statističke podatke dopune podacima raščlanjenima po etničkoj osnovi koji ukazuju na broj žalbi podnesenih u slučajevima romske djece te je odlučno ponovio svoj poziv vlastima da dostave dodatne informacije o svim relevantnim postupcima pred povjerenikom za temeljna prava; |
| --- | --- |

CW.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 10. lipnja 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presuda ESLJP-a u predmetu Horváth i Kiss protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosio na diskriminatorno pogrešno smještanje romske djece u posebne škole za djecu s mentalnim poteškoćama i njihovu prekomjernu zastupljenost u tim školama te da država ima pozitivnu obvezu izbjegavati održavanje diskriminacijskih praksi; budući da je Odbor odlučno ponovio svoj poziv vlastima da dostave primjere kojima se dokazuje učinkovitost upravnih i sudskih pravnih lijekova protiv nalaza stručnih odbora te da dopune statističke podatke dostavljene u tu svrhu, pozvao je vlasti da statističke podatke dopune podacima raščlanjenima po etničkoj osnovi koji ukazuju na broj žalbi podnesenih u slučajevima romske djece te je odlučno ponovio svoj poziv vlastima da dostave dodatne informacije o svim relevantnim postupcima pred povjerenikom za temeljna prava;

| CX. | budući da je još u tijeku nadzor nad izvršenjem presuda ESLJP-a u predmetu Balázs protiv Mađarske u vezi s kršenjima zabrane diskriminacije, protumačenim u vezi sa zabranom nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, zbog toga što vlasti nisu provele učinkovite istrage o pitanju mogućih rasnih motiva koji stoje iza lošeg postupanja službenika kaznenog progona prema romskim podnositeljima zahtjeva; |
| --- | --- |

CX.

budući da je još u tijeku nadzor nad izvršenjem presuda ESLJP-a u predmetu Balázs protiv Mađarske u vezi s kršenjima zabrane diskriminacije, protumačenim u vezi sa zabranom nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, zbog toga što vlasti nisu provele učinkovite istrage o pitanju mogućih rasnih motiva koji stoje iza lošeg postupanja službenika kaznenog progona prema romskim podnositeljima zahtjeva;

| CY. | budući da su čelnici klubova zastupnika Parlamenta 29. srpnja 2022. usvojili izjavu u kojoj osuđuju otvoreno rasističke izjave premijera Viktora Orbána o tome da ne žele postati „narod miješane rase” te su naglasili da se tim izjavama krše naše vrijednosti, koje su također upisane u Ugovore EU-a; |
| --- | --- |

CY.

budući da su čelnici klubova zastupnika Parlamenta 29. srpnja 2022. usvojili izjavu u kojoj osuđuju otvoreno rasističke izjave premijera Viktora Orbána o tome da ne žele postati „narod miješane rase” te su naglasili da se tim izjavama krše naše vrijednosti, koje su također upisane u Ugovore EU-a;

Temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica

| CZ. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 19. ožujka 2020. u predmetu C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) presudio da Direktiva 2013/32/EU o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (24) isključuje nacionalno zakonodavstvo kojim se dopušta odbijanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao nedopuštenog zbog toga što je podnositelj zahtjeva stigao na teritorij države članice preko države u kojoj nije bio izložen progonu ili opasnosti od teškog stradanja ili u kojoj je zajamčena dostatna razina zaštite; budući da je Sud zaključio da navedena direktiva također isključuje nacionalno zakonodavstvo kojim se utvrđuje rok od osam dana u kojem sud kojem je podnesena žalba protiv odluke o odbijanju zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao nedopuštenog mora donijeti odluku ako sud u tom roku ne može osigurati djelotvornost materijalnih pravila i postupovnih jamstava na koja podnositelj zahtjeva ima pravo u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

CZ.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 19. ožujka 2020. u predmetu C-564/18 Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa) presudio da Direktiva 2013/32/EU o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (24) isključuje nacionalno zakonodavstvo kojim se dopušta odbijanje zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao nedopuštenog zbog toga što je podnositelj zahtjeva stigao na teritorij države članice preko države u kojoj nije bio izložen progonu ili opasnosti od teškog stradanja ili u kojoj je zajamčena dostatna razina zaštite; budući da je Sud zaključio da navedena direktiva također isključuje nacionalno zakonodavstvo kojim se utvrđuje rok od osam dana u kojem sud kojem je podnesena žalba protiv odluke o odbijanju zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao nedopuštenog mora donijeti odluku ako sud u tom roku ne može osigurati djelotvornost materijalnih pravila i postupovnih jamstava na koja podnositelj zahtjeva ima pravo u skladu s pravom EU-a;

| DA. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 2. travnja 2020. u spojenim predmetima C-715/17, C-718/17 i C-719/17, uključujući predmet Komisija protiv Mađarske (privremeni mehanizam premještanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu), presudio da Mađarska od 25. prosinca 2015. nije ispunila obveze iz članka 5. stavka 2. Odluke Vijeća 2015/1601 (25) te stoga ni naknadne obveze premještanja iz članka 5. stavaka od 4. do 11. navedene odluke jer nije u redovitim vremenskim razmacima, a najmanje svaka tri mjeseca, navodila odgovarajući broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji se mogu brzo premjestiti na njezino državno područje; |
| --- | --- |

DA.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 2. travnja 2020. u spojenim predmetima C-715/17, C-718/17 i C-719/17, uključujući predmet Komisija protiv Mađarske (privremeni mehanizam premještanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu), presudio da Mađarska od 25. prosinca 2015. nije ispunila obveze iz članka 5. stavka 2. Odluke Vijeća 2015/1601 (25) te stoga ni naknadne obveze premještanja iz članka 5. stavaka od 4. do 11. navedene odluke jer nije u redovitim vremenskim razmacima, a najmanje svaka tri mjeseca, navodila odgovarajući broj podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji se mogu brzo premjestiti na njezino državno područje;

| DB. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 14. svibnja 2020. u spojenim predmetima C-924/19 PPU i C-925/19 PPU Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság i Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság presudio da Direktiva 2008/115/EZ o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (26) i Direktiva 2013/33/EU o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (27) znače da obveza nametnuta državljaninu treće zemlje da trajno ostane u tranzitnom području koje je ograničeno i zatvoreno i u okviru kojega je njegovo kretanje ograničeno i pod nadzorom te koje ne može zakonski dobrovoljno napustiti i otići u bilo kojem smjeru znači oduzimanje slobode čije je obilježje „zadržavanje” u smislu tih direktiva; budući da je Sud EU-a naveo da pravo EU-a isključuje veći broj odredbi mađarskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

DB.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 14. svibnja 2020. u spojenim predmetima C-924/19 PPU i C-925/19 PPU Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság i Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság presudio da Direktiva 2008/115/EZ o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (26) i Direktiva 2013/33/EU o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (27) znače da obveza nametnuta državljaninu treće zemlje da trajno ostane u tranzitnom području koje je ograničeno i zatvoreno i u okviru kojega je njegovo kretanje ograničeno i pod nadzorom te koje ne može zakonski dobrovoljno napustiti i otići u bilo kojem smjeru znači oduzimanje slobode čije je obilježje „zadržavanje” u smislu tih direktiva; budući da je Sud EU-a naveo da pravo EU-a isključuje veći broj odredbi mađarskog zakonodavstva;

| DC. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 17. prosinca 2020. u predmetu C-808/18 Komisija protiv Mađarske (Accueil des demandeurs de protection internationale) presudio da Mađarska nije ispunila svoje obveze iz Direktiva 2008/115/EZ, 2013/32/EU i 2013/33/EU zbog toga što je: i. omogućila državljanima trećih zemalja ili osobama bez državljanstva podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu isključivo u tranzitnim zonama Röszke i Tompa, uz drastično ograničavanje dnevnog broja podnositelja zahtjeva kojima je dopušten ulazak u te tranzitne zone; ii. uspostavila sustav sustavnog zadržavanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u tranzitnim zonama Röszke i Tompa; iii. dopustila udaljavanje svih državljana trećih zemalja koji nezakonito borave na njezinu državnom području bez poštovanja postupaka i zaštitnih mjera utvrđenih pravnom stečevinom; te iv. podvrgnula ostvarivanje prava na ostanak na njezinu državnom području za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu uvjetima koji su u suprotnosti s pravom EU-a; budući da je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) 27. siječnja 2021. najavila da obustavlja svoje djelovanje u Mađarskoj nakon presude Suda Europske unije; budući da je Komisija 12. studenoga 2021. odlučila pokrenuti postupak protiv Mađarske pred Sudom Europske unije jer ta država nije postupila u skladu s presudom te je zatražila da Sud naloži plaćanje novčanih kazni (predmet C-123/22); |
| --- | --- |

DC.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 17. prosinca 2020. u predmetu C-808/18 Komisija protiv Mađarske (Accueil des demandeurs de protection internationale) presudio da Mađarska nije ispunila svoje obveze iz Direktiva 2008/115/EZ, 2013/32/EU i 2013/33/EU zbog toga što je: i. omogućila državljanima trećih zemalja ili osobama bez državljanstva podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu isključivo u tranzitnim zonama Röszke i Tompa, uz drastično ograničavanje dnevnog broja podnositelja zahtjeva kojima je dopušten ulazak u te tranzitne zone; ii. uspostavila sustav sustavnog zadržavanja podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u tranzitnim zonama Röszke i Tompa; iii. dopustila udaljavanje svih državljana trećih zemalja koji nezakonito borave na njezinu državnom području bez poštovanja postupaka i zaštitnih mjera utvrđenih pravnom stečevinom; te iv. podvrgnula ostvarivanje prava na ostanak na njezinu državnom području za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu uvjetima koji su u suprotnosti s pravom EU-a; budući da je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) 27. siječnja 2021. najavila da obustavlja svoje djelovanje u Mađarskoj nakon presude Suda Europske unije; budući da je Komisija 12. studenoga 2021. odlučila pokrenuti postupak protiv Mađarske pred Sudom Europske unije jer ta država nije postupila u skladu s presudom te je zatražila da Sud naloži plaćanje novčanih kazni (predmet C-123/22);

| DD. | budući da je Komisija 9. lipnja 2021. odlučila uputiti mađarskim vlastima službenu opomenu i obrazloženo mišljenje jer nisu u potpunosti prenijele Direktivu 2013/32/EU u pogledu odredbi o osobnom razgovoru, liječničkom pregledu, jamstvima za djecu i adolescente bez pratnje te postupku razmatranja zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

DD.

budući da je Komisija 9. lipnja 2021. odlučila uputiti mađarskim vlastima službenu opomenu i obrazloženo mišljenje jer nisu u potpunosti prenijele Direktivu 2013/32/EU u pogledu odredbi o osobnom razgovoru, liječničkom pregledu, jamstvima za djecu i adolescente bez pratnje te postupku razmatranja zahtjeva za azil;

| DE. | budući da je Komisija 15. srpnja 2021. odlučila pokrenuti postupak protiv Mađarske pred Sudom Europske unije, smatrajući da novi postupak azila nije u skladu s člankom 6. Direktive 2013/32/EU, tumačenom u svjetlu članka 18. Povelje (predmet C-823/21 Komisija protiv Mađarske); |
| --- | --- |

DE.

budući da je Komisija 15. srpnja 2021. odlučila pokrenuti postupak protiv Mađarske pred Sudom Europske unije, smatrajući da novi postupak azila nije u skladu s člankom 6. Direktive 2013/32/EU, tumačenom u svjetlu članka 18. Povelje (predmet C-823/21 Komisija protiv Mađarske);

| DF. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 16. studenoga 2021. u predmetu C-821/19 Komisija protiv Mađarske (Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile) presudio da Mađarska nije ispunila svoje obveze iz: i.) članka 33. stavka 2. Direktive 2013/32/EU jer je dopustila da se zahtjev za međunarodnu zaštitu odbaci kao nedopušten zbog toga što je podnositelj zahtjeva stigao na njezino državno područje preko države u kojoj nije bio izložen progonu ili opasnosti od teškog stradanja ili u kojoj je zajamčena dostatna razina zaštite; ii.) članka 8. stavka 2. i članka 22. stavka 1. Direktive 2013/32/EU te članka 10. stavka 4. Direktive 2013/33/EU jer je u svojem nacionalnom pravu kriminalizirala djelovanje svake osobe koja u okviru aktivnosti organiziranja pruža pomoć u vezi sa sastavljanjem ili podnošenjem zahtjeva za azil na njezinu državnom području ako se izvan svake razumne sumnje može dokazati da je ta osoba znala da se taj zahtjev ne može prihvatiti na temelju tog prava; te iii.) članka 8. stavka 2., članka 12. stavka 1. točke (c) i članka 22. stavka 1. Direktive 2013/32/EU te članka 10. stavka 4. Direktive 2013/33/EU jer sve osobe osumnjičene za počinjenje takvog kaznenog djela sprečava u ostvarivanju prava na pristup njezinim vanjskim granicama; |
| --- | --- |

DF.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 16. studenoga 2021. u predmetu C-821/19 Komisija protiv Mađarske (Incrimination de l’aide aux demandeurs d’asile) presudio da Mađarska nije ispunila svoje obveze iz: i.) članka 33. stavka 2. Direktive 2013/32/EU jer je dopustila da se zahtjev za međunarodnu zaštitu odbaci kao nedopušten zbog toga što je podnositelj zahtjeva stigao na njezino državno područje preko države u kojoj nije bio izložen progonu ili opasnosti od teškog stradanja ili u kojoj je zajamčena dostatna razina zaštite; ii.) članka 8. stavka 2. i članka 22. stavka 1. Direktive 2013/32/EU te članka 10. stavka 4. Direktive 2013/33/EU jer je u svojem nacionalnom pravu kriminalizirala djelovanje svake osobe koja u okviru aktivnosti organiziranja pruža pomoć u vezi sa sastavljanjem ili podnošenjem zahtjeva za azil na njezinu državnom području ako se izvan svake razumne sumnje može dokazati da je ta osoba znala da se taj zahtjev ne može prihvatiti na temelju tog prava; te iii.) članka 8. stavka 2., članka 12. stavka 1. točke (c) i članka 22. stavka 1. Direktive 2013/32/EU te članka 10. stavka 4. Direktive 2013/33/EU jer sve osobe osumnjičene za počinjenje takvog kaznenog djela sprečava u ostvarivanju prava na pristup njezinim vanjskim granicama;

| DG. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. utvrdila da je stajalište protiv imigranata i tražitelja azila koje mađarska Vlada zauzima od 2015. rezultiralo zakonodavnim okvirom kojim se ugrožava prihvat tražitelja azila i integracija priznatih izbjeglica kako je propisano međunarodnim obvezama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

DG.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem izvješću od 21. svibnja 2019. nakon posjeta Mađarskoj od 4. do 8. veljače 2019. utvrdila da je stajalište protiv imigranata i tražitelja azila koje mađarska Vlada zauzima od 2015. rezultiralo zakonodavnim okvirom kojim se ugrožava prihvat tražitelja azila i integracija priznatih izbjeglica kako je propisano međunarodnim obvezama u području ljudskih prava;

| DH. | budući da je Europski odbor za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja u svojem izvješću od 17. ožujka 2020. nakon posjeta Mađarskoj 2018. istaknuo da od ad hoc posjeta tog odbora 2017. nije učinjeno ništa kako bi se uspostavile učinkovite zaštitne mjere za sprečavanje zlostavljanja osoba koje mađarski policijski službenici vraćaju preko granične ograde prema Srbiji te da je jasno da još ne postoje pravni lijekovi kojima bi se takvim osobama pružila učinkovita zaštita od prisilnog udaljenja i/ili vraćanja, uključujući lančano prisilno vraćanje; |
| --- | --- |

DH.

budući da je Europski odbor za sprečavanje mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja u svojem izvješću od 17. ožujka 2020. nakon posjeta Mađarskoj 2018. istaknuo da od ad hoc posjeta tog odbora 2017. nije učinjeno ništa kako bi se uspostavile učinkovite zaštitne mjere za sprečavanje zlostavljanja osoba koje mađarski policijski službenici vraćaju preko granične ograde prema Srbiji te da je jasno da još ne postoje pravni lijekovi kojima bi se takvim osobama pružila učinkovita zaštita od prisilnog udaljenja i/ili vraćanja, uključujući lančano prisilno vraćanje;

| DI. | budući da je Odbor UN-a za iskorjenjivanje rasne diskriminacije u svojim zaključnim opažanjima od 6. lipnja 2019. o objedinjenim periodičnim izvješćima Mađarske, koja obuhvaćaju izvješća od osamnaestog do dvadeset petog, izrazio zabrinutost zbog alarmantnog položaja u kojem se nalaze tražitelji azila, izbjeglice i migranti te zbog izvješća koja upućuju na to da se načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja ne poštuje u potpunosti u pravu i praksi; budući da je Odbor također izrazio duboku zabrinutost zbog izvješća o prekomjernoj primjeni sile i nasilju policijskih službenika nad državljanima trećih zemalja koji se zateknu bilo gdje u Mađarskoj, uz „vraćanje” osoba zatečenih blizu granice sa Srbijom, što dovodi do povreda i tjelesnih ozljeda; |
| --- | --- |

DI.

budući da je Odbor UN-a za iskorjenjivanje rasne diskriminacije u svojim zaključnim opažanjima od 6. lipnja 2019. o objedinjenim periodičnim izvješćima Mađarske, koja obuhvaćaju izvješća od osamnaestog do dvadeset petog, izrazio zabrinutost zbog alarmantnog položaja u kojem se nalaze tražitelji azila, izbjeglice i migranti te zbog izvješća koja upućuju na to da se načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja ne poštuje u potpunosti u pravu i praksi; budući da je Odbor također izrazio duboku zabrinutost zbog izvješća o prekomjernoj primjeni sile i nasilju policijskih službenika nad državljanima trećih zemalja koji se zateknu bilo gdje u Mađarskoj, uz „vraćanje” osoba zatečenih blizu granice sa Srbijom, što dovodi do povreda i tjelesnih ozljeda;

| DJ. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 2. ožujka 2021. u predmetu R.R. i ostali protiv Mađarske utvrdio da su nedostatak hrane osigurane prvom podnositelju zahtjeva (R.R.) i uvjeti boravka ostalih podnositelja zahtjeva (trudnica i djeca) doveli do kršenja zabrane nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja; budući da je ESLJP također utvrdio da je boravak podnositeljâ zahtjeva u tranzitnom području činio de facto lišavanje slobode i da je izostanak bilo kakve službene odluke nadležnih tijela i bilo kakvih postupaka kojima bi sud brzo mogao odlučiti o zakonitosti njihova zadržavanja doveo do kršenja prava na slobodu i sigurnost; budući da je ESLJP došao do sličnih zaključaka u svojoj presudi od 24. veljače 2022. u predmetu M.B.K. i ostali protiv Mađarske te u presudi od 2. lipnja 2022. u predmetu H.M. i ostali protiv Mađarske; budući da je pojačani nadzor nad izvršenjem tih presuda još u tijeku; |
| --- | --- |

DJ.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 2. ožujka 2021. u predmetu R.R. i ostali protiv Mađarske utvrdio da su nedostatak hrane osigurane prvom podnositelju zahtjeva (R.R.) i uvjeti boravka ostalih podnositelja zahtjeva (trudnica i djeca) doveli do kršenja zabrane nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja; budući da je ESLJP također utvrdio da je boravak podnositeljâ zahtjeva u tranzitnom području činio de facto lišavanje slobode i da je izostanak bilo kakve službene odluke nadležnih tijela i bilo kakvih postupaka kojima bi sud brzo mogao odlučiti o zakonitosti njihova zadržavanja doveo do kršenja prava na slobodu i sigurnost; budući da je ESLJP došao do sličnih zaključaka u svojoj presudi od 24. veljače 2022. u predmetu M.B.K. i ostali protiv Mađarske te u presudi od 2. lipnja 2022. u predmetu H.M. i ostali protiv Mađarske; budući da je pojačani nadzor nad izvršenjem tih presuda još u tijeku;

| DK. | budući da je posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava migranata u svojem izvješću od 11. svibnja 2020. nakon posjeta Mađarskoj 2019. ponovio svoj poziv mađarskoj Vladi da provede svrhovitu ponovnu procjenu aktualne situacije i migracijskih politika te naveo da bi Mađarska trebala okončati takozvanu kriznu situaciju, koja ne odgovara stvarnosti i ima ozbiljan negativan učinak na ljudska prava migranata i tražitelja azila, slobodu organizacija civilnog društva i ovlasti pravosuđa, te ukinuti sve ostale mjere ograničavanja koje imaju slične značajke i posljedice; |
| --- | --- |

DK.

budući da je posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava migranata u svojem izvješću od 11. svibnja 2020. nakon posjeta Mađarskoj 2019. ponovio svoj poziv mađarskoj Vladi da provede svrhovitu ponovnu procjenu aktualne situacije i migracijskih politika te naveo da bi Mađarska trebala okončati takozvanu kriznu situaciju, koja ne odgovara stvarnosti i ima ozbiljan negativan učinak na ljudska prava migranata i tražitelja azila, slobodu organizacija civilnog društva i ovlasti pravosuđa, te ukinuti sve ostale mjere ograničavanja koje imaju slične značajke i posljedice;

| DL. | budući da je ESLJP u svojoj presudi od 8. srpnja 2021. u predmetu Shahzad protiv Mađarske utvrdio da je podnositelj zahtjeva bio podvrgnut „kolektivnom” protjerivanju jer vlasti nisu utvrdile njegovu pojedinačnu situaciju te da mu nisu pružile stvarnu i djelotvornu mogućnost ulaska u Mađarsku, da udaljenje podnositelja zahtjeva nije bilo posljedica njegova ponašanja i da podnositelj zahtjeva nije imao na raspolaganju odgovarajući pravni lijek; budući da je pojačani nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku; |
| --- | --- |

DL.

budući da je ESLJP u svojoj presudi od 8. srpnja 2021. u predmetu Shahzad protiv Mađarske utvrdio da je podnositelj zahtjeva bio podvrgnut „kolektivnom” protjerivanju jer vlasti nisu utvrdile njegovu pojedinačnu situaciju te da mu nisu pružile stvarnu i djelotvornu mogućnost ulaska u Mađarsku, da udaljenje podnositelja zahtjeva nije bilo posljedica njegova ponašanja i da podnositelj zahtjeva nije imao na raspolaganju odgovarajući pravni lijek; budući da je pojačani nadzor nad izvršenjem te presude još u tijeku;

| DM. | budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 2. prosinca 2021. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Ilias i Ahmed protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosi na povredu postupovne obveze iz članka 3. Europske konvencije o ljudskim pravima da se procijeni rizik od zlostavljanja prije udaljenja podnositeljâ zahtjeva za azil u Srbiju zbog oslanjanja na opću pretpostavku „sigurne treće zemlje”, s velikim žaljenjem konstatirao da nisu poduzeti koraci za provođenje potrebne ponovne procjene zakonodavne pretpostavke „sigurne treće zemlje” u odnosu na Srbiju i odlučno ponovio svoj poziv da se bez daljnje odgode provede takva ponovna procjena u skladu sa zahtjevima sudske prakse ESLJP-a i da se predstave osnove za tu ponovnu procjenu i njezin ishod; budući da je Odbor s velikom zabrinutošću konstatirao i da se, unatoč tome što je u prijašnjoj odluci izražena zabrinutost, praksa provođenja prisilnih udaljenja bez provođenja urednog postupka nastavila te je odlučno ponovio svoj poziv mađarskim vlastima da u potpunosti poštuju zahtjeve koji proizlaze iz presude ESLJP-a i da osiguraju da se prisilna vraćanja smjeste u okvir urednih postupaka i zaštitnih mjera, posebno u pogledu prava svake osobe na traženje azila, kako je utvrđeno međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

DM.

budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 2. prosinca 2021. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Ilias i Ahmed protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosi na povredu postupovne obveze iz članka 3. Europske konvencije o ljudskim pravima da se procijeni rizik od zlostavljanja prije udaljenja podnositeljâ zahtjeva za azil u Srbiju zbog oslanjanja na opću pretpostavku „sigurne treće zemlje”, s velikim žaljenjem konstatirao da nisu poduzeti koraci za provođenje potrebne ponovne procjene zakonodavne pretpostavke „sigurne treće zemlje” u odnosu na Srbiju i odlučno ponovio svoj poziv da se bez daljnje odgode provede takva ponovna procjena u skladu sa zahtjevima sudske prakse ESLJP-a i da se predstave osnove za tu ponovnu procjenu i njezin ishod; budući da je Odbor s velikom zabrinutošću konstatirao i da se, unatoč tome što je u prijašnjoj odluci izražena zabrinutost, praksa provođenja prisilnih udaljenja bez provođenja urednog postupka nastavila te je odlučno ponovio svoj poziv mađarskim vlastima da u potpunosti poštuju zahtjeve koji proizlaze iz presude ESLJP-a i da osiguraju da se prisilna vraćanja smjeste u okvir urednih postupaka i zaštitnih mjera, posebno u pogledu prava svake osobe na traženje azila, kako je utvrđeno međunarodnim pravom;

| DN. | budući da je i dalje u tijeku nadzor nad izvršenjem presuda ELJSP-a u predmetu Nabil i ostali protiv Mađarske u vezi s kršenjem prava tražiteljâ azila na slobodu i sigurnost zbog njihova zadržavanja do ispitivanja osnovanosti njihovih zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

DN.

budući da je i dalje u tijeku nadzor nad izvršenjem presuda ELJSP-a u predmetu Nabil i ostali protiv Mađarske u vezi s kršenjem prava tražiteljâ azila na slobodu i sigurnost zbog njihova zadržavanja do ispitivanja osnovanosti njihovih zahtjeva za azil;

| DO. | budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem podnesku od 12. kolovoza 2022. upućenom Odboru ministara Vijeća Europe navela da je pristup postupku azila te materijalnoj i pojedinačnoj procjeni rizika u Mađarskoj postao gotovo nemoguć zbog uzastopnih i istovremenih mjera koje vlada provodi od 2015.; budući da je potencijalnim tražiteljima azila ili zabranjen zakonit ulazak na teritorij ili, uz nekoliko iznimaka, moraju napustiti Mađarsku i prije podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu proći prethodnu provjeru u postupku u okviru veleposlanstva; budući da to postupno razbijanje sustava azila dosljedno prati i potiče oštar antimigrantski diskurs mađarske vlade, čime se dodatno ugrožava prihvat i zaštita izbjeglica i tražitelja azila u toj zemlji; |
| --- | --- |

DO.

budući da je povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava u svojem podnesku od 12. kolovoza 2022. upućenom Odboru ministara Vijeća Europe navela da je pristup postupku azila te materijalnoj i pojedinačnoj procjeni rizika u Mađarskoj postao gotovo nemoguć zbog uzastopnih i istovremenih mjera koje vlada provodi od 2015.; budući da je potencijalnim tražiteljima azila ili zabranjen zakonit ulazak na teritorij ili, uz nekoliko iznimaka, moraju napustiti Mađarsku i prije podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu proći prethodnu provjeru u postupku u okviru veleposlanstva; budući da to postupno razbijanje sustava azila dosljedno prati i potiče oštar antimigrantski diskurs mađarske vlade, čime se dodatno ugrožava prihvat i zaštita izbjeglica i tražitelja azila u toj zemlji;

Ekonomska i socijalna prava

| DP. | budući da je Vijeće u svojoj preporuci od 12. srpnja 2022. o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2022. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2022. preporučilo da bi Mađarska trebala nastaviti s integracijom najugroženijih skupina na tržište rada, posebice kroz usavršavanje, te produljiti trajanje naknada za nezaposlene kako bi se poboljšala primjerenost socijalne pomoći i osigurao pristup osnovnim uslugama i primjerenom stanovanju za sve; budući da je preporučilo poboljšanje ishoda obrazovanja i veće sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u kvalitetnom redovnom obrazovanju, kao i poboljšanje pristupa kvalitetnim preventivnim uslugama i uslugama primarne skrbi; |
| --- | --- |

DP.

budući da je Vijeće u svojoj preporuci od 12. srpnja 2022. o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2022. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2022. preporučilo da bi Mađarska trebala nastaviti s integracijom najugroženijih skupina na tržište rada, posebice kroz usavršavanje, te produljiti trajanje naknada za nezaposlene kako bi se poboljšala primjerenost socijalne pomoći i osigurao pristup osnovnim uslugama i primjerenom stanovanju za sve; budući da je preporučilo poboljšanje ishoda obrazovanja i veće sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u kvalitetnom redovnom obrazovanju, kao i poboljšanje pristupa kvalitetnim preventivnim uslugama i uslugama primarne skrbi;

| DQ. | budući da je Odbor UN-a za prava djeteta u svojim zaključnim opažanjima od 3. ožujka 2020. o šestom periodičnom izvješću Mađarske preporučio da bi Mađarska trebala nastaviti ulagati u mjere za iskorjenjivanje siromaštva, uz pridavanje posebne pozornosti romskoj djeci i djeci koja žive u socioekonomski ugroženim područjima, te je izrazio duboku zabrinutost zbog broja učenika koji rano napuštaju školovanje, većinom učenika u nepovoljnom položaju, dodjeljivanja javnih škola vjerskim zajednicama, što može doprinijeti segregaciji na temelju vjere i uvjerenja, kontinuirane segregacije romske djece u obrazovanju, obrazovnog jaza između romske i neromske djece, nedostatka službenih podataka o romskoj djeci u obrazovanju te o nasilničkom ponašanju, zlostavljanju i isključenosti s kojima se djeca suočavaju u školama, posebno djeca koja pripadaju skupini LGBTI, te zbog primjene disciplinskih metoda u školama kojima se djeca ne štite od fizičkog i psihičkog nasilja; |
| --- | --- |

DQ.

budući da je Odbor UN-a za prava djeteta u svojim zaključnim opažanjima od 3. ožujka 2020. o šestom periodičnom izvješću Mađarske preporučio da bi Mađarska trebala nastaviti ulagati u mjere za iskorjenjivanje siromaštva, uz pridavanje posebne pozornosti romskoj djeci i djeci koja žive u socioekonomski ugroženim područjima, te je izrazio duboku zabrinutost zbog broja učenika koji rano napuštaju školovanje, većinom učenika u nepovoljnom položaju, dodjeljivanja javnih škola vjerskim zajednicama, što može doprinijeti segregaciji na temelju vjere i uvjerenja, kontinuirane segregacije romske djece u obrazovanju, obrazovnog jaza između romske i neromske djece, nedostatka službenih podataka o romskoj djeci u obrazovanju te o nasilničkom ponašanju, zlostavljanju i isključenosti s kojima se djeca suočavaju u školama, posebno djeca koja pripadaju skupini LGBTI, te zbog primjene disciplinskih metoda u školama kojima se djeca ne štite od fizičkog i psihičkog nasilja;

| DR. | budući da je mađarska Vlada 11. veljače 2022. izdala izvanredni dekret kojim su utvrđene „nužne minimalne usluge” koje se moraju pružiti tijekom štrajka u skladu sa zakonom o štrajku, a u kojem se one tumače toliko široko da je štrajk onemogućen; budući da su tim dekretom ograničena prava nastavnika koji su najavili planove za štrajk 16. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

DR.

budući da je mađarska Vlada 11. veljače 2022. izdala izvanredni dekret kojim su utvrđene „nužne minimalne usluge” koje se moraju pružiti tijekom štrajka u skladu sa zakonom o štrajku, a u kojem se one tumače toliko široko da je štrajk onemogućen; budući da su tim dekretom ograničena prava nastavnika koji su najavili planove za štrajk 16. ožujka 2022.;

| DS. | budući da je od donošenja zabrane uobičajenog boravišta u javnom prostoru nekoliko redovnih sudova zatražilo od Ustavnog suda da poništi to zakonodavstvo zbog navodne neustavnosti zakona na mnogim osnovama; budući da je Ustavni sud nakon dugog odlaganja odbio sve predstavke koje su podnijeli redovni sudovi bez obzira na osnove i odbio uzeti u obzir bilo koji podnesak koji nije podupirao Vladino obrazloženje; budući da je u slučaju beskućništva sustav socijalne sigurnosti prvenstveno usmjeren na proglašavanje boravka beskućnika na javnim mjestima nezakonitim te na kaznene mjere umjesto na socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

DS.

budući da je od donošenja zabrane uobičajenog boravišta u javnom prostoru nekoliko redovnih sudova zatražilo od Ustavnog suda da poništi to zakonodavstvo zbog navodne neustavnosti zakona na mnogim osnovama; budući da je Ustavni sud nakon dugog odlaganja odbio sve predstavke koje su podnijeli redovni sudovi bez obzira na osnove i odbio uzeti u obzir bilo koji podnesak koji nije podupirao Vladino obrazloženje; budući da je u slučaju beskućništva sustav socijalne sigurnosti prvenstveno usmjeren na proglašavanje boravka beskućnika na javnim mjestima nezakonitim te na kaznene mjere umjesto na socijalnu uključenost;

| 1. | ponavlja da je zabrinut u pogledu sljedećih pitanja u Mađarskoj, a to su redom:






  — | funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava, |
| --- | --- | --- |

1.

—

funkcioniranje ustavnog poretka i izbornog sustava,

| — | neovisnost pravosuđa i ostalih institucija te prava sudaca, |
| --- | --- |

—

neovisnost pravosuđa i ostalih institucija te prava sudaca,

| — | korupcija i sukobi interesa, |
| --- | --- |

—

korupcija i sukobi interesa,

| — | privatnost i zaštita podataka, |
| --- | --- |

—

privatnost i zaštita podataka,

| — | sloboda izražavanja, uključujući pluralizam medija, |
| --- | --- |

—

sloboda izražavanja, uključujući pluralizam medija,

| — | akademske slobode, |
| --- | --- |

—

akademske slobode,

| — | sloboda vjeroispovijesti, |
| --- | --- |

—

sloboda vjeroispovijesti,

| — | sloboda udruživanja, |
| --- | --- |

—

sloboda udruživanja,

| — | pravo na jednako postupanje, uključujući pripadnike skupine LGBTIQ, |
| --- | --- |

—

pravo na jednako postupanje, uključujući pripadnike skupine LGBTIQ,

| — | prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, i zaštita od izjava mržnje protiv tih manjina, |
| --- | --- |

—

prava pripadnika manjina, uključujući Rome i Židove, i zaštita od izjava mržnje protiv tih manjina,

| — | temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica, |
| --- | --- |

—

temeljna prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica,

| — | ekonomska i socijalna prava; |
| --- | --- |

—

ekonomska i socijalna prava;

| 2. | smatra da činjenice i kretanja koji su prikazani u rezolucijama Parlamenta zajedno predstavljaju sustavnu prijetnju vrijednostima iz članka 2. UEU-a te očitu opasnost od teškog kršenja tih vrijednosti; izražava duboku zabrinutost zbog namjernih i sustavnih napora mađarske Vlade da ugrozi temeljne vrijednosti Unije sadržane u članku 2. UEU-a i osuđuje te napore; ističe da su se navedena kretanja znatno pogoršala od aktiviranja članka 7. stavka 1. UEU-a; ističe da mađarska Vlada snosi odgovornost za ponovnu uspostavu usklađenosti s pravom EU-a i vrijednostima sadržanim u članku 2. UEU-a te izražava duboko žaljenje zbog toga što je izostanak odlučnog djelovanja od strane EU-a pridonio rastakanju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Mađarskoj, zbog čega se ta država pretvorila u hibridni režim izborne autokracije, na što upućuju relevantni indeksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog neuspjeha Vijeća da ostvari bitniji napredak u tekućem postupku iz članka 7. stavka 1. UEU-a; potiče Vijeće da zajamči održavanje saslušanja najmanje jednom za vrijeme svakog predsjedništva tijekom tekućih postupaka iz članka 7. UEU-a te da prida pozornost i novim razvojima događaja koji utječu na vladavinu prava, demokraciju i temeljna prava; poziva Vijeće da nakon svakog saslušanja objavi opsežan zapisnik; naglašava da u Vijeću nije potrebna jednoglasnost da bi se utvrdila očita opasnost od teškog kršenja vrijednosti Unije iz članka 7. stavka 1. ni da bi se dotičnim državama članicama uputile konkretne preporuke i odredili rokovi za njihovu provedbu; ponavlja svoj poziv Vijeću da djeluje u tom kontekstu te usto naglašava da bi svako daljnje odgađanje takvog djelovanja značilo da samo Vijeće krši načelo vladavine prava; naglašava da su države članice obvezne zajednički djelovati i zaustaviti napade na vrijednosti sadržane u članku 2. EU-a; poziva Vijeće da što prije izda preporuke Mađarskoj kako bi se riješili problemi navedeni u njegovoj rezoluciji od 12. rujna 2018. i u ovoj Rezoluciji, u kojima se od te države traži da provede sve navedene presude i preporuke, uključujući one koje se odnose na parlamentarne izbore održane 3. travnja 2022.; insistira na tome da bi Parlament u svim postupcima povezanim s člankom 7. UEU-a trebao imati mogućnost predstaviti svoj obrazloženi prijedlog Vijeću, prisustvovati saslušanjima koja se održavaju u skladu s člankom 7. UEU-a te biti odmah i u potpunosti obaviješten u svakoj fazi postupka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće i Komisiju da pridaju više pozornosti sustavnom rastakanju vladavine prava, kao i međudjelovanju raznih oblika kršenja vrijednosti koji su utvrđeni u njegovim rezolucijama; naglašava da se neprovjeravanjem slučajeva kršenja vladavine prava potkopavaju demokratske institucije i u konačnici se utječe na ljudska prava i život svih osoba u državi u kojoj su ta kršenja počinjena; naglašava da bi Unija trebala jednako odlučno braniti sve vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi instrumente dostupne za suočavanje s očitom opasnošću da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Unija, u prvom redu ubrzane postupke zbog povrede prava, zahtjeve za privremenu pravnu zaštitu pred Sudom i tužbe uslijed neprovedbe presuda Suda; podsjeća na važnost Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava i pozdravlja odluku o njezinu aktiviranju u slučaju Mađarske, iako se to ostvarilo nakon dugog odgađanja i uz ograničeno područje primjene; poziva Komisiju da poduzme hitne mjere u skladu s Uredbom u pogledu drugih kršenja vladavine prava, posebno onih koja su povezana s neovisnošću pravosuđa i drugim osnovama o kojima se govori u pismu koje je Komisija uputila Mađarskoj 19. studenoga 2021.; ističe činjenicu da je primjena Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava instrument kojim se dopunjuje postupak iz članka 7., da se ta uredba izravno primjenjuje u svim državama članicama i da se primjenjuje od siječnja 2021. te poziva Komisiju da poduzme sve potrebne korake kako bi zajamčila njezinu djelotvornu provedbu; prima na znanje rizik od zlouporabe sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost te ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobri plan Mađarske dok Mađarska u potpunosti ne postupi u skladu sa svim preporukama za pojedinu zemlju u okviru europskog semestra u području vladavine prava te dok ne provede sve relevantne presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; očekuje od Komisije da prije odobravanja sporazuma o partnerstvu i programa kohezijske politike isključi sve moguće rizike da bi programi u okviru kohezijske politike mogli doprinijeti zlouporabi sredstava EU-a ili kršenju vladavine prava; poziva Komisiju da strože primjenjuje Uredbu o zajedničkim odredbama (28) i Financijsku uredbu (29) kako bi se suzbila moguća zlouporaba financijskih sredstava EU-a u političke svrhe; smatra da je primjena tih instrumenata kako bi se zaštitile vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a još hitnija u trenutku kad su te vrijednosti ugrožene uslijed rata koji Rusija vodi protiv Ukrajine i postupaka Rusije usmjerenih protiv EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja poziv Komisiji da zajamči da krajnji primatelji ili korisnici sredstava EU-a ne budu lišeni tih sredstava u slučaju primjene sankcija u okviru mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, kako je navedeno u članku 5. stavcima 4. i 5. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; poziva Komisiju da pronađe načine za raspodjelu sredstava EU-a preko lokalnih vlasti i nevladinih organizacija ako predmetna vlada ne surađuje u pogledu nedostataka u provedbi vladavine prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da podrži neovisno civilno društvo u Mađarskoj koje štiti vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a, posebno korištenjem programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti; ponavlja svoj poziv Komisiji da donese sveobuhvatnu strategiju civilnog društva za zaštitu i razvoj prostora za građansko djelovanje u Uniji kojom će se objediniti svi postojeći alati i iznijeti niz konkretnih mjera za zaštitu i jačanje prostora za građansko djelovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji i Vijeću da odmah stupe u pregovore s Parlamentom o mehanizmu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava u obliku međuinstitucijskog sporazuma, uključujući stalni ciklus politika među institucijama EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zaključke Konferencije o budućnosti Europe, posebno zaključke sadržane u prijedlogu 25. o vladavini prava, demokratskim vrijednostima i europskom identitetu, te ponavlja da je potrebno jačati postupak za zaštitu vrijednosti na kojima se Unija temelji te razjasniti utvrđivanje kršenjâ temeljnih vrijednosti i njihove posljedice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 433, 23.12.2019., str. 66.

(2)  SL C 270, 7.7.2021., str. 91.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0204.

(4)  SL C 99, 1.3.2022., str. 218.

(5)  Presuda od 24. lipnja 2019. u predmetu Europska komisija protiv Republike Poljske, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, t. 42.

(6)  Mišljenje Suda od 18. prosinca 2014., mišljenje u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a, 2/13, ECLI:EU:C:2014:2454, t. 168.

(7)  Presuda od 27. veljače 2018. u predmetu Associação Sindical dos Juízes Portugueses protiv Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI EU:C:2018:117, t. 32.

(8)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(9)  SL C 282, 26.8.2020., str. 107.

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.).

(11)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(12)  SL L 94, 28.3.2014., str. 1.

(13)  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

(14)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(15)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

(16)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

(17)  Odredbe kojima se određenim kategorijama organizacija civilnog društva koje izravno ili neizravno primaju potporu iz inozemstva koja prelazi određeni prag nameću obveze registracije, prijave i objave te kojima se predviđa mogućnost izricanja sankcija organizacijama koje ne ispunjavaju te obveze.

(18)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

(19)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(20)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(21)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(22)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(23)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(24)  SL L 180, 29.6.2013., str. 60.

(25)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (SL L 248, 24.9.2015., str. 80.).

(26)  SL L 348, 24.12.2008., str. 98.

(27)  SL L 180, 29.6.2013., str. 96.

(28)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(29)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

---

| 5.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 125/485 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 125/485

---

P9_TA(2022)0328

Statut i financiranje europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 15. rujna 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (preinaka) (COM(2021)0734 – C9-0432/2021 – 2021/0375(COD) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2023/C 125/29)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uspostavlja se načelo ravnopravnosti spolova kojim Unija nastoji ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost između muškaraca i žena u svim svojim aktivnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uspostavlja se načelo ravnopravnosti spolova kojim Unija nastoji ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost između muškaraca i žena u svim svojim aktivnostima.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | Člankom 21. Povelje utvrđuje se pravo na rodnu ravnopravnost u svim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

Člankom 21. Povelje utvrđuje se pravo na rodnu ravnopravnost u svim područjima.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Europskim političkim zakladama trebalo bi priznati različite razine pripadnosti i kategoriju „istraživačkih partnera” kako bi im se omogućila veća fleksibilnost i sloboda istraživanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Europskim političkim zakladama trebalo bi priznati različite razine pripadnosti i kategoriju „istraživačkih partnera” kako bi im se omogućila veća fleksibilnost i sloboda istraživanja.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Europski pravni status dodijeljen europskim političkim stranaka i njihovim pridruženim zakladama trebao bi im dati pravnu osobnost i priznanje u svim državama članicama. Takva pravna osobnost i priznanje ne daju im pravo na imenovanje kandidata na nacionalnim izborima ili izborima za Europski parlament. Davanje takvih ili sličnih prava ostaje u nadležnosti država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Europski pravni status dodijeljen europskim političkim stranaka i njihovim pridruženim zakladama trebao bi im dati pravnu osobnost i priznanje u svim državama članicama. Takva pravna osobnost i priznanje ne daju im pravo na imenovanje kandidata na nacionalnim izborima ili izborima za Europski parlament. Davanje takvih ili sličnih prava ostaje u nadležnosti država članica.

| (23) | Europski pravni status dodijeljen europskim političkim stranaka i njihovim pridruženim zakladama trebao bi im dati pravnu osobnost i priznanje u svim državama članicama. Takva pravna osobnost i priznanje ne daju im pravo na imenovanje kandidata na nacionalnim izborima ili
  u nacionalnim ili regionalnim izbornim jedinicama na
  izborima za Europski parlament. Davanje takvih ili sličnih prava ostaje u nadležnosti država članica. |
| --- | --- |

(23)

Europski pravni status dodijeljen europskim političkim stranaka i njihovim pridruženim zakladama trebao bi im dati pravnu osobnost i priznanje u svim državama članicama. Takva pravna osobnost i priznanje ne daju im pravo na imenovanje kandidata na nacionalnim izborima ili
  u nacionalnim ili regionalnim izbornim jedinicama na
  izborima za Europski parlament. Davanje takvih ili sličnih prava ostaje u nadležnosti država članica.

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Europske političke stranke
  i
  njihove stranke članice trebale bi biti primjer u uklanjanju rodnih razlika u političkoj domeni. Ako žele upotrebljavati sredstva EU-a, europske političke stranke trebale bi imati interna pravila kojima se promiče rodna
  ravnoteža
  i 
  biti transparentne u pogledu rodne ravnoteže u svojim strankama članicama
  . Europske političke stranke trebale bi
  dati dokaze o svojoj internoj politici
   rodne ravnoteže 
  i
  o rodnoj zastupljenosti u svojim strankama članicama kad je riječ o kandidatima za Europski parlament i njegovim članovima . Europske političke stranke pozivaju se i na davanje informacija o uključivosti i zastupljenosti manjina u svojim strankama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Europske političke stranke
  i
  njihove stranke članice trebale bi biti primjer u uklanjanju rodnih razlika u političkoj domeni. Ako žele upotrebljavati sredstva EU-a, europske političke stranke trebale bi imati interna pravila kojima se promiče rodna
  ravnoteža
  i 
  biti transparentne u pogledu rodne ravnoteže u svojim strankama članicama
  . Europske političke stranke trebale bi
  dati dokaze o svojoj internoj politici
   rodne ravnoteže 
  i
  o rodnoj zastupljenosti u svojim strankama članicama kad je riječ o kandidatima za Europski parlament i njegovim članovima . Europske političke stranke pozivaju se i na davanje informacija o uključivosti i zastupljenosti manjina u svojim strankama članicama.

| (30) | Europske političke stranke, njihove stranke članice
  i europske političke zaklade
  trebale bi biti primjer u uklanjanju rodnih razlika u političkoj domeni. Ako žele upotrebljavati sredstva EU-a, europske političke stranke
  i europske političke zaklade
  trebale bi imati interna pravila kojima se promiče rodna
  ravnopravnost, uključujući plan za rodnu ravnopravnost
  i 
  protokol za sprečavanje, otkrivanje i borbu protiv spolnog uznemiravanja i uznemiravanja na temelju spola
  .
  Osim toga,
  europske političke stranke trebale bi
  biti transparentne u pogledu
  rodne ravnoteže
  u svojim strankama članicama te dati dokaze
  o rodnoj zastupljenosti u svojim strankama članicama kad je riječ o kandidatima za Europski parlament i njegovim članovima
  . Europske političke stranke i europske političke zaklade također bi u okviru godišnjeg izvješća trebale dati dokaze o svojoj unutarnjoj politici o ravnopravnosti spolova
  . Europske političke stranke pozivaju se i na davanje informacija o uključivosti i zastupljenosti manjina u svojim strankama članicama. |
| --- | --- |

(30)

Europske političke stranke, njihove stranke članice
  i europske političke zaklade
  trebale bi biti primjer u uklanjanju rodnih razlika u političkoj domeni. Ako žele upotrebljavati sredstva EU-a, europske političke stranke
  i europske političke zaklade
  trebale bi imati interna pravila kojima se promiče rodna
  ravnopravnost, uključujući plan za rodnu ravnopravnost
  i 
  protokol za sprečavanje, otkrivanje i borbu protiv spolnog uznemiravanja i uznemiravanja na temelju spola
  .
  Osim toga,
  europske političke stranke trebale bi
  biti transparentne u pogledu
  rodne ravnoteže
  u svojim strankama članicama te dati dokaze
  o rodnoj zastupljenosti u svojim strankama članicama kad je riječ o kandidatima za Europski parlament i njegovim članovima
  . Europske političke stranke i europske političke zaklade također bi u okviru godišnjeg izvješća trebale dati dokaze o svojoj unutarnjoj politici o ravnopravnosti spolova
  . Europske političke stranke pozivaju se i na davanje informacija o uključivosti i zastupljenosti manjina u svojim strankama članicama.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | U Uredbi (EU, Euratom) br. 1141/2014 priznaju se samo dvije kategorije prihoda za europske političke stranke i zaklade osim doprinosa iz proračuna Europske unije, odnosno doprinosi članova i donacije. Niz izvora prihoda ostvarenih od vlastitih gospodarskih aktivnosti (kao što su prodaja publikacija ili naknade za konferencije) nije obuhvaćen tim dvjema kategorijama, što stvara probleme za računovodstvo i transparentnost. Zbog toga bi trebalo uvesti treću kategoriju prihoda (
  „vlastita
  sredstva”). Udio vlastitih sredstava u ukupnom proračunu europske političke stranke ili zaklade trebao bi biti ograničen na
  5
   %
  kako bi ne bi postao prevelik u odnosu na ukupni proračun
  tih subjekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

U Uredbi (EU, Euratom) br. 1141/2014 priznaju se samo dvije kategorije prihoda za europske političke stranke i zaklade osim doprinosa iz proračuna Europske unije, odnosno doprinosi članova i donacije. Niz izvora prihoda ostvarenih od vlastitih gospodarskih aktivnosti (kao što su prodaja publikacija ili naknade za konferencije) nije obuhvaćen tim dvjema kategorijama, što stvara probleme za računovodstvo i transparentnost. Zbog toga bi trebalo uvesti treću kategoriju prihoda (
  „vlastita
  sredstva”). Udio vlastitih sredstava u ukupnom proračunu europske političke stranke ili zaklade trebao bi biti ograničen na
  5
   %
  kako bi ne bi postao prevelik u odnosu na ukupni proračun
  tih subjekata.

| (38) | U Uredbi (EU, Euratom) br. 1141/2014 priznaju se samo dvije kategorije prihoda za europske političke stranke i 
  europske političke
  zaklade osim doprinosa iz proračuna Europske unije, odnosno doprinosi
  ili naknade za pridruživanje
  članova i donacije. Niz izvora prihoda ostvarenih od vlastitih gospodarskih aktivnosti (kao što su prodaja publikacija ili naknade za konferencije
  ili radionice
  ) nije obuhvaćen tim dvjema kategorijama, što stvara probleme za računovodstvo i transparentnost. Zbog toga bi trebalo uvesti treću kategoriju prihoda (
  „pomoćna vlastita
  sredstva”). Udio
  pomoćnih
  vlastitih sredstava u ukupnom proračunu europske političke stranke ili
  europske političke
  zaklade trebao bi biti ograničen na
  10
   %
  iznosa prikupljenog od doprinosa i naknada za pridruživanje kako bi ostao proporcionalan ukupnom proračunu
  tih subjekata. |
| --- | --- |

(38)

U Uredbi (EU, Euratom) br. 1141/2014 priznaju se samo dvije kategorije prihoda za europske političke stranke i 
  europske političke
  zaklade osim doprinosa iz proračuna Europske unije, odnosno doprinosi
  ili naknade za pridruživanje
  članova i donacije. Niz izvora prihoda ostvarenih od vlastitih gospodarskih aktivnosti (kao što su prodaja publikacija ili naknade za konferencije
  ili radionice
  ) nije obuhvaćen tim dvjema kategorijama, što stvara probleme za računovodstvo i transparentnost. Zbog toga bi trebalo uvesti treću kategoriju prihoda (
  „pomoćna vlastita
  sredstva”). Udio
  pomoćnih
  vlastitih sredstava u ukupnom proračunu europske političke stranke ili
  europske političke
  zaklade trebao bi biti ograničen na
  10
   %
  iznosa prikupljenog od doprinosa i naknada za pridruživanje kako bi ostao proporcionalan ukupnom proračunu
  tih subjekata.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | Kako bi doprle do svojih članova i birača u cijeloj Uniji, europske političke stranke trebale bi imati pravo upotrebljavati svoja sredstva za prekogranične kampanje. Za financiranje i ograničavanje izbornih troškova za stranke i kandidate u tim kampanjama trebala bi vrijediti pravila mjerodavna u svakoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Kako bi doprle do svojih članova i birača u cijeloj Uniji, europske političke stranke trebale bi imati pravo upotrebljavati svoja sredstva za prekogranične kampanje. Za financiranje i ograničavanje izbornih troškova za stranke i kandidate u tim kampanjama trebala bi vrijediti pravila mjerodavna u svakoj državi članici.

| (39) | Kako bi doprle do svojih članova i birača u cijeloj Uniji, europske političke stranke trebale bi imati pravo upotrebljavati svoja sredstva za prekogranične kampanje
  , kao što su kampanje za referendume i kampanje koje se provode u kontekstu izbora za Europski parlament, među ostalim uspostavom i promicanjem popisa kandidata na takvim izborima diljem Unije
  . Za financiranje i ograničavanje izbornih troškova za stranke i kandidate u tim kampanjama trebala bi vrijediti pravila mjerodavna u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

(39)

Kako bi doprle do svojih članova i birača u cijeloj Uniji, europske političke stranke trebale bi imati pravo upotrebljavati svoja sredstva za prekogranične kampanje
  , kao što su kampanje za referendume i kampanje koje se provode u kontekstu izbora za Europski parlament, među ostalim uspostavom i promicanjem popisa kandidata na takvim izborima diljem Unije
  . Za financiranje i ograničavanje izbornih troškova za stranke i kandidate u tim kampanjama trebala bi vrijediti pravila mjerodavna u svakoj državi članici.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Europske političke stranke ne bi smjele
  ni izravno ni neizravno financirati druge političke stranke, a osobito ne nacionalne stranke
  ili
  kandidate. Europske političke zaklade ne bi smjele
  ni izravno ni neizravno
  financirati europske ili nacionalne političke stranke
  ili
  kandidate
  . Zabrana neizravnog financiranja ne bi, međutim, trebala spriječiti europske političke stranke da javno podupiru svoje stranke članice u Uniji i surađuju s njima u pitanjima koja su relevantna za Uniju
  ili
  da podupiru političke aktivnosti u zajedničkom interesu kako bi mogle ispuniti svoju zadaću na temelju članka 10. stavka 4. UEU-a.
  Štoviše
  , europske političke
  stranke i njihove pridružene
  europske političke
  zaklade
  trebale bi financirati aktivnosti u kontekstu nacionalnih kampanja za referendume samo ako se odnose na
  provedbu UEU-a i UFEU-a
   . Ta načela odražavaju Izjavu br. 11 o članku 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice koja je priložena Završnom aktu Ugovora iz Nice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Europske političke stranke ne bi smjele
  ni izravno ni neizravno financirati druge političke stranke, a osobito ne nacionalne stranke
  ili
  kandidate. Europske političke zaklade ne bi smjele
  ni izravno ni neizravno
  financirati europske ili nacionalne političke stranke
  ili
  kandidate
  . Zabrana neizravnog financiranja ne bi, međutim, trebala spriječiti europske političke stranke da javno podupiru svoje stranke članice u Uniji i surađuju s njima u pitanjima koja su relevantna za Uniju
  ili
  da podupiru političke aktivnosti u zajedničkom interesu kako bi mogle ispuniti svoju zadaću na temelju članka 10. stavka 4. UEU-a.
  Štoviše
  , europske političke
  stranke i njihove pridružene
  europske političke
  zaklade
  trebale bi financirati aktivnosti u kontekstu nacionalnih kampanja za referendume samo ako se odnose na
  provedbu UEU-a i UFEU-a
   . Ta načela odražavaju Izjavu br. 11 o članku 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice koja je priložena Završnom aktu Ugovora iz Nice.

| (41) | Europske političke stranke
  i europske političke zaklade
  ne bi
  se
  smjele
  koristiti sredstvima primljenima iz općeg proračuna Europske unije za potrebe izravnog
  ili
  neizravnog financiranja drugih političkih subjekata u korist,
  ni izravno ni neizravno
  , drugih političkih stranaka, a osobito ne nacionalnih stranaka
  ili
  kandidata
  . Zabrana neizravnog financiranja ne bi, međutim, trebala spriječiti europske političke stranke
  ili europske političke zaklade
  da javno podupiru svoje stranke članice
  ili organizacije članice
  u Uniji i surađuju s njima u pitanjima koja su relevantna za Uniju, da podupiru političke aktivnosti u zajedničkom interesu
  ili da sudjeluju u obrazovnim aktivnostima
  kako bi mogle ispuniti svoju zadaću na temelju članka 10. stavka 4. UEU-a
  i učvrstile europski demos
  .
  Zabrana neizravnog financiranja ne bi trebala spriječiti predstavnike i zaposlenike političkih stranaka ni potencijalno politički aktivne osobe da sudjeluju u događanjima europskih političkih zaklada. Međutim
  , europske političke
  zaklade ne bi trebale sudjelovati u osposobljavanju političkih kandidata u razdoblju od šest mjeseci prije nacionalnih ili europskih izbora. Štoviše,
  europske političke
  stranke
  trebale bi financirati aktivnosti u kontekstu nacionalnih kampanja za referendume samo ako se odnose na
  pitanja izravno povezana s Unijom
  . Ta načela odražavaju Izjavu br. 11 o članku 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice koja je priložena Završnom aktu Ugovora iz Nice. |
| --- | --- |

(41)

Europske političke stranke
  i europske političke zaklade
  ne bi
  se
  smjele
  koristiti sredstvima primljenima iz općeg proračuna Europske unije za potrebe izravnog
  ili
  neizravnog financiranja drugih političkih subjekata u korist,
  ni izravno ni neizravno
  , drugih političkih stranaka, a osobito ne nacionalnih stranaka
  ili
  kandidata
  . Zabrana neizravnog financiranja ne bi, međutim, trebala spriječiti europske političke stranke
  ili europske političke zaklade
  da javno podupiru svoje stranke članice
  ili organizacije članice
  u Uniji i surađuju s njima u pitanjima koja su relevantna za Uniju, da podupiru političke aktivnosti u zajedničkom interesu
  ili da sudjeluju u obrazovnim aktivnostima
  kako bi mogle ispuniti svoju zadaću na temelju članka 10. stavka 4. UEU-a
  i učvrstile europski demos
  .
  Zabrana neizravnog financiranja ne bi trebala spriječiti predstavnike i zaposlenike političkih stranaka ni potencijalno politički aktivne osobe da sudjeluju u događanjima europskih političkih zaklada. Međutim
  , europske političke
  zaklade ne bi trebale sudjelovati u osposobljavanju političkih kandidata u razdoblju od šest mjeseci prije nacionalnih ili europskih izbora. Štoviše,
  europske političke
  stranke
  trebale bi financirati aktivnosti u kontekstu nacionalnih kampanja za referendume samo ako se odnose na
  pitanja izravno povezana s Unijom
  . Ta načela odražavaju Izjavu br. 11 o članku 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice koja je priložena Završnom aktu Ugovora iz Nice.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Potrebno je uspostaviti zajednički repozitorij za objave europskih političkih stranaka. S obzirom na posebnu ulogu koju ima u provedbi ove Uredbe, takav bi repozitorij trebalo uspostaviti i voditi Tijelo u okviru Registra europskih političkih stranaka. Informacije za repozitorij europske političke stranke trebale bi dostavljati Tijelu u standardnom formatu i to može biti automatizirano. Europske političke stranke trebale bi u repozitoriju Tijela staviti na raspolaganje informacije koje omogućuju razumijevanje šireg konteksta
  političkog oglasa
  i 
  njegovih ciljeva
  . Informacije o iznosu dodijeljenom političkom oglašavanju u kontekstu pojedine kampanje koje treba unijeti u repozitorij mogu se temeljiti na procjeni
  dodijeljenih sredstava
  . Iznosi koje treba navesti u repozitoriju uključuju donacije za konkretne namjene
  ili
  davanja u naravi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Potrebno je uspostaviti zajednički repozitorij za objave europskih političkih stranaka. S obzirom na posebnu ulogu koju ima u provedbi ove Uredbe, takav bi repozitorij trebalo uspostaviti i voditi Tijelo u okviru Registra europskih političkih stranaka. Informacije za repozitorij europske političke stranke trebale bi dostavljati Tijelu u standardnom formatu i to može biti automatizirano. Europske političke stranke trebale bi u repozitoriju Tijela staviti na raspolaganje informacije koje omogućuju razumijevanje šireg konteksta
  političkog oglasa
  i 
  njegovih ciljeva
  . Informacije o iznosu dodijeljenom političkom oglašavanju u kontekstu pojedine kampanje koje treba unijeti u repozitorij mogu se temeljiti na procjeni
  dodijeljenih sredstava
  . Iznosi koje treba navesti u repozitoriju uključuju donacije za konkretne namjene
  ili
  davanja u naravi.

| (50) | Potrebno je uspostaviti zajednički repozitorij za objave europskih političkih stranaka. S obzirom na posebnu ulogu koju ima u provedbi ove Uredbe, takav bi repozitorij trebalo uspostaviti i voditi Tijelo u okviru Registra europskih političkih stranaka. Informacije za repozitorij europske političke stranke trebale bi dostavljati Tijelu u standardnom formatu i to može biti automatizirano. Europske političke stranke trebale bi u repozitoriju Tijela staviti na raspolaganje informacije koje
  građanima
  omogućuju razumijevanje šireg konteksta i 
  ciljeva političkog oglasa
  . Informacije o iznosu dodijeljenom političkom oglašavanju u kontekstu pojedine kampanje koje treba unijeti u repozitorij mogu se temeljiti na
  realističnoj
  procjeni
  sredstava i stvarnim iznosima, nakon što budu poznati
  . Iznosi koje treba navesti u repozitoriju uključuju donacije za konkretne namjene, davanja u naravi
  , doprinose, naknade za pridruživanje i pomoćna vlastita sredstva
  . |
| --- | --- |

(50)

Potrebno je uspostaviti zajednički repozitorij za objave europskih političkih stranaka. S obzirom na posebnu ulogu koju ima u provedbi ove Uredbe, takav bi repozitorij trebalo uspostaviti i voditi Tijelo u okviru Registra europskih političkih stranaka. Informacije za repozitorij europske političke stranke trebale bi dostavljati Tijelu u standardnom formatu i to može biti automatizirano. Europske političke stranke trebale bi u repozitoriju Tijela staviti na raspolaganje informacije koje
  građanima
  omogućuju razumijevanje šireg konteksta i 
  ciljeva političkog oglasa
  . Informacije o iznosu dodijeljenom političkom oglašavanju u kontekstu pojedine kampanje koje treba unijeti u repozitorij mogu se temeljiti na
  realističnoj
  procjeni
  sredstava i stvarnim iznosima, nakon što budu poznati
  . Iznosi koje treba navesti u repozitoriju uključuju donacije za konkretne namjene, davanja u naravi
  , doprinose, naknade za pridruživanje i pomoćna vlastita sredstva
  .

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | Kako bi se olakšalo praćenje provedbe ove Uredbe, svaka država članica trebala bi odrediti jedinstvene kontaktne točke zadužene za koordinaciju s europskom razinom. Takve kontaktne točke trebale bi raspolagati odgovarajućim sredstvima za ostvarivanje djelotvorne koordinacije, među ostalim u pitanjima povezanima s praćenjem političkog oglašavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

Kako bi se olakšalo praćenje provedbe ove Uredbe, svaka država članica trebala bi odrediti jedinstvene kontaktne točke zadužene za koordinaciju s europskom razinom. Takve kontaktne točke trebale bi raspolagati odgovarajućim sredstvima za ostvarivanje djelotvorne koordinacije, među ostalim u pitanjima povezanima s praćenjem političkog oglašavanja.

| (61) | Kako bi se olakšalo praćenje provedbe ove Uredbe, svaka država članica trebala bi odrediti jedinstvene kontaktne točke zadužene za koordinaciju s europskom razinom. Takve kontaktne točke trebale bi raspolagati odgovarajućim sredstvima za ostvarivanje djelotvorne koordinacije, među ostalim u pitanjima povezanima s praćenjem političkog oglašavanja.
  Tijelo bi trebalo redovito sazivati pojedinačne kontaktne točke koje su odredile države članice radi razmjene najboljih praksi u pitanjima od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(61)

Kako bi se olakšalo praćenje provedbe ove Uredbe, svaka država članica trebala bi odrediti jedinstvene kontaktne točke zadužene za koordinaciju s europskom razinom. Takve kontaktne točke trebale bi raspolagati odgovarajućim sredstvima za ostvarivanje djelotvorne koordinacije, među ostalim u pitanjima povezanima s praćenjem političkog oglašavanja.
  Tijelo bi trebalo redovito sazivati pojedinačne kontaktne točke koje su odredile države članice radi razmjene najboljih praksi u pitanjima od zajedničkog interesa.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | priznaje ga pravni poredak ili je osnovano u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

priznaje ga pravni poredak ili je osnovano u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice;

| (b) | priznaje ga pravni poredak ili je osnovano u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice
  ili treće zemlje koja je članica Vijeća Europe i ima puno pravo na zastupanje u njemu
  ; |
| --- | --- |

(b)

priznaje ga pravni poredak ili je osnovano u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice
  ili treće zemlje koja je članica Vijeća Europe i ima puno pravo na zastupanje u njemu
  ;

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „europska politička stranka” znači politički savez koji nastoji ostvariti političke ciljeve 
  i zalaže
  se za ostvarenje tih ciljeva u cijeloj Uniji te koji je Tijelo za europske političke stranke i zaklade iz članka 6. registriralo u skladu s ovom Uredbom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

„europska politička stranka” znači politički savez koji nastoji ostvariti političke ciljeve 
  i zalaže
  se za ostvarenje tih ciljeva u cijeloj Uniji te koji je Tijelo za europske političke stranke i zaklade iz članka 6. registriralo u skladu s ovom Uredbom;

| (3) | „europska politička stranka” znači politički savez koji nastoji ostvariti političke ciljeve
  , koji
  se
  zalaže
  za ostvarenje tih ciljeva u cijeloj
  Uniji i čija je većina stranaka članica priznata ili osnovana u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice i ima sjedište u Europskoj
  uniji te koji je Tijelo za europske političke stranke i zaklade iz članka 6. registriralo u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(3)

„europska politička stranka” znači politički savez koji nastoji ostvariti političke ciljeve
  , koji
  se
  zalaže
  za ostvarenje tih ciljeva u cijeloj
  Uniji i čija je većina stranaka članica priznata ili osnovana u skladu s pravnim poretkom barem jedne države članice i ima sjedište u Europskoj
  uniji te koji je Tijelo za europske političke stranke i zaklade iz članka 6. registriralo u skladu s ovom Uredbom;

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | „donacija” znači
  svaki novčani iznos
  , svaka donacija u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja imovinsku korist za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, uz iznimku doprinosa
  članova
  i redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

„donacija” znači
  svaki novčani iznos
  , svaka donacija u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja imovinsku korist za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, uz iznimku doprinosa
  članova
  i redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju;

| (7) | „donacija” znači
  svako plaćanje
  , svaka donacija u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja imovinsku korist za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, uz iznimku doprinosa
  , naknada za pridruživanje, pomoćnih vlastitih sredstava
  i redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju; |
| --- | --- |

(7)

„donacija” znači
  svako plaćanje
  , svaka donacija u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja imovinsku korist za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, uz iznimku doprinosa
  , naknada za pridruživanje, pomoćnih vlastitih sredstava
  i redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju;

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | „doprinos članova”
  znači svako plaćanje
  u gotovini
  , uključujući članarine, ili davanje doprinosa u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja gospodarsku prednost za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu kada je europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi daje jedan od njezinih članova, uz iznimku redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

„doprinos članova”
  znači svako plaćanje
  u gotovini
  , uključujući članarine, ili davanje doprinosa u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja gospodarsku prednost za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu kada je europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi daje jedan od njezinih članova, uz iznimku redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju;

| (8) | „doprinos”
  znači svako plaćanje
  , osim ako je jasno naznačeno da doprinos potječe iz općeg proračuna Europske unije
  , uključujući članarine, ili davanje doprinosa u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja gospodarsku prednost za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu kada je europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi daje jedan od njezinih članova
  ili članica čije se sjedište ili mjesto boravka nalazi u Uniji
  , uz iznimku redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju; |
| --- | --- |

(8)

„doprinos”
  znači svako plaćanje
  , osim ako je jasno naznačeno da doprinos potječe iz općeg proračuna Europske unije
  , uključujući članarine, ili davanje doprinosa u naturi, isporuka bilo koje robe, pružanje bilo kojih usluga (uključujući zajmove) ili izvođenje bilo kojih radova ispod tržišne cijene i svaka druga transakcija koja predstavlja gospodarsku prednost za predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu kada je europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi daje jedan od njezinih članova
  ili članica čije se sjedište ili mjesto boravka nalazi u Uniji
  , uz iznimku redovnih političkih aktivnosti koje pojedinci dobrovoljno obavljaju;

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | „naknade za pridruživanje” znači svako plaćanje europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi od strane jedne od njezinih stranaka članica ili organizacija članica koje imaju sjedište u trećoj zemlji koja je članica Vijeća Europe i ima puno pravo na zastupanje u njemu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 1. točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „vlastita
  sredstva” znači prihod ostvaren od vlastitih gospodarskih aktivnosti, kao što su
  naknade za konferencije i
  prodaja publikacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

„vlastita
  sredstva” znači prihod ostvaren od vlastitih gospodarskih aktivnosti, kao što su
  naknade za konferencije i
  prodaja publikacija;

| (9) | „pomoćna vlastita
  sredstva” znači prihod ostvaren od vlastitih gospodarskih aktivnosti, kao što su
  zajedničke aktivnosti s drugim političkim subjektima,
  prodaja publikacija
  , naknade za sudjelovanje na konferencijama ili u radionicama ili ostale aktivnosti izravno povezane s političkim aktivnostima
  ; |
| --- | --- |

(9)

„pomoćna vlastita
  sredstva” znači prihod ostvaren od vlastitih gospodarskih aktivnosti, kao što su
  zajedničke aktivnosti s drugim političkim subjektima,
  prodaja publikacija
  , naknade za sudjelovanje na konferencijama ili u radionicama ili ostale aktivnosti izravno povezane s političkim aktivnostima
  ;

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „neizravno financiranje” znači financiranje iz kojeg stranka članica ostvaruje financijsku korist, čak i ako se sredstva ne prenose izravno; to bi trebalo uključivati slučajeve koji omogućuju stranci članici da izbjegne troškove koje bi inače morala snositi za aktivnosti koje nisu
  političke
  aktivnosti od
  zajedničkog interesa
  i organizirane su isključivo za njezinu vlastitu korist; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

„neizravno financiranje” znači financiranje iz kojeg stranka članica ostvaruje financijsku korist, čak i ako se sredstva ne prenose izravno; to bi trebalo uključivati slučajeve koji omogućuju stranci članici da izbjegne troškove koje bi inače morala snositi za aktivnosti koje nisu
  političke
  aktivnosti od
  zajedničkog interesa
  i organizirane su isključivo za njezinu vlastitu korist;

| (10) | „neizravno financiranje” znači financiranje iz kojeg stranka članica ostvaruje financijsku korist, čak i ako se sredstva ne prenose izravno; to bi trebalo uključivati slučajeve koji omogućuju stranci članici da izbjegne troškove koje bi inače morala snositi za aktivnosti, koje nisu
  zajedničke
  aktivnosti
  s drugim političkim subjektima koji se sufinanciraju u mjeri u kojoj se odnose na pitanja
  od
  važnosti za područja djelovanja Unije,
  i organizirane su isključivo za njezinu vlastitu korist; |
| --- | --- |

(10)

„neizravno financiranje” znači financiranje iz kojeg stranka članica ostvaruje financijsku korist, čak i ako se sredstva ne prenose izravno; to bi trebalo uključivati slučajeve koji omogućuju stranci članici da izbjegne troškove koje bi inače morala snositi za aktivnosti, koje nisu
  zajedničke
  aktivnosti
  s drugim političkim subjektima koji se sufinanciraju u mjeri u kojoj se odnose na pitanja
  od
  važnosti za područja djelovanja Unije,
  i organizirane su isključivo za njezinu vlastitu korist;

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | „političko oglašavanje” znači oglašavanje
  u smislu članka
   2.
  točke
   2. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

„političko oglašavanje” znači oglašavanje
  u smislu članka
   2.
  točke
   2. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju];

| (16) | „političko oglašavanje” znači oglašavanje
  kako je definirano u članku
   2.
  točki
   2. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju]; |
| --- | --- |

(16)

„političko oglašavanje” znači oglašavanje
  kako je definirano u članku
   2.
  točki
   2. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju];

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | „politički oglas” znači oglas
  u smislu članka
   2.
  točke
   3. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

„politički oglas” znači oglas
  u smislu članka
   2.
  točke
   3. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju];

| (17) | „politički oglas” znači oglas
  kako je definiran u članku
   2.
  točki
   3. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju]; |
| --- | --- |

(17)

„politički oglas” znači oglas
  kako je definiran u članku
   2.
  točki
   3. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju];

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | „usluge političkog oglašavanja” znači usluge
  u smislu članka
   2.
  točke
   5. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

„usluge političkog oglašavanja” znači usluge
  u smislu članka
   2.
  točke
   5. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju.

| (18) | „usluge političkog oglašavanja” znači usluge
  kako su definirane u članku
   2.
  točki
   5. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju]. |
| --- | --- |

(18)

„usluge političkog oglašavanja” znači usluge
  kako su definirane u članku
   2.
  točki
   5. Uredbe (EU) 2022/xx [o transparentnosti i ciljanju u političkom oglašavanju].

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina . Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina . Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.;

| (d) | poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava kao i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina 
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.; |
| --- | --- |

(d)

poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava kao i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina 
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.;

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | osigurava
  i
  da njegove stranke članice sa sjedištem u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove stranke članice
  sa sjedištem izvan Unije
  poštuju ekvivalentne vrijednosti. Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

osigurava
  i
  da njegove stranke članice sa sjedištem u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove stranke članice
  sa sjedištem izvan Unije
  poštuju ekvivalentne vrijednosti. Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.;

| (e) | osigurava da njegove stranke članice koje imaju sjedište u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove stranke članice
  koje imaju sjedište u trećoj zemlji koja je članica Vijeća Europe i koja ima puna prava zastupanja u njemu
  poštuju ekvivalentne vrijednosti
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.; |
| --- | --- |

(e)

osigurava da njegove stranke članice koje imaju sjedište u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove stranke članice
  koje imaju sjedište u trećoj zemlji koja je članica Vijeća Europe i koja ima puna prava zastupanja u njemu
  poštuju ekvivalentne vrijednosti
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.;

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina . Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina . Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.;

| (c) | poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina 
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.; |
| --- | --- |

(c)

poštuje, posebno u svojem programu i u svojim aktivnostima, vrijednosti na kojima se temelji Unija, navedene u članku 2. UEU-a, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina 
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.;

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | osigurava
  i
  da njegove organizacije članice sa sjedištem u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove organizacije članice
  sa sjedištem izvan Unije
  poštuju ekvivalentne vrijednosti. Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

osigurava
  i
  da njegove organizacije članice sa sjedištem u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove organizacije članice
  sa sjedištem izvan Unije
  poštuju ekvivalentne vrijednosti. Dostavlja pisanu izjavu
  služeći se predloškom
  iz Priloga I.;

| (d) | osigurava da njegove organizacije članice koje imaju sjedište u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove organizacije članice
  koje imaju sjedište u trećoj zemlji koja je članica Vijeća Europe i koja ima puna prava zastupanja u njemu
  poštuju ekvivalentne vrijednosti
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.; |
| --- | --- |

(d)

osigurava da njegove organizacije članice koje imaju sjedište u Uniji poštuju vrijednosti navedene u članku 2. UEU-u te da njegove organizacije članice
  koje imaju sjedište u trećoj zemlji koja je članica Vijeća Europe i koja ima puna prava zastupanja u njemu
  poštuju ekvivalentne vrijednosti
  te u tu svrhu
  dostavlja pisanu izjavu
  u obliku predloška
  iz Priloga I.;

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | zahtjev da stranke članice prikažu logotip europske političke stranke na jasno vidljiv i korisnicima prilagođen način, pri čemu se navodi da mora biti u gornjem dijelu naslovne internetske stranice stranke članice i to na jednako vidljiv način kao i logotip same stranke članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

i.

zahtjev da stranke članice prikažu logotip europske političke stranke na jasno vidljiv i korisnicima prilagođen način, pri čemu se navodi da mora biti u gornjem dijelu naslovne internetske stranice stranke članice i to na jednako vidljiv način kao i logotip same stranke članice;

Briše se.

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | njezina interna pravila o rodnoj
  ravnoteži
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(j)

njezina interna pravila o rodnoj
  ravnoteži
  .

| (j) | njezina
  vlastita
  interna pravila o rodnoj
  ravnopravnosti
  . |
| --- | --- |

(j)

njezina
  vlastita
  interna pravila o rodnoj
  ravnopravnosti
  .

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a




  Obveze u pogledu transparentnosti povezane s upotrebom logotipa, objavljivanjem političkih programa i rodnom ravnotežom





  1.
     
  Svaka europska politička stranka osigurava da stranke članice na svojim internetskim stranicama objave politički program i logotip europske političke stranke. Logotip europske političke stranke prikazuje se na jasno vidljiv način u gornjem dijelu prednje stranice internetskog mjesta stranke članice.






  2.
     
  Svaka europska politička stranka i njezine stranke članice na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije o rodnoj ravnoteži među kandidatima na izborima za Europski parlament koji se održavaju nakon ...[datum stupanja na snagu ove Uredbe], te ažurirane informacije o rodnoj zastupljenosti među svojim zastupnicima u Europskom parlamentu. Svaka europska politička stranka osigurava da njezine stranke članice na svojim internetskim stranicama objavljuju takve informacije o svojim kandidatima na europskim izborima i o svojim zastupnicima u Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.a

Obveze u pogledu transparentnosti povezane s upotrebom logotipa, objavljivanjem političkih programa i rodnom ravnotežom

1.
     
  Svaka europska politička stranka osigurava da stranke članice na svojim internetskim stranicama objave politički program i logotip europske političke stranke. Logotip europske političke stranke prikazuje se na jasno vidljiv način u gornjem dijelu prednje stranice internetskog mjesta stranke članice.

2.
     
  Svaka europska politička stranka i njezine stranke članice na svojim internetskim stranicama objavljuju informacije o rodnoj ravnoteži među kandidatima na izborima za Europski parlament koji se održavaju nakon ...[datum stupanja na snagu ove Uredbe], te ažurirane informacije o rodnoj zastupljenosti među svojim zastupnicima u Europskom parlamentu. Svaka europska politička stranka osigurava da njezine stranke članice na svojim internetskim stranicama objavljuju takve informacije o svojim kandidatima na europskim izborima i o svojim zastupnicima u Europskom parlamentu.

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Svaka europska politička stranka
  u roku od pet radnih dana od prve diseminacije
  Tijelu dostavlja informacije o svakom političkom oglasu koji sponzorira ili izravno objavljuje kako bi građani mogli razumjeti širi kontekst
  političkog oglasa
  i 
  njegove ciljeve
  . Te informacije obuhvaćaju barem informacije navedene u točki 1. Priloga II. | 2.   Svaka europska politička stranka Tijelu dostavlja informacije o svakom političkom oglasu koji sponzorira ili izravno objavljuje kako bi građani mogli razumjeti širi kontekst i 
  ciljeve političkog oglasa
  . Te informacije obuhvaćaju barem informacije navedene u točki 1. Priloga II.
  Informacije se dostavljaju Tijelu u obliku koji je lako dostupan i na jednostavnom jeziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Svaka europska politička stranka
  u roku od pet radnih dana od prve diseminacije
  Tijelu dostavlja informacije o svakom političkom oglasu koji sponzorira ili izravno objavljuje kako bi građani mogli razumjeti širi kontekst
  političkog oglasa
  i 
  njegove ciljeve
  . Te informacije obuhvaćaju barem informacije navedene u točki 1. Priloga II.

2.   Svaka europska politička stranka Tijelu dostavlja informacije o svakom političkom oglasu koji sponzorira ili izravno objavljuje kako bi građani mogli razumjeti širi kontekst i 
  ciljeve političkog oglasa
  . Te informacije obuhvaćaju barem informacije navedene u točki 1. Priloga II.
  Informacije se dostavljaju Tijelu u obliku koji je lako dostupan i na jednostavnom jeziku.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Informacije iz stavka 2. Tijelo
  odmah
  objavljuje u repozitoriju propisanom člankom 8.
  Informacije se predočuju u obliku koji je lako pristupačan, jasno vidljiv i prilagođen korisniku te upotrebom jednostavnog jezika. | 3.   Informacije iz stavka 2. Tijelo
  bez odgode
  objavljuje u repozitoriju propisanom člankom 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Informacije iz stavka 2. Tijelo
  odmah
  objavljuje u repozitoriju propisanom člankom 8.
  Informacije se predočuju u obliku koji je lako pristupačan, jasno vidljiv i prilagođen korisniku te upotrebom jednostavnog jezika.

3.   Informacije iz stavka 2. Tijelo
  bez odgode
  objavljuje u repozitoriju propisanom člankom 8.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6.

Članak 5. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.
     
  Države članice imenuju najmanje jedno nacionalno regulatorno tijelo nadležno za nadzor usklađenosti sa stavcima 1., 2. i 4. te o tome obavješćuju Tijelo. Takva nacionalna regulatorna tijela svoje ovlasti izvršavaju nepristrano i transparentno te su pravno odvojena od vlade i funkcionalno nezavisna od svojih vlada i svih drugih javnih ili privatnih tijela. Tijelo na svojim internetskim stranicama objavljuje i ažurira popis nacionalnih regulatornih tijela država članica. Odluke nacionalnih regulatornih tijela podliježu učinkovitim pravnim lijekovima. Države članice osiguravaju da se na zahtjev bilo koje zainteresirane strane može zatražiti odgovarajuća pravna zaštita kojom se od europske političke stranke zahtijeva da zaustavi svako kršenje obveza iz stavaka 1., 2. ili 4. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.
     
  Države članice imenuju najmanje jedno nacionalno regulatorno tijelo nadležno za nadzor usklađenosti sa stavcima 1., 2. i 4. te o tome obavješćuju Tijelo. Takva nacionalna regulatorna tijela svoje ovlasti izvršavaju nepristrano i transparentno te su pravno odvojena od vlade i funkcionalno nezavisna od svojih vlada i svih drugih javnih ili privatnih tijela. Tijelo na svojim internetskim stranicama objavljuje i ažurira popis nacionalnih regulatornih tijela država članica. Odluke nacionalnih regulatornih tijela podliježu učinkovitim pravnim lijekovima. Države članice osiguravaju da se na zahtjev bilo koje zainteresirane strane može zatražiti odgovarajuća pravna zaštita kojom se od europske političke stranke zahtijeva da zaustavi svako kršenje obveza iz stavaka 1., 2. ili 4.

Briše se.

Briše se.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka ia (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ia) | njezina vlastita interna pravila o rodnoj ravnopravnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ia)

(ia)

njezina vlastita interna pravila o rodnoj ravnopravnosti.

njezina vlastita interna pravila o rodnoj ravnopravnosti.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.a (novi)

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a |
| | Zahtjevi za pravila o rodnoj ravnopravnosti |
| | 1.
     
  Kolegijalna upravljačka tijela europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada moraju biti rodno uravnotežena. |
| | 2.
     
  Europske političke stranke i europske političke zaklade donose plan za rodnu ravnopravnost koji uključuje mehanizme za osiguravanje aktivnog sudjelovanja žena u svoj njihovoj raznolikosti, a europske političke stranke pozivaju svoje stranke članice da učine isto. |
| | 3.
     
  Europske političke stranke i europske političke zaklade imaju protokol za sprečavanje, otkrivanje i borbu protiv seksualnog uznemiravanja i rodno utemeljenog uznemiravanja. Osiguravaju neovisnost i stručnost stručnjaka koji provode istrage te poduzimaju odgovarajuće mjere protiv počinitelja tih djela. Europske političke stranke i europske političke zaklade u svoja interna pravila uključuju zabranu seksualnog uznemiravanja i rodno utemeljenog uznemiravanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.a

Članak 6.a

Zahtjevi za pravila o rodnoj ravnopravnosti

Zahtjevi za pravila o rodnoj ravnopravnosti

1.
     
  Kolegijalna upravljačka tijela europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada moraju biti rodno uravnotežena.

2.
     
  Europske političke stranke i europske političke zaklade donose plan za rodnu ravnopravnost koji uključuje mehanizme za osiguravanje aktivnog sudjelovanja žena u svoj njihovoj raznolikosti, a europske političke stranke pozivaju svoje stranke članice da učine isto.

3.
     
  Europske političke stranke i europske političke zaklade imaju protokol za sprečavanje, otkrivanje i borbu protiv seksualnog uznemiravanja i rodno utemeljenog uznemiravanja. Osiguravaju neovisnost i stručnost stručnjaka koji provode istrage te poduzimaju odgovarajuće mjere protiv počinitelja tih djela. Europske političke stranke i europske političke zaklade u svoja interna pravila uključuju zabranu seksualnog uznemiravanja i rodno utemeljenog uznemiravanja.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tijelo odlučuje o registraciji i brisanju iz Registra europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u skladu s postupcima i uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. Osim toga, Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta registracije utvrđenih u članku 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u 
  skladu s člankom
   4.
  stavkom
   1. točkama (a), (b), (d), (e) i (
  f
  ) te
  člankom
   6.
  stavkom
   1. točkama od (a) do (e) i (g). | Tijelo odlučuje o registraciji i brisanju iz Registra europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u skladu s postupcima i uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. Osim toga, Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta registracije utvrđenih u članku 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u 
  članku
   4.
  stavku
   1. točkama (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  i (
  h
  ) te
  članku
   6.
  stavku
   1. točkama od (a) do (e) i (g). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tijelo odlučuje o registraciji i brisanju iz Registra europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u skladu s postupcima i uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. Osim toga, Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta registracije utvrđenih u članku 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u 
  skladu s člankom
   4.
  stavkom
   1. točkama (a), (b), (d), (e) i (
  f
  ) te
  člankom
   6.
  stavkom
   1. točkama od (a) do (e) i (g).

skladu s člankom

stavkom

f

člankom

stavkom

Tijelo odlučuje o registraciji i brisanju iz Registra europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada u skladu s postupcima i uvjetima utvrđenima ovom Uredbom. Osim toga, Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta registracije utvrđenih u članku 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u 
  članku
   4.
  stavku
   1. točkama (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  i (
  h
  ) te
  članku
   6.
  stavku
   1. točkama od (a) do (e) i (g).

članku

stavku

, (f)

h

članku

stavku

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Tijelo se obavještava o svakoj izmjeni dokumenata ili statuta dostavljenih kao dio zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 9. stavkom 2. te ono zatim ažurira registraciju u skladu s postupcima utvrđenima u članku 18. stavcima 2. i 4., mutatis mutandis. | 5.   Tijelo se
  u roku od dva mjeseca
  obavještava o svakoj izmjeni dokumenata ili statuta dostavljenih kao dio zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 9. stavkom 2.
  Tijelo
  zatim ažurira registraciju
  u svjetlu takvih izmjena, primjenjujući
  postupke utvrđene u članku 18. stavcima 2. i 4., mutatis mutandis. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Tijelo se obavještava o svakoj izmjeni dokumenata ili statuta dostavljenih kao dio zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 9. stavkom 2. te ono zatim ažurira registraciju u skladu s postupcima utvrđenima u članku 18. stavcima 2. i 4., mutatis mutandis.

5.   Tijelo se
  u roku od dva mjeseca
  obavještava o svakoj izmjeni dokumenata ili statuta dostavljenih kao dio zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 9. stavkom 2.
  Tijelo
  zatim ažurira registraciju
  u svjetlu takvih izmjena, primjenjujući
  postupke utvrđene u članku 18. stavcima 2. i 4., mutatis mutandis.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 6.

Članak 10. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ažurirani popis stranaka članica europske političke stranke, priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2., šalje se Tijelu svake godine. Sve izmjene zbog kojih europska politička stranka možda više ne ispunjava uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (b) priopćuju se Tijelu u roku od četiri tjedna od svake takve izmjene. | 6.   Ažurirani popis stranaka članica europske političke stranke, priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2., šalje se Tijelu
  do 30. rujna
  svake godine. Sve izmjene zbog kojih europska politička stranka možda više ne ispunjava uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (b) priopćuju se Tijelu u roku od četiri tjedna od svake takve izmjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ažurirani popis stranaka članica europske političke stranke, priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2., šalje se Tijelu svake godine. Sve izmjene zbog kojih europska politička stranka možda više ne ispunjava uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (b) priopćuju se Tijelu u roku od četiri tjedna od svake takve izmjene.

6.   Ažurirani popis stranaka članica europske političke stranke, priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2., šalje se Tijelu
  do 30. rujna
  svake godine. Sve izmjene zbog kojih europska politička stranka možda više ne ispunjava uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (b) priopćuju se Tijelu u roku od četiri tjedna od svake takve izmjene.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – naslov

Članak 11. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provjera usklađenosti s uvjetima i zahtjevima registracije | Provjera usklađenosti s uvjetima i zahtjevima registracije
  i ispitivanje razloga za brisanje iz Registra koje provodi Tijelo |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provjera usklađenosti s uvjetima i zahtjevima registracije

Provjera usklađenosti s uvjetima i zahtjevima registracije
  i ispitivanje razloga za brisanje iz Registra koje provodi Tijelo

i ispitivanje razloga za brisanje iz Registra koje provodi Tijelo

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje postupak utvrđen
  stavkom 3
  . 
  ovog članka
  , Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se registrirane europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta za registraciju iz članka 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b) , (d), (e) i (
  f
  ) te članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) i (g). | 1.   Ne dovodeći u pitanje postupak utvrđen
  člankom 11
  .
  a
  , Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se registrirane europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta za registraciju iz članka 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  i (
  h
  ) te
  u
  članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) i (g). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ne dovodeći u pitanje postupak utvrđen
  stavkom 3
  . 
  ovog članka
  , Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se registrirane europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta za registraciju iz članka 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b) , (d), (e) i (
  f
  ) te članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) i (g).

1.   Ne dovodeći u pitanje postupak utvrđen
  člankom 11
  .
  a
  , Tijelo redovito provjerava pridržavaju li se registrirane europske političke stranke i europske političke zaklade i dalje uvjeta za registraciju iz članka 3. i odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  i (
  h
  ) te
  u
  članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) i (g).

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ako Tijelo ustanovi da više nisu ispunjeni svi uvjeti registracije
  ili 
  odredbe o upravljanju iz stavka 1., uz iznimku uvjeta
  iz
  članka 3. stavka 1. točke (d) i članka 3. stavka 2. točke (c), o tome obavještava predmetnu europsku političku stranku ili zakladu. | 2.   
  Ako nakon provjere koja se provodi na temelju stavka 1. ovog članka, Tijelo smatra da se na europsku političku stranku ili europsku političku zakladu možda može primijeniti jedan od razloga za brisanje iz Registra navedenih u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočkama i. ili ii., Tijelo, bez nepotrebne odgode, obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu. |
| | Ako su Tijelu poznate okolnosti koje upućuju na to da se na europsku političku stranku ili europsku političku zakladu možda može primijeniti jedan od razloga za brisanje iz Registra navedenih u članku 19. stavku 1. točki (a) ili članku 19. stavku 2..Tijelo, bez nepotrebne odgode, obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu. |
| | Prilikom obavješćivanja europske političke stranke ili europske političke zaklade u skladu s prvim ili drugim podstavkom, Tijelo poziva europsku političku stranku ili europsku političku zakladu da se očituje u roku od jednog mjeseca od primitka predmetnih informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Ako Tijelo ustanovi da više nisu ispunjeni svi uvjeti registracije
  ili 
  odredbe o upravljanju iz stavka 1., uz iznimku uvjeta
  iz
  članka 3. stavka 1. točke (d) i članka 3. stavka 2. točke (c), o tome obavještava predmetnu europsku političku stranku ili zakladu.

2.   
  Ako nakon provjere koja se provodi na temelju stavka 1. ovog članka, Tijelo smatra da se na europsku političku stranku ili europsku političku zakladu možda može primijeniti jedan od razloga za brisanje iz Registra navedenih u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočkama i. ili ii., Tijelo, bez nepotrebne odgode, obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu.

Ako su Tijelu poznate okolnosti koje upućuju na to da se na europsku političku stranku ili europsku političku zakladu možda može primijeniti jedan od razloga za brisanje iz Registra navedenih u članku 19. stavku 1. točki (a) ili članku 19. stavku 2..Tijelo, bez nepotrebne odgode, obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu.

Ako su Tijelu poznate okolnosti koje upućuju na to da se na europsku političku stranku ili europsku političku zakladu možda može primijeniti jedan od razloga za brisanje iz Registra navedenih u članku 19. stavku 1. točki (a) ili članku 19. stavku 2..Tijelo, bez nepotrebne odgode, obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu.

Prilikom obavješćivanja europske političke stranke ili europske političke zaklade u skladu s prvim ili drugim podstavkom, Tijelo poziva europsku političku stranku ili europsku političku zakladu da se očituje u roku od jednog mjeseca od primitka predmetnih informacija.

Prilikom obavješćivanja europske političke stranke ili europske političke zaklade u skladu s prvim ili drugim podstavkom, Tijelo poziva europsku političku stranku ili europsku političku zakladu da se očituje u roku od jednog mjeseca od primitka predmetnih informacija.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   1 
  Europski parlament
  ,
  na vlastitu inicijativu
  ili
  nakon zaprimanja obrazloženog zahtjeva skupine građana, podnesenog u skladu s relevantnim odredbama svojeg Poslovnika,
  ili
  Vijeće ili Komisija mogu Tijelu podnijeti zahtjev da se provjeri ispunjava li pojedina europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (d) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c). U takvim slučajevima
  i u
  slučajevima iz članka 19. stavka 3. točke (a), Tijelo od odbora neovisnih uglednih osoba iz članka 14. traži mišljenje o tom pitanju. Odbor daje svoje mišljenje u roku od dva mjeseca
  . | 3.   
  U slučaju nepoštovanja zahtjeva iz članka 3. stavka
   1
  . točaka (c), (f) ili (g)
  ,
  članka 3. stavka 2. točaka (e), (f)
  ili
  (g) ili odredbi o upravljanju iz stavka 1. ovog članka Tijelo predmetnoj europskoj političkoj stranci
  ili
  europskoj političkoj zakladi daje mogućnost uvođenja mjera potrebnih za popravljanje situacije u roku predviđenom stavkom 2. ovog članka. Tijelo može produljiti rok na obrazloženi zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ako
  i u
  mjeri u kojoj je takvo produljenje potrebno i primjereno s obzirom na korektivne mjere koje je predvidjela europska politička stranka ili europska politička zaklada
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   1 
  Europski parlament
  ,
  na vlastitu inicijativu
  ili
  nakon zaprimanja obrazloženog zahtjeva skupine građana, podnesenog u skladu s relevantnim odredbama svojeg Poslovnika,
  ili
  Vijeće ili Komisija mogu Tijelu podnijeti zahtjev da se provjeri ispunjava li pojedina europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkom (d) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c). U takvim slučajevima
  i u
  slučajevima iz članka 19. stavka 3. točke (a), Tijelo od odbora neovisnih uglednih osoba iz članka 14. traži mišljenje o tom pitanju. Odbor daje svoje mišljenje u roku od dva mjeseca
  .

3.   
  U slučaju nepoštovanja zahtjeva iz članka 3. stavka
   1
  . točaka (c), (f) ili (g)
  ,
  članka 3. stavka 2. točaka (e), (f)
  ili
  (g) ili odredbi o upravljanju iz stavka 1. ovog članka Tijelo predmetnoj europskoj političkoj stranci
  ili
  europskoj političkoj zakladi daje mogućnost uvođenja mjera potrebnih za popravljanje situacije u roku predviđenom stavkom 2. ovog članka. Tijelo može produljiti rok na obrazloženi zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ako
  i u
  mjeri u kojoj je takvo produljenje potrebno i primjereno s obzirom na korektivne mjere koje je predvidjela europska politička stranka ili europska politička zaklada
  .

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako Tijelo sazna za činjenice koje mogu izazvati sumnju u usklađenost određene europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. točkom (d) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija iznose svoju namjeru u roku od dva mjeseca od primitka tih informacija . | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako Tijelo sazna za činjenice koje mogu izazvati sumnju u usklađenost određene europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. točkom (d) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija iznose svoju namjeru u roku od dva mjeseca od primitka tih informacija .

Ako Tijelo sazna za činjenice koje mogu izazvati sumnju u usklađenost određene europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. točkom (d) i člankom 3. stavkom 2. točkom (c), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija iznose svoju namjeru u roku od dva mjeseca od primitka tih informacija .

Briše se.

Briše se.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupci utvrđeni u prvom i drugom podstavku ne pokreću se unutar razdoblja od dva mjeseca prije izbora za Europski parlament. To se vremensko ograničenje ne primjenjuje u pogledu postupka iz članka 12. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postupci utvrđeni u prvom i drugom podstavku ne pokreću se unutar razdoblja od dva mjeseca prije izbora za Europski parlament. To se vremensko ograničenje ne primjenjuje u pogledu postupka iz članka 12.

Postupci utvrđeni u prvom i drugom podstavku ne pokreću se unutar razdoblja od dva mjeseca prije izbora za Europski parlament. To se vremensko ograničenje ne primjenjuje u pogledu postupka iz članka 12.

Briše se.

Briše se.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 4.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo odlučuje hoće li predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisati iz Registra. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo odlučuje hoće li predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisati iz Registra. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena.

Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo odlučuje hoće li predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisati iz Registra. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena.

Briše se.

Briše se.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 5.

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odluka Tijela o brisanju iz Registra na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) može se donijeti isključivo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta. Ona podliježe postupcima iz stavka 4. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odluka Tijela o brisanju iz Registra na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) može se donijeti isključivo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta. Ona podliježe postupcima iz stavka 4.

Odluka Tijela o brisanju iz Registra na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) može se donijeti isključivo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta. Ona podliježe postupcima iz stavka 4.

Briše se.

Briše se.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili zaklade iz Registra zbog očitog i ozbiljnog kršenja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) priopćuje se Europskom parlamentu i Vijeću. Odluka stupa na snagu samo ako Europski parlament
  i 
  Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja te odluke Europskom parlamentu i Vijeću ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Tijelo da neće podnijeti prigovor. U slučaju prigovora Europskog parlamenta i Vijeća europska politička stranka
  ili
  zaklada ostaje registrirana
  . | 4.   
  Nakon isteka razdoblja iz stavaka 2. i 3.
  ili
  nakon primitka primjedbi ili informacija o korektivnim mjerama od predmetne europske političke stranke
  ili
  europske političke zaklade u tom razdoblju Tijelo bez odgode
  i 
  s obzirom na sve takve primjedbe koje je podnijela ta europska politička stranka ili europska politička zaklada procjenjuje primjenjuje li se na tu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu ijedan od razloga za brisanje iz Registra u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (a)
  ili
  člankom 19. stavkom 2
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili zaklade iz Registra zbog očitog i ozbiljnog kršenja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkom (d) ili člankom 3. stavkom 2. točkom (c) priopćuje se Europskom parlamentu i Vijeću. Odluka stupa na snagu samo ako Europski parlament
  i 
  Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja te odluke Europskom parlamentu i Vijeću ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Tijelo da neće podnijeti prigovor. U slučaju prigovora Europskog parlamenta i Vijeća europska politička stranka
  ili
  zaklada ostaje registrirana
  .

4.   
  Nakon isteka razdoblja iz stavaka 2. i 3.
  ili
  nakon primitka primjedbi ili informacija o korektivnim mjerama od predmetne europske političke stranke
  ili
  europske političke zaklade u tom razdoblju Tijelo bez odgode
  i 
  s obzirom na sve takve primjedbe koje je podnijela ta europska politička stranka ili europska politička zaklada procjenjuje primjenjuje li se na tu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu ijedan od razloga za brisanje iz Registra u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (a)
  ili
  člankom 19. stavkom 2
  .

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europski parlament i Vijeće mogu podnijeti prigovor na odluku samo zbog razloga povezanih s ocjenom ispunjenosti uvjeta za registraciju iz članka 3. stavka 1. točke (d) i članka 3. stavka 2. točke (c). | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europski parlament i Vijeće mogu podnijeti prigovor na odluku samo zbog razloga povezanih s ocjenom ispunjenosti uvjeta za registraciju iz članka 3. stavka 1. točke (d) i članka 3. stavka 2. točke (c).

Europski parlament i Vijeće mogu podnijeti prigovor na odluku samo zbog razloga povezanih s ocjenom ispunjenosti uvjeta za registraciju iz članka 3. stavka 1. točke (d) i članka 3. stavka 2. točke (c).

Briše se.

Briše se.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 3.

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Predmetna europska politička stranka ili europska politička stranka obavještava se o tome da su na odluku Tijela o brisanju iz Registra uloženi prigovori. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Predmetna europska politička stranka ili europska politička stranka obavještava se o tome da su na odluku Tijela o brisanju iz Registra uloženi prigovori.

Predmetna europska politička stranka ili europska politička stranka obavještava se o tome da su na odluku Tijela o brisanju iz Registra uloženi prigovori.

Briše se.

Briše se.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 4.

Članak 11. – stavak 4. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europski parlament i Vijeće donose stajalište u skladu s vlastitim pravilima o donošenju odluka utvrđenima u skladu s Ugovorima. Svi prigovori moraju biti valjano obrazloženi te se objavljuju. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europski parlament i Vijeće donose stajalište u skladu s vlastitim pravilima o donošenju odluka utvrđenima u skladu s Ugovorima. Svi prigovori moraju biti valjano obrazloženi te se objavljuju.

Europski parlament i Vijeće donose stajalište u skladu s vlastitim pravilima o donošenju odluka utvrđenima u skladu s Ugovorima. Svi prigovori moraju biti valjano obrazloženi te se objavljuju.

Briše se.

Briše se.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 5.

Članak 11. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra na koju nije uložen prigovor u okviru postupka iz stavka 4. s detaljnim obrazloženjem brisanja iz Registra priopćuje se predmetnoj europskoj političkoj stranci ili zakladi i objavljuje u Službenom listu Europske unije. Odluka proizvodi učinke od priopćenja u skladu s člankom 297. UFEU-a. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.
     
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra na koju nije uložen prigovor u okviru postupka iz stavka 4. s detaljnim obrazloženjem brisanja iz Registra priopćuje se predmetnoj europskoj političkoj stranci ili zakladi i objavljuje u Službenom listu Europske unije. Odluka proizvodi učinke od priopćenja u skladu s člankom 297. UFEU-a.

Briše se.

Briše se.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 6.

Članak 11. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.
     
  Europska politička zaklada automatski gubi svoj status kao takva u slučaju brisanja europske političke stranke kojoj je pridružena iz Registra. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.
     
  Europska politička zaklada automatski gubi svoj status kao takva u slučaju brisanja europske političke stranke kojoj je pridružena iz Registra.

Briše se.

Briše se.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Provjera usklađenosti s uvjetima registracije koji se odnose na vrijednosti na kojima se zasniva Unija |
| | 1.
     
  Europski parlament, na vlastitu inicijativu ili nakon zaprimanja obrazloženog zahtjeva skupine građana, podnesenog u skladu s relevantnim odredbama njegova Poslovnika, ili Vijeće ili Komisija mogu Tijelu podnijeti zahtjev da se provjeri ispunjava li pojedina europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkama (d) i (e) i člankom 3. stavkom 2. točkama (c) i (d). U takvim slučajevima i u slučajevima iz članka 11.b stavka 2. Tijelo bez odgode obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, poziva je da dostavi primjedbe i daje joj priliku da u roku od jednog mjeseca uvede mjere za rješavanje situacije. |
| | Tijelo može produljiti razdoblje na obrazloženi zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ako i u mjeri u kojoj je takvo produljenje potrebno i primjereno s obzirom na korektivne mjere koje je predvidjela europska politička stranka ili europska politička zaklada. |
| | Nakon isteka razdoblja navedenog u prvom i drugom podstavku ili nakon primitka primjedbi i informacija o korektivnim mjerama od predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade u tom razdoblju Tijelo odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 14. dostavlja primjedbe predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade i po potrebi opis korektivnih mjera koje je ta stranka ili zaklada poduzela i od tog odbora traži mišljenje o toj temi. Odbor daje mišljenje u roku od dva mjeseca. |
| | Ako Tijelo sazna za činjenice koje izazivaju sumnju u usklađenost određene europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. točkama (d) i (e) i člankom 3. stavkom 2. točkama (c) i (d), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija objavljuju namjeru podnošenja zahtjeva za provjeru u roku od dva mjeseca od primitka tih informacija. |
| | 2.
     
  Postupci utvrđeni u stavku 1. ne pokreću se u okviru razdoblja od dva mjeseca prije izbora za Europski parlament. |
| | 3.
     
  Tijelo odlučuje hoće li predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisati iz Registra, uzimajući u obzir mišljenje odbora neovisnih uglednih osoba iz članka 14. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena. |
| | 4.
     
  Odluka Tijela o brisanju iz Registra na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkama (d) ili (e) ili člankom 3. stavkom 2. točkama (c) ili (d) može se donijeti isključivo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta. Odluka podliježe postupcima iz stavka 5. |
| | 5.
     
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra zbog očitog i ozbiljnog kršenja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkama (d) ili (e) ili člankom 3. stavkom 2. točkama (c) ili (d) priopćuje se Europskom parlamentu i Vijeću. Odluka stupa na snagu samo ako Europski parlament i Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja te odluke Europskom parlamentu i Vijeću ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Tijelo da neće podnijeti prigovor. U slučaju prigovora Europskog parlamenta i Vijeća europska politička stranka ili europska politička zaklada ostaje registrirana. |
| | 6.
     
  Europski parlament i Vijeće mogu podnijeti prigovor na odluku Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade samo zbog razloga povezanih s ocjenom ispunjenosti uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (d) ili (e) i članku 3. stavku 2. točkama (c) ili (d). |
| | 7.
     
  Ako se uloži prigovor na odluku Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra, Tijelo o tom prigovoru obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu. |
| | 8.
     
  Europski parlament i Vijeće donose stajalište u skladu s vlastitim pravilima o donošenju odluka utvrđenima u skladu s Ugovorima. Svaki prigovor na odluku Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra propisno se obrazlaže i objavljuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Članak 11.a

Provjera usklađenosti s uvjetima registracije koji se odnose na vrijednosti na kojima se zasniva Unija

Provjera usklađenosti s uvjetima registracije koji se odnose na vrijednosti na kojima se zasniva Unija

1.
     
  Europski parlament, na vlastitu inicijativu ili nakon zaprimanja obrazloženog zahtjeva skupine građana, podnesenog u skladu s relevantnim odredbama njegova Poslovnika, ili Vijeće ili Komisija mogu Tijelu podnijeti zahtjev da se provjeri ispunjava li pojedina europska politička stranka ili europska politička zaklada uvjete utvrđene člankom 3. stavkom 1. točkama (d) i (e) i člankom 3. stavkom 2. točkama (c) i (d). U takvim slučajevima i u slučajevima iz članka 11.b stavka 2. Tijelo bez odgode obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu, poziva je da dostavi primjedbe i daje joj priliku da u roku od jednog mjeseca uvede mjere za rješavanje situacije.

Tijelo može produljiti razdoblje na obrazloženi zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ako i u mjeri u kojoj je takvo produljenje potrebno i primjereno s obzirom na korektivne mjere koje je predvidjela europska politička stranka ili europska politička zaklada.

Tijelo može produljiti razdoblje na obrazloženi zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ako i u mjeri u kojoj je takvo produljenje potrebno i primjereno s obzirom na korektivne mjere koje je predvidjela europska politička stranka ili europska politička zaklada.

Nakon isteka razdoblja navedenog u prvom i drugom podstavku ili nakon primitka primjedbi i informacija o korektivnim mjerama od predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade u tom razdoblju Tijelo odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 14. dostavlja primjedbe predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade i po potrebi opis korektivnih mjera koje je ta stranka ili zaklada poduzela i od tog odbora traži mišljenje o toj temi. Odbor daje mišljenje u roku od dva mjeseca.

Nakon isteka razdoblja navedenog u prvom i drugom podstavku ili nakon primitka primjedbi i informacija o korektivnim mjerama od predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade u tom razdoblju Tijelo odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 14. dostavlja primjedbe predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade i po potrebi opis korektivnih mjera koje je ta stranka ili zaklada poduzela i od tog odbora traži mišljenje o toj temi. Odbor daje mišljenje u roku od dva mjeseca.

Ako Tijelo sazna za činjenice koje izazivaju sumnju u usklađenost određene europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. točkama (d) i (e) i člankom 3. stavkom 2. točkama (c) i (d), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija objavljuju namjeru podnošenja zahtjeva za provjeru u roku od dva mjeseca od primitka tih informacija.

Ako Tijelo sazna za činjenice koje izazivaju sumnju u usklađenost određene europske političke stranke ili europske političke zaklade s uvjetima utvrđenima člankom 3. stavkom 1. točkama (d) i (e) i člankom 3. stavkom 2. točkama (c) i (d), ono obavještava Europski parlament, Vijeće i Komisiju kako bi se bilo kojoj od tih institucija omogućilo podnošenje zahtjeva za provjeru iz prvog podstavka. Ne dovodeći u pitanje prvi podstavak, Europski parlament, Vijeće i Komisija objavljuju namjeru podnošenja zahtjeva za provjeru u roku od dva mjeseca od primitka tih informacija.

2.
     
  Postupci utvrđeni u stavku 1. ne pokreću se u okviru razdoblja od dva mjeseca prije izbora za Europski parlament.

3.
     
  Tijelo odlučuje hoće li predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisati iz Registra, uzimajući u obzir mišljenje odbora neovisnih uglednih osoba iz članka 14. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena.

4.
     
  Odluka Tijela o brisanju iz Registra na temelju neispunjavanja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkama (d) ili (e) ili člankom 3. stavkom 2. točkama (c) ili (d) može se donijeti isključivo u slučaju očitog i ozbiljnog kršenja tih uvjeta. Odluka podliježe postupcima iz stavka 5.

5.
     
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra zbog očitog i ozbiljnog kršenja uvjeta utvrđenih člankom 3. stavkom 1. točkama (d) ili (e) ili člankom 3. stavkom 2. točkama (c) ili (d) priopćuje se Europskom parlamentu i Vijeću. Odluka stupa na snagu samo ako Europski parlament i Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja te odluke Europskom parlamentu i Vijeću ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Tijelo da neće podnijeti prigovor. U slučaju prigovora Europskog parlamenta i Vijeća europska politička stranka ili europska politička zaklada ostaje registrirana.

6.
     
  Europski parlament i Vijeće mogu podnijeti prigovor na odluku Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade samo zbog razloga povezanih s ocjenom ispunjenosti uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (d) ili (e) i članku 3. stavku 2. točkama (c) ili (d).

7.
     
  Ako se uloži prigovor na odluku Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra, Tijelo o tom prigovoru obavješćuje predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu.

8.
     
  Europski parlament i Vijeće donose stajalište u skladu s vlastitim pravilima o donošenju odluka utvrđenima u skladu s Ugovorima. Svaki prigovor na odluku Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra propisno se obrazlaže i objavljuje.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.b (novi)

Članak 11.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.b |
| | Provjera obveza na temelju nacionalnog prava |
| | 1.
     
  Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog u skladu s člankom 17. stavkom 2. prvim podstavkom i ako je, s obzirom na pravo na slobodu udruživanja utvrđeno u članku 12. Povelje i potrebu za osiguravanjem pluralizma političkih stranaka u Europi, to neispunjavanje dovoljno ozbiljno da čini razlog za njezino brisanje iz Registra, država članica u kojoj se nalazi sjedište te europske političke stranke ili europske političke zaklade može uputiti Tijelu obrazloženi zahtjev za brisanje iz Registra. Taj zahtjev mora biti valjano obrazložen. U njemu osobito moraju biti točno i iscrpno navedene nezakonite radnje i konkretni nacionalni zahtjevi koji se nisu poštovali. |
| | Ako se predmet zahtjeva države članice isključivo ili pretežno odnosi na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su utvrđene u članku 2. UEU-a, Tijelo pokreće postupak provjere u skladu s člankom 11.a. |
| | Za sva ostala pitanja, ako država članica u svojem zahtjevu u skladu s prvim podstavkom potvrdi da na nacionalnoj razini postoji djelotvoran pravni lijek protiv takvog zahtjeva i da su iscrpljeni svi pravni lijekovi koji se odnose na takav zahtjev, Tijelo, nakon što sasluša zastupnika predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade, ocjenjuje primjenjuje li se na predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu razlog za brisanje iz Registra na temelju članka 19. stavka 1. točke (d). |
| | 2.
     
  Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog u skladu s člankom 17. stavkom 2. drugim podstavkom i ako se pitanja isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su utvrđene u članku 2. UEU-a, predmetna država članica može uputiti zahtjev Tijelu u skladu s odredbama stavka 1. prvog podstavka. Tijelo postupa u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom. |
| | 3.
     
  U svim slučajevima Tijelo djeluje bez nepotrebne odgode. Tijelo obavještava predmetnu državu članicu i predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu o daljnjim mjerama na temelju obrazloženog zahtjeva za brisanje iz Registra. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.b

Članak 11.b

Provjera obveza na temelju nacionalnog prava

Provjera obveza na temelju nacionalnog prava

1.
     
  Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog u skladu s člankom 17. stavkom 2. prvim podstavkom i ako je, s obzirom na pravo na slobodu udruživanja utvrđeno u članku 12. Povelje i potrebu za osiguravanjem pluralizma političkih stranaka u Europi, to neispunjavanje dovoljno ozbiljno da čini razlog za njezino brisanje iz Registra, država članica u kojoj se nalazi sjedište te europske političke stranke ili europske političke zaklade može uputiti Tijelu obrazloženi zahtjev za brisanje iz Registra. Taj zahtjev mora biti valjano obrazložen. U njemu osobito moraju biti točno i iscrpno navedene nezakonite radnje i konkretni nacionalni zahtjevi koji se nisu poštovali.

Ako se predmet zahtjeva države članice isključivo ili pretežno odnosi na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su utvrđene u članku 2. UEU-a, Tijelo pokreće postupak provjere u skladu s člankom 11.a.

Ako se predmet zahtjeva države članice isključivo ili pretežno odnosi na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su utvrđene u članku 2. UEU-a, Tijelo pokreće postupak provjere u skladu s člankom 11.a.

Za sva ostala pitanja, ako država članica u svojem zahtjevu u skladu s prvim podstavkom potvrdi da na nacionalnoj razini postoji djelotvoran pravni lijek protiv takvog zahtjeva i da su iscrpljeni svi pravni lijekovi koji se odnose na takav zahtjev, Tijelo, nakon što sasluša zastupnika predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade, ocjenjuje primjenjuje li se na predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu razlog za brisanje iz Registra na temelju članka 19. stavka 1. točke (d).

Za sva ostala pitanja, ako država članica u svojem zahtjevu u skladu s prvim podstavkom potvrdi da na nacionalnoj razini postoji djelotvoran pravni lijek protiv takvog zahtjeva i da su iscrpljeni svi pravni lijekovi koji se odnose na takav zahtjev, Tijelo, nakon što sasluša zastupnika predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade, ocjenjuje primjenjuje li se na predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu razlog za brisanje iz Registra na temelju članka 19. stavka 1. točke (d).

2.
     
  Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog u skladu s člankom 17. stavkom 2. drugim podstavkom i ako se pitanja isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su utvrđene u članku 2. UEU-a, predmetna država članica može uputiti zahtjev Tijelu u skladu s odredbama stavka 1. prvog podstavka. Tijelo postupa u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom.

3.
     
  U svim slučajevima Tijelo djeluje bez nepotrebne odgode. Tijelo obavještava predmetnu državu članicu i predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu o daljnjim mjerama na temelju obrazloženog zahtjeva za brisanje iz Registra.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ako je Tijelo
  upoznato
  s odlukom nacionalnog
  nadzornog tijela
  u smislu članka
   4.
  točke
   21. Uredbe (EU) 2016/679 kojom se utvrđuje da je fizička ili pravna osoba prekršila primjenjiva pravila o zaštiti osobnih podataka i ako iz te odluke proizlazi ili ako se na temelju opravdanih razloga smatra da je kršenje povezano s političkim aktivnostima europske političke stranke ili europske političke zaklade u kontekstu izbora za Europski parlament, Tijelo upućuje predmet odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 12. ove Uredbe. Tijelo se prema potrebi može povezati s predmetnim
  nacionalnim
  nadzornim tijelom. | 2.   
  Tijelo mora biti
  upoznato
  sa svim odlukama
  nadzornog tijela
  na nacionalnoj razini kako je utvrđeno u članku
   4.
  točki
   21. Uredbe (EU) 2016/679 kojom se utvrđuje da je fizička ili pravna osoba prekršila primjenjiva pravila o zaštiti osobnih podataka i ako iz te odluke proizlazi ili ako se na temelju opravdanih razloga smatra da je kršenje povezano s političkim aktivnostima europske političke stranke ili europske političke zaklade u kontekstu izbora za Europski parlament, Tijelo upućuje predmet odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 12. ove Uredbe. Tijelo se prema potrebi može povezati s predmetnim nadzornim tijelom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Ako je Tijelo
  upoznato
  s odlukom nacionalnog
  nadzornog tijela
  u smislu članka
   4.
  točke
   21. Uredbe (EU) 2016/679 kojom se utvrđuje da je fizička ili pravna osoba prekršila primjenjiva pravila o zaštiti osobnih podataka i ako iz te odluke proizlazi ili ako se na temelju opravdanih razloga smatra da je kršenje povezano s političkim aktivnostima europske političke stranke ili europske političke zaklade u kontekstu izbora za Europski parlament, Tijelo upućuje predmet odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 12. ove Uredbe. Tijelo se prema potrebi može povezati s predmetnim
  nacionalnim
  nadzornim tijelom.

2.   
  Tijelo mora biti
  upoznato
  sa svim odlukama
  nadzornog tijela
  na nacionalnoj razini kako je utvrđeno u članku
   4.
  točki
   21. Uredbe (EU) 2016/679 kojom se utvrđuje da je fizička ili pravna osoba prekršila primjenjiva pravila o zaštiti osobnih podataka i ako iz te odluke proizlazi ili ako se na temelju opravdanih razloga smatra da je kršenje povezano s političkim aktivnostima europske političke stranke ili europske političke zaklade u kontekstu izbora za Europski parlament, Tijelo upućuje predmet odboru neovisnih uglednih osoba iz članka 12. ove Uredbe. Tijelo se prema potrebi može povezati s predmetnim nadzornim tijelom.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 4.

Članak 12. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo u skladu s člankom 30. stavkom 
  2
  . točkom (a) podtočkom vii. odlučuje o tome hoće li predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izreći financijske sankcije. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena, posebno u pogledu mišljenja odbora, te se mora objaviti što je brže moguće. | 4.   Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo u skladu s člankom 30. stavkom 
  1
  . točkom (a) podtočkom vii. odlučuje o tome hoće li predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izreći financijske sankcije. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena, posebno u pogledu mišljenja odbora, te se mora objaviti što je brže moguće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo u skladu s člankom 30. stavkom 
  2
  . točkom (a) podtočkom vii. odlučuje o tome hoće li predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izreći financijske sankcije. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena, posebno u pogledu mišljenja odbora, te se mora objaviti što je brže moguće.

4.   Uzimajući u obzir mišljenje odbora, Tijelo u skladu s člankom 30. stavkom 
  1
  . točkom (a) podtočkom vii. odlučuje o tome hoće li predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izreći financijske sankcije. Odluka Tijela mora biti valjano obrazložena, posebno u pogledu mišljenja odbora, te se mora objaviti što je brže moguće.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Postupkom iz ovog članka ne dovodi se u pitanje postupak iz
  članka
   11. | 5.   Postupkom iz ovog članka ne dovodi se u pitanje postupak iz
  članaka 11., 11.a i 11.b. Razdoblje navedeno u članku 11.a stavku 2. ne primjenjuje se na postupak utvrđen u ovom članku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Postupkom iz ovog članka ne dovodi se u pitanje postupak iz
  članka
   11.

5.   Postupkom iz ovog članka ne dovodi se u pitanje postupak iz
  članaka 11., 11.a i 11.b. Razdoblje navedeno u članku 11.a stavku 2. ne primjenjuje se na postupak utvrđen u ovom članku.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tijelo svake godine sastavlja i objavljuje izvješće o aktivnostima političkog oglašavanja europskih političkih stranaka. To izvješće sadržava
  činjenični sažetak
  izvješća za relevantnu izvještajnu godinu koja su europske političke stranke objavile u skladu s člankom 5. stavkom 4.
  i sve odluke nacionalnih regulatornih tijela imenovanih na temelju članka 5. stavka 6. ili nadzornih tijela iz članka 5. stavka 7. kojima se utvrđuje da je europska politička stranka prekršila članak 5. ove Uredbe. | Tijelo svake godine sastavlja i objavljuje izvješće o aktivnostima političkog oglašavanja europskih političkih stranaka. To izvješće sadržava izvješća za relevantnu izvještajnu godinu koja su europske političke stranke objavile u skladu s člankom 5. stavkom 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tijelo svake godine sastavlja i objavljuje izvješće o aktivnostima političkog oglašavanja europskih političkih stranaka. To izvješće sadržava
  činjenični sažetak
  izvješća za relevantnu izvještajnu godinu koja su europske političke stranke objavile u skladu s člankom 5. stavkom 4.
  i sve odluke nacionalnih regulatornih tijela imenovanih na temelju članka 5. stavka 6. ili nadzornih tijela iz članka 5. stavka 7. kojima se utvrđuje da je europska politička stranka prekršila članak 5. ove Uredbe.

činjenični sažetak

i sve odluke nacionalnih regulatornih tijela imenovanih na temelju članka 5. stavka 6. ili nadzornih tijela iz članka 5. stavka 7. kojima se utvrđuje da je europska politička stranka prekršila članak 5. ove Uredbe.

Tijelo svake godine sastavlja i objavljuje izvješće o aktivnostima političkog oglašavanja europskih političkih stranaka. To izvješće sadržava izvješća za relevantnu izvještajnu godinu koja su europske političke stranke objavile u skladu s člankom 5. stavkom 4.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Europska politička stranka ili europska politička zaklada gubi europsku pravnu osobnost
  od trenutka priopćenja odluke u skladu s člankom 11. stavkom 5. | 1.   Europska politička stranka ili europska politička zaklada gubi europsku pravnu osobnost
  brisanjem iz Registra na temelju odluke Tijela: |
| | (a) | ako, u kontekstu postupka utvrđenog člankom 11., Tijelo utvrdi da |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Europska politička stranka ili europska politička zaklada gubi europsku pravnu osobnost
  od trenutka priopćenja odluke u skladu s člankom 11. stavkom 5.

1.   Europska politička stranka ili europska politička zaklada gubi europsku pravnu osobnost
  brisanjem iz Registra na temelju odluke Tijela:

(a)

(a)

ako, u kontekstu postupka utvrđenog člankom 11., Tijelo utvrdi da

ako, u kontekstu postupka utvrđenog člankom 11., Tijelo utvrdi da

| | i. | predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispunjava jedan od uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (a), (b), (c), (f) ili (g) ili u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b), (e), (f) ili (g); |
| --- | --- | --- |

i.

i.

predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispunjava jedan od uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (a), (b), (c), (f) ili (g) ili u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b), (e), (f) ili (g);

predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne ispunjava jedan od uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (a), (b), (c), (f) ili (g) ili u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b), (e), (f) ili (g);

| | ii. | predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne poštuje jednu od odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b), (d), (e), (f), (h), ili (i), ili u članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) ili točki (g); |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne poštuje jednu od odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b), (d), (e), (f), (h), ili (i), ili u članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) ili točki (g);

predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada ne poštuje jednu od odredbi o upravljanju utvrđenih u članku 4. stavku 1. točkama (a), (b), (d), (e), (f), (h), ili (i), ili u članku 6. stavku 1. točkama od (a) do (e) ili točki (g);

| | iii. | predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada nalazi se u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada nalazi se u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada nalazi se u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| | iv. | odluka o registraciji predmetne europska političke stranke ili europske političke zaklade temelji se na informacijama presudnima za odluku o registraciji koje su bile netočne ili obmanjujuće ili je odluka posljedica prijevare; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

odluka o registraciji predmetne europska političke stranke ili europske političke zaklade temelji se na informacijama presudnima za odluku o registraciji koje su bile netočne ili obmanjujuće ili je odluka posljedica prijevare;

odluka o registraciji predmetne europska političke stranke ili europske političke zaklade temelji se na informacijama presudnima za odluku o registraciji koje su bile netočne ili obmanjujuće ili je odluka posljedica prijevare;

| (b) | ako, u kontekstu postupka utvrđenog člankom 11.a, Tijelo utvrdi da su predmetna europska politička stranka ili njezine stranke članice ili predmetna europska politička zaklada ili njezine organizacije članice počinile očito i ozbiljno kršenje uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (d) ili (e) ili članku 3. stavku 2. točkama (c) ili (d) u pogledu poštovanja vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako, u kontekstu postupka utvrđenog člankom 11.a, Tijelo utvrdi da su predmetna europska politička stranka ili njezine stranke članice ili predmetna europska politička zaklada ili njezine organizacije članice počinile očito i ozbiljno kršenje uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (d) ili (e) ili članku 3. stavku 2. točkama (c) ili (d) u pogledu poštovanja vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a;

ako, u kontekstu postupka utvrđenog člankom 11.a, Tijelo utvrdi da su predmetna europska politička stranka ili njezine stranke članice ili predmetna europska politička zaklada ili njezine organizacije članice počinile očito i ozbiljno kršenje uvjeta za registraciju utvrđenih u članku 3. stavku 1. točkama (d) ili (e) ili članku 3. stavku 2. točkama (c) ili (d) u pogledu poštovanja vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a;

| (c) | na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ili |
| --- | --- |

(c)

(c)

na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ili

na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade ili

| (d) | na zahtjev države članice koja ispunjava zahtjeve utvrđene člankom 11.b stavcima 1. i 3. |
| --- | --- |

(d)

(d)

na zahtjev države članice koja ispunjava zahtjeve utvrđene člankom 11.b stavcima 1. i 3.

na zahtjev države članice koja ispunjava zahtjeve utvrđene člankom 11.b stavcima 1. i 3.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Europska politička stranka ili europska politička zaklada
  briše
  se
  iz Registra
  odlukom Tijela: | 2.   
  Ako Tijelo odluči izbrisati europsku političku stranku iz Registra, također
  briše iz Registra
  europsku političku zakladu koja joj je pridružena. |
| (a) | kao posljedica odluke donesene u skladu s člankom 10. stavcima od 2. do 5.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Europska politička stranka ili europska politička zaklada
  briše
  se
  iz Registra
  odlukom Tijela:

2.   
  Ako Tijelo odluči izbrisati europsku političku stranku iz Registra, također
  briše iz Registra
  europsku političku zakladu koja joj je pridružena.

(a)

(a)

kao posljedica odluke donesene u skladu s člankom 10. stavcima od 2. do 5.;

kao posljedica odluke donesene u skladu s člankom 10. stavcima od 2. do 5.;

| (b) | pod okolnostima predviđenima u članku 11. stavku 6.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pod okolnostima predviđenima u članku 11. stavku 6.;

pod okolnostima predviđenima u članku 11. stavku 6.;

| (c) | na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade |
| --- | --- |

(c)

(c)

na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade

na zahtjev predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade

| (d) | u slučajevima iz stavka 3. prvog podstavka točke (b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

u slučajevima iz stavka 3. prvog podstavka točke (b).

u slučajevima iz stavka 3. prvog podstavka točke (b).

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog prema članku 17. stavku 2. prvom podstavku, država članica u kojoj
  se
  nalazi sjedište Tijelu može uputiti obrazloženi zahtjev za brisanjem iz Registra
  u 
  kojem su točno i iscrpno navedene nezakonite radnje i konkretni nacionalni zahtjevi koji se nisu poštovali
  .
  U takvim slučajevima Tijelo: | 3.   
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra upućuje se i priopćuje predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi. Odluka
  se
  objavljuje
  u 
  Službenom listu Europske unije
  . |
| (a) | za pitanja koja se isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su navedene u članku 2. UEU-a, pokreće postupak provjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. ove Uredbe . Također se primjenjuje članak 11. stavci 4., 5. i 6. ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog prema članku 17. stavku 2. prvom podstavku, država članica u kojoj
  se
  nalazi sjedište Tijelu može uputiti obrazloženi zahtjev za brisanjem iz Registra
  u 
  kojem su točno i iscrpno navedene nezakonite radnje i konkretni nacionalni zahtjevi koji se nisu poštovali
  .
  U takvim slučajevima Tijelo:

3.   
  Odluka Tijela o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra upućuje se i priopćuje predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi. Odluka
  se
  objavljuje
  u 
  Službenom listu Europske unije
  .

(a)

(a)

za pitanja koja se isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su navedene u članku 2. UEU-a, pokreće postupak provjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. ove Uredbe . Također se primjenjuje članak 11. stavci 4., 5. i 6. ove Uredbe;

za pitanja koja se isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su navedene u članku 2. UEU-a, pokreće postupak provjere u skladu s člankom 11. stavkom 3. ove Uredbe . Također se primjenjuje članak 11. stavci 4., 5. i 6. ove Uredbe;

| (b) | za sva ostala pitanja i kada je obrazloženim zahtjevom predmetne države članice potvrđeno da su sva nacionalna pravna sredstva iscrpljena, odlučuje izbrisati predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu iz Registra. |
| --- | --- |

(b)

(b)

za sva ostala pitanja i kada je obrazloženim zahtjevom predmetne države članice potvrđeno da su sva nacionalna pravna sredstva iscrpljena, odlučuje izbrisati predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu iz Registra.

za sva ostala pitanja i kada je obrazloženim zahtjevom predmetne države članice potvrđeno da su sva nacionalna pravna sredstva iscrpljena, odlučuje izbrisati predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu iz Registra.

Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog prema članku 17. stavku 2. drugom podstavku i ako se pitanja isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su navedene u članku 2. UEU-a, predmetna država članica može uputiti zahtjev Tijelu u skladu s odredbama prvog podstavka ovog stavka. Tijelo postupa u skladu s prvim podstavkom točkom (a) ovog stavka.

Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada u znatnoj mjeri ne ispuni odgovarajuće obveze na temelju nacionalnog prava mjerodavnog prema članku 17. stavku 2. drugom podstavku i ako se pitanja isključivo ili pretežno odnose na elemente koji utječu na poštovanje vrijednosti na kojima je utemeljena Unija, kako su navedene u članku 2. UEU-a, predmetna država članica može uputiti zahtjev Tijelu u skladu s odredbama prvog podstavka ovog stavka. Tijelo postupa u skladu s prvim podstavkom točkom (a) ovog stavka.

U svim slučajevima Tijelo djeluje bez nepotrebne odgode. Tijelo obavještava predmetnu državu članicu i predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu o daljnjim mjerama na temelju obrazloženog zahtjeva za brisanje iz Registra.

U svim slučajevima Tijelo djeluje bez nepotrebne odgode. Tijelo obavještava predmetnu državu članicu i predmetnu europsku političku stranku ili europsku političku zakladu o daljnjim mjerama na temelju obrazloženog zahtjeva za brisanje iz Registra.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Tijelo određuje datum objave iz stavka 1. nakon savjetovanja s državom članicom u kojoj
  se
  nalazi sjedište europske političke stranke ili europske političke zaklade
  . | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Tijelo određuje datum objave iz stavka 1. nakon savjetovanja s državom članicom u kojoj
  se
  nalazi sjedište europske političke stranke ili europske političke zaklade
  .

Briše se.

Briše se.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Europska politička stranka koja je registrirana u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom, koju u Europskom parlamentu zastupa najmanje jedan od njezinih članova i koja nije u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu s odredbama i uvjetima koje je u pozivu na dodjelu doprinosa objavio dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta. | 1.   Europska politička stranka koja je registrirana u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom, koju u Europskom parlamentu zastupa najmanje jedan od njezinih članova i koja nije u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu s odredbama i uvjetima koje je u pozivu na dodjelu doprinosa
  iz općeg proračuna Europske unije
  objavio dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Europska politička stranka koja je registrirana u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom, koju u Europskom parlamentu zastupa najmanje jedan od njezinih članova i koja nije u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu s odredbama i uvjetima koje je u pozivu na dodjelu doprinosa objavio dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta.

1.   Europska politička stranka koja je registrirana u skladu s uvjetima i postupcima utvrđenima ovom Uredbom, koju u Europskom parlamentu zastupa najmanje jedan od njezinih članova i koja nije u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 može se prijaviti za financiranje iz općeg proračuna Europske unije u skladu s odredbama i uvjetima koje je u pozivu na dodjelu doprinosa
  iz općeg proračuna Europske unije
  objavio dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 20. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Izravno članstvo u Europskom parlamentu prihvaća se kada zastupnik u Europskom parlamentu nije član nacionalne ili regionalne stranke pridružene europskoj političkoj stranci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izravno članstvo u Europskom parlamentu prihvaća se kada zastupnik u Europskom parlamentu nije član nacionalne ili regionalne stranke pridružene europskoj političkoj stranci.

Izravno članstvo u Europskom parlamentu prihvaća se kada zastupnik u Europskom parlamentu nije član nacionalne ili regionalne stranke pridružene europskoj političkoj stranci.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 5.

Članak 20. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   U okviru ograničenja iz članaka 24. i 25., rashodi nadoknadivi financijskim doprinosima uključuju administrativne rashode i rashode povezane s tehničkom pomoći, sastancima, istraživanjem, prekograničnim događanjima, studijama, informacijama i publikacijama, kao i rashode povezane s kampanjama. | 5.   U okviru ograničenja iz članaka 24. i 25., rashodi nadoknadivi financijskim doprinosima
  iz općeg proračuna Europske unije
  uključuju administrativne rashode i rashode povezane s tehničkom pomoći, sastancima, istraživanjem, prekograničnim događanjima, studijama, informacijama i publikacijama, kao i rashode povezane s kampanjama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   U okviru ograničenja iz članaka 24. i 25., rashodi nadoknadivi financijskim doprinosima uključuju administrativne rashode i rashode povezane s tehničkom pomoći, sastancima, istraživanjem, prekograničnim događanjima, studijama, informacijama i publikacijama, kao i rashode povezane s kampanjama.

5.   U okviru ograničenja iz članaka 24. i 25., rashodi nadoknadivi financijskim doprinosima
  iz općeg proračuna Europske unije
  uključuju administrativne rashode i rashode povezane s tehničkom pomoći, sastancima, istraživanjem, prekograničnim događanjima, studijama, informacijama i publikacijama, kao i rashode povezane s kampanjama.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.

Članak 21. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi primila financiranje iz općeg proračuna Europske unije, europska politička stranka ili europska politička zaklada koja ispunjava uvjete iz članka 20. stavka 1. ili 2. podnosi prijavu Europskom parlamentu nakon njegova poziva na dodjelu doprinosa ili podnošenje prijedloga. | 1.   Kako bi primila financiranje iz općeg proračuna Europske unije, europska politička stranka ili europska politička zaklada koja ispunjava uvjete iz članka 20. stavka 1. ili 2. podnosi prijavu Europskom parlamentu nakon njegova poziva na dodjelu doprinosa
  iz općeg proračuna Europske unije
  ili
  poziva na
  podnošenje prijedloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi primila financiranje iz općeg proračuna Europske unije, europska politička stranka ili europska politička zaklada koja ispunjava uvjete iz članka 20. stavka 1. ili 2. podnosi prijavu Europskom parlamentu nakon njegova poziva na dodjelu doprinosa ili podnošenje prijedloga.

1.   Kako bi primila financiranje iz općeg proračuna Europske unije, europska politička stranka ili europska politička zaklada koja ispunjava uvjete iz članka 20. stavka 1. ili 2. podnosi prijavu Europskom parlamentu nakon njegova poziva na dodjelu doprinosa
  iz općeg proračuna Europske unije
  ili
  poziva na
  podnošenje prijedloga.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U trenutku prijave europska politička stranka i europska politička zaklada ispunjavaju obveze navedene u članku 26. Od datuma prijave do kraja financijske godine ili do kraja aktivnosti za koju su dodijeljeni doprinosi ili bespovratna sredstva ostaju registrirane u Registru i ne smije im biti izrečena nijedna od sankcija predviđenih člankom 30. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 2. točkom (a) podtočkama
  od
   v.
  do ix
  . | 2.   U trenutku prijave europska politička stranka i europska politička zaklada ispunjavaju obveze navedene u članku 26. Od datuma prijave do kraja financijske godine ili do kraja aktivnosti za koju su dodijeljeni doprinosi ili bespovratna sredstva
  iz općeg proračuna Europske unije
  ostaju registrirane u Registru i ne smije im biti izrečena nijedna od sankcija predviđenih člankom 30. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 2. točkom (a) podtočkama v.
  i vi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U trenutku prijave europska politička stranka i europska politička zaklada ispunjavaju obveze navedene u članku 26. Od datuma prijave do kraja financijske godine ili do kraja aktivnosti za koju su dodijeljeni doprinosi ili bespovratna sredstva ostaju registrirane u Registru i ne smije im biti izrečena nijedna od sankcija predviđenih člankom 30. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 2. točkom (a) podtočkama
  od
   v.
  do ix
  .

2.   U trenutku prijave europska politička stranka i europska politička zaklada ispunjavaju obveze navedene u članku 26. Od datuma prijave do kraja financijske godine ili do kraja aktivnosti za koju su dodijeljeni doprinosi ili bespovratna sredstva
  iz općeg proračuna Europske unije
  ostaju registrirane u Registru i ne smije im biti izrečena nijedna od sankcija predviđenih člankom 30. stavkom 1. i člankom 30. stavkom 2. točkom (a) podtočkama v.
  i vi
  .

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 3.

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Europska politička stranka uključuje u svoju prijavu dokaz da su njezine stranke članice iz EU-a tijekom 12 mjeseci prije zadnjeg dana roka za podnošenje prijave na svojim internetskim stranicama u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (i) u pravilu imale objavljen politički program i logotip europske političke stranke. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Europska politička stranka uključuje u svoju prijavu dokaz da su njezine stranke članice iz EU-a tijekom 12 mjeseci prije zadnjeg dana roka za podnošenje prijave na svojim internetskim stranicama u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (i) u pravilu imale objavljen politički program i logotip europske političke stranke.

Briše se.

Briše se.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 4.

Članak 21. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Europska politička stranka uključuje u svoju prijavu dokaz da poštuje članak 4. stavak 1. točku (j) i da su njezine stranke članice na svojim internetskim stranicama tijekom 12 mjeseci prije trenutka podnošenja prijave neprestano imale objavljene informacije o rodnoj zastupljenosti među kandidatima na zadnjim izborima za Europski parlament te o promjenama rodne zastupljenosti među njihovim članovima Europskog parlamenta. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Europska politička stranka uključuje u svoju prijavu dokaz da poštuje članak 4. stavak 1. točku (j) i da su njezine stranke članice na svojim internetskim stranicama tijekom 12 mjeseci prije trenutka podnošenja prijave neprestano imale objavljene informacije o rodnoj zastupljenosti među kandidatima na zadnjim izborima za Europski parlament te o promjenama rodne zastupljenosti među njihovim članovima Europskog parlamenta.

Briše se.

Briše se.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 5.

Članak 21. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Europska politička stranka uključuje u svoju prijavu dokaz da poštuje članak 5., da održava ažuriranu politiku upotrebe političkog oglašavanja i da ju je provodila tijekom 12 mjeseci prije zadnjeg dana roka za podnošenje prijava. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.
     
  Europska politička stranka uključuje u svoju prijavu dokaz da poštuje članak 5., da održava ažuriranu politiku upotrebe političkog oglašavanja i da ju je provodila tijekom 12 mjeseci prije zadnjeg dana roka za podnošenje prijava.

Briše se.

Briše se.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 7.

Članak 21. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donosi odluku u roku od tri mjeseca nakon zaključenja poziva na dodjelu doprinosa ili poziva na podnošenje prijedloga te u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 odobrava odgovarajuća odobrena sredstva i njima upravlja. | 7.   Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donosi odluku u roku od tri mjeseca nakon zaključenja poziva na dodjelu doprinosa
  iz općeg proračuna Europske unije
  ili poziva na podnošenje prijedloga te u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 odobrava odgovarajuća odobrena sredstva i njima upravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donosi odluku u roku od tri mjeseca nakon zaključenja poziva na dodjelu doprinosa ili poziva na podnošenje prijedloga te u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 odobrava odgovarajuća odobrena sredstva i njima upravlja.

7.   Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta donosi odluku u roku od tri mjeseca nakon zaključenja poziva na dodjelu doprinosa
  iz općeg proračuna Europske unije
  ili poziva na podnošenje prijedloga te u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 odobrava odgovarajuća odobrena sredstva i njima upravlja.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – naslov

Članak 23. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Donacije, doprinosi i vlastita sredstva | Donacije, doprinosi
  , naknade za pridruživanje
  i 
  pomoćna
  vlastita sredstva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Donacije, doprinosi i vlastita sredstva

Donacije, doprinosi
  , naknade za pridruživanje
  i 
  pomoćna
  vlastita sredstva

, naknade za pridruživanje

pomoćna

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Europske političke stranke i europske političke zaklade pri podnošenju svojih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 26. dostavljaju i popis svih donatora s njihovim donacijama, pri čemu navode prirodu i visinu pojedinačnih donacija. Ovaj se stavak primjenjuje i na doprinose stranaka članica europskih političkih stranaka i organizacija članica europskih političkih zaklada. | 2.   Europske političke stranke i europske političke zaklade pri podnošenju svojih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 26. dostavljaju i popis svih donatora s njihovim donacijama, pri čemu navode prirodu i visinu pojedinačnih donacija. Ovaj se stavak primjenjuje i na doprinose i naknade za pridruživanje stranaka članica europskih političkih stranaka i organizacija članica europskih političkih zaklada
  te na doprinose pojedinačnih članova europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koji premašuju 1 500  EUR
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Europske političke stranke i europske političke zaklade pri podnošenju svojih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 26. dostavljaju i popis svih donatora s njihovim donacijama, pri čemu navode prirodu i visinu pojedinačnih donacija. Ovaj se stavak primjenjuje i na doprinose stranaka članica europskih političkih stranaka i organizacija članica europskih političkih zaklada.

2.   Europske političke stranke i europske političke zaklade pri podnošenju svojih godišnjih financijskih izvještaja u skladu s člankom 26. dostavljaju i popis svih donatora s njihovim donacijama, pri čemu navode prirodu i visinu pojedinačnih donacija. Ovaj se stavak primjenjuje i na doprinose i naknade za pridruživanje stranaka članica europskih političkih stranaka i organizacija članica europskih političkih zaklada
  te na doprinose pojedinačnih članova europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koji premašuju 1 500  EUR
  .

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 23. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za donacije fizičkih osoba čija vrijednost premašuje 1 500  EUR, ali nije veća od 3 000  EUR predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada navodi jesu li
  odgovarajući donatori dali
  prethodni pisani pristanak za objavu u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (e). | Za donacije
  i doprinose
  fizičkih osoba čija vrijednost premašuje 1 500  EUR, ali nije veća od 3 000  EUR predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada navodi jesu li
  odgovarajuće fizičke osobe dale
  prethodni pisani pristanak za objavu u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (e). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za donacije fizičkih osoba čija vrijednost premašuje 1 500  EUR, ali nije veća od 3 000  EUR predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada navodi jesu li
  odgovarajući donatori dali
  prethodni pisani pristanak za objavu u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (e).

odgovarajući donatori dali

Za donacije
  i doprinose
  fizičkih osoba čija vrijednost premašuje 1 500  EUR, ali nije veća od 3 000  EUR predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada navodi jesu li
  odgovarajuće fizičke osobe dale
  prethodni pisani pristanak za objavu u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (e).

i doprinose

odgovarajuće fizičke osobe dale

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3.

Članak 23. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Tijelo se svaki tjedan u pisanom obliku i u skladu sa stavkom 2. obavještava o donacijama koje su europske političke stranke i europske političke zaklade primile 
  , kao i o rashodima financiranima iz tih donacija, unutar
  šest mjeseci prije izbora za Europski parlament. | 3.   Tijelo se svaki tjedan u pisanom obliku i u skladu sa stavkom 2. obavještava o donacijama koje su europske političke stranke i europske političke zaklade primile
  u roku od
  šest mjeseci prije izbora za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Tijelo se svaki tjedan u pisanom obliku i u skladu sa stavkom 2. obavještava o donacijama koje su europske političke stranke i europske političke zaklade primile 
  , kao i o rashodima financiranima iz tih donacija, unutar
  šest mjeseci prije izbora za Europski parlament.

3.   Tijelo se svaki tjedan u pisanom obliku i u skladu sa stavkom 2. obavještava o donacijama koje su europske političke stranke i europske političke zaklade primile
  u roku od
  šest mjeseci prije izbora za Europski parlament.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Europske
  političke stranke i europske političke zaklade od donatora traže da dostave
  informacije
  potrebne
  za njihovu pravilnu identifikaciju za sve donacije vrijednosti veće od 3 000  EUR
  . Dobivene informacije europske političke stranke i europske političke zaklade prosljeđuju Tijelu na njegov zahtjev. | 5.   
  U pogledu svih donacija jednog donatora ukupne godišnje vrijednosti veće od 3 000  EUR europske
  političke stranke i europske političke zaklade od
  takvih
  donatora traže da dostave potrebne
  informacije tako da ih mogu pravilno identificirati
  . Dobivene informacije europske političke stranke i europske političke zaklade prosljeđuju Tijelu na njegov zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Europske
  političke stranke i europske političke zaklade od donatora traže da dostave
  informacije
  potrebne
  za njihovu pravilnu identifikaciju za sve donacije vrijednosti veće od 3 000  EUR
  . Dobivene informacije europske političke stranke i europske političke zaklade prosljeđuju Tijelu na njegov zahtjev.

5.   
  U pogledu svih donacija jednog donatora ukupne godišnje vrijednosti veće od 3 000  EUR europske
  političke stranke i europske političke zaklade od
  takvih
  donatora traže da dostave potrebne
  informacije tako da ih mogu pravilno identificirati
  . Dobivene informacije europske političke stranke i europske političke zaklade prosljeđuju Tijelu na njegov zahtjev.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 2.

Članak 23. – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tijelo sastavlja obrazac koji se koristi za
  potrebe
  prvog podstavka. | Tijelo sastavlja obrazac koji se koristi za
  identificiranje donatora iz
  prvog podstavka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tijelo sastavlja obrazac koji se koristi za
  potrebe
  prvog podstavka.

potrebe

Tijelo sastavlja obrazac koji se koristi za
  identificiranje donatora iz
  prvog podstavka.

identificiranje donatora iz

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 6. – točka a

Članak 23. – stavak 6. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | anonimne donacije ili doprinose; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

anonimne donacije ili doprinose;

| (a) | anonimne donacije, doprinose ili
  naknade za pridruživanje
  ; |
| --- | --- |

(a)

anonimne donacije, doprinose ili
  naknade za pridruživanje
  ;

naknade za pridruživanje

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 6. – točka d

Članak 23. – stavak 6. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | donacije bilo kojeg privatnog subjekta čije se sjedište nalazi
  u trećoj zemlji
  ili pojedinaca
  iz treće zemlje
  koji nemaju pravo glasovanja na izborima za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

donacije bilo kojeg privatnog subjekta čije se sjedište nalazi
  u trećoj zemlji
  ili pojedinaca
  iz treće zemlje
  koji nemaju pravo glasovanja na izborima za Europski parlament.

u trećoj zemlji

iz treće zemlje

| (d) | donacije bilo kojeg privatnog subjekta čije se sjedište nalazi
  izvan Unije
  ili pojedinaca
  izvan Unije
  koji nemaju pravo glasovanja na izborima za Europski parlament. |
| --- | --- |

(d)

donacije bilo kojeg privatnog subjekta čije se sjedište nalazi
  izvan Unije
  ili pojedinaca
  izvan Unije
  koji nemaju pravo glasovanja na izborima za Europski parlament.

izvan Unije

izvan Unije

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 8.

Članak 23. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Tijelo provodi provjere ako ima razloga smatrati da je bilo koja donacija
  odobrena
  protivno ovoj Uredbi. U tu svrhu može zatražiti dodatne informacije od europske političke stranke ili europske političke zaklade i njezinih donatora. | 8.   Tijelo provodi provjere ako ima razloga smatrati da je bilo koja donacija
  prihvaćena
  protivno ovoj Uredbi. U tu svrhu može zatražiti dodatne informacije od europske političke stranke ili europske političke zaklade i njezinih donatora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Tijelo provodi provjere ako ima razloga smatrati da je bilo koja donacija
  odobrena
  protivno ovoj Uredbi. U tu svrhu može zatražiti dodatne informacije od europske političke stranke ili europske političke zaklade i njezinih donatora.

8.   Tijelo provodi provjere ako ima razloga smatrati da je bilo koja donacija
  prihvaćena
  protivno ovoj Uredbi. U tu svrhu može zatražiti dodatne informacije od europske političke stranke ili europske političke zaklade i njezinih donatora.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 9.

Članak 23. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   
  Dopušteni su doprinosi članova europske političke stranke koji imaju sjedište u državi članici ili su građani države članice ili pripadaju strankama članicama sa sjedištem u zemlji članici Vijeća Europe . Ukupna vrijednost doprinosa članova
  ne smije premašiti 40 % godišnjeg proračuna
  europske političke stranke. Vrijednost doprinosa stranaka članica koje imaju sjedište u zemlji izvan Unije ne smije premašiti 10 % ukupnih doprinosa članova. | 9.   
  Ukupna vrijednost doprinosa europskoj političkoj stranci
  ne smije premašiti 40 %
  njezina
  godišnjeg proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   
  Dopušteni su doprinosi članova europske političke stranke koji imaju sjedište u državi članici ili su građani države članice ili pripadaju strankama članicama sa sjedištem u zemlji članici Vijeća Europe . Ukupna vrijednost doprinosa članova
  ne smije premašiti 40 % godišnjeg proračuna
  europske političke stranke. Vrijednost doprinosa stranaka članica koje imaju sjedište u zemlji izvan Unije ne smije premašiti 10 % ukupnih doprinosa članova.

9.   
  Ukupna vrijednost doprinosa europskoj političkoj stranci
  ne smije premašiti 40 %
  njezina
  godišnjeg proračuna.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 9.a (novi)

Članak 23. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Ukupna vrijednost naknada za pridruživanje europskoj političkoj stranci ne smije premašiti 20 % ukupne vrijednosti doprinosa toj stranci. Sve naknade za pridruživanje mogu se plaćati samo u okviru opće primjenjivih pravila i stopa koje utvrđuje europska politička stranka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.a
     
  Ukupna vrijednost naknada za pridruživanje europskoj političkoj stranci ne smije premašiti 20 % ukupne vrijednosti doprinosa toj stranci. Sve naknade za pridruživanje mogu se plaćati samo u okviru opće primjenjivih pravila i stopa koje utvrđuje europska politička stranka.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 10. – podstavak 1.

Članak 23. – stavak 10. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   
  Dopušteni su doprinosi
   članova
  europske političke zaklade koji imaju sjedište u državi članici ili su građani države članice ili pripadaju organizacijama članicama sa sjedištem u zemlji članici Vijeća Europe i doprinosi europske političke stranke
  kojoj
  je ona pridružena. Ukupna vrijednost doprinosa članova
  ne smije premašiti 40 % godišnjeg proračuna europske političke zaklade i ne smije potjecati iz sredstava koja je u skladu s ovom Uredbom europska politička stranka primila iz općeg proračuna Europske unije.
  Vrijednost doprinosa organizacija članica koje imaju sjedište u zemlji izvan Unije ne smije premašiti 10 % ukupnih doprinosa članova. | 10.   
  Ukupna vrijednost doprinosa
  članova
  europskoj političkoj zakladi i financiranja koje provodi europska politička stranka
  kojoj
  zaklada pripada
  ne smije premašiti 40 % godišnjeg proračuna europske političke zaklade i ne smije potjecati iz sredstava koja je u skladu s ovom Uredbom europska politička stranka primila iz općeg proračuna Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   
  Dopušteni su doprinosi
   članova
  europske političke zaklade koji imaju sjedište u državi članici ili su građani države članice ili pripadaju organizacijama članicama sa sjedištem u zemlji članici Vijeća Europe i doprinosi europske političke stranke
  kojoj
  je ona pridružena. Ukupna vrijednost doprinosa članova
  ne smije premašiti 40 % godišnjeg proračuna europske političke zaklade i ne smije potjecati iz sredstava koja je u skladu s ovom Uredbom europska politička stranka primila iz općeg proračuna Europske unije.
  Vrijednost doprinosa organizacija članica koje imaju sjedište u zemlji izvan Unije ne smije premašiti 10 % ukupnih doprinosa članova.

10.   
  Ukupna vrijednost doprinosa
  članova
  europskoj političkoj zakladi i financiranja koje provodi europska politička stranka
  kojoj
  zaklada pripada
  ne smije premašiti 40 % godišnjeg proračuna europske političke zaklade i ne smije potjecati iz sredstava koja je u skladu s ovom Uredbom europska politička stranka primila iz općeg proračuna Europske unije.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 10.a (novi)

Članak 23. – stavak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 10.a
     
  Ukupna vrijednost naknada za pridruživanje europskoj političkoj zakladi ne smije premašiti 20 % ukupnih doprinosa toj zakladi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.a
     
  Ukupna vrijednost naknada za pridruživanje europskoj političkoj zakladi ne smije premašiti 20 % ukupnih doprinosa toj zakladi.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 12.

Članak 23. – stavak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 12.   Svaki doprinos koji
  nije dopušten
  na temelju ove Uredbe
  vraća
  se u skladu sa stavkom 7. | 12.   Svaki doprinos
  ili naknada za pridruživanje
  koji
  nisu dopušteni
  na temelju ove Uredbe
  vraćaju
  se u skladu sa stavkom 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12.   Svaki doprinos koji
  nije dopušten
  na temelju ove Uredbe
  vraća
  se u skladu sa stavkom 7.

12.   Svaki doprinos
  ili naknada za pridruživanje
  koji
  nisu dopušteni
  na temelju ove Uredbe
  vraćaju
  se u skladu sa stavkom 7.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 13.

Članak 23. – stavak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 13.   Vrijednost vlastitih sredstava europske političke stranke ili europske političke zaklade ostvarenih vlastitim gospodarskim aktivnostima ne smije premašiti
  5
   %
  godišnjeg proračuna te europske političke stranke
  ili
  europske političke zaklade
  . | 13.   Vrijednost
  pomoćnih
  vlastitih sredstava europske političke stranke ili europske političke zaklade ostvarenih vlastitim gospodarskim aktivnostima ne smije premašiti
  10
   %
  iznosa prikupljenog doprinosima i naknadama za pridruživanje toj europskoj političkoj stranci
  ili
  europskoj političkoj zakladi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.   Vrijednost vlastitih sredstava europske političke stranke ili europske političke zaklade ostvarenih vlastitim gospodarskim aktivnostima ne smije premašiti
  5
   %
  godišnjeg proračuna te europske političke stranke
  ili
  europske političke zaklade
  .

13.   Vrijednost
  pomoćnih
  vlastitih sredstava europske političke stranke ili europske političke zaklade ostvarenih vlastitim gospodarskim aktivnostima ne smije premašiti
  10
   %
  iznosa prikupljenog doprinosima i naknadama za pridruživanje toj europskoj političkoj stranci
  ili
  europskoj političkoj zakladi
  .

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2.

Članak 24. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Financiranje europskih političkih stranaka
  i europskih političkih zaklada
  iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora može se koristiti za financiranje kampanja za referendume ako se te kampanje odnose na
  provedbu Ugovorâ Unije
  . | 2.   Financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora može se koristiti za financiranje kampanja za referendume ako se te kampanje odnose na
  pitanja izravno povezana s Europskom unijom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Financiranje europskih političkih stranaka
  i europskih političkih zaklada
  iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora može se koristiti za financiranje kampanja za referendume ako se te kampanje odnose na
  provedbu Ugovorâ Unije
  .

2.   Financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora može se koristiti za financiranje kampanja za referendume ako se te kampanje odnose na
  pitanja izravno povezana s Europskom unijom
  .

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1.

Članak 25. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Neovisno o članku 24 stavku 1., financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti za izravno ili neizravno financiranje ostalih političkih
  stranaka
  , osobito nacionalnih stranaka ili kandidata. Te nacionalne političke stranke i kandidati i dalje se uređuju nacionalnim pravilima. | 1.   Neovisno o članku 
  23. stavku 10. i članku
   24. stavku 1. financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti za izravno ili neizravno financiranje ostalih političkih
  subjekata
  , osobito nacionalnih stranaka ili kandidata. Te nacionalne političke stranke i kandidati i dalje se uređuju nacionalnim pravilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Neovisno o članku 24 stavku 1., financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti za izravno ili neizravno financiranje ostalih političkih
  stranaka
  , osobito nacionalnih stranaka ili kandidata. Te nacionalne političke stranke i kandidati i dalje se uređuju nacionalnim pravilima.

1.   Neovisno o članku 
  23. stavku 10. i članku
   24. stavku 1. financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti za izravno ili neizravno financiranje ostalih političkih
  subjekata
  , osobito nacionalnih stranaka ili kandidata. Te nacionalne političke stranke i kandidati i dalje se uređuju nacionalnim pravilima.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti u bilo koje druge svrhe osim za financiranje njihovih zadaća navedenih u članku 2. točki 4. i podmirivanje rashoda izravno povezanih s ciljevima utvrđenima u njihovim statutima u skladu s člankom 6. Osobito se ne smije koristiti za izravno ili neizravno financiranje izbora, političkih stranaka ili kandidata ili drugih zaklada. | 2.   Financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti u bilo koje druge svrhe osim za financiranje njihovih zadaća navedenih u članku 2. točki 4. i podmirivanje rashoda izravno povezanih s ciljevima utvrđenima u njihovim statutima u skladu s člankom 6. Osobito se ne smije koristiti za izravno ili neizravno financiranje izbora, političkih stranaka ili kandidata
  u razdoblju od šest mjeseci prije nacionalnih
  ili
  europskih izbora ili za takvo financiranje
  drugih zaklada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti u bilo koje druge svrhe osim za financiranje njihovih zadaća navedenih u članku 2. točki 4. i podmirivanje rashoda izravno povezanih s ciljevima utvrđenima u njihovim statutima u skladu s člankom 6. Osobito se ne smije koristiti za izravno ili neizravno financiranje izbora, političkih stranaka ili kandidata ili drugih zaklada.

2.   Financiranje europskih političkih stranaka iz općeg proračuna Europske unije ili bilo kojeg drugog izvora ne smije se koristiti u bilo koje druge svrhe osim za financiranje njihovih zadaća navedenih u članku 2. točki 4. i podmirivanje rashoda izravno povezanih s ciljevima utvrđenima u njihovim statutima u skladu s člankom 6. Osobito se ne smije koristiti za izravno ili neizravno financiranje izbora, političkih stranaka ili kandidata
  u razdoblju od šest mjeseci prije nacionalnih
  ili
  europskih izbora ili za takvo financiranje
  drugih zaklada.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Najkasnije šest mjeseci nakon zaključenja financijske godine europske političke stranke i europske političke zaklade obvezne su
  podnijeti Tijelu, s primjerkom za dužnosnika
  za ovjeravanje Europskog parlamenta
  i nadležnu nacionalnu kontaktnu točku
  u 
  državi članici u kojoj se nalazi njihovo sjedište
  : | 1.   Najkasnije šest mjeseci nakon zaključenja financijske godine europske političke stranke i europske političke zaklade obvezne su
  dužnosniku
  za ovjeravanje Europskog parlamenta, u 
  otvorenom i strojno čitljivom formatu, podnijeti sljedeće
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Najkasnije šest mjeseci nakon zaključenja financijske godine europske političke stranke i europske političke zaklade obvezne su
  podnijeti Tijelu, s primjerkom za dužnosnika
  za ovjeravanje Europskog parlamenta
  i nadležnu nacionalnu kontaktnu točku
  u 
  državi članici u kojoj se nalazi njihovo sjedište
  :

1.   Najkasnije šest mjeseci nakon zaključenja financijske godine europske političke stranke i europske političke zaklade obvezne su
  dužnosniku
  za ovjeravanje Europskog parlamenta, u 
  otvorenom i strojno čitljivom formatu, podnijeti sljedeće
  :

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | popis donatora i uplatitelja te njihovih donacija ili
  doprinosa
  prijavljenih u skladu s člankom 23. stavcima 2., 3. i 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

popis donatora i uplatitelja te njihovih donacija ili
  doprinosa
  prijavljenih u skladu s člankom 23. stavcima 2., 3. i 4.

doprinosa

| (c) | popis donatora i uplatitelja te njihovih donacija
  , doprinosa
  ili
  naknada za pridruživanje
  prijavljenih u skladu s člankom 23. stavcima 2., 3. i 4. |
| --- | --- |

(c)

popis donatora i uplatitelja te njihovih donacija
  , doprinosa
  ili
  naknada za pridruživanje
  prijavljenih u skladu s člankom 23. stavcima 2., 3. i 4.

, doprinosa

naknada za pridruživanje

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Europske političke stranke i europske političke zaklade također šalju primjerak svih podnesaka iz prvog podstavka Tijelu i nadležnoj nacionalnoj kontaktnoj točki države članice u kojoj imaju sjedište. Taj primjerak mora biti u otvorenom i strojno čitljivom obliku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europske političke stranke i europske političke zaklade također šalju primjerak svih podnesaka iz prvog podstavka Tijelu i nadležnoj nacionalnoj kontaktnoj točki države članice u kojoj imaju sjedište. Taj primjerak mora biti u otvorenom i strojno čitljivom obliku.

Europske političke stranke i europske političke zaklade također šalju primjerak svih podnesaka iz prvog podstavka Tijelu i nadležnoj nacionalnoj kontaktnoj točki države članice u kojoj imaju sjedište. Taj primjerak mora biti u otvorenom i strojno čitljivom obliku.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 27. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Tijelo provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koje proizlaze iz ove Uredbe, posebno u vezi s člankom 3., člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) , (d), (e) i (
  f
  ), člankom 6. stavkom 1. točkama od (a) do (e) i (g), člankom 10. stavcima 5. i 6. te
  člancima
  23.,
  24
  .
  i 25
  . | 2.   Tijelo provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koje proizlaze iz ove Uredbe, posebno u vezi s člankom 3., člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  i (
  h
  ), člankom 
  4.a, člankom 5., člankom
   6. stavkom 1. točkama od (a) do (e) i (g), člankom 10. stavcima 5. i 6. te
  člankom
   23.
  Ako nisu uključena sredstva iz općeg proračuna Europske unije
  ,
  ono također kontrolira poštuju li europske političke stranke svoje obveze iz članka 25
  .
  stavka 1
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Tijelo provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koje proizlaze iz ove Uredbe, posebno u vezi s člankom 3., člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) , (d), (e) i (
  f
  ), člankom 6. stavkom 1. točkama od (a) do (e) i (g), člankom 10. stavcima 5. i 6. te
  člancima
  23.,
  24
  .
  i 25
  .

2.   Tijelo provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada koje proizlaze iz ove Uredbe, posebno u vezi s člankom 3., člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b), (d), (e)
  , (f)
  i (
  h
  ), člankom 
  4.a, člankom 5., člankom
   6. stavkom 1. točkama od (a) do (e) i (g), člankom 10. stavcima 5. i 6. te
  člankom
   23.
  Ako nisu uključena sredstva iz općeg proračuna Europske unije
  ,
  ono također kontrolira poštuju li europske političke stranke svoje obveze iz članka 25
  .
  stavka 1
  .

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 27. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada povezanih s financiranjem Unije na temelju ove Uredbe
  u skladu s Uredbom
  (EU, Euratom) 2018/1046 . Pri provedbi takvih kontrola Europski parlament poduzima potrebne mjere u području sprečavanja i borbe protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije. | Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada povezanih s financiranjem Unije na temelju ove Uredbe
  i na temelju Uredbe
   (EU, Euratom) 2018/1046. Pri provedbi takvih kontrola Europski parlament poduzima potrebne mjere u području sprečavanja i borbe protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada povezanih s financiranjem Unije na temelju ove Uredbe
  u skladu s Uredbom
  (EU, Euratom) 2018/1046 . Pri provedbi takvih kontrola Europski parlament poduzima potrebne mjere u području sprečavanja i borbe protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije.

u skladu s Uredbom

Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta provodi kontrolu ispunjenja obveza europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada povezanih s financiranjem Unije na temelju ove Uredbe
  i na temelju Uredbe
   (EU, Euratom) 2018/1046. Pri provedbi takvih kontrola Europski parlament poduzima potrebne mjere u području sprečavanja i borbe protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije.

i na temelju Uredbe

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.
     
  U skladu s člankom 19. Tijelo odlučuje sankcionirati europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisanjem iz Registra u sljedećim situacijama: | Briše se. |
| (a) | ako je stranka ili zaklada u pitanju u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.
     
  U skladu s člankom 19. Tijelo odlučuje sankcionirati europsku političku stranku ili europsku političku zakladu brisanjem iz Registra u sljedećim situacijama:

Briše se.

Briše se.

(a)

(a)

ako je stranka ili zaklada u pitanju u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

ako je stranka ili zaklada u pitanju u jednoj od situacija za isključenje iz članka 136. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

| (b) | ako se utvrdi, u skladu s postupcima iz članka 11. stavaka od 2. do 5., da više ne ispunjava jedan uvjet ili više njih utvrđenih u članku 3. stavcima 1. ili 2.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako se utvrdi, u skladu s postupcima iz članka 11. stavaka od 2. do 5., da više ne ispunjava jedan uvjet ili više njih utvrđenih u članku 3. stavcima 1. ili 2.;

ako se utvrdi, u skladu s postupcima iz članka 11. stavaka od 2. do 5., da više ne ispunjava jedan uvjet ili više njih utvrđenih u članku 3. stavcima 1. ili 2.;

| (c) | ako se odluka o registraciji predmetne stranke ili zaklade temelji na netočnim ili obmanjujućim informacijama za koje je odgovoran podnositelj zahtjeva ili ako je takva odluka posljedica prijevare; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ako se odluka o registraciji predmetne stranke ili zaklade temelji na netočnim ili obmanjujućim informacijama za koje je odgovoran podnositelj zahtjeva ili ako je takva odluka posljedica prijevare;

ako se odluka o registraciji predmetne stranke ili zaklade temelji na netočnim ili obmanjujućim informacijama za koje je odgovoran podnositelj zahtjeva ili ako je takva odluka posljedica prijevare;

| (d) | ako zahtjev države članice za brisanjem iz Registra zbog ozbiljnog neispunjavanja obveza iz nacionalnog prava ispunjava zahtjeve iz članka 19. stavka 3. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

(d)

ako zahtjev države članice za brisanjem iz Registra zbog ozbiljnog neispunjavanja obveza iz nacionalnog prava ispunjava zahtjeve iz članka 19. stavka 3. točke (b).

ako zahtjev države članice za brisanjem iz Registra zbog ozbiljnog neispunjavanja obveza iz nacionalnog prava ispunjava zahtjeve iz članka 19. stavka 3. točke (b).

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | u slučaju neispunjavanja preuzetih obveza i neusklađenosti s informacijama koje je pružila europska politička stranka ili europska politička zaklada u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) , (d), (e), (f)
  , (i)
  i (
  j
  ) te člankom 6. stavkom 1. točkama (a), (b), (d) i (e); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

u slučaju neispunjavanja preuzetih obveza i neusklađenosti s informacijama koje je pružila europska politička stranka ili europska politička zaklada u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) , (d), (e), (f)
  , (i)
  i (
  j
  ) te člankom 6. stavkom 1. točkama (a), (b), (d) i (e);

, (i)

j

| ii. | u slučaju neispunjavanja preuzetih obveza i neusklađenosti s informacijama koje je pružila europska politička stranka ili europska politička zaklada u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) , (d), (e), (f) i (
  h
  ) te člankom 6. stavkom 1. točkama (a), (b), (d) i (e); |
| --- | --- |

ii.

u slučaju neispunjavanja preuzetih obveza i neusklađenosti s informacijama koje je pružila europska politička stranka ili europska politička zaklada u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkama (a), (b) , (d), (e), (f) i (
  h
  ) te člankom 6. stavkom 1. točkama (a), (b), (d) i (e);

h

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.a (nova)

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.a | u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 4.a stavka 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.a

ii.a

u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 4.a stavka 1.;

u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 4.a stavka 1.;

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.b (nova)

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.b | u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 4.a stavka 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.b

ii.b

u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 4.a stavka 2.;

u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 4.a stavka 2.;

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.c (nova)

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.c | u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 5. stavaka od 1. do 5.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.c

ii.c

u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 5. stavaka od 1. do 5.;

u slučaju nepoštovanja obveza iz članka 5. stavaka od 1. do 5.;

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka viii.

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka viii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| viii. | u slučaju nedostavljanja dokaza o upotrebi logotipa i objavi političkih programa u skladu s člankom 21. stavkom 3.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

viii.

viii.

u slučaju nedostavljanja dokaza o upotrebi logotipa i objavi političkih programa u skladu s člankom 21. stavkom 3.;

u slučaju nedostavljanja dokaza o upotrebi logotipa i objavi političkih programa u skladu s člankom 21. stavkom 3.;

Briše se.

Briše se.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ix.

Članak 30. – stavak 2. – točka a – podtočka ix.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ix. | u slučaju nedostavljanja dokaza o rodnoj zastupljenosti u skladu s člankom 21. stavkom 4.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ix.

ix.

u slučaju nedostavljanja dokaza o rodnoj zastupljenosti u skladu s člankom 21. stavkom 4.;

u slučaju nedostavljanja dokaza o rodnoj zastupljenosti u skladu s člankom 21. stavkom 4.;

Briše se.

Briše se.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

Članak 30. – stavak 2. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | ako je europska politička stranka ili europska politička zaklada prihvatila donacije
  i doprinose
  koji nisu dopušteni na temelju članka 23. stavka 1. ili
  5
  ., osim ako su ispunjeni uvjeti iz članka 23 stavka 7.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

ako je europska politička stranka ili europska politička zaklada prihvatila donacije
  i doprinose
  koji nisu dopušteni na temelju članka 23. stavka 1. ili
  5
  ., osim ako su ispunjeni uvjeti iz članka 23 stavka 7.;

i doprinose

5

| i. | ako je europska politička stranka ili europska politička zaklada prihvatila donacije
  , doprinose ili naknade za pridruživanje
  koji nisu dopušteni na temelju članka 23. stavka 1. ili
  6
  ., osim ako su ispunjeni uvjeti iz članka 23 stavka 7.; |
| --- | --- |

i.

ako je europska politička stranka ili europska politička zaklada prihvatila donacije
  , doprinose ili naknade za pridruživanje
  koji nisu dopušteni na temelju članka 23. stavka 1. ili
  6
  ., osim ako su ispunjeni uvjeti iz članka 23 stavka 7.;

, doprinose ili naknade za pridruživanje

6

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 30. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Za potrebe stavaka
  2
  . i 
  3
  . europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izriču se sljedeće financijske sankcije: | 4.   Za potrebe stavaka
  1
  . i 
  2
  . europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izriču se sljedeće financijske sankcije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Za potrebe stavaka
  2
  . i 
  3
  . europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izriču se sljedeće financijske sankcije:

4.   Za potrebe stavaka
  1
  . i 
  2
  . europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi izriču se sljedeće financijske sankcije:

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 4. – točka b – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 30. – stavak 4. – točka b – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u slučajevima mjerljivih kršenja, fiksni postotak primljenih ili neprijavljenih nepropisnih iznosa u skladu sa sljedećom ljestvicom, do najviše 10 % godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

u slučajevima mjerljivih kršenja, fiksni postotak primljenih ili neprijavljenih nepropisnih iznosa u skladu sa sljedećom ljestvicom, do najviše 10 % godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade:

| (b) | u slučajevima mjerljivih kršenja, fiksni postotak primljenih ili neprijavljenih nepropisnih iznosa
  ili iznosa upotrijebljenih za aktivnosti financiranja koje su zabranjene na temelju članka 25.,
  u skladu sa sljedećom ljestvicom, do najviše 10 % godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade: |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima mjerljivih kršenja, fiksni postotak primljenih ili neprijavljenih nepropisnih iznosa
  ili iznosa upotrijebljenih za aktivnosti financiranja koje su zabranjene na temelju članka 25.,
  u skladu sa sljedećom ljestvicom, do najviše 10 % godišnjeg proračuna predmetne europske političke stranke ili europske političke zaklade:

ili iznosa upotrijebljenih za aktivnosti financiranja koje su zabranjene na temelju članka 25.,

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 4. – točka b – podstavak 2.

Članak 30. – stavak 4. – točka b – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za primjenu postotaka navedenih u prvom podstavku svaka se donacija ili
  svaki doprinos
  razmatra pojedinačno. | Za primjenu postotaka navedenih u prvom podstavku svaka se donacija
  , doprinos, naknada za pridruživanje
  ili
  iznos upotrijebljen za aktivnosti financiranja zabranjene na temelju članka 25.
  razmatra pojedinačno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za primjenu postotaka navedenih u prvom podstavku svaka se donacija ili
  svaki doprinos
  razmatra pojedinačno.

svaki doprinos

Za primjenu postotaka navedenih u prvom podstavku svaka se donacija
  , doprinos, naknada za pridruživanje
  ili
  iznos upotrijebljen za aktivnosti financiranja zabranjene na temelju članka 25.
  razmatra pojedinačno.

, doprinos, naknada za pridruživanje

iznos upotrijebljen za aktivnosti financiranja zabranjene na temelju članka 25.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 5.a (novi)

Članak 30. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Tijelo osigurava povrat odgovarajućih iznosa od europske političke stranke ili europske političke zaklade kojoj su izrečene financijske sankcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Tijelo osigurava povrat odgovarajućih iznosa od europske političke stranke ili europske političke zaklade kojoj su izrečene financijske sankcije.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1.

Članak 33. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U cilju potpunog ispunjavanja obveza iz članka 38. prije konačne odluke Tijela o sankcijama iz članka 30. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužni su omogućiti predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi da uvede mjere potrebne za popravljanje situacije u razumnom roku, koji u pravilu nije dulji od mjesec dana. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta posebno omogućuju ispravljanje administrativnih i računskih pogrešaka, dostavljanje dodatnih dokumenata ili informacija, po potrebi, ili ispravljanje manjih pogrešaka. | 1.   U cilju potpunog ispunjavanja obveza iz članka 38. prije konačne odluke Tijela o sankcijama iz članka 30.
  stavka 1. točke (a) podtočaka od i. do iv.,
  Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužni su omogućiti predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi da uvede mjere potrebne za popravljanje situacije u razumnom roku, koji u pravilu nije dulji od mjesec dana. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta posebno omogućuju ispravljanje administrativnih i računskih pogrešaka, dostavljanje dodatnih dokumenata ili informacija, po potrebi, ili ispravljanje manjih pogrešaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U cilju potpunog ispunjavanja obveza iz članka 38. prije konačne odluke Tijela o sankcijama iz članka 30. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužni su omogućiti predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi da uvede mjere potrebne za popravljanje situacije u razumnom roku, koji u pravilu nije dulji od mjesec dana. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta posebno omogućuju ispravljanje administrativnih i računskih pogrešaka, dostavljanje dodatnih dokumenata ili informacija, po potrebi, ili ispravljanje manjih pogrešaka.

1.   U cilju potpunog ispunjavanja obveza iz članka 38. prije konačne odluke Tijela o sankcijama iz članka 30.
  stavka 1. točke (a) podtočaka od i. do iv.,
  Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta dužni su omogućiti predmetnoj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi da uvede mjere potrebne za popravljanje situacije u razumnom roku, koji u pravilu nije dulji od mjesec dana. Tijelo ili dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta posebno omogućuju ispravljanje administrativnih i računskih pogrešaka, dostavljanje dodatnih dokumenata ili informacija, po potrebi, ili ispravljanje manjih pogrešaka.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 2.

Članak 33. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada nije poduzela korektivne mjere unutar roka iz stavka 1., donosi se odluka o odgovarajućim sankcijama iz članka 30. | 2.   Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada nije poduzela
  dostatne
  korektivne mjere unutar roka iz stavka 1., donosi se odluka o odgovarajućim sankcijama iz članka 30. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada nije poduzela korektivne mjere unutar roka iz stavka 1., donosi se odluka o odgovarajućim sankcijama iz članka 30.

2.   Ako europska politička stranka ili europska politička zaklada nije poduzela
  dostatne
  korektivne mjere unutar roka iz stavka 1., donosi se odluka o odgovarajućim sankcijama iz članka 30.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 3.

Članak 33. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1. točkama od (b) do (f) i u članku 3. stavku 2. točki (c). | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se na uvjete utvrđene u članku 3. stavku 1. točkama od (b) do (f) i u članku 3. stavku 2. točki (c).

Briše se.

Briše se.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – naslov

Članak 34. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Povrat | Raskid odluke o financiranju s budućim učinkom |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Povrat

Povrat

Raskid odluke o financiranju s budućim učinkom

Raskid odluke o financiranju s budućim učinkom

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1.

Članak 34. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Na temelju odluke Tijela o brisanju iz Registra europske političke stranke ili europske političke zaklade dužnosnik
  za ovjeravanje Europskog parlamenta povlači
  ili ukida svaku
   važeću odluku
  ili svaki važeći sporazum
  o financiranju
  Unije, osim u slučajevima predviđenima člankom 19. stavkom 2. točkom (c) i člankom 3. stavkom 1. točkama (b) i (f). Također osigurava povrat svih financijskih sredstava Unije, uključujući sva nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina. | 1.   
  Dužnosnik
  za ovjeravanje Europskog parlamenta raskida važeću odluku o financiranju
  upućenu europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi s budućim učinkom na temelju sljedećeg: |
| | (a) | odluke Tijela o brisanju stranke ili zaklade iz Registra, osim odluke utemeljene na razlogu za brisanje iz Registra utvrđenom u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočki iv.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Na temelju odluke Tijela o brisanju iz Registra europske političke stranke ili europske političke zaklade dužnosnik
  za ovjeravanje Europskog parlamenta povlači
  ili ukida svaku
   važeću odluku
  ili svaki važeći sporazum
  o financiranju
  Unije, osim u slučajevima predviđenima člankom 19. stavkom 2. točkom (c) i člankom 3. stavkom 1. točkama (b) i (f). Također osigurava povrat svih financijskih sredstava Unije, uključujući sva nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina.

1.   
  Dužnosnik
  za ovjeravanje Europskog parlamenta raskida važeću odluku o financiranju
  upućenu europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi s budućim učinkom na temelju sljedećeg:

(a)

(a)

odluke Tijela o brisanju stranke ili zaklade iz Registra, osim odluke utemeljene na razlogu za brisanje iz Registra utvrđenom u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočki iv.;

odluke Tijela o brisanju stranke ili zaklade iz Registra, osim odluke utemeljene na razlogu za brisanje iz Registra utvrđenom u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočki iv.;

| (b) | odluke o sankciji na temelju članka 30. stavka 1. točke (a) podtočaka v. i vi. |
| --- | --- |

(b)

(b)

odluke o sankciji na temelju članka 30. stavka 1. točke (a) podtočaka v. i vi.

odluke o sankciji na temelju članka 30. stavka 1. točke (a) podtočaka v. i vi.

Ostali razlozi za raskid odluke o financiranju s budućim učinkom mogu biti predviđeni sporazumom o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava.

Ostali razlozi za raskid odluke o financiranju s budućim učinkom mogu biti predviđeni sporazumom o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  1 Europska politička stranka ili europska politička zaklada kojoj je izrečena sankcija zbog kršenja navedenih u članku 30. stavku 1. i članku 30. stavku 2. točki (a) podtočkama v. i vi. više iz tog razloga ne ispunjava zahtjeve iz članka 21. stavka 2. Kao posljedica toga dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta raskida sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava ili odluku o financiranju Unije na temelju ove Uredbe te osigurava povrat nepropisno plaćenih iznosa na temelju sporazuma ili odluke o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava, uključujući sva neiskorištena sredstva Unije iz prethodnih godina. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta isto tako osigurava povrat prekomjerno isplaćenih iznosa na temelju sporazuma ili odluke o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava od fizičke osobe u pogledu koje je donesena odluka u skladu s člankom 31., po potrebi uzimajući u obzir iznimne okolnosti koje se odnose na tu fizičku osobu. | 2.
     
  Odluka o raskidu odluke o financiranju s budućim učinkom proizvodi učinke na dan utvrđen u odluci o raskidu, odnosno, ako u odluci o raskidu nije utvrđen određeni dan, na dan na koji je odluka o raskidu priopćena europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi. |
| U slučaju takvog raskida uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na nadoknadive rashode europske političke stranke ili prihvatljive troškove europske političke zaklade do datuma od kojeg odluka o prestanku proizvodi učinke . | |
| Ovaj se stavak primjenjuje na slučajeve iz članka 19. stavka 2. točke (c) i članka 3. stavka 1. točaka (b) i (f). | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  1 Europska politička stranka ili europska politička zaklada kojoj je izrečena sankcija zbog kršenja navedenih u članku 30. stavku 1. i članku 30. stavku 2. točki (a) podtočkama v. i vi. više iz tog razloga ne ispunjava zahtjeve iz članka 21. stavka 2. Kao posljedica toga dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta raskida sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava ili odluku o financiranju Unije na temelju ove Uredbe te osigurava povrat nepropisno plaćenih iznosa na temelju sporazuma ili odluke o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava, uključujući sva neiskorištena sredstva Unije iz prethodnih godina. Dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta isto tako osigurava povrat prekomjerno isplaćenih iznosa na temelju sporazuma ili odluke o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava od fizičke osobe u pogledu koje je donesena odluka u skladu s člankom 31., po potrebi uzimajući u obzir iznimne okolnosti koje se odnose na tu fizičku osobu.

2.
     
  Odluka o raskidu odluke o financiranju s budućim učinkom proizvodi učinke na dan utvrđen u odluci o raskidu, odnosno, ako u odluci o raskidu nije utvrđen određeni dan, na dan na koji je odluka o raskidu priopćena europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi.

U slučaju takvog raskida uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na nadoknadive rashode europske političke stranke ili prihvatljive troškove europske političke zaklade do datuma od kojeg odluka o prestanku proizvodi učinke .

U slučaju takvog raskida uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na nadoknadive rashode europske političke stranke ili prihvatljive troškove europske političke zaklade do datuma od kojeg odluka o prestanku proizvodi učinke .

Ovaj se stavak primjenjuje na slučajeve iz članka 19. stavka 2. točke (c) i članka 3. stavka 1. točaka (b) i (f).

Ovaj se stavak primjenjuje na slučajeve iz članka 19. stavka 2. točke (c) i članka 3. stavka 1. točaka (b) i (f).

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.a (novi)

Članak 34. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Raskid odluke o financiranju s budućim učinkom ima sljedeće posljedice: |
| | (a) | sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava raskida se na datum iz stavka 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Raskid odluke o financiranju s budućim učinkom ima sljedeće posljedice:

(a)

(a)

sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava raskida se na datum iz stavka 2.;

sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava raskida se na datum iz stavka 2.;

| (b) | uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na nadoknadive stvarno nastale rashode europske političke stranke ili prihvatljive stvarno nastale troškove europske političke zaklade do datuma iz stavka 2.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na nadoknadive stvarno nastale rashode europske političke stranke ili prihvatljive stvarno nastale troškove europske političke zaklade do datuma iz stavka 2.;

uplate dužnosnika za ovjeravanje Europskog parlamenta ograničavaju se na nadoknadive stvarno nastale rashode europske političke stranke ili prihvatljive stvarno nastale troškove europske političke zaklade do datuma iz stavka 2.;

| (c) | rashodi ili troškovi europske političke stranke ili europske političke zaklade od dana iz stavka 2. smatraju se nenadoknadivim rashodima ili neprihvatljivim troškovima; |
| --- | --- |

(c)

(c)

rashodi ili troškovi europske političke stranke ili europske političke zaklade od dana iz stavka 2. smatraju se nenadoknadivim rashodima ili neprihvatljivim troškovima;

rashodi ili troškovi europske političke stranke ili europske političke zaklade od dana iz stavka 2. smatraju se nenadoknadivim rashodima ili neprihvatljivim troškovima;

| (d) | dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta osigurava povrat svih nepropisno plaćenih sredstava Unije, uključujući: |
| --- | --- |

(d)

(d)

dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta osigurava povrat svih nepropisno plaćenih sredstava Unije, uključujući:

dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta osigurava povrat svih nepropisno plaćenih sredstava Unije, uključujući:

| | i. | sredstva Unije potrošena za nenadoknadive rashode ili neprihvatljive troškove i |
| --- | --- | --- |

i.

i.

sredstva Unije potrošena za nenadoknadive rashode ili neprihvatljive troškove i

sredstva Unije potrošena za nenadoknadive rashode ili neprihvatljive troškove i

| | ii. | neiskorišteni iznos pretfinanciranja Unije koji nije potrošen prije datuma iz stavka 2., uključujući nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina i |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

neiskorišteni iznos pretfinanciranja Unije koji nije potrošen prije datuma iz stavka 2., uključujući nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina i

neiskorišteni iznos pretfinanciranja Unije koji nije potrošen prije datuma iz stavka 2., uključujući nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina i

| (e) | dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta osigurava povrat svih nepropisno plaćenih iznosa od fizičke osobe za koju je donesena odluka u skladu s člankom 31. |
| --- | --- |

(e)

(e)

dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta osigurava povrat svih nepropisno plaćenih iznosa od fizičke osobe za koju je donesena odluka u skladu s člankom 31.

dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta osigurava povrat svih nepropisno plaćenih iznosa od fizičke osobe za koju je donesena odluka u skladu s člankom 31.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34.a (novi)

Članak 34.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 34.a




  Povlačenje odluke o financiranju s retroaktivnim učinkom





  1.
     
  Na temelju odluke o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra koju je Tijelo donijelo zbog razloga za brisanje utvrđenog u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočki iv. dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta povlači odluke o financiranju upućene toj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi s retroaktivnim učinkom od datuma donošenja tih odluka.






  2.
     
  Povlačenje odluke o financiranju s retroaktivnim učinkom ima sljedeće posljedice:











  (a) | sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava raskida se od dana na koji je predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada obaviještena o raskidu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 34.a

Članak 34.a

Povlačenje odluke o financiranju s retroaktivnim učinkom

Povlačenje odluke o financiranju s retroaktivnim učinkom

1.
     
  Na temelju odluke o brisanju europske političke stranke ili europske političke zaklade iz Registra koju je Tijelo donijelo zbog razloga za brisanje utvrđenog u članku 19. stavku 1. točki (a) podtočki iv. dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta povlači odluke o financiranju upućene toj europskoj političkoj stranci ili europskoj političkoj zakladi s retroaktivnim učinkom od datuma donošenja tih odluka.

2.
     
  Povlačenje odluke o financiranju s retroaktivnim učinkom ima sljedeće posljedice:

(a)

(a)

sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava raskida se od dana na koji je predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada obaviještena o raskidu;

sporazum o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava raskida se od dana na koji je predmetna europska politička stranka ili europska politička zaklada obaviještena o raskidu;

| (b) | svi rashodi ili troškovi europske političke stranke ili europske političke zaklade smatraju se nenadoknadivim rashodima ili neprihvatljivim troškovima i |
| --- | --- |

(b)

(b)

svi rashodi ili troškovi europske političke stranke ili europske političke zaklade smatraju se nenadoknadivim rashodima ili neprihvatljivim troškovima i

svi rashodi ili troškovi europske političke stranke ili europske političke zaklade smatraju se nenadoknadivim rashodima ili neprihvatljivim troškovima i

| (c) | svi iznosi plaćeni na temelju sporazuma o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava, kao i sva nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina, smatraju se neopravdanim plaćanjima te se osigurava njihov povrat na temelju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(c)

(c)

svi iznosi plaćeni na temelju sporazuma o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava, kao i sva nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina, smatraju se neopravdanim plaćanjima te se osigurava njihov povrat na temelju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

svi iznosi plaćeni na temelju sporazuma o dodjeli doprinosa ili bespovratnih sredstava, kao i sva nepotrošena sredstva Unije iz prethodnih godina, smatraju se neopravdanim plaćanjima te se osigurava njihov povrat na temelju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 36. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na internetskoj stranici uspostavljenoj u tu svrhu Europski parlament, 
  na temelju ovlaštenja svojeg dužnosnika za ovjeravanje ili Tijela
  , u otvorenom i strojno čitljivom formatu,
  objavljuje
  sljedeće podatke: | 1.   Na internetskoj stranici uspostavljenoj u tu svrhu Europski parlament
  ili Tijelo
  , 
  u skladu s raspodjelom svojih odgovornosti
  , u otvorenom i strojno čitljivom formatu,
  objavljuju
  sljedeće podatke: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na internetskoj stranici uspostavljenoj u tu svrhu Europski parlament, 
  na temelju ovlaštenja svojeg dužnosnika za ovjeravanje ili Tijela
  , u otvorenom i strojno čitljivom formatu,
  objavljuje
  sljedeće podatke:

1.   Na internetskoj stranici uspostavljenoj u tu svrhu Europski parlament
  ili Tijelo
  , 
  u skladu s raspodjelom svojih odgovornosti
  , u otvorenom i strojno čitljivom formatu,
  objavljuju
  sljedeće podatke:

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 1. točka f

Članak 36. – stavak 1. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | doprinose iz članka 23. stavaka 9. i 10. koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet stranaka članica ili organizacija članica koje su te doprinose dale; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

doprinose iz članka 23. stavaka 9. i 10. koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet stranaka članica ili organizacija članica koje su te doprinose dale;

| (f) | doprinose
  i naknade za pridruživanje
  iz članka 23. stavaka 9. i 10. koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet
  pojedinačnih članova,
  stranaka članica ili organizacija članica koje su te doprinose dale
  , osim doprinosa većih od 1 500  EUR do najviše 3 000  EUR godišnje, uključujući taj iznos, od fizičkih osoba ako te osobe nisu dale pisani pristanak za takvo objavljivanje
  ; |
| --- | --- |

(f)

doprinose
  i naknade za pridruživanje
  iz članka 23. stavaka 9. i 10. koje su europske političke stranke i europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet
  pojedinačnih članova,
  stranaka članica ili organizacija članica koje su te doprinose dale
  , osim doprinosa većih od 1 500  EUR do najviše 3 000  EUR godišnje, uključujući taj iznos, od fizičkih osoba ako te osobe nisu dale pisani pristanak za takvo objavljivanje
  ;

i naknade za pridruživanje

pojedinačnih članova,

, osim doprinosa većih od 1 500  EUR do najviše 3 000  EUR godišnje, uključujući taj iznos, od fizičkih osoba ako te osobe nisu dale pisani pristanak za takvo objavljivanje

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 36. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | naknade za pridruživanje iz članka 23. stavaka 9a. i 10a. koje su europske političke stranke ili europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet stranaka ili organizacija koje su izvršile ta plaćanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

naknade za pridruživanje iz članka 23. stavaka 9a. i 10a. koje su europske političke stranke ili europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet stranaka ili organizacija koje su izvršile ta plaćanja;

naknade za pridruživanje iz članka 23. stavaka 9a. i 10a. koje su europske političke stranke ili europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2., uključujući identitet stranaka ili organizacija koje su izvršile ta plaćanja;

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 1. – točka fb (nova)

Članak 36. – stavak 1. – točka fb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | pomoćna vlastita sredstva iz članka 23. stavka 13. koja su europske političke stranke ili europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fb)

(fb)

pomoćna vlastita sredstva iz članka 23. stavka 13. koja su europske političke stranke ili europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2.;

pomoćna vlastita sredstva iz članka 23. stavka 13. koja su europske političke stranke ili europske političke zaklade prijavile u skladu s člankom 23. stavkom 2.;

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 2.

Članak 36. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Europski parlament
  objavljuje popis pravnih osoba koje su članovi jedne od europskih političkih stranaka koji je priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2. i ažuriran u skladu s člankom 10. stavkom 6., kao i ukupni broj pojedinačnih članova. | 2.   
  Tijelo
  objavljuje popis pravnih osoba koje su članovi jedne od europskih političkih stranaka koji je priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2. i ažuriran u skladu s člankom 10. stavkom 6., kao i ukupni broj pojedinačnih članova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Europski parlament
  objavljuje popis pravnih osoba koje su članovi jedne od europskih političkih stranaka koji je priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2. i ažuriran u skladu s člankom 10. stavkom 6., kao i ukupni broj pojedinačnih članova.

2.   
  Tijelo
  objavljuje popis pravnih osoba koje su članovi jedne od europskih političkih stranaka koji je priložen statutu stranke u skladu s člankom 4. stavkom 2. i ažuriran u skladu s člankom 10. stavkom 6., kao i ukupni broj pojedinačnih članova.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 8.

Članak 37. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Europske političke stranke i europske političke zaklade, države članice i neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa na temelju ove Uredbe smatraju se odgovornima u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za svaku štetu koju prouzroče tijekom obrade osobnih podataka na temelju ove Uredbe . Države članice osiguravaju primjenu učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija za kršenje ove Uredbe
  , Uredbe (EU) 2016/679 i nacionalnih odredaba koje su na temelju nje donesene, a osobito za zlouporabu osobnih podataka
  . | 8.   Europske političke stranke i europske političke zaklade, države članice i neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa na temelju ove Uredbe smatraju se odgovornima u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za svaku štetu koju prouzroče tijekom obrade osobnih podataka na temelju ove Uredbe . Države članice
  , ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2016/679,
  osiguravaju primjenu učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija za kršenje ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Europske političke stranke i europske političke zaklade, države članice i neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa na temelju ove Uredbe smatraju se odgovornima u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za svaku štetu koju prouzroče tijekom obrade osobnih podataka na temelju ove Uredbe . Države članice osiguravaju primjenu učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija za kršenje ove Uredbe
  , Uredbe (EU) 2016/679 i nacionalnih odredaba koje su na temelju nje donesene, a osobito za zlouporabu osobnih podataka
  .

8.   Europske političke stranke i europske političke zaklade, države članice i neovisna tijela ili stručnjaci ovlašteni za reviziju računa na temelju ove Uredbe smatraju se odgovornima u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom za svaku štetu koju prouzroče tijekom obrade osobnih podataka na temelju ove Uredbe . Države članice
  , ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2016/679,
  osiguravaju primjenu učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija za kršenje ove Uredbe.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 2.a (novi)

Članak 44. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Svi postupovni koraci i odluke koje su Europski parlament, Vijeće ili Komisija, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta ili Tijelo prethodno donijeli u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 1141/2014 ili na temelju nje i dalje se primjenjuju i tumače se s obzirom na ovu Uredbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Svi postupovni koraci i odluke koje su Europski parlament, Vijeće ili Komisija, dužnosnik za ovjeravanje Europskog parlamenta ili Tijelo prethodno donijeli u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 1141/2014 ili na temelju nje i dalje se primjenjuju i tumače se s obzirom na ovu Uredbu.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio 2. – točka 5.a (nova)

Prilog II. – dio 2. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | ako se upotrebljavaju tehnike ciljanja, sve informacije koje se zahtijevaju u skladu s Uredbom (EU) 2016/679. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ako se upotrebljavaju tehnike ciljanja, sve informacije koje se zahtijevaju u skladu s Uredbom (EU) 2016/679.

ako se upotrebljavaju tehnike ciljanja, sve informacije koje se zahtijevaju u skladu s Uredbom (EU) 2016/679.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0223/2022).

1

---