# Az Európai Unió C 206/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. június 17. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 206

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. június 17.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2019/C 206/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2019/C 206/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | CDJ |
| 2019/C 206/02 | C-473/17. és C-546/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (első tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Repsol Butano SA (C-473/17), DISA Gas SAU (C-546/17) kontra Administración del Estado (Előzetes döntéshozatal — Energia — A cseppfolyós gáz (LPG) ágazata — Fogyasztóvédelem — Általános gazdasági érdekű kötelezettség — A gázpalack maximális ára — Házhozszállítási kötelezettség — EUMSZ 106. cikk — A 2003/55/EK, 2009/73/EK és 2006/123/EK irányelv — A 2010. április 20-i Federutility és társai ítélet (C-265/08, EU:C:2010:205) értelmezése — Az arányosság elve) | 2 |
| 2019/C 206/03 | C-483/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Court of Appeal [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Neculai Tarola kontra Minister for Social Protection (Előzetes döntéshozatal — Uniós polgárság — Személyek szabad mozgása — 2004/38/EK irányelv — A tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog — A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja — Munkavállalók és önálló vállalkozók — A 7. cikk (3) bekezdésének c) pontja — Három hónapot meghaladó tartózkodáshoz való jog — Valamely tagállam állampolgára, aki tizenöt napig egy másik tagállamban folytatott keresőtevékenységet — Kényszerű munkanélküliség — A munkavállalói jogállás legalább hat hónapig való megtartása — Álláskeresési támogatáshoz [jobseeker’s allowance] való jog) | 3 |
| 2019/C 206/04 | C-501/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 4-i ítélete (a Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Germanwings GmbH kontra Wolfgang Pauels (Előzetes döntéshozatal — Légi közlekedés — 261/2004/EK rendelet — Az 5. cikk (3) bekezdése — A visszautasított beszállás és a légi járat törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás — Terjedelem — A kártalanítási kötelezettség alóli mentesülés — A rendkívüli körülmények fogalma — A repülőgépabroncs repülőtér kifutópályáján található idegen test által okozott sérülése) | 4 |
| 2019/C 206/05 | C-558/17. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 4-i ítélete — OZ kontra Európai Beruházási Bank (EBB) (Fellebbezés — Közszolgálat — Az Európai Beruházási Bank [EBB] személyi állománya — Szexuális zaklatás — A Dignity at work program keretében folytatott vizsgálat — Zaklatás miatt tett panasz elutasítása — Az EBB elnöke panaszt elutasító határozatának megsemmisítése iránti kérelem — Kártérítés) | 4 |
| 2019/C 206/06 | C-582/17. és C-583/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2019. április 2-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie kontra H. (C-582/17), R. (C-583/17) (Előzetes döntéshozatal — Nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása — 604/2013/EU rendelet — A 18. cikk (1) bekezdésének b) — d) pontja — A 23. cikk (1) bekezdése — A 24. cikk (1) bekezdése — Visszavételi eljárás — Felelősségi feltételek — Másik tagállamban benyújtott új kérelem — A 20. cikk (5) bekezdése — A felelős tagállam meghatározására vonatkozó, folyamatban lévő eljárás — A kérelem visszavonása — 27. cikk — Jogorvoslati lehetőségek) | 5 |
| 2019/C 206/07 | C-603/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Supreme Court of the United Kingdom [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Peter Bosworth, Colin Hurley kontra Arcadia Petroleum Limited és társai (Előzetes döntéshozatal — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — Második Luganói Egyezmény — Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása polgári és kereskedelmi ügyekben — A II. cím 5. szakasza (18 — 21. cikk) — Joghatóság egyedi munkaszerződésekkel kapcsolatos ügyekben) | 6 |
| 2019/C 206/08 | C-617/17. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. április 3-i ítélete (a Sąd Najwyższy [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Powszechny Zakład Ubezpieczeń na Życie S. A. kontra Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Előzetes döntéshozatal — Verseny — EK 82. cikk — Erőfölénnyel való visszaélés — 1/2003/EK rendelet — A 3. cikk (1) bekezdése — A nemzeti versenyjog alkalmazása — A nemzeti jogszabályok és az uniós jog alapján egy-egy bírságot kiszabó nemzeti versenyhatósági határozat — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — 50. cikk — A ne bis in idem elve — Alkalmazhatóság) | 7 |
| 2019/C 206/09 | C-638/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — a Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos által kezdeményezett eljárás (Előzetes döntéshozatal — A dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezete és adókulcsa — 2011/64/EU irányelv — A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja — A szivar vagy szivarka fogalma — Természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrudak, amelyeket részben egy további réteg papír fed) | 8 |
| 2019/C 206/10 | C-690/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2019. április 11-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — ÖKO-Test Verlag GmbH kontra Dr. Rudolf Liebe Nachf. GmbH & Co.KG (Előzetes döntéshozatal — Szellemi tulajdon — Védjegyek — 207/2009/EK rendelet — A 9. cikk (1) bekezdése — 2008/95/EK irányelv — Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése — A védjegyoltalom tartalma — Egy vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy) | 9 |
| 2019/C 206/11 | C-691/17. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — PORR Építési Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal — Adózás — Közös hozzáadottértékadó-rendszer — 2006/112/EK irányelv — Előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jog — A 199. cikk (1) bekezdésének a) pontja — Fordított adózás — Tévesen az egyenes adózás szabályai szerint kiállított számla alapján az adónak a szolgáltatás igénybe vevője által a szolgáltatásnyújtó részére történő, jogalap nélküli megfizetése — A szolgáltatás igénybevevője terhére adóhiányt megállapító és a levonás iránti kérelmét elutasító adóhatósági határozat — Az adó visszatérítésének a lehetőségére vonatkozó adóhatósági vizsgálat hiánya) | 10 |
| 2019/C 206/12 | C-699/17. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. április 4-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — az Allianz Vorsorgekasse AG által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal — Közbeszerzési szerződések — Szakmai szolidaritási hozzájárulások kezelésével megbízott előtakarékossági pénztárhoz való csatlakozásra vonatkozó megállapodás — A megállapodásnak a munkavállalók vagy képviselőjük egyetértését megkövetelő megkötése — 2014/24/EU irányelv — EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikk — Az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Átláthatósági kötelezettség) | 11 |
| 2019/C 206/13 | C-29/18., C-30/18. és C-44/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Galicia [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Cobra Servicios Auxiliares SA kontra José David Sánchez Iglesias (C-29/18), José Ramón Fiuza Asorey (C-30/18), Jesús Valiño Lopez (C-44/18), FOGASA (C-29/18 és C-44/18), Incatema SL (Előzetes döntéshozatal — Szociálpolitika — 1999/70/EK irányelv — Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás — 4. szakasz — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — A foglalkoztatási feltételek fogalma — A helyzetek összehasonlíthatósága — Igazolás — A objektív okok fogalma — A határozatlan időre szóló munkaszerződés objektív okból történő megszüntetése esetén járó végkielégítés — Az alkalmi feladatra vonatkozó munkaszerződés lejártakor fizetett alacsonyabb végkielégítés) | 12 |
| 2019/C 206/14 | C-139/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. április 3-i ítélete — CJ kontra Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (Fellebbezés — Közszolgálat — Szerződéses alkalmazott — Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) — Értékelő jelentés — 2011. évi értékelési időszak — Az értékelő jelentést lezáró határozat megsemmisítése iránti kérelem) | 12 |
| 2019/C 206/15 | C-214/18. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. április 10-i ítélete (a Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — a H. W. által kezdeményezett eljárás (Előzetes döntéshozatal — 2006/112/EK irányelv — Hozzáadottérték-adó (héa) — Bírósági végrehajtó — Végrehajtás — Törvény által meghatározott illetékek — A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak azon gyakorlata, hogy ezen illetékek összege tartalmazza a héát — A semlegesség és az arányosság elve) | 13 |
| 2019/C 206/16 | C-254/18. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Syndicat des cadres de la sécurité intérieure kontra Premier ministre, Ministre de l'Intérieur, Ministre de l'Action et des Comptes publics (Előzetes döntéshozatal — 2003/88/EK irányelv — Munkaidő-szervezés — A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme — Maximális heti munkaidő — Referencia-időszak — Görgetett vagy rögzített jelleg — Eltérés — Rendőrségi tisztviselők) | 14 |
| 2019/C 206/17 | C-266/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. április 3-i ítélete (a Sąd Okręgowy w Poznaniu [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Aqua Med sp. z o.o. kontra Irena Skóra (Előzetes döntéshozatal — Fogyasztóvédelem — 93/13/EGK irányelv — A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek — Az 1. cikk (2) bekezdése — Az irányelv hatálya — Az általános szabályok alapján meghatározott bíróság illetékességét kijelölő kikötés — A 6. cikk (1) bekezdése — A tisztességtelen feltétel hivatalból történő vizsgálata — A 7. cikk (1) bekezdése — A nemzeti bíróság kötelezettségei és hatásköre) | 14 |
| 2019/C 206/18 | C-282/18. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. április 10-i ítélete — The Green Effort Ltd kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Fédération internationale de l’automobile (FIA) (Fellebbezés — Európai uniós védjegy — Jogorvoslati eljárás — Határidők — Elektronikus úton történő kézbesítés — Határidő-számítás) | 15 |
| 2019/C 206/19 | C-288/18. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — X BV kontra Staatssecretaris van Financiën (Előzetes döntéshozatal — Közös Vámtarifa — Az áruk besorolása — Kombinált Nómenklatúra — 85285100 és 85285940 vámtarifaalszám — Automatikus adatfeldolgozó rendszerekből származó jelek megjelenítésére képes folyadékkristályos síkpanel képernyős monitorok — Az információtechnológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás) | 16 |
| 2019/C 206/20 | C-295/18. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Mediterranean Shipping Company (Portugália) — Agentes de Navegação S. A. kontra Banco Comercial Português SA, Caixa Geral de Depósitos, SA (Előzetes döntéshozatal — Belső piaci pénzforgalmi szolgáltatások — A 2007/64/EK irányelv — 2. és 58. cikk — Hatály — Pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője — Fogalom — Valamely harmadik személy által adott, olyan számlára vonatkozó beszedési megbízás teljesítése, amelynek e harmadik személy nem tulajdonosa — A megterhelt számla tulajdonosa engedélyének hiánya — Nem engedélyezett fizetési művelet) | 16 |
| 2019/C 206/21 | C-464/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Juzgado de lo Mercantil no 1 de Gerona [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — ZX kontra Ryanair DAC (Előzetes döntéshozatal — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — 1215/2012/EU rendelet — A légi járat késése miatti kártalanítási kérelem elbírálására joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása — A 7. cikk 5. pontja — Fióktelep működése — 26. cikk — Hallgatólagos megállapodás — Az alperes perbe bocsátkozásának szükségessége) | 17 |
| 2019/C 206/22 | C-155/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl kontra De Vellis Servizi Globali Srl | 18 |
| 2019/C 206/23 | C-156/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl kontra De Vellis Servizi Globali Srl | 19 |
| 2019/C 206/24 | C-168/19. sz. ügy: A Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia (Olaszország) által 2019. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — HB kontra Istituto Nazionale della Previdenza Sociale | 20 |
| 2019/C 206/25 | C-169/19. sz. ügy: A Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia (Olaszország) által 2019. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — IC kontra Istituto Nazionale della Previdenza Sociale | 21 |
| 2019/C 206/26 | C-191/19. sz. ügy: A Landgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2019. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — OI kontra Air Nostrum Lineas Aereas del Mediterraneo SA | 22 |
| 2019/C 206/27 | C-209/19. sz. ügy: A Landgericht Saarbrücken (Németország) által 2019. március 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — SM kontra Sparkasse Saarbrücken | 22 |
| 2019/C 206/28 | C-216/19. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — WQ kontra Land Berlin | 24 |
| 2019/C 206/29 | C-219/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura kontra Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale Anticorruzione (ANAC) | 25 |
| 2019/C 206/30 | C-238/19. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Hannover (Németország) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EZ kontra Bundesrepublik Deutschland | 25 |
| 2019/C 206/31 | C-242/19. sz. ügy: A Tribunalul București (Románia) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — CHEP Equipment Pooling NV kontra Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Serviciul Soluționare Contestații, Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Administrația Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenți | 27 |
| 2019/C 206/32 | C-249/19. sz. ügy: A Tribunalul București (Románia) által 2019. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — JE kontra KF | 28 |
| 2019/C 206/33 | C-253/19. sz. ügy: A Tribunal da Relação de Guimarães (Portugália) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MH, NI kontra OJ, Novo Banco SA | 28 |
| 2019/C 206/34 | C-254/19. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Friends of the Irish Environment Limited kontra An Bord Pleanála | 29 |
| 2019/C 206/35 | C-255/19. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság) által 2019. március 26 án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra OA | 30 |
| 2019/C 206/36 | C-257/19. sz. ügy: 2019. március 26-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország | 31 |
| 2019/C 206/37 | C-263/19. sz. ügy: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2019. március 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — T-Systems Magyarország Zrt. és társai kontra Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság és társai | 32 |
| 2019/C 206/38 | C-265/19. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2019. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Recorded Artists Actors Performers Ltd kontra Phonographic Performance (Ireland) Ltd, Minister for Jobs Enterprise and Innovation, Írország, Attorney General | 33 |
| 2019/C 206/39 | C-275/19. sz. ügy: A Supremo Tribunal de Justiça (Portugália) által 2019. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sportingbet PLC, Internet Opportunity Entertainment Ltd kontra Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, Sporting Club de Braga, Sporting Club de Braga — Futebol, SAD | 34 |
| 2019/C 206/40 | C-276/19. sz. ügy: 2019. április 1-jén benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága | 35 |
| 2019/C 206/41 | C-282/19. sz. ügy: A Tribunale di Napoli (Olaszország) által 2019. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — YT és társai kontra Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca; Ufficio Scolastico Regionale per la Campania | 36 |
| 2019/C 206/42 | C-286/19. sz. ügy: A Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois (Franciaország) által 2019. április 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — JE, KF kontra XL Airways SA | 37 |
| 2019/C 206/43 | C-288/19. sz. ügy: A Finanzgericht des Saarlandes (Németország) által 2019. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — QM kontra Finanzamt Saarbrücken | 38 |
| | GCEU |
| 2019/C 206/44 | T-226/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 11-i ítélete — Adapta Color kontra EUIPO — Coatings Foreign IP (Rustproof System ADAPTA) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Rustproof system ADAPTA európai uniós szóvédjegy — A részleges törlés fellebbezési tanács általi megállapítása — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] — Használat révén szerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése] — A meghallgatáshoz való jog megsértése — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 94. cikke] — Első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok) | 40 |
| 2019/C 206/45 | T-481/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 8-i végzése — Electroquimica Onubense kontra ECHA (REACH — A harmadik személy minőséggel nem rendelkező ügyvéd általi képviselet — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság) | 41 |
| 2019/C 206/46 | T-79/19 R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. április 2-i végzése — Lantmännen és Lantmännen Agroetanol kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés — Verseny — Vitarendezési eljárás — A dokumentumokhoz való hozzáférés — A sürgősség hiánya) | 41 |
| 2019/C 206/47 | T-99/19. sz. ügy: 2019. február 18-án benyújtott kereset — Magnan kontra Bizottság | 42 |
| 2019/C 206/48 | T-158/19. sz. ügy: 2019. március 15-én benyújtott kereset — Breyer kontra Bizottság | 44 |
| 2019/C 206/49 | T-174/19. sz. ügy: 2019. március 22-én benyújtott kereset — Vincenti kontra EUIPO | 45 |
| 2019/C 206/50 | T-181/19. sz. ügy: 2019. március 27-én benyújtott kereset — Dickmanns kontra EUIPO | 47 |
| 2019/C 206/51 | T-192/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Ceramica Flaminia kontra EUIPO — Ceramica Cielo (goclean) | 48 |
| 2019/C 206/52 | T-193/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Achema és Achema Gas Trade kontra Bizottság | 50 |
| 2019/C 206/53 | T-195/19. sz. ügy: 2019. április 3-án benyújtott kereset — GEA Group kontra Bizottság | 51 |
| 2019/C 206/54 | T-197/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Wiegand-Glashüttenwerke kontra Bizottság | 51 |
| 2019/C 206/55 | T-199/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Glaswerk Ernstthal kontra Bizottság | 53 |
| 2019/C 206/56 | T-204/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BL és BM kontra Tanács és társai | 55 |
| 2019/C 206/57 | T-206/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Egger Beschichtungswerk Marienmünster kontra Bizottság | 57 |
| 2019/C 206/58 | T-207/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Yara Brunsbüttel kontra Bizottság | 59 |
| 2019/C 206/59 | T-208/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Nolte Holzwerkstoff kontra Bizottság | 60 |
| 2019/C 206/60 | T-215/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Glatfelter Gernsbach kontra Bizottság | 62 |
| 2019/C 206/61 | T-216/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Glatfelter Steinfurt kontra Bizottság | 64 |
| 2019/C 206/62 | T-217/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Schott kontra Bizottság | 65 |
| 2019/C 206/63 | T-218/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Evonik Degussa kontra Bizottság | 67 |
| 2019/C 206/64 | T-219/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Julius Schulte Trebsen kontra Bizottság | 69 |
| 2019/C 206/65 | T-220/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Mitsubishi Polyester Film kontra Bizottság | 70 |
| 2019/C 206/66 | T-221/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Nippon Gases Deutschland kontra Bizottság | 71 |
| 2019/C 206/67 | T-222/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Sappi Alfeld kontra Bizottság | 73 |
| 2019/C 206/68 | T-223/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Clariant Produkte (Deutschland) kontra Bizottság | 74 |
| 2019/C 206/69 | T-224/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Metsä Tissue kontra Bizottság | 76 |
| 2019/C 206/70 | T-225/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Linde Gas kontra Bizottság | 78 |
| 2019/C 206/71 | T-226/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Radici Chimica Deutschland kontra Bizottság | 79 |
| 2019/C 206/72 | T-227/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Ronal kontra Bizottság | 80 |
| 2019/C 206/73 | T-228/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Hüttenwerke Krupp Mannesmann kontra Bizottság | 82 |
| 2019/C 206/74 | T-229/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — AlzChem Trostberg kontra Bizottság | 83 |
| 2019/C 206/75 | T-230/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Evonik Functional Solutions kontra Bizottság | 85 |
| 2019/C 206/76 | T-235/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — HIM kontra Bizottság | 87 |
| 2019/C 206/77 | T-242/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Giant Electric Vehicle Kunshan kontra Bizottság | 87 |
| 2019/C 206/78 | T-243/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Giant Electric Vehicle Kunshan kontra Bizottság | 88 |
| 2019/C 206/79 | T-244/19. sz. ügy: 2019. április 11-én benyújtott kereset — Café Camelo kontra EUIPO — Camel Brand (CAMEL BRAND FOOD PRODUCTS) | 90 |
| 2019/C 206/80 | T-247/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Thunus és társai kontra EBB | 91 |
| 2019/C 206/81 | T-261/19. sz. ügy: 2019. április 18-án benyújtott kereset — Stada Arzneimittel kontra EUIPO — Optima Naturals (OptiMar) | 93 |
| 2019/C 206/82 | T-262/19. sz. ügy: 2019. április 17-én benyújtott kereset — Jakober kontra EUIPO (Egy csésze formája) | 93 |
| 2019/C 206/83 | T-264/19. sz. ügy: 2019. április 18-án benyújtott kereset — nanoPET Pharma kontra EUIPO — Miltenyi Biotec (viscover) | 94 |
| 2019/C 206/84 | T-265/19. sz. ügy: 2019. április 19-én benyújtott kereset — Olaszország kontra Bizottság | 95 |
| 2019/C 206/85 | T-600/16. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 17-i végzése — Bandilla és társai kontra EBB | 96 |
| 2019/C 206/86 | T-191/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 15-i végzése — Boehringer Ingelheim International kontra Bizottság | 97 |
| 2019/C 206/87 | T-202/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 11-i végzése — Bruel kontra Bizottság | 97 |
| 2019/C 206/88 | T-4/19. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 12-i végzése — Hankintatukku Arno Latvus kontra EUIPO — Triaz Group (VIVANIA) | 97 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

CDJ

2019/C 206/02

C-473/17. és C-546/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (első tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Repsol Butano SA (C-473/17), DISA Gas SAU (C-546/17) kontra Administración del Estado (Előzetes döntéshozatal — Energia — A cseppfolyós gáz (LPG) ágazata — Fogyasztóvédelem — Általános gazdasági érdekű kötelezettség — A gázpalack maximális ára — Házhozszállítási kötelezettség — EUMSZ 106. cikk — A 2003/55/EK, 2009/73/EK és 2006/123/EK irányelv — A 2010. április 20-i Federutility és társai ítélet (C-265/08, EU:C:2010:205) értelmezése — Az arányosság elve)

2

2019/C 206/03

C-483/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Court of Appeal [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Neculai Tarola kontra Minister for Social Protection (Előzetes döntéshozatal — Uniós polgárság — Személyek szabad mozgása — 2004/38/EK irányelv — A tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog — A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja — Munkavállalók és önálló vállalkozók — A 7. cikk (3) bekezdésének c) pontja — Három hónapot meghaladó tartózkodáshoz való jog — Valamely tagállam állampolgára, aki tizenöt napig egy másik tagállamban folytatott keresőtevékenységet — Kényszerű munkanélküliség — A munkavállalói jogállás legalább hat hónapig való megtartása — Álláskeresési támogatáshoz [jobseeker’s allowance] való jog)

3

2019/C 206/04

C-501/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 4-i ítélete (a Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Germanwings GmbH kontra Wolfgang Pauels (Előzetes döntéshozatal — Légi közlekedés — 261/2004/EK rendelet — Az 5. cikk (3) bekezdése — A visszautasított beszállás és a légi járat törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás — Terjedelem — A kártalanítási kötelezettség alóli mentesülés — A rendkívüli körülmények fogalma — A repülőgépabroncs repülőtér kifutópályáján található idegen test által okozott sérülése)

4

2019/C 206/05

C-558/17. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 4-i ítélete — OZ kontra Európai Beruházási Bank (EBB) (Fellebbezés — Közszolgálat — Az Európai Beruházási Bank [EBB] személyi állománya — Szexuális zaklatás — A Dignity at work program keretében folytatott vizsgálat — Zaklatás miatt tett panasz elutasítása — Az EBB elnöke panaszt elutasító határozatának megsemmisítése iránti kérelem — Kártérítés)

4

2019/C 206/06

C-582/17. és C-583/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (nagytanács) 2019. április 2-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie kontra H. (C-582/17), R. (C-583/17) (Előzetes döntéshozatal — Nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása — 604/2013/EU rendelet — A 18. cikk (1) bekezdésének b) — d) pontja — A 23. cikk (1) bekezdése — A 24. cikk (1) bekezdése — Visszavételi eljárás — Felelősségi feltételek — Másik tagállamban benyújtott új kérelem — A 20. cikk (5) bekezdése — A felelős tagállam meghatározására vonatkozó, folyamatban lévő eljárás — A kérelem visszavonása — 27. cikk — Jogorvoslati lehetőségek)

5

2019/C 206/07

C-603/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Supreme Court of the United Kingdom [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Peter Bosworth, Colin Hurley kontra Arcadia Petroleum Limited és társai (Előzetes döntéshozatal — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — Második Luganói Egyezmény — Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása polgári és kereskedelmi ügyekben — A II. cím 5. szakasza (18 — 21. cikk) — Joghatóság egyedi munkaszerződésekkel kapcsolatos ügyekben)

6

2019/C 206/08

C-617/17. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2019. április 3-i ítélete (a Sąd Najwyższy [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Powszechny Zakład Ubezpieczeń na Życie S. A. kontra Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Előzetes döntéshozatal — Verseny — EK 82. cikk — Erőfölénnyel való visszaélés — 1/2003/EK rendelet — A 3. cikk (1) bekezdése — A nemzeti versenyjog alkalmazása — A nemzeti jogszabályok és az uniós jog alapján egy-egy bírságot kiszabó nemzeti versenyhatósági határozat — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — 50. cikk — A ne bis in idem elve — Alkalmazhatóság)

7

2019/C 206/09

C-638/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — a Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos által kezdeményezett eljárás (Előzetes döntéshozatal — A dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezete és adókulcsa — 2011/64/EU irányelv — A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja — A szivar vagy szivarka fogalma — Természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrudak, amelyeket részben egy további réteg papír fed)

8

2019/C 206/10

C-690/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2019. április 11-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — ÖKO-Test Verlag GmbH kontra Dr. Rudolf Liebe Nachf. GmbH & Co.KG (Előzetes döntéshozatal — Szellemi tulajdon — Védjegyek — 207/2009/EK rendelet — A 9. cikk (1) bekezdése — 2008/95/EK irányelv — Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése — A védjegyoltalom tartalma — Egy vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy)

9

2019/C 206/11

C-691/17. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — PORR Építési Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal — Adózás — Közös hozzáadottértékadó-rendszer — 2006/112/EK irányelv — Előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jog — A 199. cikk (1) bekezdésének a) pontja — Fordított adózás — Tévesen az egyenes adózás szabályai szerint kiállított számla alapján az adónak a szolgáltatás igénybe vevője által a szolgáltatásnyújtó részére történő, jogalap nélküli megfizetése — A szolgáltatás igénybevevője terhére adóhiányt megállapító és a levonás iránti kérelmét elutasító adóhatósági határozat — Az adó visszatérítésének a lehetőségére vonatkozó adóhatósági vizsgálat hiánya)

10

2019/C 206/12

C-699/17. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. április 4-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — az Allianz Vorsorgekasse AG által indított eljárás (Előzetes döntéshozatal — Közbeszerzési szerződések — Szakmai szolidaritási hozzájárulások kezelésével megbízott előtakarékossági pénztárhoz való csatlakozásra vonatkozó megállapodás — A megállapodásnak a munkavállalók vagy képviselőjük egyetértését megkövetelő megkötése — 2014/24/EU irányelv — EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikk — Az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Átláthatósági kötelezettség)

11

2019/C 206/13

C-29/18., C-30/18. és C-44/18. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Galicia [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Cobra Servicios Auxiliares SA kontra José David Sánchez Iglesias (C-29/18), José Ramón Fiuza Asorey (C-30/18), Jesús Valiño Lopez (C-44/18), FOGASA (C-29/18 és C-44/18), Incatema SL (Előzetes döntéshozatal — Szociálpolitika — 1999/70/EK irányelv — Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás — 4. szakasz — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — A foglalkoztatási feltételek fogalma — A helyzetek összehasonlíthatósága — Igazolás — A objektív okok fogalma — A határozatlan időre szóló munkaszerződés objektív okból történő megszüntetése esetén járó végkielégítés — Az alkalmi feladatra vonatkozó munkaszerződés lejártakor fizetett alacsonyabb végkielégítés)

12

2019/C 206/14

C-139/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. április 3-i ítélete — CJ kontra Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (Fellebbezés — Közszolgálat — Szerződéses alkalmazott — Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) — Értékelő jelentés — 2011. évi értékelési időszak — Az értékelő jelentést lezáró határozat megsemmisítése iránti kérelem)

12

2019/C 206/15

C-214/18. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. április 10-i ítélete (a Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — a H. W. által kezdeményezett eljárás (Előzetes döntéshozatal — 2006/112/EK irányelv — Hozzáadottérték-adó (héa) — Bírósági végrehajtó — Végrehajtás — Törvény által meghatározott illetékek — A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak azon gyakorlata, hogy ezen illetékek összege tartalmazza a héát — A semlegesség és az arányosság elve)

13

2019/C 206/16

C-254/18. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Syndicat des cadres de la sécurité intérieure kontra Premier ministre, Ministre de l'Intérieur, Ministre de l'Action et des Comptes publics (Előzetes döntéshozatal — 2003/88/EK irányelv — Munkaidő-szervezés — A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme — Maximális heti munkaidő — Referencia-időszak — Görgetett vagy rögzített jelleg — Eltérés — Rendőrségi tisztviselők)

14

2019/C 206/17

C-266/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. április 3-i ítélete (a Sąd Okręgowy w Poznaniu [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Aqua Med sp. z o.o. kontra Irena Skóra (Előzetes döntéshozatal — Fogyasztóvédelem — 93/13/EGK irányelv — A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek — Az 1. cikk (2) bekezdése — Az irányelv hatálya — Az általános szabályok alapján meghatározott bíróság illetékességét kijelölő kikötés — A 6. cikk (1) bekezdése — A tisztességtelen feltétel hivatalból történő vizsgálata — A 7. cikk (1) bekezdése — A nemzeti bíróság kötelezettségei és hatásköre)

14

2019/C 206/18

C-282/18. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. április 10-i ítélete — The Green Effort Ltd kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Fédération internationale de l’automobile (FIA) (Fellebbezés — Európai uniós védjegy — Jogorvoslati eljárás — Határidők — Elektronikus úton történő kézbesítés — Határidő-számítás)

15

2019/C 206/19

C-288/18. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — X BV kontra Staatssecretaris van Financiën (Előzetes döntéshozatal — Közös Vámtarifa — Az áruk besorolása — Kombinált Nómenklatúra — 85285100 és 85285940 vámtarifaalszám — Automatikus adatfeldolgozó rendszerekből származó jelek megjelenítésére képes folyadékkristályos síkpanel képernyős monitorok — Az információtechnológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás)

16

2019/C 206/20

C-295/18. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Mediterranean Shipping Company (Portugália) — Agentes de Navegação S. A. kontra Banco Comercial Português SA, Caixa Geral de Depósitos, SA (Előzetes döntéshozatal — Belső piaci pénzforgalmi szolgáltatások — A 2007/64/EK irányelv — 2. és 58. cikk — Hatály — Pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője — Fogalom — Valamely harmadik személy által adott, olyan számlára vonatkozó beszedési megbízás teljesítése, amelynek e harmadik személy nem tulajdonosa — A megterhelt számla tulajdonosa engedélyének hiánya — Nem engedélyezett fizetési művelet)

16

2019/C 206/21

C-464/18. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Juzgado de lo Mercantil no 1 de Gerona [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — ZX kontra Ryanair DAC (Előzetes döntéshozatal — Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés — 1215/2012/EU rendelet — A légi járat késése miatti kártalanítási kérelem elbírálására joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása — A 7. cikk 5. pontja — Fióktelep működése — 26. cikk — Hallgatólagos megállapodás — Az alperes perbe bocsátkozásának szükségessége)

17

2019/C 206/22

C-155/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl kontra De Vellis Servizi Globali Srl

18

2019/C 206/23

C-156/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl kontra De Vellis Servizi Globali Srl

19

2019/C 206/24

C-168/19. sz. ügy: A Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia (Olaszország) által 2019. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — HB kontra Istituto Nazionale della Previdenza Sociale

20

2019/C 206/25

C-169/19. sz. ügy: A Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia (Olaszország) által 2019. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — IC kontra Istituto Nazionale della Previdenza Sociale

21

2019/C 206/26

C-191/19. sz. ügy: A Landgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2019. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — OI kontra Air Nostrum Lineas Aereas del Mediterraneo SA

22

2019/C 206/27

C-209/19. sz. ügy: A Landgericht Saarbrücken (Németország) által 2019. március 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — SM kontra Sparkasse Saarbrücken

22

2019/C 206/28

C-216/19. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — WQ kontra Land Berlin

24

2019/C 206/29

C-219/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura kontra Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale Anticorruzione (ANAC)

25

2019/C 206/30

C-238/19. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Hannover (Németország) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EZ kontra Bundesrepublik Deutschland

25

2019/C 206/31

C-242/19. sz. ügy: A Tribunalul București (Románia) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — CHEP Equipment Pooling NV kontra Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Serviciul Soluționare Contestații, Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Administrația Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenți

27

2019/C 206/32

C-249/19. sz. ügy: A Tribunalul București (Románia) által 2019. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — JE kontra KF

28

2019/C 206/33

C-253/19. sz. ügy: A Tribunal da Relação de Guimarães (Portugália) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MH, NI kontra OJ, Novo Banco SA

28

2019/C 206/34

C-254/19. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Friends of the Irish Environment Limited kontra An Bord Pleanála

29

2019/C 206/35

C-255/19. sz. ügy: Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság) által 2019. március 26 án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra OA

30

2019/C 206/36

C-257/19. sz. ügy: 2019. március 26-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország

31

2019/C 206/37

C-263/19. sz. ügy: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2019. március 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — T-Systems Magyarország Zrt. és társai kontra Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság és társai

32

2019/C 206/38

C-265/19. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2019. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Recorded Artists Actors Performers Ltd kontra Phonographic Performance (Ireland) Ltd, Minister for Jobs Enterprise and Innovation, Írország, Attorney General

33

2019/C 206/39

C-275/19. sz. ügy: A Supremo Tribunal de Justiça (Portugália) által 2019. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sportingbet PLC, Internet Opportunity Entertainment Ltd kontra Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, Sporting Club de Braga, Sporting Club de Braga — Futebol, SAD

34

2019/C 206/40

C-276/19. sz. ügy: 2019. április 1-jén benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

35

2019/C 206/41

C-282/19. sz. ügy: A Tribunale di Napoli (Olaszország) által 2019. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — YT és társai kontra Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca; Ufficio Scolastico Regionale per la Campania

36

2019/C 206/42

C-286/19. sz. ügy: A Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois (Franciaország) által 2019. április 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — JE, KF kontra XL Airways SA

37

2019/C 206/43

C-288/19. sz. ügy: A Finanzgericht des Saarlandes (Németország) által 2019. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — QM kontra Finanzamt Saarbrücken

38

GCEU

2019/C 206/44

T-226/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 11-i ítélete — Adapta Color kontra EUIPO — Coatings Foreign IP (Rustproof System ADAPTA) (Európai uniós védjegy — Törlési eljárás — Rustproof system ADAPTA európai uniós szóvédjegy — A részleges törlés fellebbezési tanács általi megállapítása — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] — Használat révén szerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése] — A meghallgatáshoz való jog megsértése — Indokolási kötelezettség — A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 94. cikke] — Első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok)

40

2019/C 206/45

T-481/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 8-i végzése — Electroquimica Onubense kontra ECHA (REACH — A harmadik személy minőséggel nem rendelkező ügyvéd általi képviselet — Nyilvánvaló elfogadhatatlanság)

41

2019/C 206/46

T-79/19 R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2019. április 2-i végzése — Lantmännen és Lantmännen Agroetanol kontra Bizottság (Ideiglenes intézkedés — Verseny — Vitarendezési eljárás — A dokumentumokhoz való hozzáférés — A sürgősség hiánya)

41

2019/C 206/47

T-99/19. sz. ügy: 2019. február 18-án benyújtott kereset — Magnan kontra Bizottság

42

2019/C 206/48

T-158/19. sz. ügy: 2019. március 15-én benyújtott kereset — Breyer kontra Bizottság

44

2019/C 206/49

T-174/19. sz. ügy: 2019. március 22-én benyújtott kereset — Vincenti kontra EUIPO

45

2019/C 206/50

T-181/19. sz. ügy: 2019. március 27-én benyújtott kereset — Dickmanns kontra EUIPO

47

2019/C 206/51

T-192/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Ceramica Flaminia kontra EUIPO — Ceramica Cielo (goclean)

48

2019/C 206/52

T-193/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Achema és Achema Gas Trade kontra Bizottság

50

2019/C 206/53

T-195/19. sz. ügy: 2019. április 3-án benyújtott kereset — GEA Group kontra Bizottság

51

2019/C 206/54

T-197/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Wiegand-Glashüttenwerke kontra Bizottság

51

2019/C 206/55

T-199/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — Glaswerk Ernstthal kontra Bizottság

53

2019/C 206/56

T-204/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — BL és BM kontra Tanács és társai

55

2019/C 206/57

T-206/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Egger Beschichtungswerk Marienmünster kontra Bizottság

57

2019/C 206/58

T-207/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Yara Brunsbüttel kontra Bizottság

59

2019/C 206/59

T-208/19. sz. ügy: 2019. április 5-én benyújtott kereset — Nolte Holzwerkstoff kontra Bizottság

60

2019/C 206/60

T-215/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Glatfelter Gernsbach kontra Bizottság

62

2019/C 206/61

T-216/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Glatfelter Steinfurt kontra Bizottság

64

2019/C 206/62

T-217/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Schott kontra Bizottság

65

2019/C 206/63

T-218/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Evonik Degussa kontra Bizottság

67

2019/C 206/64

T-219/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Julius Schulte Trebsen kontra Bizottság

69

2019/C 206/65

T-220/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Mitsubishi Polyester Film kontra Bizottság

70

2019/C 206/66

T-221/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Nippon Gases Deutschland kontra Bizottság

71

2019/C 206/67

T-222/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Sappi Alfeld kontra Bizottság

73

2019/C 206/68

T-223/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — Clariant Produkte (Deutschland) kontra Bizottság

74

2019/C 206/69

T-224/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Metsä Tissue kontra Bizottság

76

2019/C 206/70

T-225/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Linde Gas kontra Bizottság

78

2019/C 206/71

T-226/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Radici Chimica Deutschland kontra Bizottság

79

2019/C 206/72

T-227/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Ronal kontra Bizottság

80

2019/C 206/73

T-228/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Hüttenwerke Krupp Mannesmann kontra Bizottság

82

2019/C 206/74

T-229/19. sz. ügy: 2019. április 8-án benyújtott kereset — AlzChem Trostberg kontra Bizottság

83

2019/C 206/75

T-230/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Evonik Functional Solutions kontra Bizottság

85

2019/C 206/76

T-235/19. sz. ügy: 2019. április 4-én benyújtott kereset — HIM kontra Bizottság

87

2019/C 206/77

T-242/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Giant Electric Vehicle Kunshan kontra Bizottság

87

2019/C 206/78

T-243/19. sz. ügy: 2019. április 9-én benyújtott kereset — Giant Electric Vehicle Kunshan kontra Bizottság

88

2019/C 206/79

T-244/19. sz. ügy: 2019. április 11-én benyújtott kereset — Café Camelo kontra EUIPO — Camel Brand (CAMEL BRAND FOOD PRODUCTS)

90

2019/C 206/80

T-247/19. sz. ügy: 2019. április 12-én benyújtott kereset — Thunus és társai kontra EBB

91

2019/C 206/81

T-261/19. sz. ügy: 2019. április 18-án benyújtott kereset — Stada Arzneimittel kontra EUIPO — Optima Naturals (OptiMar)

93

2019/C 206/82

T-262/19. sz. ügy: 2019. április 17-én benyújtott kereset — Jakober kontra EUIPO (Egy csésze formája)

93

2019/C 206/83

T-264/19. sz. ügy: 2019. április 18-án benyújtott kereset — nanoPET Pharma kontra EUIPO — Miltenyi Biotec (viscover)

94

2019/C 206/84

T-265/19. sz. ügy: 2019. április 19-én benyújtott kereset — Olaszország kontra Bizottság

95

2019/C 206/85

T-600/16. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 17-i végzése — Bandilla és társai kontra EBB

96

2019/C 206/86

T-191/17. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 15-i végzése — Boehringer Ingelheim International kontra Bizottság

97

2019/C 206/87

T-202/18. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 11-i végzése — Bruel kontra Bizottság

97

2019/C 206/88

T-4/19. sz. ügy: A Törvényszék 2019. április 12-i végzése — Hankintatukku Arno Latvus kontra EUIPO — Triaz Group (VIVANIA)

97

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2019/C 206/01)

Utolsó kiadvány

HL C 187., 2019.6.3.

Korábbi közzétételek

HL C 182., 2019.5.27.

HL C 172., 2019.5.20.

HL C 164., 2019.5.13.

HL C 155., 2019.5.6.

HL C 148., 2019.4.29.

HL C 139., 2019.4.15.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

CDJ

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/2

---

A Bíróság (első tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Repsol Butano SA (C-473/17), DISA Gas SAU (C-546/17) kontra Administración del Estado

(C-473/17. és C-546/17. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Energia - A cseppfolyós gáz (LPG) ágazata - Fogyasztóvédelem - Általános gazdasági érdekű kötelezettség - A gázpalack maximális ára - Házhozszállítási kötelezettség - EUMSZ 106. cikk - A 2003/55/EK, 2009/73/EK és 2006/123/EK irányelv - A 2010. április 20-i Federutility és társai ítélet (C-265/08, EU:C:2010:205) értelmezése - Az arányosság elve)

(2019/C 206/02)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperesek: Repsol Butano SA (C-473/17), DISA Gas SAU (C-546/17)

Alperes: Administración del Estado

Az eljárásban részt vesz: Redexis Gas SL, Repsol Butano SA (C-546/17)

Rendelkező rész

Az arányosság belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételét akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek az olyan intézkedések, mint amelyek az alapügy tárgyát képezik, amelyek rögzítik a palackozott cseppfolyós gáz maximális árát, és egyes gazdasági szereplők számára házhozszállítási kötelezettséget írnak elő, feltéve, hogy ezen intézkedéseket korlátozott ideig tartják fenn, és azok nem lépik túl az általános gazdasági érdekre irányuló cél megvalósítása érdekében szükséges mértéket.

---

(1)  HL C 382., 2017.11.13

HL C 412., 2017.12.4

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/3

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Court of Appeal [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Neculai Tarola kontra Minister for Social Protection

(C-483/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Uniós polgárság - Személyek szabad mozgása - 2004/38/EK irányelv - A tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog - A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja - Munkavállalók és önálló vállalkozók - A 7. cikk (3) bekezdésének c) pontja - Három hónapot meghaladó tartózkodáshoz való jog - Valamely tagállam állampolgára, aki tizenöt napig egy másik tagállamban folytatott keresőtevékenységet - Kényszerű munkanélküliség - A munkavállalói jogállás legalább hat hónapig való megtartása - Álláskeresési támogatáshoz [jobseeker’s allowance] való jog)

(2019/C 206/03)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal

Az alapeljárás felei

Felperes: Neculai Tarola

Alperes: Minister for Social Protection

Rendelkező rész

Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikke (1) bekezdésének a) pontját és (3) bekezdésének c) pontját akként kell értelmezni, hogy a szabad mozgáshoz való jogát gyakorló tagállami állampolgár, aki a kényszerű munkanélkülivé válása előtt kéthetes időszakban, határozott időre szóló munkaszerződéstől eltérő keretek között végzett tevékenysége miatt egy másik tagállamban ezen irányelv 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében munkavállalói jogállást szerzett, e rendelkezések értelmében legalább további hat hónapig megtartja munkavállalói jogállását, feltéve, hogy őt az illetékes munkaügyi hivatal álláskeresőként nyilvántartásba vette.

A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak meghatározása, hogy — a 2004/38 irányelv 24. cikkének (1) bekezdésében garantált egyenlő bánásmód elve alapján — az említett polgár következésképpen a fogadó tagállam állampolgárával azonos módon jogosult-e szociális biztonsági ellátásokra vagy — adott esetben — szociális segítségnyújtási kifizetésekre.

---

(1)  HL C 347., 2017.10.16

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/4

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 4-i ítélete (a Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Germanwings GmbH kontra Wolfgang Pauels

(C-501/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - 261/2004/EK rendelet - Az 5. cikk (3) bekezdése - A visszautasított beszállás és a légi járat törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás - Terjedelem - A kártalanítási kötelezettség alóli mentesülés - A „rendkívüli körülmények” fogalma - A repülőgépabroncs repülőtér kifutópályáján található idegen test által okozott sérülése)

(2019/C 206/04)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperes: Germanwings GmbH

Alperes: Wolfgang Pauels

Rendelkező rész

A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 5. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a repülőgépabroncs kifutópályán található idegen test — például mozgó törmelék — által okozott sérülése az e rendelkezés értelmében vett „rendkívüli körülmények” fogalmába tartozik.

Mindazonáltal a légi fuvarozó — amelynek légi járata az ilyen „rendkívüli körülmény” okán jelentősen késett — annak érdekében, hogy mentesüljön az utasoknak a 261/2004 rendelet 7. cikke szerint nyújtandó kártalanítás kötelezettsége alól, köteles bizonyítani, hogy valamennyi személyi vagy tárgyi erőforrást és a rendelkezésére álló pénzügyi eszközöket igénybe vette annak elkerülése érdekében, hogy a repülőtér kifutópályáján található idegen test — például mozgó törmelék — okán sérült gumiabroncs cseréje ne vezessen az érintett légi járat jelentős késéséhez.

---

(1)  HL C 392., 2017.11.20.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/4

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2019. április 4-i ítélete — OZ kontra Európai Beruházási Bank (EBB)

(C-558/17. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Az Európai Beruházási Bank [EBB] személyi állománya - Szexuális zaklatás - A „Dignity at work” program keretében folytatott vizsgálat - Zaklatás miatt tett panasz elutasítása - Az EBB elnöke panaszt elutasító határozatának megsemmisítése iránti kérelem - Kártérítés)

(2019/C 206/05)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: OZ (képviselő: B. Maréchal ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Beruházási Bank (képviselők: K. Carr és G. Faedo meghatalmazottak, segítőjük: A. Dal Ferro avvocato)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2017. július 13-i OZ kontra EBB ítéletét (T-607/16, nem tették közzé, EU:T:2017:495) hatályon kívül helyezi, amennyiben az elutasította egyrészt az OZ által a keresetében előterjesztett kártérítési kérelmeket — amelyek az Európai Beruházási Banknak (EBB) a vizsgálati eljárás során elkövetett állítólagos jogellenességek miatti felelősségén alapultak, a fellebbező tisztességes meghallgatáshoz való jogának megsértését is beleértve —, másrészt az e keresetben foglalt megsemmisítés iránti kérelmet. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2017. július 13-i OZ kontra EBB ítéletét (T-607/16, nem tették közzé, EU:T:2017:495) hatályon kívül helyezi, amennyiben az elutasította egyrészt az OZ által a keresetében előterjesztett kártérítési kérelmeket — amelyek az Európai Beruházási Banknak (EBB) a vizsgálati eljárás során elkövetett állítólagos jogellenességek miatti felelősségén alapultak, a fellebbező tisztességes meghallgatáshoz való jogának megsértését is beleértve —, másrészt az e keresetben foglalt megsemmisítés iránti kérelmet.

| 2) | A Bíróság a fellebbezést az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a fellebbezést az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | A Bíróság az Európai Beruházási Bank elnökének az OZ által szexuális zaklatás miatt benyújtott panasz elutasításáról szóló, 2015. október 16-i határozatát megsemmisíti. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság az Európai Beruházási Bank elnökének az OZ által szexuális zaklatás miatt benyújtott panasz elutasításáról szóló, 2015. október 16-i határozatát megsemmisíti.

| 4) | A Bíróság a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

4)

A Bíróság a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 5) | A Bíróság az Európai Beruházási Bankot kötelezi a saját költségein felül az OZ részéről az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

5)

A Bíróság az Európai Beruházási Bankot kötelezi a saját költségein felül az OZ részéről az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás során felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 437., 2017.12.18.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/5

---

A Bíróság (nagytanács) 2019. április 2-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie kontra H. (C-582/17), R. (C-583/17)

(C-582/17. és C-583/17. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása - 604/2013/EU rendelet - A 18. cikk (1) bekezdésének b) - d) pontja - A 23. cikk (1) bekezdése - A 24. cikk (1) bekezdése - Visszavételi eljárás - Felelősségi feltételek - Másik tagállamban benyújtott új kérelem - A 20. cikk (5) bekezdése - A felelős tagállam meghatározására vonatkozó, folyamatban lévő eljárás - A kérelem visszavonása - 27. cikk - Jogorvoslati lehetőségek)

(2019/C 206/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie

Alperesek: H. (C-582/17), R. (C-583/17)

Rendelkező rész

Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet úgy kell értelmezni, hogy egy harmadik ország állampolgára, aki azt követően, hogy valamely első tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, majd elhagyta e tagállamot, újabb nemzetközi védelem iránti kérelmet terjeszt elő egy második tagállamban:

| — | az e rendelet 27. cikkének (1) bekezdése alapján az őt érintő, átadásra vonatkozó határozattal szemben e második tagállamban kezdeményezett jogorvoslat keretében főszabály szerint nem hivatkozhat az említett rendelet 9. cikkében előírt felelősségi feltételre; |
| --- | --- |

—

az e rendelet 27. cikkének (1) bekezdése alapján az őt érintő, átadásra vonatkozó határozattal szemben e második tagállamban kezdeményezett jogorvoslat keretében főszabály szerint nem hivatkozhat az említett rendelet 9. cikkében előírt felelősségi feltételre;

| — | az ilyen jogorvoslat keretében kivételesen hivatkozhat e felelősségi feltételre, az ugyanezen rendelet 20. cikke (5) bekezdésének hatálya alá tartozó helyzetben, amennyiben egy harmadik ország ezen állampolgára nyilvánvaló bizonyítékokat szolgáltatott a megkereső tagállam illetékes hatóságának arra vonatkozóan, hogy az említett felelősségi feltétel alkalmazásával e tagállamot kell a kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamnak tekinteni. |
| --- | --- |

—

az ilyen jogorvoslat keretében kivételesen hivatkozhat e felelősségi feltételre, az ugyanezen rendelet 20. cikke (5) bekezdésének hatálya alá tartozó helyzetben, amennyiben egy harmadik ország ezen állampolgára nyilvánvaló bizonyítékokat szolgáltatott a megkereső tagállam illetékes hatóságának arra vonatkozóan, hogy az említett felelősségi feltétel alkalmazásával e tagállamot kell a kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamnak tekinteni.

---

(1)  HL C 424., 2017.12.11

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/6

---

A Bíróság (első tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Supreme Court of the United Kingdom [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Peter Bosworth, Colin Hurley kontra Arcadia Petroleum Limited és társai

(C-603/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Második Luganói Egyezmény - Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása polgári és kereskedelmi ügyekben - A II. cím 5. szakasza (18 - 21. cikk) - Joghatóság egyedi munkaszerződésekkel kapcsolatos ügyekben)

(2019/C 206/07)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperesek: Peter Bosworth, Colin Hurley

Alperesek: Arcadia Petroleum Limited és társai

Rendelkező rész

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2007. október 30-án aláírt, a Közösség nevében a 2008. november 27-i 2009/430/EK tanácsi határozattal jóváhagyott egyezmény II. címe 5. szakaszának (18–21. cikk) rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy a valamely társaság és az e társaságban vezető tisztségviselői feladatokat ellátó természetes személy közötti szerződés nem hoz létre közöttük alárendeltségi viszonyt, és ennélfogva nem minősülhet e rendelkezések értelmében vett „egyedi munkaszerződésnek” akkor, ha — még ha e társaság részvényese vagy részvényesei jogosultak is e szerződés megszüntetésére — e személy maga határozhatja meg és ténylegesen meg is határozza az említett szerződés feltételeit, és az említett társaság napi ügyvitele felett, valamint saját kötelezettségeinek teljesítése felett önálló felügyeleti jogkörrel rendelkezik.

---

(1)  HL C 437., 2017.12.18.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/7

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2019. április 3-i ítélete (a Sąd Najwyższy [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Powszechny Zakład Ubezpieczeń na Życie S. A. kontra Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów

(C-617/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Verseny - EK 82. cikk - Erőfölénnyel való visszaélés - 1/2003/EK rendelet - A 3. cikk (1) bekezdése - A nemzeti versenyjog alkalmazása - A nemzeti jogszabályok és az uniós jog alapján egy-egy bírságot kiszabó nemzeti versenyhatósági határozat - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - 50. cikk - A ne bis in idem elve - Alkalmazhatóság)

(2019/C 206/08)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Najwyższy

Az alapeljárás felei

Felperes: Powszechny Zakład Ubezpieczeń na Życie S. A.

Alperes: Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów

Az eljárásban részt vesz: Edward Dętka, Mirosław Krzyszczak, Zakład Projektowania i Programowania Systemów Sterowania Atempol Sp. z o.o. w Piekarach Śląskich, Ommer Polska Sp. z o.o. w Krapkowicach, Glimat Marcinek i S-ka spółka jawna w Gliwicach, Jastrzębskie Zakłady Remontowe Dźwigi Sp. z o.o. w Jastrzębiu Zdroju, Petrofer-Polska Sp. z o.o. w Nowinach, Pietrzak B. B. Beata Pietrzak, Bogdan Pietrzak Spółka jawna w Katowicach, Ewelina Baranowska, Przemysław Nikiel, Tomasz Woźniak, Spółdzielnia Kółek Rolniczych w Bielinach, Lech Marchlewski, Zakład Przetwórstwa Drobiu Marica spółka jawna J. M. E. K. Wróbel sp. jawna w Bielsku Białej, HTS Polska Sp. z o.o., Paco Cases Andrzej Paczkowski, Piotr Paczkowski spółka jawna w Puszczykowie, Bożena Kubalańca, Zbigniew Arczykowski, Przedsiębiorstwo Produkcji Handlu i Usług Unipasz Sp. z o.o. w Radzikowicach, Janusz Walocha, Marek Grzegolec

Rendelkező rész

Az Európai Unió 2000. december 7-én Nizzában kihirdetett Alapjogi Chartájának 50. cikkében szabályozott ne bis in idem elvét akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha valamely nemzeti versenyhatóság valamely vállalkozással szemben ugyanazon határozat keretében egy-egy bírságot szab ki a nemzeti versenyjog megsértéséért és az EK 82. cikk megsértéséért. Ilyen helyzetben ugyanakkor a nemzeti versenyhatóságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a bírságok összességükben véve arányosak a jogsértés jellegével.

---

(1)  HL C 104., 2018.3.19

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/8

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — a Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos által kezdeményezett eljárás

(C-638/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezete és adókulcsa - 2011/64/EU irányelv - A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja - A „szivar vagy szivarka” fogalma - Természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrudak, amelyeket részben egy további réteg papír fed)

(2019/C 206/09)

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Az alapeljárás résztvevője

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Az eljárásban részt vesz: „Skonis ir kvapas” UAB

Rendelkező rész

A dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló, 2011. június 21-i 2011/64/EU tanácsi irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az olyan dohánytermékek, mint amelyekről az alapügyben szó van, amelyeknél a természetes dohánylevelekből álló külső borítékot egy további réteg papír borítja a füstszűrőnél, amely ahhoz vezethet, hogy e termékek kinézetre hasonlítanak a cigarettához, az e rendelkezés szerinti szivar vagy szivarka kategóriába tartoznak.

---

(1)  HL C 52., 2018.2.12

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/9

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2019. április 11-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — ÖKO-Test Verlag GmbH kontra Dr. Rudolf Liebe Nachf. GmbH & Co.KG

(C-690/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szellemi tulajdon - Védjegyek - 207/2009/EK rendelet - A 9. cikk (1) bekezdése - 2008/95/EK irányelv - Az 5. cikk (1) és (2) bekezdése - A védjegyoltalom tartalma - Egy vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy)

(2019/C 206/10)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: ÖKO-Test Verlag GmbH

Alperes: Dr. Rudolf Liebe Nachf. GmbH & Co.KG

Rendelkező rész

| 1) | A[z európai uniós] védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, valamint a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azok nem teszik lehetővé egy vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy jogosultja számára, hogy fellépjen az e védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés harmadik fél által olyan árukon történő elhelyezése ellen, amelyek az említett védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal nem azonosak, és azokhoz nem hasonlóak. |
| --- | --- |

1)

A[z európai uniós] védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját, valamint a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azok nem teszik lehetővé egy vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy jogosultja számára, hogy fellépjen az e védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés harmadik fél által olyan árukon történő elhelyezése ellen, amelyek az említett védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal nem azonosak, és azokhoz nem hasonlóak.

| 2) | A[z európai uniós] védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének c) pontját, valamint a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azok lehetővé teszik egy jóhírnevet élvező, vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy jogosultja számára, hogy fellépjen egy e védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés harmadik fél által olyan árukon történő elhelyezése ellen, amelyek se nem azonosak, se nem hasonlóak az említett védjegy árujegyzékében szereplő árukkal és szolgáltatásokkal, amennyiben bizonyítást nyert, hogy ezen elhelyezéssel a harmadik fél tisztességtelenül kihasználja e védjegy megkülönböztető képességét vagy jóhírnevét, vagy sérti e megkülönböztető képességet vagy jóhírnevet, és az említett harmadik fél ebben az esetben nem bizonyította az ilyen elhelyezést e rendelkezések értelmében alátámasztó „alapos ok” fennállását. |
| --- | --- |

2)

A[z európai uniós] védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének c) pontját, valamint a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azok lehetővé teszik egy jóhírnevet élvező, vizsgálati tanúsítványból álló önálló védjegy jogosultja számára, hogy fellépjen egy e védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés harmadik fél által olyan árukon történő elhelyezése ellen, amelyek se nem azonosak, se nem hasonlóak az említett védjegy árujegyzékében szereplő árukkal és szolgáltatásokkal, amennyiben bizonyítást nyert, hogy ezen elhelyezéssel a harmadik fél tisztességtelenül kihasználja e védjegy megkülönböztető képességét vagy jóhírnevét, vagy sérti e megkülönböztető képességet vagy jóhírnevet, és az említett harmadik fél ebben az esetben nem bizonyította az ilyen elhelyezést e rendelkezések értelmében alátámasztó „alapos ok” fennállását.

---

(1)  HL C 112., 2018.3.26

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/10

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — PORR Építési Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-691/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - Közös hozzáadottértékadó-rendszer - 2006/112/EK irányelv - Előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jog - A 199. cikk (1) bekezdésének a) pontja - Fordított adózás - Tévesen az egyenes adózás szabályai szerint kiállított számla alapján az adónak a szolgáltatás igénybe vevője által a szolgáltatásnyújtó részére történő, jogalap nélküli megfizetése - A szolgáltatás igénybevevője terhére adóhiányt megállapító és a levonás iránti kérelmét elutasító adóhatósági határozat - Az adó visszatérítésének a lehetőségére vonatkozó adóhatósági vizsgálat hiánya)

(2019/C 206/11)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: PORR Építési Kft.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Rendelkező rész

A 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvet, valamint az adósemlegesség és a tényleges érvényesülés elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan adóhatósági gyakorlat, amely szerint ezen adóhatóság — úgy, hogy nem merül fel adócsalás gyanúja — megtagadja valamely vállalkozástól a levonási jogot azon hozzádottérték-adó (héa) tekintetében, amelyet e vállalkozás mint szolgáltatást igénybe vevő jogalap nélkül fizetett meg e szolgáltatások nyújtója részére valamely olyan számla alapján, amelyet ez utóbbi az általános héarendszerre vonatkozó szabályok alapján állított ki, jóllehet a releváns ügylet a fordított adózás hatálya alá tartozott, anélkül hogy az adóhatóság

| — | az adólevonás megtagadását megelőzően megvizsgálná, hogy ezen hibás számla kibocsátója vissza tudja-e téríteni e számla címzettjének a jogalap nélkül megfizetett héa összegét, és hogy a vonatkozó nemzeti szabályozásnak megfelelően önrevízió keretében helyesbíteni tudja-e az említett számlát a költségvetés részére jogalap nélkül megfizetett adó visszatérítése érdekében, vagy |
| --- | --- |

—

az adólevonás megtagadását megelőzően megvizsgálná, hogy ezen hibás számla kibocsátója vissza tudja-e téríteni e számla címzettjének a jogalap nélkül megfizetett héa összegét, és hogy a vonatkozó nemzeti szabályozásnak megfelelően önrevízió keretében helyesbíteni tudja-e az említett számlát a költségvetés részére jogalap nélkül megfizetett adó visszatérítése érdekében, vagy

| — | úgy határozna, hogy maga téríti vissza ugyanezen számla címzettje részére az e számla kiállítója részére jogalap nélkül megfizetett, ebből következően az ez utóbbi számlakibocsátó által a költségvetés részére jogalap nélkül megfizetett adót |
| --- | --- |

—

úgy határozna, hogy maga téríti vissza ugyanezen számla címzettje részére az e számla kiállítója részére jogalap nélkül megfizetett, ebből következően az ez utóbbi számlakibocsátó által a költségvetés részére jogalap nélkül megfizetett adót

Ezen elvek ugyanakkor megkövetelik, hogy — amennyiben a jogalap nélkül felszámított héának a szolgátatásnyújtó által a szolgáltatás igénybe vevője részére való visszatérítése lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé válik, különösen az értékesítő fizetésképtelensége esetén — a szolgáltatás igénybe vevője közvetlenül az adóhatóságtól kérhesse a visszatérítést.

---

(1)  HL C 112., 2018.3.26

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/11

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2019. április 4-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — az Allianz Vorsorgekasse AG által indított eljárás

(C-699/17. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Közbeszerzési szerződések - Szakmai szolidaritási hozzájárulások kezelésével megbízott előtakarékossági pénztárhoz való csatlakozásra vonatkozó megállapodás - A megállapodásnak a munkavállalók vagy képviselőjük egyetértését megkövetelő megkötése - 2014/24/EU irányelv - EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikk - Az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - Átláthatósági kötelezettség)

(2019/C 206/12)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás résztvevője

Allianz Vorsorgekasse AG

Az eljárásban részt vesz: Bundestheater-Holding GmbH, Burgtheater GmbH, Wiener Staatsoper GmbH, Volksoper Wien GmbH, ART for ART Theaterservice GmbH, fair-finance Vorsorgekasse AG

Rendelkező rész

Az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikket, valamint az egyenlő bánásmód elvét, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, illetve az átláthatóság kötelezettségét úgy kell értelmezni, hogy azok alkalmazhatók egy közjogi szervezet munkáltató és egy foglalkoztatói előtakarékossági pénztár közötti olyan tagsági megállapodás megkötésére, amely az e munkáltató munkavállalói számára fizetendő végkielégítés finanszírozására szolgáló járulékok kezelésére és befektetésére irányul, akkor is, ha egy ilyen megállapodás megkötése nem kizárólag a munkáltató akaratától függ, hanem mind a személyzet, mind pedig az üzemi tanács egyetértését megköveteli.

---

(1)  JO C 104 du 19.03.2018

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/12

---

A Bíróság (második tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Galicia [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Cobra Servicios Auxiliares SA kontra José David Sánchez Iglesias (C-29/18), José Ramón Fiuza Asorey (C-30/18), Jesús Valiño Lopez (C-44/18), FOGASA (C-29/18 és C-44/18), Incatema SL

(C-29/18., C-30/18. és C-44/18. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - 1999/70/EK irányelv - Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás - 4. szakasz - A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve - A „foglalkoztatási feltételek” fogalma - A helyzetek összehasonlíthatósága - Igazolás - A „objektív okok” fogalma - A határozatlan időre szóló munkaszerződés objektív okból történő megszüntetése esetén járó végkielégítés - Az „alkalmi feladatra” vonatkozó munkaszerződés lejártakor fizetett alacsonyabb végkielégítés)

(2019/C 206/13)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Galicia

Az alapeljárás felei

Felperes: Cobra Servicios Auxiliares SA

Alperesek: José David Sánchez Iglesias (C-29/18), José Ramón Fiuza Asorey (C-30/18), Jesús Valiño Lopez (C-44/18), FOGASA (C -29/18 és C-44/18), Incatema SL

Rendelkező rész

Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló, 1999. március 18-án megkötött keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint olyan helyzetben, mint amely az alapügy tárgyát képezi, és amelyben a munkáltató és az egyik ügyfele közötti szolgáltatásnyújtási szerződés megszüntetésének következménye egyrészt az alkalmi feladatra vonatkozó, e munkáltató és egyes munkavállalók közötti munkaszerződések megszüntetése, másrészt pedig az említett munkáltató által határozatlan időre alkalmazott munkavállalók objektív okra alapozott csoportos létszámcsökkentése, a munkaviszony megszüntetéséért az első munkavállalói kategóriának fizetett végkielégítés alacsonyabb, mint a határozatlan időre alkalmazott munkavállalóknak fizetett végkielégítés.

---

(1)  HL C 142., 2018.4.23.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/12

---

A Bíróság (első tanács) 2019. április 3-i ítélete — CJ kontra Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

(C-139/18. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Szerződéses alkalmazott - Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) - Értékelő jelentés - 2011. évi értékelési időszak - Az értékelő jelentést lezáró határozat megsemmisítése iránti kérelem)

(2019/C 206/14)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: CJ (képviselő: V. Kolias dikigoros)

A másik fél az eljárásban: Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (képviselők: J. Mannheim, A. Daume meghatalamazottak, D. Waelbroeck és A. Duron ügyvédek)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság hatályon kívül helyezi az Európai Unió Törvényszékének 2017. december 13-i CJ kontra ECDC ügyben hozott ítéletét (T-602/16, nem tették közzé, EU:T:2017:893). |
| --- | --- |

1)

A Bíróság hatályon kívül helyezi az Európai Unió Törvényszékének 2017. december 13-i CJ kontra ECDC ügyben hozott ítéletét (T-602/16, nem tették közzé, EU:T:2017:893).

| 2) | A Bíróság megsemmisíti az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ fellebbviteli értékelőjének 2015. szeptember 21-i, a CJ 2011. évi értékelő jelentését véglegesítő határozatát. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság megsemmisíti az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ fellebbviteli értékelőjének 2015. szeptember 21-i, a CJ 2011. évi értékelő jelentését véglegesítő határozatát.

| 3) | Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ a saját költségein felül köteles viselni a CJ-nél mind az elsőfokú eljárásban, mind a fellebbviteli eljárásban felmerült költségeket. |
| --- | --- |

3)

Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ a saját költségein felül köteles viselni a CJ-nél mind az elsőfokú eljárásban, mind a fellebbviteli eljárásban felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 211., 2018.6.18.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/13

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. április 10-i ítélete (a Sąd Rejonowy w Sopocie Wydział I Cywilny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — a H. W. által kezdeményezett eljárás

(C-214/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 2006/112/EK irányelv - Hozzáadottérték-adó (héa) - Bírósági végrehajtó - Végrehajtás - Törvény által meghatározott illetékek - A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak azon gyakorlata, hogy ezen illetékek összege tartalmazza a héát - A semlegesség és az arányosság elve)

(2019/C 206/15)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Rejonowy w Sopocie

Az alapeljárás résztvevője

H. W.

Az eljárásban részt vesz: PSM „K”, Aleksandra Treder, a Sąd Rejonowy w Sopocie (sopoti kerületi bíróság) mellett működő bírósági végrehajtói minőségében eljárva

Rendelkező rész

A 2013. július 22-i 2013/43/EU tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv rendelkezéseit, valamint a hozzáadottérték-adó (héa) semlegességének és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok olyan közigazgatási gyakorlata, mint amelyről az alapügyben szó van, amely szerint a bírósági végrehajtó által a végrehajtási eljárás keretében nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó héát tartalmazzák az általa beszedett végrehajtási illetékek.

---

(1)  HL C 259., 2018.7.23

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/14

---

A Bíróság (második tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Conseil d'État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Syndicat des cadres de la sécurité intérieure kontra Premier ministre, Ministre de l'Intérieur, Ministre de l'Action et des Comptes publics

(C-254/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 2003/88/EK irányelv - Munkaidő-szervezés - A munkavállalók biztonságának és egészségének védelme - Maximális heti munkaidő - Referencia-időszak - Görgetett vagy rögzített jelleg - Eltérés - Rendőrségi tisztviselők)

(2019/C 206/16)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Syndicat des cadres de la sécurité intérieure

Alperesek: Premier ministre, Ministre de l'Intérieur, Ministre de l'Action et des Comptes publics

Rendelkező rész

A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkének b) pontját, 16. cikkének b) pontját és 19. cikkének első bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely az átlagos heti munkaidő számítása szempontjából meghatározott naptári napokon kezdődő és végződő referencia-időszakokat ír elő, feltéve hogy e szabályozás olyan mechanizmusokat is tartalmaz, amelyek lehetővé teszik annak biztosítását, hogy a 48 órás átlagos maximális heti munkaidőt minden olyan hat hónapos időszak során betartják, amely részben két egymást követő rögzített referencia-időszakba is beletartozik.

---

(1)  HL C 211., 2018.6.18.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/14

---

A Bíróság (első tanács) 2019. április 3-i ítélete (a Sąd Okręgowy w Poznaniu [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Aqua Med sp. z o.o. kontra Irena Skóra

(C-266/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - Az 1. cikk (2) bekezdése - Az irányelv hatálya - Az általános szabályok alapján meghatározott bíróság illetékességét kijelölő kikötés - A 6. cikk (1) bekezdése - A tisztességtelen feltétel hivatalból történő vizsgálata - A 7. cikk (1) bekezdése - A nemzeti bíróság kötelezettségei és hatásköre)

(2019/C 206/17)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Sąd Okręgowy w Poznaniu

Az alapeljárás felei

Felperes: Aqua Med sp. z o.o.

Alperes: Irena Skóra

Rendelkező rész

| 1) | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy nem kizárt ezen irányelv hatálya alól az olyan szerződési feltétel, amilyen az alapügyben szerepel, amely a bíróságoknak a szerződő felek közötti jogviták eldöntésére vonatkozó illetékességének meghatározását illetően általánosságban az alkalmazandó nemzeti jogra utal. |
| --- | --- |

1)

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy nem kizárt ezen irányelv hatálya alól az olyan szerződési feltétel, amilyen az alapügyben szerepel, amely a bíróságoknak a szerződő felek közötti jogviták eldöntésére vonatkozó illetékességének meghatározását illetően általánosságban az alkalmazandó nemzeti jogra utal.

| 2) | A 93/13 irányelv 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek azok az eljárási szabályok, amelyekre olyan szerződési feltétel utal, amely lehetővé teszi az eladó vagy szolgáltató számára, hogy a szerződésnek a fogyasztó általi állítólagos nemteljesítése miatti kereset esetén válasszon az alperes lakóhelye és a szerződés teljesítésének helye szerint illetékes bíróság közül, amennyiben a szerződés teljesítése helyének választása nem teremt a fogyasztó számára olyan eljárási feltételeket, amelyek túlzottan korlátozhatják az uniós jogrendben számára biztosított hatékony jogorvoslathoz való jogot, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

2)

A 93/13 irányelv 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek azok az eljárási szabályok, amelyekre olyan szerződési feltétel utal, amely lehetővé teszi az eladó vagy szolgáltató számára, hogy a szerződésnek a fogyasztó általi állítólagos nemteljesítése miatti kereset esetén válasszon az alperes lakóhelye és a szerződés teljesítésének helye szerint illetékes bíróság közül, amennyiben a szerződés teljesítése helyének választása nem teremt a fogyasztó számára olyan eljárási feltételeket, amelyek túlzottan korlátozhatják az uniós jogrendben számára biztosított hatékony jogorvoslathoz való jogot, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.

---

(1)  HL C 249., 2018.7.16

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/15

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2019. április 10-i ítélete — The Green Effort Ltd kontra az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Fédération internationale de l’automobile (FIA)

(C-282/18. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Európai uniós védjegy - Jogorvoslati eljárás - Határidők - Elektronikus úton történő kézbesítés - Határidő-számítás)

(2019/C 206/18)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: The Green Effort Ltd (képviselő: A. Ziehm Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott), Fédération internationale de l'automobile (FIA) (képviselők: M. Hawkins solicitor, T. Dolde és K. Lüder Rechtsanwälte)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság a The Green Effort Limitedet kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Fédération internationale de l’automobile (FIA) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság a The Green Effort Limitedet kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) és a Fédération internationale de l’automobile (FIA) részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 285., 2018.8.13

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/16

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — X BV kontra Staatssecretaris van Financiën

(C-288/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Közös Vámtarifa - Az áruk besorolása - Kombinált Nómenklatúra - 85285100 és 85285940 vámtarifaalszám - Automatikus adatfeldolgozó rendszerekből származó jelek megjelenítésére képes folyadékkristályos síkpanel képernyős monitorok - Az információtechnológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás)

(2019/C 206/19)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: X BV

Alperes: Staatssecretaris van Financiën

Rendelkező rész

A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek a 2012. október 9-i 927/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelettel módosított I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy annak meghatározása céljából, hogy a mind az automatikus adatfeldolgozó gépből származó adatok megjelenítésére, mind pedig a más forrásokból származó kompozit videojelek megjelenítésére tervezett és gyártott folyadékkristályos (LCD) síkpanel képernyőket a KN 85285100 vámtarifaalszám vagy e nómenklatúra 85285940 vámtarifaalszáma alá kell-e sorolni, jellemzőiket és objektív tulajdonságaikat megvizsgálva azt kell értékelni, hogy milyen szinten képesek több funkciót ellátni, illetve teljesítményük azon szintjét, amelyet e feladatok ellátása során érnek el, annak meghatározása céljából, hogy az-e az elsődleges funkciójuk, hogy automatikus adatfeldolgozó rendszerben használják fel őket. Ennek keretében különös figyelmet kell fordítani arra a kérdésre, hogy azokat kis távolságban történő munkavégzésre tervezték-e. A képernyő használója és az automatikus adatkezelő rendszerben az adatokat kezelő és/vagy azokat oda bevivő személy közötti azonosság nem releváns feltétel e meghatározás során.

---

(1)  HL C 276., 2018.8.6

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/16

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Tribunal da Relação do Porto [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Mediterranean Shipping Company (Portugália) — Agentes de Navegação S. A. kontra Banco Comercial Português SA, Caixa Geral de Depósitos, SA

(C-295/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Belső piaci pénzforgalmi szolgáltatások - A 2007/64/EK irányelv - 2. és 58. cikk - Hatály - Pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője - Fogalom - Valamely harmadik személy által adott, olyan számlára vonatkozó beszedési megbízás teljesítése, amelynek e harmadik személy nem tulajdonosa - A megterhelt számla tulajdonosa engedélyének hiánya - Nem engedélyezett fizetési művelet)

(2019/C 206/20)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação do Porto

Az alapeljárás felei

Felperes: Mediterranean Shipping Company (Portugália) — Agentes de Navegação S. A.

Alperesek: Banco Comercial Português SA, Caixa Geral de Depósitos, SA

Rendelkező rész

| 1) | A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „pénzforgalmi szolgáltatások” fogalma alá tartozik a kedvezményezett által olyan fizetési számláról kezdeményezett beszedések teljesítése, amelynek nem tulajdonosa, és amely beszedésekhez az így megterhelt számla tulajdonosa nem járult hozzá. |
| --- | --- |

1)

A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „pénzforgalmi szolgáltatások” fogalma alá tartozik a kedvezményezett által olyan fizetési számláról kezdeményezett beszedések teljesítése, amelynek nem tulajdonosa, és amely beszedésekhez az így megterhelt számla tulajdonosa nem járult hozzá.

| 2) | A 2007/64 irányelv 58. cikkét akként kell értelmezni, hogy az e cikk értelmében vett „pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője” fogalom alá tartozik az olyan fizetési számla tulajdonosa, amelyről a hozzájárulása nélkül teljesítettek beszedéseket. |
| --- | --- |

2)

A 2007/64 irányelv 58. cikkét akként kell értelmezni, hogy az e cikk értelmében vett „pénzforgalmi szolgáltatás igénybe vevője” fogalom alá tartozik az olyan fizetési számla tulajdonosa, amelyről a hozzájárulása nélkül teljesítettek beszedéseket.

---

(1)  HL C 259., 2018.7.23.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/17

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2019. április 11-i ítélete (a Juzgado de lo Mercantil no 1 de Gerona [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — ZX kontra Ryanair DAC

(C-464/18. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 1215/2012/EU rendelet - A légi járat késése miatti kártalanítási kérelem elbírálására joghatósággal rendelkező bíróság meghatározása - A 7. cikk 5. pontja - Fióktelep működése - 26. cikk - Hallgatólagos megállapodás - Az alperes perbe bocsátkozásának szükségessége)

(2019/C 206/21)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Mercantil no 1 de Gerona

Az alapeljárás felei

Felperes: ZX

Alperes: Ryanair DAC

Rendelkező rész

| 1) | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének 5. pontját úgy kell értelmezni, hogy amiatt, hogy egy másik tagállam területén letelepedett légitársaság az eljáró bíróság illetékességi területén fiókteleppel rendelkezik, valamely tagállam bírósága nem rendelkezik joghatósággal a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú [helyesen: jelentős] késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke alapján előterjesztett és e légitársaság elleni kártalanítási keresetre vonatkozó jogvita elbírálására, hacsak e fióktelep részt nem vett a társaság és az érintett utas közötti jogviszonyban. |
| --- | --- |

1)

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének 5. pontját úgy kell értelmezni, hogy amiatt, hogy egy másik tagállam területén letelepedett légitársaság az eljáró bíróság illetékességi területén fiókteleppel rendelkezik, valamely tagállam bírósága nem rendelkezik joghatósággal a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú [helyesen: jelentős] késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke alapján előterjesztett és e légitársaság elleni kártalanítási keresetre vonatkozó jogvita elbírálására, hacsak e fióktelep részt nem vett a társaság és az érintett utas közötti jogviszonyban.

| 2) | Az 1215/2012 rendelet 26. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés nem alkalmazható olyan esetben, mint amely az alapügy tárgyát képezi, és amelyben az alperes nem terjesztett elő észrevételeket, vagy nem jelent meg. |
| --- | --- |

2)

Az 1215/2012 rendelet 26. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés nem alkalmazható olyan esetben, mint amely az alapügy tárgyát képezi, és amelyben az alperes nem terjesztett elő észrevételeket, vagy nem jelent meg.

---

(1)  HL C 392., 2018.10.29.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/18

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl kontra De Vellis Servizi Globali Srl

(C-155/19. sz. ügy)

(2019/C 206/22)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl

Ellenérdekű fél: De Vellis Servizi Globali Srl

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Első kérdés






  — | a sport szervezeti rendszerére vonatkozó nemzeti szabályozás jellemzői alapján közjogi intézménnyé minősíthető-e a Federazione calcistica italiana, mivel az kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű? |
| --- | --- | --- |

1)

Első kérdés

—

a sport szervezeti rendszerére vonatkozó nemzeti szabályozás jellemzői alapján közjogi intézménnyé minősíthető-e a Federazione calcistica italiana, mivel az kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű?

| — | különösképpen, teljesül-e a szövetség esetében a szervezet céljára vonatkozó követelmény annak ellenére, hogy hiányzik a közigazgatási szervet létrehozó formális aktus és egyesületi alapon szerveződött, azon okból, mert beilleszkedik a közjogi jellegű modellek szerint szervezett ágazati (sportra vonatkozó) szervezeti rendszerbe, valamint azért, mert köteles tiszteletben tartani a Comitato olimpico nazionale italiano (olasz nemzeti olimpiai bizottság) és a nemzetközi sportszervezetek által kidolgozott elveket és szabályokat, mivel azt a sport tekintetében nemzeti közjogi intézménynek ismerik el? |
| --- | --- |

—

különösképpen, teljesül-e a szövetség esetében a szervezet céljára vonatkozó követelmény annak ellenére, hogy hiányzik a közigazgatási szervet létrehozó formális aktus és egyesületi alapon szerveződött, azon okból, mert beilleszkedik a közjogi jellegű modellek szerint szervezett ágazati (sportra vonatkozó) szervezeti rendszerbe, valamint azért, mert köteles tiszteletben tartani a Comitato olimpico nazionale italiano (olasz nemzeti olimpiai bizottság) és a nemzetközi sportszervezetek által kidolgozott elveket és szabályokat, mivel azt a sport tekintetében nemzeti közjogi intézménynek ismerik el?

| — | teljesülhet-e továbbá e követelmény a Federazione Italiana Giuoco Calcióhoz hasonló, önfinanszírozó képességgel rendelkező sportszövetség esetében a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló, nem közjogi jelentőséggel bíró tevékenység tekintetében, vagy ezzel szemben elsődlegesnek kell tekinteni annak követelményét, hogy minden esetben biztosítani kell a közbeszerzési szabályok alkalmazását az ezen intézmény bármely típusú szerződésének harmadik személyek részére történő odaítélése során? |
| --- | --- |

—

teljesülhet-e továbbá e követelmény a Federazione Italiana Giuoco Calcióhoz hasonló, önfinanszírozó képességgel rendelkező sportszövetség esetében a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló, nem közjogi jelentőséggel bíró tevékenység tekintetében, vagy ezzel szemben elsődlegesnek kell tekinteni annak követelményét, hogy minden esetben biztosítani kell a közbeszerzési szabályok alkalmazását az ezen intézmény bármely típusú szerződésének harmadik személyek részére történő odaítélése során?

| 2) | Második kérdés






  — | a C. O. N. I. és az F. I. G. C. — Federazione Italiana Giuoco Calcio közötti jogviszonyok alapján az első meghatározó befolyást gyakorol-e a második felett a társaság sport tekintetében való elismerésére, az éves költségvetés jóváhagyására, az intézmény szervei irányításának és megfelelő működésének felügyeletére, valamint a biztosnak az intézmény élére történő kinevezésére irányuló hatáskörök fényében? |
| --- | --- | --- |

2)

Második kérdés

—

a C. O. N. I. és az F. I. G. C. — Federazione Italiana Giuoco Calcio közötti jogviszonyok alapján az első meghatározó befolyást gyakorol-e a második felett a társaság sport tekintetében való elismerésére, az éves költségvetés jóváhagyására, az intézmény szervei irányításának és megfelelő működésének felügyeletére, valamint a biztosnak az intézmény élére történő kinevezésére irányuló hatáskörök fényében?

| — | ezzel szemben e hatáskörök nem elegendőek-e a közjogi intézmény saját meghatározó állami befolyása követelményének teljesüléséhez a sportszövetségek elnökeinek és képviselőinek az Olimpiai Bizottság alapvető szerveiben való minősített részvétele miatt? |
| --- | --- |

—

ezzel szemben e hatáskörök nem elegendőek-e a közjogi intézmény saját meghatározó állami befolyása követelményének teljesüléséhez a sportszövetségek elnökeinek és képviselőinek az Olimpiai Bizottság alapvető szerveiben való minősített részvétele miatt?

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/19

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. február 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl kontra De Vellis Servizi Globali Srl

(C-156/19. sz. ügy)

(2019/C 206/23)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC), Consorzio Ge.Se.Av. S. c. arl

Ellenérdekű fél: De Vellis Servizi Globali Srl

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Első kérdés






  — | a sport szervezeti rendszerére vonatkozó nemzeti szabályozás jellemzői alapján közjogi intézménnyé minősíthető-e a Federazione calcistica italiana, mivel az kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű? |
| --- | --- | --- |

1)

Első kérdés

—

a sport szervezeti rendszerére vonatkozó nemzeti szabályozás jellemzői alapján közjogi intézménnyé minősíthető-e a Federazione calcistica italiana, mivel az kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű?

| — | különösképpen, teljesül-e a szövetség esetében a szervezet céljára vonatkozó követelmény annak ellenére, hogy hiányzik a közigazgatási szervet létrehozó formális aktus és egyesületi alapon szerveződött, azon okból, mert beilleszkedik a közjogi jellegű modellek szerint szervezett ágazati (sportra vonatkozó) szervezeti rendszerbe, valamint azért, mert köteles tiszteletben tartani a Comitato olimpico nazionale italiano (olasz nemzeti olimpiai bizottság) és a nemzetközi sportszervezetek által kidolgozott elveket és szabályokat, mivel azt a sport tekintetében nemzeti közjogi intézménynek ismerik el? |
| --- | --- |

—

különösképpen, teljesül-e a szövetség esetében a szervezet céljára vonatkozó követelmény annak ellenére, hogy hiányzik a közigazgatási szervet létrehozó formális aktus és egyesületi alapon szerveződött, azon okból, mert beilleszkedik a közjogi jellegű modellek szerint szervezett ágazati (sportra vonatkozó) szervezeti rendszerbe, valamint azért, mert köteles tiszteletben tartani a Comitato olimpico nazionale italiano (olasz nemzeti olimpiai bizottság) és a nemzetközi sportszervezetek által kidolgozott elveket és szabályokat, mivel azt a sport tekintetében nemzeti közjogi intézménynek ismerik el?

| — | teljesülhet-e továbbá e követelmény a Federazione Italiana Giuoco Calcióhoz hasonló, önfinanszírozó képességgel rendelkező sportszövetség esetében a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló, nem közjogi jelentőséggel bíró tevékenység tekintetében, vagy ezzel szemben elsődlegesnek kell tekinteni annak követelményét, hogy minden esetben biztosítani kell a közbeszerzési szabályok alkalmazását az ezen intézmény bármely típusú szerződésének harmadik személyek részére történő odaítélése során? |
| --- | --- |

—

teljesülhet-e továbbá e követelmény a Federazione Italiana Giuoco Calcióhoz hasonló, önfinanszírozó képességgel rendelkező sportszövetség esetében a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló, nem közjogi jelentőséggel bíró tevékenység tekintetében, vagy ezzel szemben elsődlegesnek kell tekinteni annak követelményét, hogy minden esetben biztosítani kell a közbeszerzési szabályok alkalmazását az ezen intézmény bármely típusú szerződésének harmadik személyek részére történő odaítélése során?

| 2) | Második kérdés






  — | a C. O. N. I. és az F. I. G. C. — Federazione Italiana Giuoco Calcio közötti jogviszonyok alapján az első meghatározó befolyást gyakorol-e a második felett a társaság sport tekintetében való elismerésére, az éves költségvetés jóváhagyására, az intézmény szervei irányításának és megfelelő működésének felügyeletére, valamint a biztosnak az intézmény élére történő kinevezésére irányuló hatáskörök fényében? |
| --- | --- | --- |

2)

Második kérdés

—

a C. O. N. I. és az F. I. G. C. — Federazione Italiana Giuoco Calcio közötti jogviszonyok alapján az első meghatározó befolyást gyakorol-e a második felett a társaság sport tekintetében való elismerésére, az éves költségvetés jóváhagyására, az intézmény szervei irányításának és megfelelő működésének felügyeletére, valamint a biztosnak az intézmény élére történő kinevezésére irányuló hatáskörök fényében?

| — | ezzel szemben e hatáskörök nem elegendőek-e a közjogi intézmény saját meghatározó állami befolyása követelményének teljesüléséhez a sportszövetségek elnökeinek és képviselőinek az Olimpiai Bizottság alapvető szerveiben való minősített részvétele miatt. |
| --- | --- |

—

ezzel szemben e hatáskörök nem elegendőek-e a közjogi intézmény saját meghatározó állami befolyása követelményének teljesüléséhez a sportszövetségek elnökeinek és képviselőinek az Olimpiai Bizottság alapvető szerveiben való minősített részvétele miatt.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/20

---

A Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia (Olaszország) által 2019. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — HB kontra Istituto Nazionale della Previdenza Sociale

(C-168/19. sz. ügy)

(2019/C 206/24)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia

Az alapeljárás felei

Felperes: HB

Alperes: Istituto Nazionale della Previdenza Sociale

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 18. cikket és az EUMSZ 21. cikket, hogy azokkal ellentétes azzal, ha egy tagállami szabályozás a teljes jövedelmét az egyik tagállamban megszerző, egy másik tagállamban lakóhellyel, azonban e másik tagállam állampolgárságával nem rendelkező személy jövedelemének az ezen utóbbi tagállam által biztosított kedvezmények nélküli megadóztatását írja elő?

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/21

---

A Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia (Olaszország) által 2019. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — IC kontra Istituto Nazionale della Previdenza Sociale

(C-169/19. sz. ügy)

(2019/C 206/25)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Corte dei Conti — Sezione giurisdizionale per la regione Puglia

Az alapeljárás felei

Felperes: IC

Alperes: Istituto Nazionale della Previdenza Sociale

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 18. cikket és az EUMSZ 21. cikket, hogy azokkal ellentétes azzal, ha egy tagállami szabályozás a teljes jövedelmét az egyik tagállamban megszerző, egy másik tagállamban lakóhellyel, azonban e másik tagállam állampolgárságával nem rendelkező személy jövedelemének az ezen utóbbi tagállam által biztosított kedvezmények nélküli megadóztatását írja elő?

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/22

---

A Landgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2019. február 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — OI kontra Air Nostrum Lineas Aereas del Mediterraneo SA

(C-191/19. sz. ügy)

(2019/C 206/26)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Frankfurt am Main

Az alapeljárás felei

Felperes: OI

Alperes: Air Nostrum Lineas Aereas del Mediterraneo SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A repülőtéren utasfelvételre jelentkező, egy bizonyos légi járatra megerősített helyfoglalással rendelkező utasnak egy későbbi légi járatra akarata ellenére történő átirányítása a beszállásnak az utasok jogairól szóló rendelet (1) 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett visszautasítását jelenti-e, amennyiben továbbra is üzemeltetik azt a légi járatot, amelyre az utas megerősített helyfoglalása vonatkozik? |
| --- | --- |

1)

A repülőtéren utasfelvételre jelentkező, egy bizonyos légi járatra megerősített helyfoglalással rendelkező utasnak egy későbbi légi járatra akarata ellenére történő átirányítása a beszállásnak az utasok jogairól szóló rendelet (1) 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett visszautasítását jelenti-e, amennyiben továbbra is üzemeltetik azt a légi járatot, amelyre az utas megerősített helyfoglalása vonatkozik?

| 2) | Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Alkalmazandó-e analóg módon az utasok jogairól szóló rendelet 5. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontja szerinti rendelkezés az utasok jogairól szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett visszautasított beszállás eseteire? |
| --- | --- |

2)

Az 1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Alkalmazandó-e analóg módon az utasok jogairól szóló rendelet 5. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontja szerinti rendelkezés az utasok jogairól szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett visszautasított beszállás eseteire?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/22

---

A Landgericht Saarbrücken (Németország) által 2019. március 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — SM kontra Sparkasse Saarbrücken

(C-209/19. sz. ügy)

(2019/C 206/27)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Saarbrücken

Az alapeljárás felei

Felperes: SM

Alperes: Sparkasse Saarbrücken

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 10. cikke (2) bekezdésének p) pontját, hogy az „azon időszakra, amelyen belül az elállási jog gyakorolható”, vagy „az elállási jog gyakorlásának egyéb feltételeire” vonatkozó szükséges tájékoztatásnak az elállásra nyitva álló időszak megkezdődésének feltételeire is ki kell terjednie? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 10. cikke (2) bekezdésének p) pontját, hogy az „azon időszakra, amelyen belül az elállási jog gyakorolható”, vagy „az elállási jog gyakorlásának egyéb feltételeire” vonatkozó szükséges tájékoztatásnak az elállásra nyitva álló időszak megkezdődésének feltételeire is ki kell terjednie?

| 2. | Amennyiben az 1) kérdésre a válasz igenlő:
  Ellentétes e a 2008/48 irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontjával azon értelmezés, amely szerint az elállásra vonatkozó tájékoztatás „világos” és „egyértelmű”, ha e tájékoztatás az elállásra nyitva álló időszak kezdetét illetően nem sorolja fel teljeskörűen az említett időszak megkezdődéséhez kötelezően közlendő információkat, hanem e tekintetben egy nemzeti jogszabályi rendelkezésre — jelen esetben a Bürgerliches Gesetzbuch (polgári törvénykönyv, a továbbiakban: BGB) 492. §-a 2014. június 12-ig hatályos változatának (2) bekezdésére — hivatkozik, mely további nemzeti rendelkezésekre — jelen esetben az Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (a polgári törvénykönyv bevezető törvénye, a továbbiakban: EGBGB) 247. cikke 2014. június 12-ig hatályos változatának 3–13. §-ára — hivatkozik tovább, és a fogyasztónak ezért több különböző jogszabály számos rendelkezését el kell olvasnia ahhoz, hogy világossá váljon számára, hogy milyen információkat kell kötelezően közölni ahhoz, hogy kölcsönszerződése esetében megkezdődjön az elállásra nyitva álló időszak? |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az 1) kérdésre a válasz igenlő:

Ellentétes e a 2008/48 irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontjával azon értelmezés, amely szerint az elállásra vonatkozó tájékoztatás „világos” és „egyértelmű”, ha e tájékoztatás az elállásra nyitva álló időszak kezdetét illetően nem sorolja fel teljeskörűen az említett időszak megkezdődéséhez kötelezően közlendő információkat, hanem e tekintetben egy nemzeti jogszabályi rendelkezésre — jelen esetben a Bürgerliches Gesetzbuch (polgári törvénykönyv, a továbbiakban: BGB) 492. §-a 2014. június 12-ig hatályos változatának (2) bekezdésére — hivatkozik, mely további nemzeti rendelkezésekre — jelen esetben az Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (a polgári törvénykönyv bevezető törvénye, a továbbiakban: EGBGB) 247. cikke 2014. június 12-ig hatályos változatának 3–13. §-ára — hivatkozik tovább, és a fogyasztónak ezért több különböző jogszabály számos rendelkezését el kell olvasnia ahhoz, hogy világossá váljon számára, hogy milyen információkat kell kötelezően közölni ahhoz, hogy kölcsönszerződése esetében megkezdődjön az elállásra nyitva álló időszak?

| 3. | Amennyiben a b) kérdésre a válasz nemleges (és a nemzeti jogi előírásra való hivatkozással szemben nem merül fel alapvető kifogás):
  Ellentétes-e a 2008/48 irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontjával az olyan értelmezés, amely szerint az elállásra vonatkozó tájékoztatás „világos” és „egyértelmű”, ha a valamely nemzeti jogszabályi rendelkezésre — jelen esetben a BGB 492. §-a 2010. július 30-tól2014. június 12-ig hatályos változatának (2) bekezdésére — való hivatkozás és az e nemzeti jogszabályi rendelkezés általi– jelen esetben az EGBGB 247. cikke 2011. augusztus 4-től2014. június 12-ig hatályos változatának 3–13. §-ára való — továbbhivatkozás szükségszerűen azzal jár, hogy a fogyasztónak a rendelkezések puszta átolvasásán túlmenően jogi minősítést is el kell végeznie — például azt illetően, hogy a jelzáloggal biztosított szerződésekre és az azokkal kapcsolatban nyújtott áthidaló hitelre vonatkozó szokásos feltételek mellett kapta-e a hitelt, vagy kapcsolt szerződésekről van-e szó — ahhoz, hogy világossá váljon számára, hogy milyen információkat kell kötelezően közölni ahhoz, hogy kölcsönszerződése esetében megkezdődjön az elállásra nyitva álló időszak? |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a b) kérdésre a válasz nemleges (és a nemzeti jogi előírásra való hivatkozással szemben nem merül fel alapvető kifogás):

Ellentétes-e a 2008/48 irányelv 10. cikke (2) bekezdésének p) pontjával az olyan értelmezés, amely szerint az elállásra vonatkozó tájékoztatás „világos” és „egyértelmű”, ha a valamely nemzeti jogszabályi rendelkezésre — jelen esetben a BGB 492. §-a 2010. július 30-tól2014. június 12-ig hatályos változatának (2) bekezdésére — való hivatkozás és az e nemzeti jogszabályi rendelkezés általi– jelen esetben az EGBGB 247. cikke 2011. augusztus 4-től2014. június 12-ig hatályos változatának 3–13. §-ára való — továbbhivatkozás szükségszerűen azzal jár, hogy a fogyasztónak a rendelkezések puszta átolvasásán túlmenően jogi minősítést is el kell végeznie — például azt illetően, hogy a jelzáloggal biztosított szerződésekre és az azokkal kapcsolatban nyújtott áthidaló hitelre vonatkozó szokásos feltételek mellett kapta-e a hitelt, vagy kapcsolt szerződésekről van-e szó — ahhoz, hogy világossá váljon számára, hogy milyen információkat kell kötelezően közölni ahhoz, hogy kölcsönszerződése esetében megkezdődjön az elállásra nyitva álló időszak?

---

(1)  HL 2008. L 133., 66. o.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/24

---

A Verwaltungsgericht Berlin (Németország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — WQ kontra Land Berlin

(C-216/19. sz. ügy)

(2019/C 206/28)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Berlin

Az alapeljárás felei

Felperes: WQ

Alperes: Land Berlin

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Valamely támogatható hektárterület tulajdonosának rendelkezésére áll-e ezen hektárterület az 1307/2013 rendelet (1) 24. cikke (2) bekezdésének első mondata értelmében, ha harmadik személyt nem illet meg a támogatható hektárterületre vonatkozó — különösen a tulajdonostól származtatott — használati jog, vagy a terület harmadik személy rendelkezésére áll vagy nem áll senkinek rendelkezésére, ha azt a harmadik személy használati jog nélkül ténylegesen mezőgazdasági célra használja? |
| --- | --- |

1)

Valamely támogatható hektárterület tulajdonosának rendelkezésére áll-e ezen hektárterület az 1307/2013 rendelet (1) 24. cikke (2) bekezdésének első mondata értelmében, ha harmadik személyt nem illet meg a támogatható hektárterületre vonatkozó — különösen a tulajdonostól származtatott — használati jog, vagy a terület harmadik személy rendelkezésére áll vagy nem áll senkinek rendelkezésére, ha azt a harmadik személy használati jog nélkül ténylegesen mezőgazdasági célra használja?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az 1307/2013 rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő „bármely olyan földterület, amely támogatásra jogosított 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet (2) III. címe, illetve IVA. címe szerinti egységes támogatási rendszer, illetve egységes területalapú támogatási rendszer keretében” megfogalmazást, hogy a földterületnek 2008-ban teljesítenie kellett azokat a feltételeket, amelyeket az 1782/2003/EK rendelet III. címe, illetve IVA. címe megkövetelt a támogatási jogosultsághoz az egységes támogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az 1307/2013 rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő „bármely olyan földterület, amely támogatásra jogosított 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet (2) III. címe, illetve IVA. címe szerinti egységes támogatási rendszer, illetve egységes területalapú támogatási rendszer keretében” megfogalmazást, hogy a földterületnek 2008-ban teljesítenie kellett azokat a feltételeket, amelyeket az 1782/2003/EK rendelet III. címe, illetve IVA. címe megkövetelt a támogatási jogosultsághoz az egységes támogatási rendszer vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében?

| 3) | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az 1307/2013 rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő „bármely olyan földterület, amely támogatásra jogosított 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet III. címe, illetve IVA. címe szerinti egységes támogatási rendszer, illetve egységes területalapú támogatási rendszer keretében” megfogalmazást, hogy az 1257/1999/EK rendelet (3) 31. cikke szerint erdősített területnek az 1307/2013/[EU] rendelet 32. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében vett támogatható hektárkénti minősítéséhez az szükséges, hogy a területtel az 1782/2003/EK rendelet 44. cikkének (1) bekezdése vagy 54. cikkének (1) bekezdése értelmében vett területpihentetési vagy más támogatás iránti jogosultságot használtak fel? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az 1307/2013 rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő „bármely olyan földterület, amely támogatásra jogosított 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet III. címe, illetve IVA. címe szerinti egységes támogatási rendszer, illetve egységes területalapú támogatási rendszer keretében” megfogalmazást, hogy az 1257/1999/EK rendelet (3) 31. cikke szerint erdősített területnek az 1307/2013/[EU] rendelet 32. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében vett támogatható hektárkénti minősítéséhez az szükséges, hogy a területtel az 1782/2003/EK rendelet 44. cikkének (1) bekezdése vagy 54. cikkének (1) bekezdése értelmében vett területpihentetési vagy más támogatás iránti jogosultságot használtak fel?

| 4) | A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az 1307/2013 rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő „bármely olyan földterület, amely támogatásra jogosított 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet III. címe, illetve IVA. címe szerinti egységes támogatási rendszer, illetve egységes területalapú támogatási rendszer keretében” megfogalmazást, hogy az 1257/1999/EK rendelet 31. cikke szerint erdősített területnek az 1307/2013/[EU] rendelet 32. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében vett támogatható hektárkénti minősítéséhez az szükséges, hogy a mezőgazdasági termelő 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet 22. cikkének (1) bekezdése és/vagy 34. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmet terjesztett elő, és a III. cím vagy a IVA. cím szerinti közvetlen kifizetés feltételeit teljesítette? |
| --- | --- |

4)

A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni az 1307/2013 rendelet 32. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő „bármely olyan földterület, amely támogatásra jogosított 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet III. címe, illetve IVA. címe szerinti egységes támogatási rendszer, illetve egységes területalapú támogatási rendszer keretében” megfogalmazást, hogy az 1257/1999/EK rendelet 31. cikke szerint erdősített területnek az 1307/2013/[EU] rendelet 32. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében vett támogatható hektárkénti minősítéséhez az szükséges, hogy a mezőgazdasági termelő 2008-ban az 1782/2003/EK rendelet 22. cikkének (1) bekezdése és/vagy 34. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelmet terjesztett elő, és a III. cím vagy a IVA. cím szerinti közvetlen kifizetés feltételeit teljesítette?

---

(1)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 608. o.).

(2)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 269. o.).

(3)  Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, egyes rendeletek módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 160., 80. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 391. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/25

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Olaszország) által 2019. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura kontra Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale Anticorruzione (ANAC)

(C-219/19. sz. ügy)

(2019/C 206/29)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Parsec Fondazione Parco delle Scienze e della Cultura

Alperesek: Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, Autorità nazionale Anticorruzione (ANAC)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e a 2014/24/EU irányelv (1) (14) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 19. cikkének (1) bekezdésével és 80. cikkének (2) bekezdésével a Decreto Legislativo n. 50 del 18 aprile 2016 (a 2016. április 18-i 50. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet) — amely rendelet által ültette át Olaszország a saját jogrendjébe a 2014/23/EU, (2) a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvet (3) — 46. cikkéhez hasonló olyan rendelkezés, amely kizárólag az abban megjelölt jogi formákban létrejött gazdasági szereplők számára teszi lehetővé, hogy részt vegyenek az „építészeti és mérnöki szolgáltatások” odaítélésére irányuló pályázati eljárásokban, ami azzal a következménnyel jár, hogy az említett pályázati eljárásokban való részvételből kizárja azokat a gazdasági szereplőket, amelyek más jogi formában nyújtják a szóban forgó szolgáltatásokat?

---

(1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.)

(2)  A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 91., 1. o.)

(3)  A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 243. o.)

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/25

---

A Verwaltungsgericht Hannover (Németország) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EZ kontra Bundesrepublik Deutschland

(C-238/19. sz. ügy)

(2019/C 206/30)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Hannover

Az alapeljárás felei

Felperes: EZ

Alperes: Bundesrepublik Deutschland

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2011/95/EU irányelv (1) 9. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy a „konfliktushelyzetben történő katonai szolgálatmegtagadás” nem követeli meg, hogy az érintett személy formális megtagadási eljárásban tagadja meg a katonai szolgálatot, ha a származási ország joga nem rendelkezik a katonai szolgálat megtagadásához való jogról? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2011/95/EU irányelv (1) 9. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy a „konfliktushelyzetben történő katonai szolgálatmegtagadás” nem követeli meg, hogy az érintett személy formális megtagadási eljárásban tagadja meg a katonai szolgálatot, ha a származási ország joga nem rendelkezik a katonai szolgálat megtagadásához való jogról?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Védelemben részesíti-e a 2011/95/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja a „konfliktushelyzetben történő katonai szolgálatmegtagadással” azokat a személyeket is, akik a katonai szolgálat alóli felmentés lejárta után nem állnak a származási ország katonai közigazgatásának rendelkezésére, és meneküléssel kivonják magukat a kényszerbehívás alól? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Védelemben részesíti-e a 2011/95/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja a „konfliktushelyzetben történő katonai szolgálatmegtagadással” azokat a személyeket is, akik a katonai szolgálat alóli felmentés lejárta után nem állnak a származási ország katonai közigazgatásának rendelkezésére, és meneküléssel kivonják magukat a kényszerbehívás alól?

| 3. | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Úgy kell-e értelmezni a 2011/95/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy az olyan hadköteles személy számára, aki a jövőbeli katonai bevetési területét nem ismeri, a katonai szolgálat teljesítése pusztán azért „járna [közvetlenül vagy közvetve] bűncselekmény vagy a 12. cikk (2) bekezdése szerinti kizáró okok hatálya alá tartozó valamely cselekmény elkövetésével”, mivel a származási országának fegyveres erői hadköteles személyek bevetésével ismételten és rendszeresen követnek el ilyen bűncselekményeket vagy cselekményeket? |
| --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Úgy kell-e értelmezni a 2011/95/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontját, hogy az olyan hadköteles személy számára, aki a jövőbeli katonai bevetési területét nem ismeri, a katonai szolgálat teljesítése pusztán azért „járna [közvetlenül vagy közvetve] bűncselekmény vagy a 12. cikk (2) bekezdése szerinti kizáró okok hatálya alá tartozó valamely cselekmény elkövetésével”, mivel a származási országának fegyveres erői hadköteles személyek bevetésével ismételten és rendszeresen követnek el ilyen bűncselekményeket vagy cselekményeket?

| 4. | Úgy kell-e értelmezni a 2011/95/EU irányelv 9. cikkének (3) bekezdését, hogy a 2011/95/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti üldöztetés esetén is — a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének d) pontjával összhangban — összefüggésnek kell lennie a 2011/95/EU irányelv 10. cikkében említett okok, valamint a 2011/95/EU irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében üldöztetésnek minősített cselekmények, illetve az ilyen cselekményekkel szembeni védelem hiánya között? |
| --- | --- |

4.

Úgy kell-e értelmezni a 2011/95/EU irányelv 9. cikkének (3) bekezdését, hogy a 2011/95/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti üldöztetés esetén is — a 2011/95/EU irányelv 2. cikkének d) pontjával összhangban — összefüggésnek kell lennie a 2011/95/EU irányelv 10. cikkében említett okok, valamint a 2011/95/EU irányelv 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében üldöztetésnek minősített cselekmények, illetve az ilyen cselekményekkel szembeni védelem hiánya között?

| 5. | A negyedik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a 2011/95/EU irányelv 9. cikkének a 2. cikke d) pontjával összefüggésben értelmezett (3) bekezdése értelmében vett azon összefüggés, amely a katonai szolgálatmegtagadás miatti büntetőeljárás vagy büntetés formájában történő üldöztetés és az üldöztetési ok között áll fenn, már akkor adott, ha a büntetőeljárás vagy a büntetés a megtagadáshoz kapcsolódik? |
| --- | --- |

5.

A negyedik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a 2011/95/EU irányelv 9. cikkének a 2. cikke d) pontjával összefüggésben értelmezett (3) bekezdése értelmében vett azon összefüggés, amely a katonai szolgálatmegtagadás miatti büntetőeljárás vagy büntetés formájában történő üldöztetés és az üldöztetési ok között áll fenn, már akkor adott, ha a büntetőeljárás vagy a büntetés a megtagadáshoz kapcsolódik?

---

(1)  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 337., 9. o.; helyesbítések: HL 2017. L 167., 58. o.; HL 2019. L 19., 20. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/27

---

A Tribunalul București (Románia) által 2019. március 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — CHEP Equipment Pooling NV kontra Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Serviciul Soluționare Contestații, Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Administrația Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenți

(C-242/19. sz. ügy)

(2019/C 206/31)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul București

Az alapeljárás felei

Felperes: CHEP Equipment Pooling NV

Alperesek: Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Serviciul Soluționare Contestații, Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București — Administrația Fiscală pentru Contribuabili Nerezidenți

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Raklapoknak egy tagállamból valamely más tagállamba abból a célból történő fuvarozása, hogy azokat ez utóbbi tagállamban valamely, Romániában letelepedett és Romániában héanyilvántartásba vett adóalany részére később bérbeadják, a [2006/112/EK] irányelv (1) 17. cikkének (2) bekezdése értelmében vett nem továbbításnak minősül-e? |
| --- | --- |

1)

Raklapoknak egy tagállamból valamely más tagállamba abból a célból történő fuvarozása, hogy azokat ez utóbbi tagállamban valamely, Romániában letelepedett és Romániában héanyilvántartásba vett adóalany részére később bérbeadják, a [2006/112/EK] irányelv (1) 17. cikkének (2) bekezdése értelmében vett nem továbbításnak minősül-e?

| 2) | Az első kérdésre adott választól függetlenül, abban az esetben is a 2008/9/EK irányelv (2) 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett adóalanynak minősül-e a 2006/112/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének értelmében vett olyan adóalany, amely nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállam területén telepedett le, ha a szóban forgó adóalany a visszatérítés helye szerinti tagállamban szerepel a héanyilvántartásban vagy ott köteles lenne a héanyilvántartásban szerepelni? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott választól függetlenül, abban az esetben is a 2008/9/EK irányelv (2) 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett adóalanynak minősül-e a 2006/112/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésének értelmében vett olyan adóalany, amely nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállam területén telepedett le, ha a szóban forgó adóalany a visszatérítés helye szerinti tagállamban szerepel a héanyilvántartásban vagy ott köteles lenne a héanyilvántartásban szerepelni?

| 3) | A 2009/8/EK irányelv rendelkezéseinek fényében az a feltétel, hogy az adóalany a visszatérítés helye szerinti tagállamban ne szerepeljen a héanyilvántartásban, a 2008/9/EK irányelv 3. cikkében előírt feltételekhez viszonyítva további feltételt jelent-e a tekintetben, hogy a jelen ügyben vizsgálthoz hasonló tényállás esetén részesülhessen a visszatérítéshez való jogban az az adóalany, amely nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem másik tagállamban telepedett le? |
| --- | --- |

3)

A 2009/8/EK irányelv rendelkezéseinek fényében az a feltétel, hogy az adóalany a visszatérítés helye szerinti tagállamban ne szerepeljen a héanyilvántartásban, a 2008/9/EK irányelv 3. cikkében előírt feltételekhez viszonyítva további feltételt jelent-e a tekintetben, hogy a jelen ügyben vizsgálthoz hasonló tényállás esetén részesülhessen a visszatérítéshez való jogban az az adóalany, amely nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem másik tagállamban telepedett le?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 2008/9/EK irányelv 3. cikkét, hogy azzal ellentétes a nemzeti hatóság azon gyakorlata, hogy az egy, kizárólag a nemzeti szabályozásban előírt feltétel teljesítésének elmaradására hivatkozással tagadja meg a héa visszatérítését? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 2008/9/EK irányelv 3. cikkét, hogy azzal ellentétes a nemzeti hatóság azon gyakorlata, hogy az egy, kizárólag a nemzeti szabályozásban előírt feltétel teljesítésének elmaradására hivatkozással tagadja meg a héa visszatérítését?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.)

(2)  A nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/9/EK tanácsi irányelv (HL 2008. L 44., 23. o.)

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/28

---

A Tribunalul București (Románia) által 2019. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — JE kontra KF

(C-249/19. sz. ügy)

(2019/C 206/32)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul București

Az alapeljárás felei

Felperes: JE

Alperes: KF

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az 1259/2010 rendelet (1) 10. cikke rendelkezéseinek — amelyek szerint „[a]mennyiben az 5. vagy a 8. cikk szerint alkalmazandó jog nem rendelkezik a házasság felbontásáról, vagy az egyik házastársnak neme miatt nem biztosít azonos jogokat a házasság felbontásához vagy a különváláshoz, az eljáró bíróság országa szerinti jogot kell alkalmazni” — értelmezése tárgyában előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjeszt az Európai Unió Bírósága elé annak tisztázása céljából, hogy a „8. cikk szerint alkalmazandó jog nem rendelkezik a házasság felbontásáról” kifejezést:

| — | megszorítóan, szó szerint kell-e értelmezni, vagyis az kizárólag arra az esetre vonatkozik, ha az alkalmazandó jog a házasság felbontásáról egyáltalán nem rendelkezik, vagy azt kiterjesztően, vagyis úgy kell értelmezni, hogy az vonatkozik arra az esetre is, ha az alkalmazandó külföldi jog lehetővé teszi a házasság felbontását, de csak rendkívül korlátozott feltételek között, amely feltételekből következően a házasság felbontását kötelezően a különválás megállapítása iránti olyan eljárásnak kell megelőznie, amely eljárás vonatkozásában az eljáró bíróság országa szerinti jog nem tartalmaz egyenértékű eljárásjogi rendelkezéseket? |
| --- | --- |

—

megszorítóan, szó szerint kell-e értelmezni, vagyis az kizárólag arra az esetre vonatkozik, ha az alkalmazandó jog a házasság felbontásáról egyáltalán nem rendelkezik, vagy azt kiterjesztően, vagyis úgy kell értelmezni, hogy az vonatkozik arra az esetre is, ha az alkalmazandó külföldi jog lehetővé teszi a házasság felbontását, de csak rendkívül korlátozott feltételek között, amely feltételekből következően a házasság felbontását kötelezően a különválás megállapítása iránti olyan eljárásnak kell megelőznie, amely eljárás vonatkozásában az eljáró bíróság országa szerinti jog nem tartalmaz egyenértékű eljárásjogi rendelkezéseket?

---

(1)  A házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló, 2010. december 20-i 1259/2010/EU tanácsi rendelet (HL 2010. L 343., 10. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/28

---

A Tribunal da Relação de Guimarães (Portugália) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MH, NI kontra OJ, Novo Banco SA

(C-253/19. sz. ügy)

(2019/C 206/33)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação de Guimarães

Az alapeljárás felei

Felperesek: MH, NI

Alperesek: OJ, Novo Banco SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) értelmében azon tagállam bíróságai rendelkeznek-e joghatósággal valamely állampolgárral szembeni fizetésképtelenségi főeljárás megindítására, amelyben annak egyetlen ingatlanvagyona található, még akkor is, ha mind az ő, mind a háztartásának a szokásos tartózkodási helye azon másik tagállamban van, amelyben munkavállalóként dolgozik?

---

(1)  A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2015. L 141., 19. o.; helyesbítés: HL 2016. L 349., 40. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/29

---

A High Court (Írország) által 2019. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Friends of the Irish Environment Limited kontra An Bord Pleanála

(C-254/19. sz. ügy)

(2019/C 206/34)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court (Írország)

Az alapeljárás felei

Felperes: Friends of the Irish Environment Limited

Alperes: An Bord Pleanála

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A területfejlesztési engedély időtartamának meghosszabbításáról hozott határozat a projekt jóváhagyásának minősül-e, amely miatt alkalmazandó a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) 6. cikkének (3) bekezdése? |
| --- | --- |

1)

A területfejlesztési engedély időtartamának meghosszabbításáról hozott határozat a projekt jóváhagyásának minősül-e, amely miatt alkalmazandó a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: élőhelyvédelmi irányelv) 6. cikkének (3) bekezdése?

| 2) | A fenti 1) kérdésre adandó választ befolyásolja-e bármelyik alábbi megfontolás?






  a) | A területfejlesztési engedélyt (amelynek időtartamát meg kívánják hosszabbítani) olyan nemzeti jogi rendelkezés alapján adták meg, amely nem megfelelően hajtotta végre az élőhelyvédelmi irányelvben foglaltakat, mivel a jogszabályok helytelenül egy tekintet alá vették az élőhelyvédelmi irányelv szerinti megfelelő vizsgálatot és a KHV irányelv (2011/92/EU irányelv (2)) szerinti környezeti hatásvizsgálatot. |
| --- | --- | --- |

2)

A fenti 1) kérdésre adandó választ befolyásolja-e bármelyik alábbi megfontolás?

a)

A területfejlesztési engedélyt (amelynek időtartamát meg kívánják hosszabbítani) olyan nemzeti jogi rendelkezés alapján adták meg, amely nem megfelelően hajtotta végre az élőhelyvédelmi irányelvben foglaltakat, mivel a jogszabályok helytelenül egy tekintet alá vették az élőhelyvédelmi irányelv szerinti megfelelő vizsgálatot és a KHV irányelv (2011/92/EU irányelv (2)) szerinti környezeti hatásvizsgálatot.

| b) | Az eredetileg megadott területfejlesztési engedély nem tartalmazza, hogy az engedély iránti kérelmet az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének 1. szakasza vagy 2. szakasza szerint bírálták el, valamint nem tartalmaz „teljes, pontos és végleges megállapításokat és következtetéseket, amelyek minden észszerű tudományos kételyt eloszlatnak az érintett [területen] tervezett munkálatok hatásait illetően”, a C-404/09. sz., Bizottság kontra Spanyolország ügyben (3) előírtak szerint. |
| --- | --- |

b)

Az eredetileg megadott területfejlesztési engedély nem tartalmazza, hogy az engedély iránti kérelmet az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének 1. szakasza vagy 2. szakasza szerint bírálták el, valamint nem tartalmaz „teljes, pontos és végleges megállapításokat és következtetéseket, amelyek minden észszerű tudományos kételyt eloszlatnak az érintett [területen] tervezett munkálatok hatásait illetően”, a C-404/09. sz., Bizottság kontra Spanyolország ügyben (3) előírtak szerint.

| c) | A területfejlesztési engedély eredeti időtartama lejárt, és ennek eredményeképpen az engedély az egész projekt tekintetében hatályát vesztette. A területfejlesztési engedély alapján mindaddig nem lehet építési munkát végezni, amíg az esetleges meghosszabbításáról nem döntenek. |
| --- | --- |

c)

A területfejlesztési engedély eredeti időtartama lejárt, és ennek eredményeképpen az engedély az egész projekt tekintetében hatályát vesztette. A területfejlesztési engedély alapján mindaddig nem lehet építési munkát végezni, amíg az esetleges meghosszabbításáról nem döntenek.

| d) | A területfejlesztési engedély alapján egyáltalán nem végeztek építési munkát. |
| --- | --- |

d)

A területfejlesztési engedély alapján egyáltalán nem végeztek építési munkát.

| 3) | Amennyiben az 1) kérdésre igenlő válasz adandó, milyen megfontolásokat kell az illetékes hatóságnak figyelembe vennie az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálat 1. szakasza során? Az illetékes hatóságnak például figyelembe kell-e vennie bármelyik vagy az összes alábbi megfontolást: i. vannak-e a javasolt munkákat és használatot érintő változások; ii. történt-e változás a környezeti szabályozási háttérben, vagyis a területfejlesztési engedély megadásáról szóló határozat meghozatalát követően az európai területek kijelölését illetően; iii. történtek-e jelentőséggel bíró változások a tudományos ismeretek terén, például elérhetők-e naprakészebb felmérések az európai területek minősített érdekeit illetően? Vagy, az illetékes hatóságnak a teljes projekt környezeti hatásait értékelnie kell? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben az 1) kérdésre igenlő válasz adandó, milyen megfontolásokat kell az illetékes hatóságnak figyelembe vennie az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálat 1. szakasza során? Az illetékes hatóságnak például figyelembe kell-e vennie bármelyik vagy az összes alábbi megfontolást: i. vannak-e a javasolt munkákat és használatot érintő változások; ii. történt-e változás a környezeti szabályozási háttérben, vagyis a területfejlesztési engedély megadásáról szóló határozat meghozatalát követően az európai területek kijelölését illetően; iii. történtek-e jelentőséggel bíró változások a tudományos ismeretek terén, például elérhetők-e naprakészebb felmérések az európai területek minősített érdekeit illetően? Vagy, az illetékes hatóságnak a teljes projekt környezeti hatásait értékelnie kell?

| 4) | Kell-e bármilyen különbséget tenni i. az olyan területfejlesztési engedély között, amely valamely tevékenység időtartamára vonatkozóan határidőt állapít meg (üzemelési szakasz), és ii. az olyan területfejlesztési engedély között, amely csak arra az időtartamra vonatkozóan állapít meg határidőt, amely alatt építési munkákra sor kerülhet (építési szakasz), ugyanakkor — feltéve, hogy az építési munkákat befejezik a szóban forgó határidőn belül — a tevékenység vagy üzemelés tekintetében nem szab határidőt? |
| --- | --- |

4)

Kell-e bármilyen különbséget tenni i. az olyan területfejlesztési engedély között, amely valamely tevékenység időtartamára vonatkozóan határidőt állapít meg (üzemelési szakasz), és ii. az olyan területfejlesztési engedély között, amely csak arra az időtartamra vonatkozóan állapít meg határidőt, amely alatt építési munkákra sor kerülhet (építési szakasz), ugyanakkor — feltéve, hogy az építési munkákat befejezik a szóban forgó határidőn belül — a tevékenység vagy üzemelés tekintetében nem szab határidőt?

| 5) | A nemzeti bíróság azon kötelezettsége, hogy a jogszabályokat, amennyire lehetséges, az élőhelyvédelmi irányelv és az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban értelmezze, milyen mértékben függ — amennyiben függ egyáltalán — attól a követelménytől, hogy a jogvitában részes felek ezekre az értelmezési kérdésekre kifejezetten hivatkoztak? Még pontosabban, ha a nemzeti jog két döntéshozatali folyamatról rendelkezik, amelyek közül csak az egyik biztosítja az élőhelyvédelmi irányelvnek való megfelelést, a nemzeti bíróság köteles-e oly módon értelmezni a nemzeti jogszabályokat, hogy kizárólag az összhangban álló döntéshozatali folyamatra lehet hivatkozni, függetlenül attól, hogy az előtte folyó eljárásban részt vevő felek erre a pontos értelmezésre konkrétan nem hivatkoztak? |
| --- | --- |

5)

A nemzeti bíróság azon kötelezettsége, hogy a jogszabályokat, amennyire lehetséges, az élőhelyvédelmi irányelv és az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban értelmezze, milyen mértékben függ — amennyiben függ egyáltalán — attól a követelménytől, hogy a jogvitában részes felek ezekre az értelmezési kérdésekre kifejezetten hivatkoztak? Még pontosabban, ha a nemzeti jog két döntéshozatali folyamatról rendelkezik, amelyek közül csak az egyik biztosítja az élőhelyvédelmi irányelvnek való megfelelést, a nemzeti bíróság köteles-e oly módon értelmezni a nemzeti jogszabályokat, hogy kizárólag az összhangban álló döntéshozatali folyamatra lehet hivatkozni, függetlenül attól, hogy az előtte folyó eljárásban részt vevő felek erre a pontos értelmezésre konkrétan nem hivatkoztak?

| 6) | Amennyiben a fenti 2) (a) kérdésre adandó válasz alapján vizsgálni szükséges, hogy a területfejlesztési engedélyt (amelynek időtartamát meg kívánják hosszabbítani) a nemzeti jog olyan rendelkezése alapján adták-e meg, amely az élőhelyvédelmi irányelvet nem megfelelően hajtotta végre, a nemzeti bíróság köteles-e mellőzni az olyan nemzeti eljárásjogi szabály alkalmazását, amely kizárja, hogy a kifogást emelő személy megkérdőjelezze egy korábbi (lejárt) területfejlesztési engedély érvényességét egy engedély iránti későbbi kérelemmel összefüggésben? Ellentétes-e egy ilyen nemzeti eljárásjogi szabály a C-348/15. sz. Stadt Wiener ügyben (4) a közelmúltban újból megállapított jogorvoslati kötelezettséggel? |
| --- | --- |

6)

Amennyiben a fenti 2) (a) kérdésre adandó válasz alapján vizsgálni szükséges, hogy a területfejlesztési engedélyt (amelynek időtartamát meg kívánják hosszabbítani) a nemzeti jog olyan rendelkezése alapján adták-e meg, amely az élőhelyvédelmi irányelvet nem megfelelően hajtotta végre, a nemzeti bíróság köteles-e mellőzni az olyan nemzeti eljárásjogi szabály alkalmazását, amely kizárja, hogy a kifogást emelő személy megkérdőjelezze egy korábbi (lejárt) területfejlesztési engedély érvényességét egy engedély iránti későbbi kérelemmel összefüggésben? Ellentétes-e egy ilyen nemzeti eljárásjogi szabály a C-348/15. sz. Stadt Wiener ügyben (4) a közelmúltban újból megállapított jogorvoslati kötelezettséggel?

---

(1)  HL 1992. L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.

(2)  Az egyes köz és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012, L 26, 1. o.).

(3)  EU:C:2011:768

(4)  EU:C:2016:882.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/30

---

Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság) által 2019. március 26 án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra OA

(C-255/19. sz. ügy)

(2019/C 206/35)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London

Az alapeljárás felei

Felperes: Secretary of State for the Home Department

Alperes: OA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Állami védelemként kell-e értelmezni [a 2004/83/EK irányelv, a továbbiakban: elismerésről szóló irányelv] (1) 11. cikke (1) bekezdésének e) pontja és 2. cikkének e) pontja értelmében vett „állampolgárság szerinti ország védelmét”? |
| --- | --- |

1.

Állami védelemként kell-e értelmezni [a 2004/83/EK irányelv, a továbbiakban: elismerésről szóló irányelv] (1) 11. cikke (1) bekezdésének e) pontja és 2. cikkének e) pontja értelmében vett „állampolgárság szerinti ország védelmét”?

| 2. | Annak eldöntése során, hogy az [elismerésről szóló irányelv] 2. cikk[ének] e) pontja értelmében vett üldöztetéstől való megalapozott félelem fennáll-e, és hogy [az elismerésről szóló irányelv] 7. cikk[e] értelmében elérhető-e védelem ilyen üldöztetéssel szemben, mindkét kérdésre a „védelmi tesztet” vagy „védelmi vizsgálatot” kell-e alkalmazni, és ha igen, mindkét esetben ugyanazon kritériumok irányadók-e? |
| --- | --- |

2.

Annak eldöntése során, hogy az [elismerésről szóló irányelv] 2. cikk[ének] e) pontja értelmében vett üldöztetéstől való megalapozott félelem fennáll-e, és hogy [az elismerésről szóló irányelv] 7. cikk[e] értelmében elérhető-e védelem ilyen üldöztetéssel szemben, mindkét kérdésre a „védelmi tesztet” vagy „védelmi vizsgálatot” kell-e alkalmazni, és ha igen, mindkét esetben ugyanazon kritériumok irányadók-e?

| 3. | A 7. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti, nem állami szereplők által nyújtott védelem alkalmazhatóságától eltekintve, amennyiben az (1) kérdésre igenlő választ kell adni, a védelem hatékonyságát vagy elérhetőségét kizárólag az állami szereplők védelmi intézkedései/funkciói alapján kell-e értékelni, vagy figyelembe lehet venni a magánszereplők (civil társadalmi szereplők), például a családok és/vagy klánok védelmi intézkedéseit/funkcióit is? |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti, nem állami szereplők által nyújtott védelem alkalmazhatóságától eltekintve, amennyiben az (1) kérdésre igenlő választ kell adni, a védelem hatékonyságát vagy elérhetőségét kizárólag az állami szereplők védelmi intézkedései/funkciói alapján kell-e értékelni, vagy figyelembe lehet venni a magánszereplők (civil társadalmi szereplők), például a családok és/vagy klánok védelmi intézkedéseit/funkcióit is?

| 4. | Megegyeznek-e a 7. cikkel összefüggésben alkalmazandó kritériumokkal a 11. cikk (1) bekezdésének e) pontjával összefüggésben a megszűnés értékeléséhez elvégzett „védelmi vizsgálatra” vonatkozó kritériumok (amint azt a (2) és a (3) kérdések feltételezik)? |
| --- | --- |

4.

Megegyeznek-e a 7. cikkel összefüggésben alkalmazandó kritériumokkal a 11. cikk (1) bekezdésének e) pontjával összefüggésben a megszűnés értékeléséhez elvégzett „védelmi vizsgálatra” vonatkozó kritériumok (amint azt a (2) és a (3) kérdések feltételezik)?

---

(1)  A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről [helyesen: feltételeire] és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (HL 2004. L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.)

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/31

---

2019. március 26-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Írország

(C-257/19. sz. ügy)

(2019/C 206/36)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: S. L. Kalėda, N. Yerrell meghatalmazottak)

Alperes: Írország

Kereseti kérelmek

| — | állapítsa meg, hogy Írország — azzal, hogy nem írt elő olyan vizsgálati szervet, amely szervezetileg, valamint jogi struktúrája és döntéshozatala tekintetében független minden olyan féltől, amelyek érdekeit feladata elvégzése sértheti — nem teljesítette a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK Európai Parlamenti és Tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy Írország — azzal, hogy nem írt elő olyan vizsgálati szervet, amely szervezetileg, valamint jogi struktúrája és döntéshozatala tekintetében független minden olyan féltől, amelyek érdekeit feladata elvégzése sértheti — nem teljesítette a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK Európai Parlamenti és Tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | Írországot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Írországot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2009/18/EK irányelv 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a tengeri balesetek biztonsági vizsgálatával független, állandó vizsgálati szervet bízzanak meg. A biztonsági vizsgálat pártatlan módon történő lefolytatása érdekében a 8. cikk (1) bekezdése megköveteli, hogy a vizsgálati szerv szervezetileg, valamint jogi struktúrája és döntéshozatala tekintetében független legyen minden olyan féltől, amelyek érdekeit feladata elvégzése sértheti.

A Bizottság úgy véli, hogy az Írország által létrehozott Marine Casualty Investigation Board azért nem felel meg ennek a követelménynek, mert öt tagja közül kettő az ír lobogó alatt közlekedő hajók tengeri biztonságával és az ír vizek biztonsági vizsgálatával kapcsolatban általános szabályozási és végrehajtási feladatkörökkel is rendelkezik.

---

(1)  HL 2009. L 131., 114. o.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/32

---

A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2019. március 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — T-Systems Magyarország Zrt. és társai kontra Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság és társai

(C-263/19. sz. ügy)

(2019/C 206/37)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperesek: T-Systems Magyarország Zrt., BKK Budapesti Közlekedési Központ Zrt., Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság

Alperesek: Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság, BKK Budapesti Közlekedési Központ Zrt., T-Systems Magyarország Zrt.

Beavatkozó fél: Közbeszerzési Hatóság Elnöke

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésével és 47. cikkével, a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (10), (29), (107), (109) és (111) preambulumbekezdése, 1. cikke (2) bekezdésének, 72. cikkének rendelkezéseivel az olyan nemzeti jogszabály(hely) vagy e jogszabály(hely) olyan értelmezési és alkalmazási gyakorlata, mely a szerződésmódosításra vonatkozó szabályok feltételezett megsértésével elkövetett közbeszerzés jogtalan mellőzése, valamint a szerződésmódosításra vonatkozó rendelkezések megsértése miatt az ajánlatkérő mellett a vele szerződést kötő ajánlattevő terhére is jogsértést állapít meg a szerződő felek között létrejött kötelmi jogviszonyra tekintettel azon az alapon, hogy a szerződések jogsértő módosításához a felek együttes magatartása szükséges? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésével és 47. cikkével, a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (10), (29), (107), (109) és (111) preambulumbekezdése, 1. cikke (2) bekezdésének, 72. cikkének rendelkezéseivel az olyan nemzeti jogszabály(hely) vagy e jogszabály(hely) olyan értelmezési és alkalmazási gyakorlata, mely a szerződésmódosításra vonatkozó szabályok feltételezett megsértésével elkövetett közbeszerzés jogtalan mellőzése, valamint a szerződésmódosításra vonatkozó rendelkezések megsértése miatt az ajánlatkérő mellett a vele szerződést kötő ajánlattevő terhére is jogsértést állapít meg a szerződő felek között létrejött kötelmi jogviszonyra tekintettel azon az alapon, hogy a szerződések jogsértő módosításához a felek együttes magatartása szükséges?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén, ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésére és 47. cikkére, a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), (29), (107), (109) és (111) preambulumbekezdésének, 1. cikke (2) bekezdésének, 72. cikkének rendelkezéseire figyelemmel a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló 2007. december 11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (19), (20), (21) preambulumbekezdésével és az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (3), valamint a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv (4) azonos tartalmú 2e. cikkének (2) bekezdésével az olyan nemzeti jogszabály(hely) vagy e jogszabály(hely) olyan értelmezési és alkalmazási gyakorlata, amely lehetővé teszi a közbeszerzés jogtalan mellőzése, valamint a szerződésmódosításra vonatkozó rendelkezések megsértése miatt az ajánlatkérővel szerződést kötő ajánlattevővel szemben is — a szerződés időbeli hatályának a lerövidítését ide nem értve — szankció (bírság) alkalmazását? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén, ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (1) bekezdésére és 47. cikkére, a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10), (29), (107), (109) és (111) preambulumbekezdésének, 1. cikke (2) bekezdésének, 72. cikkének rendelkezéseire figyelemmel a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló 2007. december 11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (19), (20), (21) preambulumbekezdésével és az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (3), valamint a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv (4) azonos tartalmú 2e. cikkének (2) bekezdésével az olyan nemzeti jogszabály(hely) vagy e jogszabály(hely) olyan értelmezési és alkalmazási gyakorlata, amely lehetővé teszi a közbeszerzés jogtalan mellőzése, valamint a szerződésmódosításra vonatkozó rendelkezések megsértése miatt az ajánlatkérővel szerződést kötő ajánlattevővel szemben is — a szerződés időbeli hatályának a lerövidítését ide nem értve — szankció (bírság) alkalmazását?

| 3) | Amennyiben az első két kérdésre nemleges a válasz, akkor a perbíróság abban a kérdésben is útmutatást vár az Európai Unió Bíróságától, hogy a szankció (bírság) mértékének meghatározáskor elegendő-e a szerződő felek között fennálló szerződéses jogviszony ténye anélkül, hogy a feleknek a szerződés módosításához vezető magatartásának, közrehatásának vizsgálatára sor került volna? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben az első két kérdésre nemleges a válasz, akkor a perbíróság abban a kérdésben is útmutatást vár az Európai Unió Bíróságától, hogy a szankció (bírság) mértékének meghatározáskor elegendő-e a szerződő felek között fennálló szerződéses jogviszony ténye anélkül, hogy a feleknek a szerződés módosításához vezető magatartásának, közrehatásának vizsgálatára sor került volna?

---

(1)  HL 2014, L 94., 65. o.

(2)  HL 2007, L 335., 31. o.

(3)  HL 1989, L 395., 33. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 246. o.

(4)  HL 1992, L 76., 14. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 315. o.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/33

---

A High Court (Írország) által 2019. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Recorded Artists Actors Performers Ltd kontra Phonographic Performance (Ireland) Ltd, Minister for Jobs Enterprise and Innovation, Írország, Attorney General

(C-265/19. sz. ügy)

(2019/C 206/38)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court

Az alapeljárás felei

Felperes: Recorded Artists Actors Performers Ltd

Alperesek: Phonographic Performance (Ireland) Ltd, Minister for Jobs Enterprise and Innovation, Írország, Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A nemzeti bíróság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról [helyesen: a szellemi tulajdon területén a bérleti jogról, a haszonkölcsönzési jogról és a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról] szóló 2006/115/EK irányelvet (1) a Római Egyezmény (2) és/vagy a WPPT (3) célkitűzéseinek fényében értelmezze, kizárólag olyan fogalmakra korlátozódik-e, amelyekre az irányelv kifejezetten hivatkozik, vagy ettől eltérően olyan fogalmakra is kiterjed, amelyek kizárólag a két említett nemzetközi szerződésben fordulnak elő? Különösen az irányelv 8. cikkét mennyiben kell a WPPT 4. cikke szerinti „nemzeti elbánás” követelményének fényében értelmezni? |
| --- | --- |

1.

A nemzeti bíróság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról [helyesen: a szellemi tulajdon területén a bérleti jogról, a haszonkölcsönzési jogról és a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról] szóló 2006/115/EK irányelvet (1) a Római Egyezmény (2) és/vagy a WPPT (3) célkitűzéseinek fényében értelmezze, kizárólag olyan fogalmakra korlátozódik-e, amelyekre az irányelv kifejezetten hivatkozik, vagy ettől eltérően olyan fogalmakra is kiterjed, amelyek kizárólag a két említett nemzetközi szerződésben fordulnak elő? Különösen az irányelv 8. cikkét mennyiben kell a WPPT 4. cikke szerinti „nemzeti elbánás” követelményének fényében értelmezni?

| 2. | A tagállam rendelkezik-e arra vonatkozó mérlegelési jogkörrel, hogy feltételeket szabjon annak meghatározására, hogy mely előadóművészek minősülnek „érintett előadóművészeknek” az irányelv 8. cikke alapján? Különösképpen, a tagállam a méltányos díjazásból járó részesedéshez való jogot leszűkítheti-e olyan esetekre, amikor vagy i. az Egyesült Gazdasági Térségbe (EGT) tartozó országban kerül sor az előadásra, vagy ii. az előadóművészek EGT-országban rendelkeznek lakó- vagy tartózkodási hellyel? |
| --- | --- |

2.

A tagállam rendelkezik-e arra vonatkozó mérlegelési jogkörrel, hogy feltételeket szabjon annak meghatározására, hogy mely előadóművészek minősülnek „érintett előadóművészeknek” az irányelv 8. cikke alapján? Különösképpen, a tagállam a méltányos díjazásból járó részesedéshez való jogot leszűkítheti-e olyan esetekre, amikor vagy i. az Egyesült Gazdasági Térségbe (EGT) tartozó országban kerül sor az előadásra, vagy ii. az előadóművészek EGT-országban rendelkeznek lakó- vagy tartózkodási hellyel?

| 3. | Milyen mérlegelési jogkör illeti meg a tagállamot annak eldöntése során, hogy miként reagál a valamely másik Szerződő Fél által a WPPT 15. cikkének (3) bekezdése alapján tett fenntartásra? Különösképpen, a tagállam köteles-e pontosan tükrözni a másik Szerződő Fél által megfogalmazott fenntartás feltételeit? Köteles-e a Szerződő Fél mellőzni a Római Egyezmény 5. cikke szerinti 30 napos szabályt, amennyiben e szabály azzal az eredménnyel járhat, hogy a fenntartással élő félhez tartozó előállító részesül díjazásban a 15. cikk (1) bekezdése alapján, miközben ugyanannak a hangfelvételnek az előadói nem kapnak díjazást? Ettől eltérően, a fenntartásra reagáló fél megteheti-e, hogy a fenntartással élő fél állampolgárainak kedvezőbb jogokat biztosít a fenntartással élő fél által nyújtott jogokhoz képest, vagyis a fenntartásra reagáló fél biztosíthat-e olyan jogokat, amelyeket a fenntartással élő fél nem viszonoz? |
| --- | --- |

3.

Milyen mérlegelési jogkör illeti meg a tagállamot annak eldöntése során, hogy miként reagál a valamely másik Szerződő Fél által a WPPT 15. cikkének (3) bekezdése alapján tett fenntartásra? Különösképpen, a tagállam köteles-e pontosan tükrözni a másik Szerződő Fél által megfogalmazott fenntartás feltételeit? Köteles-e a Szerződő Fél mellőzni a Római Egyezmény 5. cikke szerinti 30 napos szabályt, amennyiben e szabály azzal az eredménnyel járhat, hogy a fenntartással élő félhez tartozó előállító részesül díjazásban a 15. cikk (1) bekezdése alapján, miközben ugyanannak a hangfelvételnek az előadói nem kapnak díjazást? Ettől eltérően, a fenntartásra reagáló fél megteheti-e, hogy a fenntartással élő fél állampolgárainak kedvezőbb jogokat biztosít a fenntartással élő fél által nyújtott jogokhoz képest, vagyis a fenntartásra reagáló fél biztosíthat-e olyan jogokat, amelyeket a fenntartással élő fél nem viszonoz?

| 4. | Megengedhető-e bármilyen körülmények között a méltányos díjazáshoz való jog hangfelvétel-előállítókra történő korlátozása, vagyis e jog megtagadható-e azon előadóművészektől, akiknek az előadását a szóban forgó hangfelvételben rögzítették? |
| --- | --- |

4.

Megengedhető-e bármilyen körülmények között a méltányos díjazáshoz való jog hangfelvétel-előállítókra történő korlátozása, vagyis e jog megtagadható-e azon előadóművészektől, akiknek az előadását a szóban forgó hangfelvételben rögzítették?

---

(1)  HL 2006. L 376., 28. o.

(2)  1961. évi nemzetközi egyezmény az előadóművészek, hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről (kihirdette: 1998. évi XLIV. törvény).

(3)  A WIPO előadásokról és hangfelvételekről szóló 1996. évi szerződése (kihirdette: 2004. évi XLIX. törvény).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/34

---

A Supremo Tribunal de Justiça (Portugália) által 2019. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sportingbet PLC, Internet Opportunity Entertainment Ltd kontra Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, Sporting Club de Braga, Sporting Club de Braga — Futebol, SAD

(C-275/19. sz. ügy)

(2019/C 206/39)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal de Justiça

Az alapeljárás felei

Felperesek: Sportingbet PLC, Internet Opportunity Entertainment Ltd

Alperesek: Santa Casa da Misericórdia de Lisboa, Sporting Club de Braga, Sporting Club de Braga — Futebol, SAD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Tekintettel arra, hogy a portugál állam nem közölte az Európai Bizottsággal az 1989. december 2-i 442/89. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendeletben foglalt műszaki szabályokat, figyelmen kívül kell-e hagyni a szóban forgó előírásokat, különösen [...] [a megjelölt szövegezés szerinti] 3. és 9. cikket, olyan módon hogy magánszemélyek hivatkozhatnak annak alkalmazhatatlanságára? |
| --- | --- |

1)

Tekintettel arra, hogy a portugál állam nem közölte az Európai Bizottsággal az 1989. december 2-i 442/89. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendeletben foglalt műszaki szabályokat, figyelmen kívül kell-e hagyni a szóban forgó előírásokat, különösen [...] [a megjelölt szövegezés szerinti] 3. és 9. cikket, olyan módon hogy magánszemélyek hivatkozhatnak annak alkalmazhatatlanságára?

| 2) | Tekintettel arra, hogy a portugál állam nem közölte az Európai Bizottsággal a 2003. november 8-i 282/2003. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendeletben foglalt műszaki szabályokat, a portugál szolgáltatók vonatkozásában figyelmen kívül kell-e hagyni a szóban forgó szabályokat, különösen a 2. és 3. cikket? |
| --- | --- |

2)

Tekintettel arra, hogy a portugál állam nem közölte az Európai Bizottsággal a 2003. november 8-i 282/2003. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendeletben foglalt műszaki szabályokat, a portugál szolgáltatók vonatkozásában figyelmen kívül kell-e hagyni a szóban forgó szabályokat, különösen a 2. és 3. cikket?

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/35

---

2019. április 1-jén benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

(C-276/19. sz. ügy)

(2019/C 206/40)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. X. P. Lewis és J. Jokubauskaitė meghatalmazottak)

Alperes: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága — mivel olyan új egyszerűsítő intézkedéseket vezetett be, amelyek kiterjesztik a nulla százalékos adókulcs szerinti adóztatást, valamint az eredeti Terminal Markets Order 1973 által előírt hozzáadottértékadó-nyilvántartás vezetésének általános követelménye alóli kivételt, anélkül hogy a Bizottsághoz fordult volna a Tanács engedélye iránt — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) (héairányelv) 395. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága — mivel olyan új egyszerűsítő intézkedéseket vezetett be, amelyek kiterjesztik a nulla százalékos adókulcs szerinti adóztatást, valamint az eredeti Terminal Markets Order 1973 által előírt hozzáadottértékadó-nyilvántartás vezetésének általános követelménye alóli kivételt, anélkül hogy a Bizottsághoz fordult volna a Tanács engedélye iránt — nem teljesítette a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) (héairányelv) 395. cikkének (2) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az Egyesült Királyság 1977. december 28-án különös intézkedéseket jelentett be, ezek között szerepelt a Value Added Tax (Terminal Markets) Order 1973, amely bizonyos feltételek mellett lehetővé teszi, hogy bizonyos egyesült királysági piacokon a hozzáadottérték-adó és a hozzáadottértékadó-nyilvántartási követelmények alól mentesítve kössenek határidős árutőzsdei ügyleteket.

A Value Added Tax (Terminal Markets) Order 1973 esetében több módosításra került sor abból a célból, hogy a hatálya alá vonjanak olyan árupiacokat is, amelyek nem voltak feltüntetve az eredeti bejelentésben.

A Bizottság azt kifogásolja, hogy a Value Added Tax (Terminal Markets) Order 1973 módosításai kiterjesztik az eredeti eltérés hatályát, amelyet az Egyesült Királyság 1977-ben jelentett be. Ezekről tehát értesíteni kellett volna a Bizottságot a héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően, ez azonban nem történt meg.

---

(1)  HL 2006. L 347., 1. o.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/36

---

A Tribunale di Napoli (Olaszország) által 2019. április 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — YT és társai kontra Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca; Ufficio Scolastico Regionale per la Campania

(C-282/19. sz. ügy)

(2019/C 206/41)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Napoli

Az alapeljárás felei

Felperesek: YT és társai

Alperesek: Ministero dell’Istruzione, dell’Università e della Ricerca; Ufficio Scolastico Regionale per la Campania

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A Nizzai Charta 21. cikke és a 2000/78/EK irányelv (1) valláson alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül-e a kizárólag a felperesekhez hasonló katolikus hitoktatók eltérő kezelése, illetve az, hogy a munkavállaló által már megszerzett alkalmasság visszavonható, olyan oknak minősül-e, amely megfelelően igazolja, hogy miért kizárólag a felperesekhez hasonló katolikus hitoktatókkal szemben alkalmaznak eltérő bánásmódot akként, hogy őket nem illeti meg az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, 1999. március 18-án megkötött, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás (2) 5. szakaszában előírt egyetlen korlátozó intézkedés sem? |
| --- | --- |

1)

A Nizzai Charta 21. cikke és a 2000/78/EK irányelv (1) valláson alapuló hátrányos megkülönböztetésnek minősül-e a kizárólag a felperesekhez hasonló katolikus hitoktatók eltérő kezelése, illetve az, hogy a munkavállaló által már megszerzett alkalmasság visszavonható, olyan oknak minősül-e, amely megfelelően igazolja, hogy miért kizárólag a felperesekhez hasonló katolikus hitoktatókkal szemben alkalmaznak eltérő bánásmódot akként, hogy őket nem illeti meg az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, 1999. március 18-án megkötött, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás (2) 5. szakaszában előírt egyetlen korlátozó intézkedés sem?

| 2) | A 2000/78/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint a Nizzai Charta értelmében vett, valláson alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetés (1. cikk) fennállásának feltételezése esetén milyen eszközöket alkalmazhat az eljáró bíróság az említett hátrányos megkülönböztetés következményeinek megszüntetése érdekében, tekintettel arra, hogy a katolikus hitoktatóktól eltérő összes oktatóra vonatkozott a l. 107/15 (107/15. sz. törvény) szerinti rendkívüli munkaerő-felvételi terv, amely révén kinevezést és abból következően határozatlan idejű munkaszerződést kaptak, tehát az eljáró bíróságnak az alperes közigazgatási szervvel fennálló, határozatlan idejű munkaviszonyt kell-e létrehoznia? |
| --- | --- |

2)

A 2000/78/EK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint a Nizzai Charta értelmében vett, valláson alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetés (1. cikk) fennállásának feltételezése esetén milyen eszközöket alkalmazhat az eljáró bíróság az említett hátrányos megkülönböztetés következményeinek megszüntetése érdekében, tekintettel arra, hogy a katolikus hitoktatóktól eltérő összes oktatóra vonatkozott a l. 107/15 (107/15. sz. törvény) szerinti rendkívüli munkaerő-felvételi terv, amely révén kinevezést és abból következően határozatlan idejű munkaszerződést kaptak, tehát az eljáró bíróságnak az alperes közigazgatási szervvel fennálló, határozatlan idejű munkaviszonyt kell-e létrehoznia?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az 1990/70/EK irányelvben foglalt keretmegállapodás 5. szakaszát, hogy azzal ellentétes a szóban forgó szabályozáshoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely révén nem alkalmazhatók az oktatási ágazatra, különös tekintettel a katolikus hitoktatókra a munkaviszonyokat szabályozó olyan jogi előírások, amelyek célja, hogy a határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő automatikus átalakulásával szankcionálják az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazását, amennyiben a munkaviszony egy meghatározott időpontot követően is fennáll, így határozatlan ideig teszik lehetővé az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések alkalmazását; közelebbről a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett objektív oknak minősülhet-e a megyéspüspökkel való egyetértés szükségessége, vagy éppen ellenkezőleg, az az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke értelmében tiltott megkülönböztetésnek minősül-e? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az 1990/70/EK irányelvben foglalt keretmegállapodás 5. szakaszát, hogy azzal ellentétes a szóban forgó szabályozáshoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely révén nem alkalmazhatók az oktatási ágazatra, különös tekintettel a katolikus hitoktatókra a munkaviszonyokat szabályozó olyan jogi előírások, amelyek célja, hogy a határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő automatikus átalakulásával szankcionálják az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazását, amennyiben a munkaviszony egy meghatározott időpontot követően is fennáll, így határozatlan ideig teszik lehetővé az egymást követő, határozott ideig tartó munkaszerződések alkalmazását; közelebbről a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett objektív oknak minősülhet-e a megyéspüspökkel való egyetértés szükségessége, vagy éppen ellenkezőleg, az az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke értelmében tiltott megkülönböztetésnek minősül-e?

| 4) | A harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke, az 1999/70/EK irányelvben foglalt keretmegállapodás 4. szakasza és/vagy a 2000/78/EK irányelv 1. cikke lehetővé teszi-e az olyan előírások alkalmazásának mellőzését, amelyek megakadályozzák valamely határozott idejű szerződésnek határozatlan idejű szerződéssé történő automatikus átalakítását, amennyiben a munkaviszony egy meghatározott időpontot követően is fennáll? |
| --- | --- |

4)

A harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke, az 1999/70/EK irányelvben foglalt keretmegállapodás 4. szakasza és/vagy a 2000/78/EK irányelv 1. cikke lehetővé teszi-e az olyan előírások alkalmazásának mellőzését, amelyek megakadályozzák valamely határozott idejű szerződésnek határozatlan idejű szerződéssé történő automatikus átalakítását, amennyiben a munkaviszony egy meghatározott időpontot követően is fennáll?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.)

(2)  HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/37

---

A Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois (Franciaország) által 2019. április 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — JE, KF kontra XL Airways SA

(C-286/19. sz. ügy)

(2019/C 206/42)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal d’instance d’Aulnay-Sous-Bois

Az alapeljárás felei

Felperesek: JE, KF

Alperes: XL Airways SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 3. cikk (2) bekezdése a) pontja két részének alkalmazhatósága járatkésés esetén:






  a) | Figyelemmel arra a tényre, hogy a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet (1) 7. cikkében a beszállás visszautasítása vagy járattörlés esetére előírt kártalanításhoz való jogot az ítélkezési gyakorlat (2009. november 19-i Sturgeon ítélet, C-402/07 és C-432/07) kiterjesztette a járatkésésre, az a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt, csupán a beszállás visszautasítása esetére vonatkozó feltétel, amely szerint az utasnak utasfelvételre kell jelentkeznie, alkalmazandó-e olyan kártalanítás esetén, amelyet nem beszállás visszautasításával érintett utas, hanem késéssel érintett járat utasa igényel? |
| --- | --- | --- |

1)

A 3. cikk (2) bekezdése a) pontja két részének alkalmazhatósága járatkésés esetén:

a)

Figyelemmel arra a tényre, hogy a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet (1) 7. cikkében a beszállás visszautasítása vagy járattörlés esetére előírt kártalanításhoz való jogot az ítélkezési gyakorlat (2009. november 19-i Sturgeon ítélet, C-402/07 és C-432/07) kiterjesztette a járatkésésre, az a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt, csupán a beszállás visszautasítása esetére vonatkozó feltétel, amely szerint az utasnak utasfelvételre kell jelentkeznie, alkalmazandó-e olyan kártalanítás esetén, amelyet nem beszállás visszautasításával érintett utas, hanem késéssel érintett járat utasa igényel?

| b) | Az 1) a) kérdésre adott igenlő válasz esetén, figyelemmel a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt határidő („legalább negyvenöt perccel a közzétett indulási időpont előtt”) céljára, amely a túlfoglalás kérdéséhez és a biztonsági célokhoz kapcsolódik, e határidőt ebben az esetben úgy kell-e értelmezni, hogy annak jelentése „legalább negyvenöt perccel a késéssel érintett járat azon új indulási időpontja előtt, amelyet a repülőtér hirdetőtábláin közzétesznek vagy az utasokkal közölnek”? |
| --- | --- |

b)

Az 1) a) kérdésre adott igenlő válasz esetén, figyelemmel a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt határidő („legalább negyvenöt perccel a közzétett indulási időpont előtt”) céljára, amely a túlfoglalás kérdéséhez és a biztonsági célokhoz kapcsolódik, e határidőt ebben az esetben úgy kell-e értelmezni, hogy annak jelentése „legalább negyvenöt perccel a késéssel érintett járat azon új indulási időpontja előtt, amelyet a repülőtér hirdetőtábláin közzétesznek vagy az utasokkal közölnek”?

| 2) | Az „utasfelvételre jelentkezést” érintő bizonyítási teherről
  Az 1) a) kérdésre adott igenlő válasz esetén, tehát a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának valamely járatkéséssel érintett utas által igényelt kártalanításra történő alkalmazása esetén:






  a) | A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt feltételek olyan előzetes feltételek, amelyeket a fogyasztónak igazolnia kell a rendelet alkalmazása érdekében, vagy a légitársaságnak egy kimentési ok, amely lehetővé teszi a számára az utasjegyzék benyújtását annak bizonyítékaként, hogy a fogyasztó nem jelentkezett utasfelvételre a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint „a légifuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (beleértve az elektronikus utat is) meghatározott módon és megjelölt időpontban vagy ha időpontot nem jelöltek meg, legalább 45 perccel a közzétett indulási időpont előtt”, figyelemmel a technológiai fejlődésre, amely már lehetővé teszi a dematerializált beszállókártyák elektronikus kiadását, figyelemmel arra, hogy a papíralapú beszállókártyákat nem látják el időbélyegzővel, hogy nincs olyan kötelezettség, amely szerint valamely utasfelvételi pultnál személyesen meg kell jelenni, és figyelemmel arra, hogy csak a légitársaságok rendelkeznek az utasfelvételre vonatkozó valamennyi információval egészen az utasfelvétel befejezéséig? |
| --- | --- | --- |

2)

Az „utasfelvételre jelentkezést” érintő bizonyítási teherről

Az 1) a) kérdésre adott igenlő válasz esetén, tehát a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának valamely járatkéséssel érintett utas által igényelt kártalanításra történő alkalmazása esetén:

a)

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt feltételek olyan előzetes feltételek, amelyeket a fogyasztónak igazolnia kell a rendelet alkalmazása érdekében, vagy a légitársaságnak egy kimentési ok, amely lehetővé teszi a számára az utasjegyzék benyújtását annak bizonyítékaként, hogy a fogyasztó nem jelentkezett utasfelvételre a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint „a légifuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (beleértve az elektronikus utat is) meghatározott módon és megjelölt időpontban vagy ha időpontot nem jelöltek meg, legalább 45 perccel a közzétett indulási időpont előtt”, figyelemmel a technológiai fejlődésre, amely már lehetővé teszi a dematerializált beszállókártyák elektronikus kiadását, figyelemmel arra, hogy a papíralapú beszállókártyákat nem látják el időbélyegzővel, hogy nincs olyan kötelezettség, amely szerint valamely utasfelvételi pultnál személyesen meg kell jelenni, és figyelemmel arra, hogy csak a légitársaságok rendelkeznek az utasfelvételre vonatkozó valamennyi információval egészen az utasfelvétel befejezéséig?

| b) | A hatékony érvényesülés elvével, a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet célkitűzéseivel, és általában az utasok és fogyasztók védelmének a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet által biztosított magas szintjével, vagy a közösségi jog más rendelkezéseivel vagy szabályaival ellentétes-e, hogy kizárólag az utasra telepítik annak terhét, hogy bizonyítsa azt, hogy a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint „a légifuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (beleértve az elektronikus utat is) meghatározott módon és megjelölt időpontban, vagy ha időpontot nem jelöltek meg, legalább negyvenöt perccel a közzétett indulási időpont előtt” jelentkeztek az utasfelvételre, figyelemmel a technológiai fejlődésre, amely már lehetővé teszi a dematerializált beszállókártyák elektronikus kiadását, figyelemmel arra, hogy a papíralapú beszállókártyákat nem látják el időbélyegzővel, hogy nincs olyan kötelezettség, amely szerint valamely utasfelvételi pultnál személyesen meg kell jelenni, és figyelemmel arra, hogy csak a légitársaságok rendelkeznek az utasfelvételre vonatkozó valamennyi információval egészen az utasfelvétel befejezéséig? |
| --- | --- |

b)

A hatékony érvényesülés elvével, a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet célkitűzéseivel, és általában az utasok és fogyasztók védelmének a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet által biztosított magas szintjével, vagy a közösségi jog más rendelkezéseivel vagy szabályaival ellentétes-e, hogy kizárólag az utasra telepítik annak terhét, hogy bizonyítsa azt, hogy a 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírtak szerint „a légifuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (beleértve az elektronikus utat is) meghatározott módon és megjelölt időpontban, vagy ha időpontot nem jelöltek meg, legalább negyvenöt perccel a közzétett indulási időpont előtt” jelentkeztek az utasfelvételre, figyelemmel a technológiai fejlődésre, amely már lehetővé teszi a dematerializált beszállókártyák elektronikus kiadását, figyelemmel arra, hogy a papíralapú beszállókártyákat nem látják el időbélyegzővel, hogy nincs olyan kötelezettség, amely szerint valamely utasfelvételi pultnál személyesen meg kell jelenni, és figyelemmel arra, hogy csak a légitársaságok rendelkeznek az utasfelvételre vonatkozó valamennyi információval egészen az utasfelvétel befejezéséig?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/38

---

A Finanzgericht des Saarlandes (Németország) által 2019. április 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — QM kontra Finanzamt Saarbrücken

(C-288/19. sz. ügy)

(2019/C 206/43)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht des Saarlandes

Az alapeljárás felei

Felperes: QM

Alperes: Finanzamt Saarbrücken

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a héairányelv (1) 56. cikkének (2) bekezdését, hogy „közlekedési eszközök nem adóalany részére történő bérbeadásaként” értendő egy adóalany vállalkozásának a vagyonát képező gépjárműnek (vállalati autó) a vállalkozás alkalmazottja számára történő rendelkezésre bocsátása, ha ez utóbbi ezért nem nyújt olyan ellenértéket, amely nem a munkavégzéséből (annak egy részéből) áll, tehát fizetésre nem kerül sor, a készpénzben történő díjazása egy részét sem fordítja erre, és a felek között olyan megállapodás sincs, amely alapján a vállalati autó használata más előnyökről való lemondáshoz kapcsolódik, és az adóalany által felkínált előnyök közötti választást feltételez?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).

---

GCEU

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/40

---

A Törvényszék 2019. április 11-i ítélete — Adapta Color kontra EUIPO — Coatings Foreign IP (Rustproof System ADAPTA)

(T-226/17. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Rustproof system ADAPTA európai uniós szóvédjegy - A részleges törlés fellebbezési tanács általi megállapítása - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] - Használat révén szerzett megkülönböztető képesség hiánya - A 207/2009 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése] - A meghallgatáshoz való jog megsértése - Indokolási kötelezettség - A 207/2009 rendelet 75. cikke [jelenleg a 2017/1001 rendelet 94. cikke] - Első alkalommal a Törvényszék előtti eljárásban előterjesztett bizonyítékok”)

(2019/C 206/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Adapta Color, SL (Peñiscola, Spanyolország) (képviselők: G. Macías Bonilla, G. Marín Raigal és E. Armero Lavie ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: E. Markakis, A. Söder és D. Walicka meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Coatings Foreign IP Co. LLC (Wilmington, Delaware, Egyesült Államok) (képviselők: A. Rajendra solicitor és S. Malynicz QC)

Az ügy tárgya

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Coatings Foreign IP és az Adapta Color közötti törlési eljárással kapcsolatban 2017. február 6-án hozott határozata (R 2408/2015-5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az Adapta Color, SL-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az Adapta Color, SL-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 202., 2017.6.26.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/41

---

A Törvényszék 2019. április 8-i végzése — Electroquimica Onubense kontra ECHA

(T-481/18. sz. ügy) (1)

(„REACH - A harmadik személy minőséggel nem rendelkező ügyvéd általi képviselet - Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”)

(2019/C 206/45)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Electroquimica Onubense, SL (Palos de la frontera, Spanyolország) (képviselő: D. González Blanco ügyvéd)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (képviselők: J.-P. Trnka, C.-M. Bergerat és M. Heikkilä meghatalmazottak, segítőjük: C. García Molyneux ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az ECHA 2018. május 31-i SME D(2018)2931-DC határozata ellen benyújtott kereset, amely határozat megállapította, hogy a felperes nem felel meg a kisvállalkozások számára előírt díjkedvezményre vonatkozó feltételeknek, és igazgatási díjat szabott ki vele szemben.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Törvényszék az Electroquimica Onubense, SL-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az Electroquimica Onubense, SL-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 352., 2018.10.1.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/41

---

A Törvényszék elnökének 2019. április 2-i végzése — Lantmännen és Lantmännen Agroetanol kontra Bizottság

(T-79/19 R. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés - Verseny - Vitarendezési eljárás - A dokumentumokhoz való hozzáférés - A sürgősség hiánya”)

(2019/C 206/46)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Lantmännen ek för (Stockholm, Svédország), Lantmännen Agroetanol AB (Norrköping, Svédország) (képviselők: S. Perván Lindeborg, A. Johansson ügyvédek, és R. Bachour solicitor)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Jimeno Fernández, G. Conte és C. Urraca Caviedes meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Európai Bizottság 2019. január 28-i C(2019) 743 final határozata végrehajtásának a felfüggesztése iránt az EUMSZ 278. és EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott kérelem, amely határozat az információk nyilvánosságra hozatalával szemben a Lantmännen ek för és a Lantmännen Agroetanol AB által az Európai Bizottság elnökének a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU határozat 8. cikke alapján előterjesztett kifogásra vonatkozik (AT.40054. sz. ügy — Ethanol Benchmarks).

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a 2019. február 14-i Lantmännen és Lantmännen Agroetanol kontra Bizottság végzést (T 79/19 R) visszavonja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a 2019. február 14-i Lantmännen és Lantmännen Agroetanol kontra Bizottság végzést (T 79/19 R) visszavonja.

| 3) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/42

---

2019. február 18-án benyújtott kereset — Magnan kontra Bizottság

(T-99/19. sz. ügy)

(2019/C 206/47)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Nathaniel Magnan (Aix-en-Provence, Franciaország) (képviselő: J. Fayolle ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak az Európai Bizottság mulasztása ellen indított jelen keresetet és állapítsa meg az EUMSZ 340. cikk alapján a Bizottság szerződésen kívüli felelősségét; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak az Európai Bizottság mulasztása ellen indított jelen keresetet és állapítsa meg az EUMSZ 340. cikk alapján a Bizottság szerződésen kívüli felelősségét;

| — | nyilvánítsa elfogadhatónak a 2018. december 20-i levélben szereplő, az Európai Bizottság fellépését megtagadó hallgatólagos határozat megsemmisítése iránti jelen keresetet; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa elfogadhatónak a 2018. december 20-i levélben szereplő, az Európai Bizottság fellépését megtagadó hallgatólagos határozat megsemmisítése iránti jelen keresetet;

| — | az ügy érdemében először is






  — | határozzon annak pontosításával, hogy a Loi sur l’Assurance-maladie (az egészségbiztosításról szóló törvény, az úgynevezett LAMal) 55. cikkének a) pontja a következőket sérti:






  — | az ALCP 2. cikkét (hátrányos megkülönböztetés tilalma), 7. cikkét (az egyenlő bánásmódhoz való jog), valamint a 13. cikkét (standtill kötelezettség); |
| --- | --- | --- | --- |

—

az ügy érdemében először is

—

határozzon annak pontosításával, hogy a Loi sur l’Assurance-maladie (az egészségbiztosításról szóló törvény, az úgynevezett LAMal) 55. cikkének a) pontja a következőket sérti:

—

az ALCP 2. cikkét (hátrányos megkülönböztetés tilalma), 7. cikkét (az egyenlő bánásmódhoz való jog), valamint a 13. cikkét (standtill kötelezettség);

| — | a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 55. cikkét; |
| --- | --- |

—

a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv 55. cikkét;

| — | állapítsa meg, hogy Genf kantonnak „Az állami intézményeken és a támogatott szervezeteken belüli felvételi eljárásról” szóló transzverzális irányelve sérti a Svájc és az Európai Unió között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (ALCP), és hogy a nemzeti preferenciáról szóló többi svájci szövetségi jogszabályi rendelkezés sérti az ALCP-t; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy Genf kantonnak „Az állami intézményeken és a támogatott szervezeteken belüli felvételi eljárásról” szóló transzverzális irányelve sérti a Svájc és az Európai Unió között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (ALCP), és hogy a nemzeti preferenciáról szóló többi svájci szövetségi jogszabályi rendelkezés sérti az ALCP-t;

| — | állapítsa meg ugyanakkor, hogy az Európai Unió tagállamai nem hoztak hátrányosan megkülönböztető intézkedéseket a svájci állampolgárságú orvosokkal szemben; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg ugyanakkor, hogy az Európai Unió tagállamai nem hoztak hátrányosan megkülönböztető intézkedéseket a svájci állampolgárságú orvosokkal szemben;

| — | állapítsa meg az Európai Bizottság vétkes tétlenségét, amelynek ügyelnie kell a Szerződések alkalmazására, és ezzel megsértette a bizalomvédelem elvét, valamint Nathaniel Magnan doktor szerzett jogai tekintetében a jogbiztonság elvét; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg az Európai Bizottság vétkes tétlenségét, amelynek ügyelnie kell a Szerződések alkalmazására, és ezzel megsértette a bizalomvédelem elvét, valamint Nathaniel Magnan doktor szerzett jogai tekintetében a jogbiztonság elvét;

| — | állapítsa meg az Európai Bizottság vétkes tétlensége és a Nathaniel Magnan doktort ért kár közötti okozati összefüggést; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg az Európai Bizottság vétkes tétlensége és a Nathaniel Magnan doktort ért kár közötti okozati összefüggést;

| — | állapítsa meg az Európai Bizottság tekintetében a mulasztást; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg az Európai Bizottság tekintetében a mulasztást;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze 1 281 444 CHF-nek (egymillió kétszáznyolcvanegyezer négyszáznegyvennégy svájci frank) megfelelő 1 141 198,10 euró (egymillió száznegyvenegyezer százkilencvennyolc euró tíz cent, amely 2019. január 7-én az egyeztetett világidő szerint 11:39-kor érvényes átváltási érték) Magnan Nathaniel doktor részére történő megfizetésére, amely összeg a már 2013 óta amiatt fennálló kárnak felel meg, hogy megállapítható az EUMSZ 340. cikk alapján a Bizottság szerződésen kívüli felelőssége; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze 1 281 444 CHF-nek (egymillió kétszáznyolcvanegyezer négyszáznegyvennégy svájci frank) megfelelő 1 141 198,10 euró (egymillió száznegyvenegyezer százkilencvennyolc euró tíz cent, amely 2019. január 7-én az egyeztetett világidő szerint 11:39-kor érvényes átváltási érték) Magnan Nathaniel doktor részére történő megfizetésére, amely összeg a már 2013 óta amiatt fennálló kárnak felel meg, hogy megállapítható az EUMSZ 340. cikk alapján a Bizottság szerződésen kívüli felelőssége;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a folyamatos, állandó és fennálló gazdasági kár miatt Magnan Nathaniel doktor részére munkanaponként 500 euró (ötszáz euró) bírság megfizetésére, amely annak a gazdasági kárnak felel meg, amely minden nap fennáll mindaddig, amíg a Svájci Államszövetség tiszteletbe nem tartja az ALCP-t, vagy amíg mulasztás miatt az EUMSZ 340. cikk alapján valamelyik fél ki nem lép a megállapodásból; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a folyamatos, állandó és fennálló gazdasági kár miatt Magnan Nathaniel doktor részére munkanaponként 500 euró (ötszáz euró) bírság megfizetésére, amely annak a gazdasági kárnak felel meg, amely minden nap fennáll mindaddig, amíg a Svájci Államszövetség tiszteletbe nem tartja az ALCP-t, vagy amíg mulasztás miatt az EUMSZ 340. cikk alapján valamelyik fél ki nem lép a megállapodásból;

| — | másodlagosan,






  — | állapítsa meg, hogy az Európai Bizottság 2018. december 20-i válaszlevele elutasító határozatnak minősül; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan,

—

állapítsa meg, hogy az Európai Bizottság 2018. december 20-i válaszlevele elutasító határozatnak minősül;

| — | semmisítse meg ezt a hallgatólagos határozatot, amellyel az Európai Bizottság megtagadta, hogy fellépjen a Svájci Államszövetséggel szemben a Szerződések megsértése miatt, valamint amely alapján a bekövetkezett kárt nem térítették meg. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg ezt a hallgatólagos határozatot, amellyel az Európai Bizottság megtagadta, hogy fellépjen a Svájci Államszövetséggel szemben a Szerződések megsértése miatt, valamint amely alapján a bekövetkezett kárt nem térítették meg.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy Svájc nem tartotta tiszteletben sem az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (HL 2002. L 114., 6. o.), sem pedig a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (HL 2005. L 255., 22. o.; helyesbítések: HL 2007. L 271., 18. o.; HL 2008. L 93., 28. o.; HL 2014. L 305., 115. o.). A felperes ugyanis úgy véli, hogy a Svájci Államszövetség 2013. júliusában olyan rendelkezést hozott, amelynek alapján korlátozzák az orvosok olyan területeken való elhelyezkedését, ahol a svájci kötelező egészségbiztosítás terhére létszámfelesleg van, ami állampolgárságon alapuló közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül, amennyiben ez a korlátozás nem érinti azokat az orvosokat, akiknek a svájci egyetemi kórházakban 3 éves szakmai tapasztalatuk van. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy Svájc nem tartotta tiszteletben sem az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást (HL 2002. L 114., 6. o.), sem pedig a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (HL 2005. L 255., 22. o.; helyesbítések: HL 2007. L 271., 18. o.; HL 2008. L 93., 28. o.; HL 2014. L 305., 115. o.). A felperes ugyanis úgy véli, hogy a Svájci Államszövetség 2013. júliusában olyan rendelkezést hozott, amelynek alapján korlátozzák az orvosok olyan területeken való elhelyezkedését, ahol a svájci kötelező egészségbiztosítás terhére létszámfelesleg van, ami állampolgárságon alapuló közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül, amennyiben ez a korlátozás nem érinti azokat az orvosokat, akiknek a svájci egyetemi kórházakban 3 éves szakmai tapasztalatuk van.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az Európai Unió a svájci állampolgárságú orvosokkal szemben nem hozott hátrányosan megkülönböztető intézkedéseket a nemzetközi jogi kölcsönösség elve alapján, amelyet a felperes szerint a Törvényszéknek meg kellene állapítania. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az Európai Unió a svájci állampolgárságú orvosokkal szemben nem hozott hátrányosan megkülönböztető intézkedéseket a nemzetközi jogi kölcsönösség elve alapján, amelyet a felperes szerint a Törvényszéknek meg kellene állapítania.

| 3. | A harmadik jogalap a Bizottság vétkes tétlenségén alapul, amennyiben ez utóbbi köteles fellépni amiatt, hogy az EUSZ 17. cikk (1) bekezdése értelmében a Szerződéseknek és az Európai Unió polgárai alapvető jogainak őre. E tekintetben a felperes az intézmények felé fennálló bizalomvédelem elvére, valamint a szerzett jogokkal kapcsolatban a jogbiztonság elvére hivatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a Bizottság vétkes tétlenségén alapul, amennyiben ez utóbbi köteles fellépni amiatt, hogy az EUSZ 17. cikk (1) bekezdése értelmében a Szerződéseknek és az Európai Unió polgárai alapvető jogainak őre. E tekintetben a felperes az intézmények felé fennálló bizalomvédelem elvére, valamint a szerzett jogokkal kapcsolatban a jogbiztonság elvére hivatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap az azzal kapcsolatos válasz hiányán alapul, hogy a felperes felkérte a Bizottságot arra, hogy sürgősen járjon el, ami valójában egy hallgatólagos elutasításnak, tehát egy sérelmet okozó határozatnak minősül. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az azzal kapcsolatos válasz hiányán alapul, hogy a felperes felkérte a Bizottságot arra, hogy sürgősen járjon el, ami valójában egy hallgatólagos elutasításnak, tehát egy sérelmet okozó határozatnak minősül.

| 5. | Az ötödik jogalap mulasztás miatt az EUMSZ 340. cikk alapján a Bizottság szerződésen kívüli felelősségén alapul. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap mulasztás miatt az EUMSZ 340. cikk alapján a Bizottság szerződésen kívüli felelősségén alapul.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/44

---

2019. március 15-én benyújtott kereset — Breyer kontra Bizottság

(T-158/19. sz. ügy)

(2019/C 206/48)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Patrick Breyer (Kiel, Németország) (képviselő: J. Breyer ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2019. január 17-i Ares(2018)6073379. referenciaszámú bizottsági határozatot, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2019. január 17-i Ares(2018)6073379. referenciaszámú bizottsági határozatot, és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az 1049/2001/EK rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdése első francia bekezdésének a téves alkalmazása (a kereskedelmi érdekek védelme)






  — | Az felperes az első jogalapjával azt kifogásolja, hogy az iBorderCtrl kutatási projekt engedélyezésére és végrehajtására vonatkozó dokumentumok nyilvánosságra hozatala nem sértené a konzorcium tagjai kereskedelmi érdekeinek a védelmét. Az „Intelligent Portable Border Control System” projekt tárgya olyan új bevándorlás-ellenőrzési technológiák kutatása, mint az „automatikus hazugságvizsgálat” és kockázatértékelés alkalmazása. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1049/2001/EK rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdése első francia bekezdésének a téves alkalmazása (a kereskedelmi érdekek védelme)

—

Az felperes az első jogalapjával azt kifogásolja, hogy az iBorderCtrl kutatási projekt engedélyezésére és végrehajtására vonatkozó dokumentumok nyilvánosságra hozatala nem sértené a konzorcium tagjai kereskedelmi érdekeinek a védelmét. Az „Intelligent Portable Border Control System” projekt tárgya olyan új bevándorlás-ellenőrzési technológiák kutatása, mint az „automatikus hazugságvizsgálat” és kockázatértékelés alkalmazása.

| — | A felperes továbbá azzal érvel, hogy a vitatott dokumentumok nyilvánosságra hozatalának közérdeken alapuló nyomós indoka van. |
| --- | --- |

—

A felperes továbbá azzal érvel, hogy a vitatott dokumentumok nyilvánosságra hozatalának közérdeken alapuló nyomós indoka van.

| 2. | Az 1049/2001/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének és 8. cikke (1) bekezdésének a téves alkalmazása (a kérelmek feldolgozása)






  — | A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy a Bizottság csak az iBorderCtrl kutatási project végrehajtására vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmet dolgozta fel. A projekt engedélyezésére vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelemmel azonban nem foglalkozott. |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1049/2001/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének és 8. cikke (1) bekezdésének a téves alkalmazása (a kérelmek feldolgozása)

—

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy a Bizottság csak az iBorderCtrl kutatási project végrehajtására vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmet dolgozta fel. A projekt engedélyezésére vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelemmel azonban nem foglalkozott.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/45 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/45

---

2019. március 22-én benyújtott kereset — Vincenti kontra EUIPO

(T-174/19. sz. ügy)

(2019/C 206/49)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Guillaume Vincenti (Alicante, Spanyolország) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EUIPO kinevezésre jogosult hatóságának a 2018. június 6-i levelében közölt azon határozatait, amelyek mellőzték a felperesnek a 2014. évi előléptetési eljárásban, a 2015. évi előléptetési eljárásban, a 2016. évi előléptetési eljárásban, a 2017. évi előléptetési eljárásban a következő (AST 8) besorolási fokozatba való előléptetését; valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EUIPO kinevezésre jogosult hatóságának a 2018. június 6-i levelében közölt azon határozatait, amelyek mellőzték a felperesnek a 2014. évi előléptetési eljárásban, a 2015. évi előléptetési eljárásban, a 2016. évi előléptetési eljárásban, a 2017. évi előléptetési eljárásban a következő (AST 8) besorolási fokozatba való előléptetését; valamint

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az Európai Unió személyzeti szabályzata 45. cikkének megsértése, nyilvánvaló értékelési hiba, és a 2017. november 14-i Vincenti kontra EUIPO ítélet (T-586/16, EU:T:2017:803) téves végrehajtása, illetve figyelmen kívül hagyása.
  Az első jogalappal azt kifogásolja, hogy az alperes kinevezésre jogosult hatósága megsértette az Európai Unió személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 45. cikkét, nyilvánvaló értékelési hibát követett el, és tévesen hajtotta végre, illetve figyelmen kívül hagyta a 2017. november 14-i Vincenti kontra EUIPO ítéletet (T-586/16, EU:T:2017:803) azáltal, hogy nem úgy kezelte a felperest, hogy az adott időpontokban engedte volna részt venni az egyes értékelési eljárásokban, hanem összességében értékelte a 2018. június 6-i, megtámadott határozatok meghozatalának időpontjában. Az előléptetés megtagadását az említett ítélet alapján nem lehet olyan körülményekkel indokolni, amelyek az EUIPO számára még nem voltak ismertek abban az időpontban, amikor a kinevezésre jogosult hatóság a határozat meghozatalára köteles lett volna.
  A felperes továbbá úgy érvel, hogy jogellenes az előléptetés négy egymást követő évre vonatkozó, a felperes ugyanazon magatartására hivatkozó, általános megtagadása, mert hasonlóan súlyos szankciónak minősül, mint a személyzeti szabályzat IX. melléklete 9. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontja, és ezzel végső soron az előléptetésnek a felperest a fegyelmi eljárásban megillető védekezéshez való jogok megkerülésével történő, szankció jellegű megtagadásának, valamint „kétszeres büntetésnek” tekinthető.
  A felperes továbbá előadja, hogy az EUIPO megtámadott határozatai hosszan tartó betegsége miatt jogellenesen hátrányos helyzetbe hozzák, mert az alperes a betegsége időtartamát nem pozitívan, olyan időtartamként vette figyelembe, amely alatt a kifogásolt magatartás megjavulhatott, és ez nyilvánvaló értékelési hibának, valamint a személyzeti szabályzat 45. cikkének és a 2017. november 14-i Vincenti kontra EUIPO ítélet (T-586/16, EU:T:2017:803) alkalmazása során elkövetett hibának minősül. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió személyzeti szabályzata 45. cikkének megsértése, nyilvánvaló értékelési hiba, és a 2017. november 14-i Vincenti kontra EUIPO ítélet (T-586/16, EU:T:2017:803) téves végrehajtása, illetve figyelmen kívül hagyása.

Az első jogalappal azt kifogásolja, hogy az alperes kinevezésre jogosult hatósága megsértette az Európai Unió személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 45. cikkét, nyilvánvaló értékelési hibát követett el, és tévesen hajtotta végre, illetve figyelmen kívül hagyta a 2017. november 14-i Vincenti kontra EUIPO ítéletet (T-586/16, EU:T:2017:803) azáltal, hogy nem úgy kezelte a felperest, hogy az adott időpontokban engedte volna részt venni az egyes értékelési eljárásokban, hanem összességében értékelte a 2018. június 6-i, megtámadott határozatok meghozatalának időpontjában. Az előléptetés megtagadását az említett ítélet alapján nem lehet olyan körülményekkel indokolni, amelyek az EUIPO számára még nem voltak ismertek abban az időpontban, amikor a kinevezésre jogosult hatóság a határozat meghozatalára köteles lett volna.

A felperes továbbá úgy érvel, hogy jogellenes az előléptetés négy egymást követő évre vonatkozó, a felperes ugyanazon magatartására hivatkozó, általános megtagadása, mert hasonlóan súlyos szankciónak minősül, mint a személyzeti szabályzat IX. melléklete 9. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontja, és ezzel végső soron az előléptetésnek a felperest a fegyelmi eljárásban megillető védekezéshez való jogok megkerülésével történő, szankció jellegű megtagadásának, valamint „kétszeres büntetésnek” tekinthető.

A felperes továbbá előadja, hogy az EUIPO megtámadott határozatai hosszan tartó betegsége miatt jogellenesen hátrányos helyzetbe hozzák, mert az alperes a betegsége időtartamát nem pozitívan, olyan időtartamként vette figyelembe, amely alatt a kifogásolt magatartás megjavulhatott, és ez nyilvánvaló értékelési hibának, valamint a személyzeti szabályzat 45. cikkének és a 2017. november 14-i Vincenti kontra EUIPO ítélet (T-586/16, EU:T:2017:803) alkalmazása során elkövetett hibának minősül.

| 2. | A felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdése a) pontjában foglalt meghallgatáshoz való jogának, valamint a személyzeti szabályzat 45. cikke általános végrehajtási rendelkezéseiről szóló, 2013. december 16-i C(2013) 8968 final bizottsági határozat 5. cikkében, különösen az 5. cikk (5) és (7) bekezdésében biztosított eljárási jogainak megsértése
  A felperes a második jogalap keretében előadja, hogy az alperes megsértette a felperes ahhoz fűződő alapvető jogát, hogy egy rá nézve hátrányos határozat meghozatala előtt meghallgassák, mivel nem adott a felperesnek lehetőséget álláspontja kifejtésére. Ezt az alperes sem tagadja.
  Az alperes ezzel közvetlenül megsértette a személyzeti szabályzat 45. cikke általános végrehajtási rendelkezéseiről szóló, 2013. december 16-i C(2013) 8968 final bizottsági határozat 5. cikkét, különösen az 5. cikk (5) és (7) bekezdését, amelyek a meghallgatáshoz fűződő, megsértett alapvető jog fokozott jelentőségét is tükrözik, és alátámasztják azt, hogy a felperest a jelen ügyben is megillette az a jog, hogy a megtámadott határozatok meghozatala előtt meghallgassák. |
| --- | --- |

2.

A felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdése a) pontjában foglalt meghallgatáshoz való jogának, valamint a személyzeti szabályzat 45. cikke általános végrehajtási rendelkezéseiről szóló, 2013. december 16-i C(2013) 8968 final bizottsági határozat 5. cikkében, különösen az 5. cikk (5) és (7) bekezdésében biztosított eljárási jogainak megsértése

A felperes a második jogalap keretében előadja, hogy az alperes megsértette a felperes ahhoz fűződő alapvető jogát, hogy egy rá nézve hátrányos határozat meghozatala előtt meghallgassák, mivel nem adott a felperesnek lehetőséget álláspontja kifejtésére. Ezt az alperes sem tagadja.

Az alperes ezzel közvetlenül megsértette a személyzeti szabályzat 45. cikke általános végrehajtási rendelkezéseiről szóló, 2013. december 16-i C(2013) 8968 final bizottsági határozat 5. cikkét, különösen az 5. cikk (5) és (7) bekezdését, amelyek a meghallgatáshoz fűződő, megsértett alapvető jog fokozott jelentőségét is tükrözik, és alátámasztják azt, hogy a felperest a jelen ügyben is megillette az a jog, hogy a megtámadott határozatok meghozatala előtt meghallgassák.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/47

---

2019. március 27-én benyújtott kereset — Dickmanns kontra EUIPO

(T-181/19. sz. ügy)

(2019/C 206/50)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Sigrid Dickmanns (Gran Alacant, Spanyolország) (képviselő: H. Tettenborn ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EUIPO 2018. június 4-én közölt azon határozatait, amelyek nem adtak helyt a felperes 2018. január 25-i beadványában foglalt, a következőkre irányuló kérelmeinek:






  i. | a felperes szerződésének 5. cikkében foglalt megszüntető kikötés törlése, valamint a szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek) 2. cikkének f) pontja alapján, továbbá — amennyiben szükséges — a 2017. december 14-i határozat visszavonása, valamint |
| --- | --- | --- |

—

semmisítse meg az EUIPO 2018. június 4-én közölt azon határozatait, amelyek nem adtak helyt a felperes 2018. január 25-i beadványában foglalt, a következőkre irányuló kérelmeinek:

i.

a felperes szerződésének 5. cikkében foglalt megszüntető kikötés törlése, valamint a szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek) 2. cikkének f) pontja alapján, továbbá — amennyiben szükséges — a 2017. december 14-i határozat visszavonása, valamint

| ii. | a felperes szerződésének másodszori, 2018. június 30-án túli meghosszabbítása az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének f) pontja alapján (illetve a felperes megbetegedése miatt 2018. szeptember 30-án túlra elhalasztott záródátum miatt), vagy legalábbis a felperesnek az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének f) pontja szerinti, olyan ideiglenes alkalmazottak szerződései másodszori meghosszabbítására irányuló eljárásba való bevonása, akiknek a szerződése 2018-ban lejár, a 2016. január 28-i, „Az ideiglenes alkalmazottak határozott időre szóló szerződéseinek meghosszabbítására vonatkozó iránymutatás” (a továbbiakban: iránymutatás) alapján; |
| --- | --- |

ii.

a felperes szerződésének másodszori, 2018. június 30-án túli meghosszabbítása az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének f) pontja alapján (illetve a felperes megbetegedése miatt 2018. szeptember 30-án túlra elhalasztott záródátum miatt), vagy legalábbis a felperesnek az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének f) pontja szerinti, olyan ideiglenes alkalmazottak szerződései másodszori meghosszabbítására irányuló eljárásba való bevonása, akiknek a szerződése 2018-ban lejár, a 2016. január 28-i, „Az ideiglenes alkalmazottak határozott időre szóló szerződéseinek meghosszabbítására vonatkozó iránymutatás” (a továbbiakban: iránymutatás) alapján;

| — | kötelezze az EUIPO-t, hogy a Törvényszék mérlegelési jogkörében megállapított, megfelelő mértékű kártérítést fizessen a felperes részére az EUIPO-nak a fent említett kérelemben hivatkozott határozataival okozott vagyoni és nem vagyoni kár megtérítésére, valamint |
| --- | --- |

—

kötelezze az EUIPO-t, hogy a Törvényszék mérlegelési jogkörében megállapított, megfelelő mértékű kártérítést fizessen a felperes részére az EUIPO-nak a fent említett kérelemben hivatkozott határozataival okozott vagyoni és nem vagyoni kár megtérítésére, valamint

| — | az EUIPO-t kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes keresetét a következő jogalapokra alapítja.

| 1. | Nyilvánvaló értékelési hiba, a mérlegelési jogkör gyakorlásának alperes általi elmulasztása, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének és az egyenlő bánásmód elvének, valamint az önkényes eljárás tilalmának megsértése |
| --- | --- |

1.

Nyilvánvaló értékelési hiba, a mérlegelési jogkör gyakorlásának alperes általi elmulasztása, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének és az egyenlő bánásmód elvének, valamint az önkényes eljárás tilalmának megsértése

| 2. | A megszüntető kikötés jogellenessége az iránymutatásban foglaltak, a megfelelő ügyintézés elvének, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének és az egyenlő bánásmód elvének, valamint az önkényes eljárás tilalmának, továbbá azon elvnek a megsértése miatt, hogy az ideiglenes alkalmazottak szerződésének megszüntetéséhez megfelelő ok („iusta causa”) fennállása szükséges, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 30. cikkének megsértése, az 1999/70/EK irányelv (1) megsértése, a keretmegállapodás, különösen 1. pontja b) alpontjának és 5. pontjának, valamint a munkaviszonynak a munkáltató kezdeményezésére történő megszüntetéséről szóló, 158. számú ILO-egyezmény megsértése |
| --- | --- |

2.

A megszüntető kikötés jogellenessége az iránymutatásban foglaltak, a megfelelő ügyintézés elvének, a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének és az egyenlő bánásmód elvének, valamint az önkényes eljárás tilalmának, továbbá azon elvnek a megsértése miatt, hogy az ideiglenes alkalmazottak szerződésének megszüntetéséhez megfelelő ok („iusta causa”) fennállása szükséges, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 30. cikkének megsértése, az 1999/70/EK irányelv (1) megsértése, a keretmegállapodás, különösen 1. pontja b) alpontjának és 5. pontjának, valamint a munkaviszonynak a munkáltató kezdeményezésére történő megszüntetéséről szóló, 158. számú ILO-egyezmény megsértése

| 3. | Az iránymutatás megsértése, amely lényeges eljárási szabály megsértésének is minősül, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, az egyenlő bánásmód elvének, a megfelelő ügyintézés elvének és az eredményes pénzgazdálkodás elvének megsértése, a hátrányosan érintő határozat meghozatala előtti meghallgatáshoz való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének a) pontja) megsértése, az alperes gondossági kötelezettségének megsértése, a felperes jogos érdekeinek figyelembevételére vonatkozó kötelezettség megsértése, valamint nyilvánvaló mérlegelési hiba a felperes érdekei és a szolgálati érdek mérlegelése során, és az önkényes eljárás tilalmának megsértése |
| --- | --- |

3.

Az iránymutatás megsértése, amely lényeges eljárási szabály megsértésének is minősül, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, az egyenlő bánásmód elvének, a megfelelő ügyintézés elvének és az eredményes pénzgazdálkodás elvének megsértése, a hátrányosan érintő határozat meghozatala előtti meghallgatáshoz való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének a) pontja) megsértése, az alperes gondossági kötelezettségének megsértése, a felperes jogos érdekeinek figyelembevételére vonatkozó kötelezettség megsértése, valamint nyilvánvaló mérlegelési hiba a felperes érdekei és a szolgálati érdek mérlegelése során, és az önkényes eljárás tilalmának megsértése

| 4. | Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 8. cikke (1) bekezdése második és harmadik mondatának megsértése, valamint a láncmunkaviszonyok tilalmának megsértése alapján a felperes szerződése határozatlan idejű, megszüntető kikötést nem tartalmazó szerződésnek minősül |
| --- | --- |

4.

Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 8. cikke (1) bekezdése második és harmadik mondatának megsértése, valamint a láncmunkaviszonyok tilalmának megsértése alapján a felperes szerződése határozatlan idejű, megszüntető kikötést nem tartalmazó szerződésnek minősül

| 5. | A megszüntető kikötés jogellenes fenntartása a reintegrációs eljárás keretében, a jogos bizalom megsértése, a felperes jogos érdekeinek megsértése, és a gondossági kötelezettség megsértése a vitatott kikötés alkalmazása révén |
| --- | --- |

5.

A megszüntető kikötés jogellenes fenntartása a reintegrációs eljárás keretében, a jogos bizalom megsértése, a felperes jogos érdekeinek megsértése, és a gondossági kötelezettség megsértése a vitatott kikötés alkalmazása révén

| 6. | A felperes jogos bizalmának megsértése, az alperes vele szemben fennálló gondossági kötelezettségének megsértése, a felperes jogos érdekeinek a munkaszerződés meghosszabbításának megtagadása alapján történő figyelmen kívül hagyása, valamint a szolgálati érdek megítélésével kapcsolatos, nyilvánvaló mérlegelési hiba |
| --- | --- |

6.

A felperes jogos bizalmának megsértése, az alperes vele szemben fennálló gondossági kötelezettségének megsértése, a felperes jogos érdekeinek a munkaszerződés meghosszabbításának megtagadása alapján történő figyelmen kívül hagyása, valamint a szolgálati érdek megítélésével kapcsolatos, nyilvánvaló mérlegelési hiba

---

(1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/48

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — Ceramica Flaminia kontra EUIPO — Ceramica Cielo (goclean)

(T-192/19. sz. ügy)

(2019/C 206/51)

A keresetlevél nyelve: olasz

Felek

Felperes: Ceramica Flaminia SpA (Civita Castellana, Olaszország) (képviselők: A. Improda és R. Arista ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ceramica Cielo SpA (Fabrica di Roma, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: goclean európai uniós ábrás védjegy — 13 270 046. sz. európai uniós védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. január 30-án hozott határozata (R 991/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül és változtassa meg a megtámadott határozatot;
  és ennélfogva |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül és változtassa meg a megtámadott határozatot;

és ennélfogva

| — | nyilvánítsa érvényesnek a 13270046. számon 2013. február 9-én lajstromozott „goclean” európai uniós védjegyet a 11. osztályba tartozó összes áru, illetve azok egy része (WC öblítőtartályok, WC csészék, vízvezeték-berendezések) vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa érvényesnek a 13270046. számon 2013. február 9-én lajstromozott „goclean” európai uniós védjegyet a 11. osztályba tartozó összes áru, illetve azok egy része (WC öblítőtartályok, WC csészék, vízvezeték-berendezések) vonatkozásában;

| — | az EUIPO-t és/vagy a bejelentő Ceramica Cielo S.p.A.-t kötelezze a jelen eljárásban, valamint a törlési osztály és a fellebbezési tanács előtti eljárásokban a Ceramica Flaminia SpA részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és/vagy a bejelentő Ceramica Cielo S.p.A.-t kötelezze a jelen eljárásban, valamint a törlési osztály és a fellebbezési tanács előtti eljárásokban a Ceramica Flaminia SpA részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése és téves alkalmazása; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése és téves alkalmazása;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontja értelmében vett megkülönböztető képesség értelmezése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontja értelmében vett megkülönböztető képesség értelmezése;

| — | a védjegy reklámjelmondatnak való minősítésének megalapozatlansága; |
| --- | --- |

—

a védjegy reklámjelmondatnak való minősítésének megalapozatlansága;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének a rendelet 59. cikke vonatkozásában történő megsértése és téves alkalmazása; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (1) bekezdésének a rendelet 59. cikke vonatkozásában történő megsértése és téves alkalmazása;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének és 59. cikke (2) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének és 59. cikke (2) bekezdésének megsértése és téves alkalmazása.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/50

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — Achema és Achema Gas Trade kontra Bizottság

(T-193/19. sz. ügy)

(2019/C 206/52)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Achema AB (Jonava, Litvánia) és Achema Gas Trade UAB (Jonava) (képviselők: J. Ruiz Calzado, J. Wileur és N. Solárová ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság által a SA.44678 (2018/N) állami támogatás — Litvánia — A litvániai LNG Terminálra nyújtott támogatás módosítása ügyében 2018. október 31-én hozott C(2018) 7141 final határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság által a SA.44678 (2018/N) állami támogatás — Litvánia — A litvániai LNG Terminálra nyújtott támogatás módosítása ügyében 2018. október 31-én hozott C(2018) 7141 final határozatot;

| — | a Bizottságot és a Bizottság támogatása érdekében beavatkozó bármely felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot és a Bizottság támogatása érdekében beavatkozó bármely felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset alátámasztása érdekében a felperesek egyetlen jogalapra hivatkoznak, amely szerint a Bizottság elmulasztotta megindítani a hivatalos vizsgálati eljárást, ezáltal pedig megfosztotta a felpereseket és az egyéb érintett harmadik feleket az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti eljárási jogaiktól.

| — | A felperesek azzal érvelnek, hogy a jelen ügyben rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték arra utal, hogy a Bizottság részéről kétségeknek kellett volna felmerülniük az állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és ezért hivatalos vizsgálati eljárást kellett volna indítania. A bizonyítékok sora az előzetes vizsgálati eljárás időtartamából, a megtámadott határozat elfogadásának egyéb körülményeiből és a határozat tartalmában megjelenő hiányosságokból áll össze, amely határozat nincs kellőképpen megindokolva, és súlyos értékelési hibákat tartalmaz. A felperesek ezenkívül azt állítják, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyott nagyon lényeges szempontokat, amelyeket meg kellett volna vizsgálnia, mielőtt arra a következtetésre jutott, hogy elegendő információval rendelkezik ahhoz, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa. |
| --- | --- |

—

A felperesek azzal érvelnek, hogy a jelen ügyben rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték arra utal, hogy a Bizottság részéről kétségeknek kellett volna felmerülniük az állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és ezért hivatalos vizsgálati eljárást kellett volna indítania. A bizonyítékok sora az előzetes vizsgálati eljárás időtartamából, a megtámadott határozat elfogadásának egyéb körülményeiből és a határozat tartalmában megjelenő hiányosságokból áll össze, amely határozat nincs kellőképpen megindokolva, és súlyos értékelési hibákat tartalmaz. A felperesek ezenkívül azt állítják, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyott nagyon lényeges szempontokat, amelyeket meg kellett volna vizsgálnia, mielőtt arra a következtetésre jutott, hogy elegendő információval rendelkezik ahhoz, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa.

| — | A felperesek különösen azt állítják, hogy: i. az általános gazdasági érdekű szolgáltatás (ágész) iránti igénnyel és az annak terjedelmével kapcsolatos értékelés hibás és elégtelen; ii. a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a támogatás összhangban van az ágész-keretszabállyal; iii. a megtámadott határozat nem értékelte kellőképpen a támogatás legutóbbi módosításait, és ezért nincs kellőképpen megindokolva; iv. a megtámadott határozatban a támogatási intézkedések szükségességével és arányosságával kapcsolatban kifejtett értékelés hibás és elégtelen; és v. a megtámadott határozat nem értékeli kellőképpen a Litvánia gázellátásában és a többi tagállammal folytatott kereskedelemben a versenyre gyakorolt jelentős hatást. |
| --- | --- |

—

A felperesek különösen azt állítják, hogy: i. az általános gazdasági érdekű szolgáltatás (ágész) iránti igénnyel és az annak terjedelmével kapcsolatos értékelés hibás és elégtelen; ii. a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a támogatás összhangban van az ágész-keretszabállyal; iii. a megtámadott határozat nem értékelte kellőképpen a támogatás legutóbbi módosításait, és ezért nincs kellőképpen megindokolva; iv. a megtámadott határozatban a támogatási intézkedések szükségességével és arányosságával kapcsolatban kifejtett értékelés hibás és elégtelen; és v. a megtámadott határozat nem értékeli kellőképpen a Litvánia gázellátásában és a többi tagállammal folytatott kereskedelemben a versenyre gyakorolt jelentős hatást.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/51

---

2019. április 3-án benyújtott kereset — GEA Group kontra Bizottság

(T-195/19. sz. ügy)

(2019/C 206/53)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: GEA Group AG (Düsseldorf, Németország) (képviselők: I. du Mont, R. van der Hout és C. Wagner ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2019. január 24-i BUDG/DGAl/C/4/PL/Ares(2019) s. 283284. sz. bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2019. január 24-i BUDG/DGAl/C/4/PL/Ares(2019) s. 283284. sz. bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a vitatott határozat sérti az EUMSZ 266. cikket, mivel e határozat megtagadta a felperes által a 2016. június 29-i C(2016) 3920 bizottsági határozatnak való megfelelés érdekében kifizetett bírságok visszafizetését. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a vitatott határozat sérti az EUMSZ 266. cikket, mivel e határozat megtagadta a felperes által a 2016. június 29-i C(2016) 3920 bizottsági határozatnak való megfelelés érdekében kifizetett bírságok visszafizetését.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a vitatott határozat sérti az EUMSZ 266. cikket, mivel de facto újra alkalmazta a 2010. február 8-i C(2010) 727 (final) határozatot, illetve a 2016. június 29-i C(2016) 3920 bizottsági határozatot, amely határozatokat a Törvényszék a 2015. július 15-i GEA Group kontra Bizottság ítéletével (T-189/10, EU:T:2015:504), illetve a 2018. október 18-i GEA Group kontra Bizottság ítéletével (T-640/16, EU:T:2018:700) megsemmisített. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a vitatott határozat sérti az EUMSZ 266. cikket, mivel de facto újra alkalmazta a 2010. február 8-i C(2010) 727 (final) határozatot, illetve a 2016. június 29-i C(2016) 3920 bizottsági határozatot, amely határozatokat a Törvényszék a 2015. július 15-i GEA Group kontra Bizottság ítéletével (T-189/10, EU:T:2015:504), illetve a 2018. október 18-i GEA Group kontra Bizottság ítéletével (T-640/16, EU:T:2018:700) megsemmisített.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/51

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — Wiegand-Glashüttenwerke kontra Bizottság

(T-197/19. sz. ügy)

(2019/C 206/54)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Wiegand-Glashüttenwerke GmbH (Steinbach am Wald, Németország) (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az a Steinbach am Wald telephely tekintetében elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az a Steinbach am Wald telephely tekintetében elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/53

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — Glaswerk Ernstthal kontra Bizottság

(T-199/19. sz. ügy)

(2019/C 206/55)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Glaswerk Ernstthal GmbH (Lauscha, Németország) (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/55

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — BL és BM kontra Tanács és társai

(T-204/19. sz. ügy)

(2019/C 206/56)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: BL és BM (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperesek: az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, Európai Külügyi Szolgálat, Eulex Koszovó

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | elsődlegesen






  — | a magánjogi szerződésből eredő jogaikat illetően:






  — | minősítse át a szerződéses viszonyukat határozatlan időre szóló munkaszerződéssé; |
| --- | --- | --- | --- |

—

elsődlegesen

—

a magánjogi szerződésből eredő jogaikat illetően:

—

minősítse át a szerződéses viszonyukat határozatlan időre szóló munkaszerződéssé;

| — | állapítsa meg, hogy az alperesek megszegték szerződéses kötelezettségeiket és különösen a határozatlan időre szóló szerződés megszüntetése keretében őket terhelő, érvényes felmondási idő betartására vonatkozó kötelezettségüket; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az alperesek megszegték szerződéses kötelezettségeiket és különösen a határozatlan időre szóló szerződés megszüntetése keretében őket terhelő, érvényes felmondási idő betartására vonatkozó kötelezettségüket;

| — | következésképpen kötelezze az alpereseket arra, hogy a felpereseknek fizessenek a felmondási idő be nem tartása miatt a szolgálati idejük alapján számított kártérítést, vagyis:






  — | BL részére 48 424,65 eurót; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen kötelezze az alpereseket arra, hogy a felpereseknek fizessenek a felmondási idő be nem tartása miatt a szolgálati idejük alapján számított kártérítést, vagyis:

—

BL részére 48 424,65 eurót;

| — | BM részére 31 552,75 eurót; |
| --- | --- |

—

BM részére 31 552,75 eurót;

| — | mondja ki, hogy a felperesek elbocsátása szabálytalan volt, következésképpen kötelezze az alpereseket méltányos kártérítés megfizetésére:






  — | 75 000 eurót a BM-et ért kár megtérítéseként; |
| --- | --- | --- |

—

mondja ki, hogy a felperesek elbocsátása szabálytalan volt, következésképpen kötelezze az alpereseket méltányos kártérítés megfizetésére:

—

75 000 eurót a BM-et ért kár megtérítéseként;

| — | 90 000 eurót a BL-t ért kár megtérítéseként; |
| --- | --- |

—

90 000 eurót a BL-t ért kár megtérítéseként;

| — | állapítsa meg, hogy az alperesek nem állíttatták ki a törvény szerint a szerződés megszűnésekor kiadandó munkaügyi dokumentumokat és






  — | kötelezze őket 100 000 euró kényszerítő bírság megfizetésére; |
| --- | --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy az alperesek nem állíttatták ki a törvény szerint a szerződés megszűnésekor kiadandó munkaügyi dokumentumokat és

—

kötelezze őket 100 000 euró kényszerítő bírság megfizetésére;

| — | kötelezze őket arra, hogy továbbítsák a felpereseknek a szerződés megszűnésekor kiadandó munkaügyi dokumentumokat; |
| --- | --- |

—

kötelezze őket arra, hogy továbbítsák a felpereseknek a szerződés megszűnésekor kiadandó munkaügyi dokumentumokat;

| — | kötelezze az alpereseket arra, hogy a fent említett összegek után fizessenek a belga törvényes kamatmérték szerint számított kamatot; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alpereseket arra, hogy a fent említett összegek után fizessenek a belga törvényes kamatmérték szerint számított kamatot;

| — | az egyéb jogok tekintetében:






  — | állapítsa meg, hogy a felpereseket az első három alperes valamelyikének ideiglenes alkalmazottjaként kellett volna felvenni és mondja ki, hogy az első három alperes objektív indokolás nélkül hátrányos megkülönböztetést alkalmazott a felperesekkel szemben azok díjazását, nyugdíjjogosultságát és ahhoz kapcsolódó kedvezményeit illetően, valamint a további alkalmazás biztosítása tekintetében; |
| --- | --- | --- |

—

az egyéb jogok tekintetében:

—

állapítsa meg, hogy a felpereseket az első három alperes valamelyikének ideiglenes alkalmazottjaként kellett volna felvenni és mondja ki, hogy az első három alperes objektív indokolás nélkül hátrányos megkülönböztetést alkalmazott a felperesekkel szemben azok díjazását, nyugdíjjogosultságát és ahhoz kapcsolódó kedvezményeit illetően, valamint a további alkalmazás biztosítása tekintetében;

| — | kötelezze az első három alperest arra, hogy térítsék meg a felpereseknek azon kárt, amely őket a díjazásuk, nyugdíjuk, támogatásaik és kedvezményeik a közösségi jog jelen keresetben említett megsértése következtében történő elvesztése miatt érte; |
| --- | --- |

—

kötelezze az első három alperest arra, hogy térítsék meg a felpereseknek azon kárt, amely őket a díjazásuk, nyugdíjuk, támogatásaik és kedvezményeik a közösségi jog jelen keresetben említett megsértése következtében történő elvesztése miatt érte;

| — | kötelezze őket ezen összeg után kamat megfizetésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze őket ezen összeg után kamat megfizetésére;

| — | tűzzön határidőt a felek számára az említett kártérítés megfizetésére, figyelembe véve a felperesek azon besorolási fokozatát és fizetési fokozatát, amelybe őket fel kellett volna venni, a díjazás átlagos növekedését, az előmenetelüket, az ideiglenes alkalmazotti szerződések alapján nekik járó juttatásokat és hasonlítsa össze az eredményeket a felpereseknek ténylegesen fizetett díjazással; |
| --- | --- |

—

tűzzön határidőt a felek számára az említett kártérítés megfizetésére, figyelembe véve a felperesek azon besorolási fokozatát és fizetési fokozatát, amelybe őket fel kellett volna venni, a díjazás átlagos növekedését, az előmenetelüket, az ideiglenes alkalmazotti szerződések alapján nekik járó juttatásokat és hasonlítsa össze az eredményeket a felpereseknek ténylegesen fizetett díjazással;

| — | másodlagosan:






  — | kötelezze az intézményeket arra, hogy méltányosan kártérítésként fizessen szerződésen kívül felelősség keretében az alapvető jogaik megsértése miatt






  — | BM-nek 105 000 eurót; |
| --- | --- | --- | --- |

—

másodlagosan:

—

kötelezze az intézményeket arra, hogy méltányosan kártérítésként fizessen szerződésen kívül felelősség keretében az alapvető jogaik megsértése miatt

—

BM-nek 105 000 eurót;

| — | BL-nek 130 000 eurót; |
| --- | --- |

—

BL-nek 130 000 eurót;

| — | az alpereseket kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alpereseket kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek különösen hét jogalapra hivatkoznak az intézményekkel fennálló munkaszerződésük határozatlan időre szóló munkaszerződéssé való átminősítésének és a szerződésük meghosszabbításának elmaradása, valamint annak következtében őket ért károk megtérítésének elérésére, hogy az intézmények a nemzetközi szerződéses személyi állományuk számára olyan jogállást választottak, amely nincs összhangban a felperesek alapvető jogaival.

| 1. | Az első jogalap az alperesek által elkövetett joggal való visszaélésre vonatkozik, melyet azok az egymást követő határozott időre szóló szerződések kötésével valósítottak meg, valamint az arányosság elvének megsértésére. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az alperesek által elkövetett joggal való visszaélésre vonatkozik, melyet azok az egymást követő határozott időre szóló szerződések kötésével valósítottak meg, valamint az arányosság elvének megsértésére.

| 2. | A második jogalap az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alperesek általi megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alperesek általi megsértésére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap a felperesek meghallgatáshoz való jogának megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a felperesek meghallgatáshoz való jogának megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap az alperesek által a felpereseknek okozott jogbizonytalanságra és a megfelelő ügyintézés elvének alperesek általi megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az alperesek által a felpereseknek okozott jogbizonytalanságra és a megfelelő ügyintézés elvének alperesek általi megsértésére vonatkozik.

| 5. | Az ötödik jogalap a személyi állomány képviselőjével való konzultáció elvének alperesek általi megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a személyi állomány képviselőjével való konzultáció elvének alperesek általi megsértésére vonatkozik.

| 6. | A hatodik jogalap a helyes hivatali magatartás európai kódexének alperesek általi megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap a helyes hivatali magatartás európai kódexének alperesek általi megsértésére vonatkozik.

| 7. | A hetedik jogalap a munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának alperesek általi megsértésére vonatkozik.
  Egyébiránt a felperesek arra hivatkoznak, hogy hátrányos megkülönböztetés valósul meg az intézményeknél dolgozó munkavállalók között, többek között az ideiglenes alkalmazottaknak biztosított jogok tekintetében, különösen a különféle juttatások, a nyugdíjjárulékok, a költségtérítések kifizetésének elmaradása és esetlegesen a 20 év szolgálati figyelembevételének elmaradása tekintetében. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap a munkavállalók szabad mozgáshoz való jogának alperesek általi megsértésére vonatkozik.

Egyébiránt a felperesek arra hivatkoznak, hogy hátrányos megkülönböztetés valósul meg az intézményeknél dolgozó munkavállalók között, többek között az ideiglenes alkalmazottaknak biztosított jogok tekintetében, különösen a különféle juttatások, a nyugdíjjárulékok, a költségtérítések kifizetésének elmaradása és esetlegesen a 20 év szolgálati figyelembevételének elmaradása tekintetében.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/57

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — Egger Beschichtungswerk Marienmünster kontra Bizottság

(T-206/19. sz. ügy)

(2019/C 206/57)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Egger Beschichtungswerk Marienmünster GmbH & Co. KG (Marienmünster-Vörden, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/59 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/59

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — Yara Brunsbüttel kontra Bizottság

(T-207/19. sz. ügy)

(2019/C 206/58)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Yara Brunsbüttel GmbH (Büttel, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a felperes vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a felperes vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/60

---

2019. április 5-én benyújtott kereset — Nolte Holzwerkstoff kontra Bizottság

(T-208/19. sz. ügy)

(2019/C 206/59)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Nolte Holzwerkstoff GmbH & Co. KG (Germersheim, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/62

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Glatfelter Gernsbach kontra Bizottság

(T-215/19. sz. ügy)

(2019/C 206/60)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Glatfelter Gernsbach GmbH (Gernsbach, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/64

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Glatfelter Steinfurt kontra Bizottság

(T-216/19. sz. ügy)

(2019/C 206/61)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Glatfelter Steinfurt GmbH (Steinfurt, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/65

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Schott kontra Bizottság

(T-217/19. sz. ügy)

(2019/C 206/62)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Schott AG (Mainz, Németország) (képviselők: N. Voß ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/67

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Evonik Degussa kontra Bizottság

(T-218/19. sz. ügy)

(2019/C 206/63)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Evonik Degussa GmbH (Essen, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/69

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Julius Schulte Trebsen kontra Bizottság

(T-219/19. sz. ügy)

(2019/C 206/64)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Julius Schulte Trebsen GmbH & Co. KG (Trebsen, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/70

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Mitsubishi Polyester Film kontra Bizottság

(T-220/19. sz. ügy)

(2019/C 206/65)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Mitsubishi Polyester Film GmbH (Wiesbaden, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

2.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/71 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/71

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Nippon Gases Deutschland kontra Bizottság

(T-221/19. sz. ügy)

(2019/C 206/66)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Nippon Gases Deutschland GmbH (Düsseldorf, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/73

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Sappi Alfeld kontra Bizottság

(T-222/19. sz. ügy)

(2019/C 206/67)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Sappi Alfeld GmbH (Alfeld, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/74

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — Clariant Produkte (Deutschland) kontra Bizottság

(T-223/19. sz. ügy)

(2019/C 206/68)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Clariant Produkte (Deutschland) GmbH (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/76

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Metsä Tissue kontra Bizottság

(T-224/19. sz. ügy)

(2019/C 206/69)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Metsä Tissue GmbH (Kreuzau, Németország) (képviselők: M. Kachel és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/78

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Linde Gas kontra Bizottság

(T-225/19. sz. ügy)

(2019/C 206/70)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Linde Gas Produktionsgesellschaft mbH & Co. KG (Pullach, Németország) (képviselők: M. Kachel és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a felperes vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a felperes vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/79

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Radici Chimica Deutschland kontra Bizottság

(T-226/19. sz. ügy)

(2019/C 206/71)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Radici Chimica Deutschland GmbH (Elsteraue, Németország) (képviselők: M. Kachel és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

2.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/80 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/80

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Ronal kontra Bizottság

(T-227/19. sz. ügy)

(2019/C 206/72)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Ronal GmbH (Forst, Németország) (képviselők: M. Kachel és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/82 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/82

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Hüttenwerke Krupp Mannesmann kontra Bizottság

(T-228/19. sz. ügy)

(2019/C 206/73)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH (Duisburg, Németország) (képviselők: M. Kachel és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

2.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/83 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/83

---

2019. április 8-án benyújtott kereset — AlzChem Trostberg kontra Bizottság

(T-229/19. sz. ügy)

(2019/C 206/74)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: AlzChem Trostberg GmbH (Trostberg, Németország) (képviselők: F. Wagner és N. Voß ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/85 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/85

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Evonik Functional Solutions kontra Bizottság

(T-230/19. sz. ügy)

(2019/C 206/75)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Evonik Functional Solutions GmbH (Essen, Németország) (képviselők: N. Voß és D. Fouquet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot (HL 2019. L 14., 1. o.),

| — | másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot, |
| --- | --- |

—

másodlagosan a 2012-es és 2013-as év vonatkozásában a felperes tekintetében semmisítse meg a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot,

| — | harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

harmadlagosan a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7000 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, a hálózatot évente legalább 8000 órában használó alapfogyasztók tekintetében pedig a közzétett hálózati díjak több mint 10 %-ának visszafizetését,

| — | negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését, |
| --- | --- |

—

negyedlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a hálózatot évente legalább 7500 órában használó alapfogyasztók tekintetében a közzétett hálózati díjak több mint 15 %-ának visszafizetését,

| — | ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint |
| --- | --- |

—

ötödlegesen a C(2018) 3166 ügyiratszámú, 2018. május 28-i SA.34045 (2013/C) (ex 2012/NN) határozatot a felperes vonatkozásában semmisítse meg annyiban, amennyiben az elrendeli a közzétett hálózati díjak több mint 20 %-ának visszafizetését, valamint

| — | kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére, ideértve az ügyvédi és utazási költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása
  Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.
  Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.
  Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállásának téves megállapítása

Az első jogalap keretében a felperes azt állítja, hogy az alperes a hálózati díj alóli vitatott mentesülés vizsgálata során tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította állami eszközök felhasználásának fennállását.

Ezenkívül az alperes a „szelektivitás” mint tényállási elem vizsgálatakor tévesen és hiányosan határozta meg a referenciarendszert.

Továbbá a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes a referenciarendszer hiányos meghatározása miatt megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét.

| 2. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.
  Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát. |
| --- | --- |

2.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

A második jogalap keretében a felperes előadja, hogy az alperes a határozatában csak azon alapfogyasztók tekintetében ír elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget, akik a 2012-es és 2013-as évben teljes mértékben mentesültek a hálózati díjak megfizetése alól. Ezáltal eltérő bánásmódban és jogalap nélküli hátrányos megkülönböztetésben részesülnek ezen alapfogyasztók azokkal az alapfogyasztókkal szemben, akik ugyanezen időszakra nézve átalányösszegű hálózatidíj-csökkentéseket vettek igénybe, és akik tekintetében nem írtak elő visszamenőleges fizetési kötelezettséget.

Ezzel kapcsolatban a felperes továbbá azt kifogásolja, hogy az alperes az eltérő bánásmódot illetően megsértette az EUMSZ 296. cikk második bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti indokolási kötelezettségét. Az eltérő bánásmód ezenkívül sérti a 2009/72/EK irányelv (1) 32. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

| 3. | A bizalomvédelem elvének megsértése
  A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja. |
| --- | --- |

3.

A bizalomvédelem elvének megsértése

A harmadik jogalap keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a sajátos körülmények alapján bízhatott abban, hogy a számára biztosított különös hálózati díjakat megtarthatja.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 2009.8.14., 55. o.; helyesbítés: HL 2015. L 167., 94. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/87

---

2019. április 4-én benyújtott kereset — HIM kontra Bizottság

(T-235/19. sz. ügy)

(2019/C 206/76)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Health Information Management (HIM) (Brüsszel, Belgium) (képviselő: P. Zeegers ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak, következésképpen, |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak, következésképpen,

| — | állapítsa meg, hogy a felperesnek nem kell kiegyenlítenie a 3241901815. sz. (94 445,00 euró) és 3241901886. sz. (121 517,00 euró), 2019. február 4-én kibocsátott terhelési értesítést, valamint szükség esetén az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 264. cikke alapján nyilvánítsa semmisnek e terhelési értesítéseket; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a felperesnek nem kell kiegyenlítenie a 3241901815. sz. (94 445,00 euró) és 3241901886. sz. (121 517,00 euró), 2019. február 4-én kibocsátott terhelési értesítést, valamint szükség esetén az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és 264. cikke alapján nyilvánítsa semmisnek e terhelési értesítéseket;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze valamennyi költség megfizetésére, amelynek összege ideiglenesen 8000 euróban állapítható meg. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze valamennyi költség megfizetésére, amelynek összege ideiglenesen 8000 euróban állapítható meg.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a végleges könyvvizsgálói jelentés megküldésének hiányára és arra alapított jogalap, hogy a felperesnek nem állt módjában az ügy ismeretében kifejteni álláspontját. A megküldés e hiánya miatt a Bizottság által kibocsátott terhelési értesítések nem igazolhatók. |
| --- | --- |

1.

Az első, a végleges könyvvizsgálói jelentés megküldésének hiányára és arra alapított jogalap, hogy a felperesnek nem állt módjában az ügy ismeretében kifejteni álláspontját. A megküldés e hiánya miatt a Bizottság által kibocsátott terhelési értesítések nem igazolhatók.

| 2. | A második, a támogatható költségeket meghatározó szabályoknak a könyvvizsgáló és a Bizottság általi megsértésére alapított jogalap. A felperes vitatja a Bizottság álláspontját, amely a határozatával a többek között a távmunkára alkalmazandó szabályokban nem szereplő feltételt hozott létre, és ezzel ellentmondásos magatartást tanúsított ahhoz képest, amelyet a felperest érintő korábbi vizsgálatok során mutatott. |
| --- | --- |

2.

A második, a támogatható költségeket meghatározó szabályoknak a könyvvizsgáló és a Bizottság általi megsértésére alapított jogalap. A felperes vitatja a Bizottság álláspontját, amely a határozatával a többek között a távmunkára alkalmazandó szabályokban nem szereplő feltételt hozott létre, és ezzel ellentmondásos magatartást tanúsított ahhoz képest, amelyet a felperest érintő korábbi vizsgálatok során mutatott.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/87

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Giant Electric Vehicle Kunshan kontra Bizottság

(T-242/19. sz. ügy)

(2019/C 206/77)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd (Kunshan, Kína) (képviselő: P. De Baere ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2019. január 17-i (EU) 2019/73 bizottsági végrehajtási rendeletet (1) a felperest érintő részében; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2019. január 17-i (EU) 2019/73 bizottsági végrehajtási rendeletet (1) a felperest érintő részében; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes csoportja által végrehajtott alumínium-alapanyag beszerzés jelentős állami beavatkozás mellett történt, és az a 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése alapján alapvetően nem tükrözte a piaci értékeket, nyilvánvaló értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes csoportja által végrehajtott alumínium-alapanyag beszerzés jelentős állami beavatkozás mellett történt, és az a 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése alapján alapvetően nem tükrözte a piaci értékeket, nyilvánvaló értékelési hibát követett el.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes csoportját az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése alapján érintették a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, nyilvánvaló értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes csoportját az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése alapján érintették a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások, nyilvánvaló értékelési hibát követett el.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikke (10) bekezdésének bevezető fordulatát, valamint a 2. cikk (10) bekezdése d) pontjának i. alpontját, mivel azzal, hogy nem igazította hozzá a rendes értéket az exportár és a rendes érték között a kereskedelem szintjén fennálló különbségekhez, és nem bocsátotta a felperes rendelkezésére a kiigazítás iránti kérelmének mennyiségi meghatározásához szükséges információkat, nem folytatott le tisztességes összehasonlítást. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikke (10) bekezdésének bevezető fordulatát, valamint a 2. cikk (10) bekezdése d) pontjának i. alpontját, mivel azzal, hogy nem igazította hozzá a rendes értéket az exportár és a rendes érték között a kereskedelem szintjén fennálló különbségekhez, és nem bocsátotta a felperes rendelkezésére a kiigazítás iránti kérelmének mennyiségi meghatározásához szükséges információkat, nem folytatott le tisztességes összehasonlítást.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az (EU) 2016/1036 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését, 3. cikkének (3) bekezdését és 3. cikkének (6) bekezdését, amikor az áralákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására érdekében nem hasonlította össze az importárakat az európai uniós gazdasági ágazat által ugyanazon a kereskedelmi szinten gyártott hasonló termék árával, abban az időpontban, amikor e termékek versenyhelyzetbe kerülnek egymással. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az (EU) 2016/1036 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését, 3. cikkének (3) bekezdését és 3. cikkének (6) bekezdését, amikor az áralákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítására érdekében nem hasonlította össze az importárakat az európai uniós gazdasági ágazat által ugyanazon a kereskedelmi szinten gyártott hasonló termék árával, abban az időpontban, amikor e termékek versenyhelyzetbe kerülnek egymással.

---

(1)  A Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. január 17-i (EU) 2019/73 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 16., 108. o).

(2)  Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 21. o.).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/88

---

2019. április 9-én benyújtott kereset — Giant Electric Vehicle Kunshan kontra Bizottság

(T-243/19. sz. ügy)

(2019/C 206/78)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Giant Electric Vehicle Kunshan Co. Ltd (Kunshan, Kína) (képviselő: P. De Baere ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2019. január 17-i (EU) 2019/72 bizottsági végrehajtási rendeletet, (1) a felperest érintő részében; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2019. január 17-i (EU) 2019/72 bizottsági végrehajtási rendeletet, (1) a felperest érintő részében; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes a motor- és akkumulátorbeszerzései tekintetében támogatásban részesült, és hogy ezáltal megsértette a 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdését és 3. cikkét, nyilvánvaló értékelési hibát követett el. E jogalap négy részből áll:






  — | az alperes nem bizonyította, hogy a kínai kormány megbízta vagy utasította volna a felperes kínai motor- és akkumulátorbeszállítóit; |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes a motor- és akkumulátorbeszerzései tekintetében támogatásban részesült, és hogy ezáltal megsértette a 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (1) bekezdését és 3. cikkét, nyilvánvaló értékelési hibát követett el. E jogalap négy részből áll:

—

az alperes nem bizonyította, hogy a kínai kormány megbízta vagy utasította volna a felperes kínai motor- és akkumulátorbeszállítóit;

| — | az alperes nem bizonyította, hogy a kínai kormány által nyújtott bármilyen állítólagos pénzügyi támogatás gazdasági előnyt biztosított a felperes számára; |
| --- | --- |

—

az alperes nem bizonyította, hogy a kínai kormány által nyújtott bármilyen állítólagos pénzügyi támogatás gazdasági előnyt biztosított a felperes számára;

| — | az alperes által a felperesre vonatkozóan tett megállapítások az (EU) 2016/1037 rendelet 28. cikkének téves alkalmazásán alapulnak; és |
| --- | --- |

—

az alperes által a felperesre vonatkozóan tett megállapítások az (EU) 2016/1037 rendelet 28. cikkének téves alkalmazásán alapulnak; és

| — | az alperes nem bizonyította a helyben beszerzett motorok és akkumulátorok, valamint az Európai Unióba exportált elektromos kerékpárok beszerzése közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

—

az alperes nem bizonyította a helyben beszerzett motorok és akkumulátorok, valamint az Európai Unióba exportált elektromos kerékpárok beszerzése közötti kapcsolatot.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes hibát követett el a támogatás összegének kiszámítása során azzal, hogy e támogatásba jogellenesen olyan nyereséget foglalt bele, amely nem kapcsolódott az Unióban szabad forgalomba bocsátott elektromos kerékpárokhoz. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes hibát követett el a támogatás összegének kiszámítása során azzal, hogy e támogatásba jogellenesen olyan nyereséget foglalt bele, amely nem kapcsolódott az Unióban szabad forgalomba bocsátott elektromos kerékpárokhoz.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a bankelfogadványok alkalmazása az (EU) 2016/1037 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján pénzügyi támogatásnak minősül, nyilvánvaló ténybeli mérlegelési hibát követett el. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a bankelfogadványok alkalmazása az (EU) 2016/1037 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján pénzügyi támogatásnak minősül, nyilvánvaló ténybeli mérlegelési hibát követett el.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a bankelfogadványok alkalmazása gazdasági előnyt biztosított a felperes számára. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a bankelfogadványok alkalmazása gazdasági előnyt biztosított a felperes számára.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem bizonyította bankelfogadványok révén nyújtott állítólagos támogatás egyedi jellegét, és ezáltal megsértette az (EU) 2016/1037 rendelet 4. cikkét. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem bizonyította bankelfogadványok révén nyújtott állítólagos támogatás egyedi jellegét, és ezáltal megsértette az (EU) 2016/1037 rendelet 4. cikkét.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes földhasználati jogok megszerzése révén nyereséget ért el, nyilvánvaló értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy az alperes annak megállapításával, hogy a felperes földhasználati jogok megszerzése révén nyereséget ért el, nyilvánvaló értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az (EU) 2016/1037 rendelet 8. cikkének (1), (2) és (5) bekezdését, amikor az áralákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítása érdekében nem hasonlította össze az importárakat az európai uniós gazdasági ágazat által ugyanazon a kereskedelmi szinten gyártott hasonló termék árával, abban az időpontban, amikor e termékek versenyhelyzetbe kerülnek egymással. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az (EU) 2016/1037 rendelet 8. cikkének (1), (2) és (5) bekezdését, amikor az áralákínálás és az áron aluli értékesítés kiszámítása érdekében nem hasonlította össze az importárakat az európai uniós gazdasági ágazat által ugyanazon a kereskedelmi szinten gyártott hasonló termék árával, abban az időpontban, amikor e termékek versenyhelyzetbe kerülnek egymással.

---

(1)  A Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló, 2019. január 17-i (EU) 2019/72 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 16., 108. o.).

(2)  Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 55. o).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/90 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/90

---

2019. április 11-én benyújtott kereset — Café Camelo kontra EUIPO — Camel Brand (CAMEL BRAND FOOD PRODUCTS)

(T-244/19. sz. ügy)

(2019/C 206/79)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Café Camelo, SL (Vilanueva del Pardillo, Spanyolország) (képviselő: M. de Justo Bailey ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Camel Brand Co. Ltd (Zebbug, Málta)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: európai uniós védjegy — 15 710 692. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. február 7-én hozott határozata (R 1165/2018-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t (és az eljárásba való beavatkozása esetén a beavatkozó felet) kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t (és az eljárásba való beavatkozása esetén a beavatkozó felet) kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/91

---

2019. április 12-én benyújtott kereset — Thunus és társai kontra EBB

(T-247/19. sz. ügy)

(2019/C 206/80)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Vincent Thunus (Contern, Luxemburg) és további hét felperes (képviselő: L. Levi)

Alperes: Európai Beruházási Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak, az abban foglalt jogellenességi kifogást is beleértve; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak, az abban foglalt jogellenességi kifogást is beleértve;

| — | következésképpen,






  — | semmisítse meg a felperesek 2018 februári illetményelszámolásaiban foglalt határozatot, amely az alapilletmény éves kiigazítását a 2018-as év vonatkozásában 0,7%-ban határozta meg, és ebből következően semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban foglalt hasonló határozatokat; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen,

—

semmisítse meg a felperesek 2018 februári illetményelszámolásaiban foglalt határozatot, amely az alapilletmény éves kiigazítását a 2018-as év vonatkozásában 0,7%-ban határozta meg, és ebből következően semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban foglalt hasonló határozatokat;

| — | következésképpen a Törvényszék kötelezze az alperest:






  — | vagyoni kártérítés címén a következők megfizetésére: (i) a 2018-ra vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának megfelelő illetménykülönbözet, vagyis a 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig terjedő időszak vonatkozásában 1,4%-os emelés; (ii) a 2018 januárjától kezdődően fizetendő illetmények összegére gyakorolt, abból eredő következményeknek megfelelő illetménykülönbözet, hogy a 2018-as év vonatkozásában a 0,7%-os éves kiigazítást alkalmazzák; (iii) az esedékes illetménykülönbözetek után az esedékes összegek teljes megfizetéséig járó késedelmi kamat, amelynek mértékét az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított, az érintett időszakban irányadó, három százalékponttal növelt kamatláb alapján kell számítani; |
| --- | --- | --- |

—

következésképpen a Törvényszék kötelezze az alperest:

—

vagyoni kártérítés címén a következők megfizetésére: (i) a 2018-ra vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának megfelelő illetménykülönbözet, vagyis a 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig terjedő időszak vonatkozásában 1,4%-os emelés; (ii) a 2018 januárjától kezdődően fizetendő illetmények összegére gyakorolt, abból eredő következményeknek megfelelő illetménykülönbözet, hogy a 2018-as év vonatkozásában a 0,7%-os éves kiigazítást alkalmazzák; (iii) az esedékes illetménykülönbözetek után az esedékes összegek teljes megfizetéséig járó késedelmi kamat, amelynek mértékét az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított, az érintett időszakban irányadó, három százalékponttal növelt kamatláb alapján kell számítani;

| — | adott esetben pervezető intézkedések keretében hívja fel az alperest az alábbi dokumentumok benyújtására, amennyiben önként nem nyújtja be azokat:






  — | az EBB igazgatótanácsának 2017. július 18-i határozata (CA/505/17); |
| --- | --- | --- |

—

adott esetben pervezető intézkedések keretében hívja fel az alperest az alábbi dokumentumok benyújtására, amennyiben önként nem nyújtja be azokat:

—

az EBB igazgatótanácsának 2017. július 18-i határozata (CA/505/17);

| — | az igazgatási bizottság a 2018. január 30-i határozata (MC-021-ADM-15–2018); |
| --- | --- |

—

az igazgatási bizottság a 2018. január 30-i határozata (MC-021-ADM-15–2018);

| — | a személyzeti igazgatóság 2018. január 25-i feljegyzése (CS/PERS-QMS/ACB/2018–0011); |
| --- | --- |

—

a személyzeti igazgatóság 2018. január 25-i feljegyzése (CS/PERS-QMS/ACB/2018–0011);

| — | az alperest kötelezze valamennyi költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze valamennyi költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek a 2017. július 18-i igazgatótanácsi határozat tekintetében két jogalapra, a 2018. január 30-i igazgatási bizottsági határozat tekintetében pedig három jogalapra hivatkoznak.

A 2017. július 18-i igazgatótanácsi határozatra vonatkozó jogalapok:

| 1. | Az első jogalap a jogbiztonság elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a jogbiztonság elvének megsértésén alapul.

| 2. | A második jogalap a bizalomvédelem és a szerzett jogok megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a bizalomvédelem és a szerzett jogok megsértésén alapul.

A 2018. január 30-i igazgatási bizottsági határozatra vonatkozó jogalapok:

| 1. | Az első jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében foglalt eljárási garanciák megsértésén alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkében foglalt eljárási garanciák megsértésén alapul.

| 2. | A második jogalap a személyzeti bizottság konzultációs jogának megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a személyzeti bizottság konzultációs jogának megsértésén alapul.

| 3. | A harmadik jogalap az arányosság elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az arányosság elvének megsértésén alapul.

Ami a kártérítési kérelmet illeti, a felperesek esedékes illetménykülönbözet — amely 2018. január 1-jétől 1,4%-os mértékű (és amelybe ezen emelésnek a pénzügyi előnyökre gyakorolt hatását is bele kell érteni) —, továbbá az ezen összeg után járó késedelmi kamatok megfizetését kérik.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/93

---

2019. április 18-án benyújtott kereset — Stada Arzneimittel kontra EUIPO — Optima Naturals (OptiMar)

(T-261/19. sz. ügy)

(2019/C 206/81)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Németország) (képviselők: J.-C. Plate und R. Kaase ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Optima Naturals Srl (Gallarate, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: az OptiMar európai uniós védjegy bejelentése — 15 176 258. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. január 31-én hozott határozata (R 1348/2018-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/93

---

2019. április 17-én benyújtott kereset — Jakober kontra EUIPO (Egy csésze formája)

(T-262/19. sz. ügy)

(2019/C 206/82)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Philip Jakober (Stuttgart, Németország) (képviselő: J. Klink ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta: európai uniós térbeli védjegy (Egy csésze formája) — 15 963 994. sz. bejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. február 11-én hozott határozata (R 1153/2018-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | a megtámadott határozatot változtassa meg oly módon, hogy az nyilvánítsa a fellebbezést megalapozottnak, a 15 963 994. sz. európai uniós védjegybejelentést pedig ebből következően engedje bejegyeztetni az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának lajstromába; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozatot változtassa meg oly módon, hogy az nyilvánítsa a fellebbezést megalapozottnak, a 15 963 994. sz. európai uniós védjegybejelentést pedig ebből következően engedje bejegyeztetni az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának lajstromába;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 7. cikke (3) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 7. cikke (3) bekezdésének megsértése.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/94

---

2019. április 18-án benyújtott kereset — nanoPET Pharma kontra EUIPO — Miltenyi Biotec (viscover)

(T-264/19. sz. ügy)

(2019/C 206/83)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: nanoPET Pharma GmbH (Berlin, Németország) (képviselő: C. Onken ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Miltenyi Biotec GmbH (Bergisch Gladbach, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: viscover európai uniós ábrás védjegy — 9 197 732. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. január 17-én hozott határozata (R 1288/2017-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (2) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (2) bekezdése c) pontjának megsértése.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/95

---

2019. április 19-én benyújtott kereset — Olaszország kontra Bizottság

(T-265/19. sz. ügy)

(2019/C 206/84)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: R. Guizzi, A. Giordano és G. Palmieri avvocati dello stato)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2019. február 12-i, 2019. február 13-án közölt C (2019) 869 bizottsági végrehajtási határozatot a jelen kereset tárgyát képező részében.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az INDAGINE CEB/2017/067/IT viszonylatában a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 160.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 414. o.), különösen 2. cikke (2) bekezdésének, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005. L 209., 1. o.), különösen 31. cikke (2) bekezdésének, valamint a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.) megsértésére alapított jogalap.






  — | a felperes e tekintetben a 2007. december 12-i Lisszaboni Szerződéssel módosított, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke (4) bekezdésének, valamint az arányosság és a bizalom elvének megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az INDAGINE CEB/2017/067/IT viszonylatában a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 160.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 414. o.), különösen 2. cikke (2) bekezdésének, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005. L 209., 1. o.), különösen 31. cikke (2) bekezdésének, valamint a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.) megsértésére alapított jogalap.

—

a felperes e tekintetben a 2007. december 12-i Lisszaboni Szerződéssel módosított, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke (4) bekezdésének, valamint az arányosság és a bizalom elvének megsértésére hivatkozik.

| — | A felperes hatáskörrel való visszaélésre, valamint az alapvető eljárási szabályoknak az indokolási kötelezettség megsértése formájában történt megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- |

—

A felperes hatáskörrel való visszaélésre, valamint az alapvető eljárási szabályoknak az indokolási kötelezettség megsértése formájában történt megsértésére hivatkozik.

| 2. | A második, az INDAGINE FA/2008/067/IT viszonylatában az 1258/1999/EK rendelet és az 1290/2005/EK rendelet megsértésére alapított jogalap, hivatkozással az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 5. cikkének megsértésére is.






  — | Az Olasz Köztársaság tehát hatáskörrel való visszaélésre is hivatkozik az alapvető eljárási formáknak az indokolási kötelezettség megsértése formájában történt megsértésén, valamint az arányosság és a bizalom elvének megsértésén túl. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az INDAGINE FA/2008/067/IT viszonylatában az 1258/1999/EK rendelet és az 1290/2005/EK rendelet megsértésére alapított jogalap, hivatkozással az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 5. cikkének megsértésére is.

—

Az Olasz Köztársaság tehát hatáskörrel való visszaélésre is hivatkozik az alapvető eljárási formáknak az indokolási kötelezettség megsértése formájában történt megsértésén, valamint az arányosság és a bizalom elvének megsértésén túl.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/96 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/96

---

A Törvényszék 2019. április 17-i végzése — Bandilla és társai kontra EBB

(T-600/16. sz. ügy) (1)

(2019/C 206/85)

Az eljárás nyelve: francia

A kilencedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 296., 2016.8.16. (eredetileg az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékén F-30/16. szám alatt nyilvántartásba vett és az Európai Unió Törvényszékéhez 2016. szeptember 1-jén áttett ügy).

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/97 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/97

---

A Törvényszék 2019. április 15-i végzése — Boehringer Ingelheim International kontra Bizottság

(T-191/17. sz. ügy) (1)

(2019/C 206/86)

Az eljárás nyelve: angol

Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 178., 2017.6.6.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/97 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/97

---

A Törvényszék 2019. április 11-i végzése — Bruel kontra Bizottság

(T-202/18. sz. ügy) (1)

(2019/C 206/87)

Az eljárás nyelve: francia

A hetedik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 166., 2018.5.14.

---

| 17.6.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 206/97 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 206/97

---

A Törvényszék 2019. április 12-i végzése — Hankintatukku Arno Latvus kontra EUIPO — Triaz Group (VIVANIA)

(T-4/19. sz. ügy) (1)

(2019/C 206/88)

Az eljárás nyelve: angol

Az ötödik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 72., 2019.2.25.

---