# Jurnalul Oficial C 89/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 89 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6610 martie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 89

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6610 martie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ |
| 2023/C 89/01 | Avizul Băncii Centrale Europene din 16 ianuarie 2023 cu privire la o propunere de directivă privind performanța energetică a clădirilor (reformare) (CON/2023/2) | 1 |

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

2023/C 89/01

Avizul Băncii Centrale Europene din 16 ianuarie 2023 cu privire la o propunere de directivă privind performanța energetică a clădirilor (reformare) (CON/2023/2)

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2023/C 89/02 | Aviz în atenția unei entități căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2010/413/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 267/2012 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Iranului | 7 |
| 2023/C 89/03 | Aviz în atenția unei entități căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului | 8 |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 89/04 | Rata de schimb a monedei euro – 9 martie 2023 | 9 |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor |
| 2023/C 89/05 | Rezumat al Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea anumitor aspecte ale normelor de drept în materie de insolvență
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu) | 10 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2023/C 89/06 | Notificare în temeiul Codului frontierelor Schengen – Ministerul de Interne al Republicii Croația | 14 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATE TERŢE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 89/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 16 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2023/C 89/02

Aviz în atenția unei entități căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2010/413/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 267/2012 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Iranului

7

2023/C 89/03

Aviz în atenția unei entități căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

8

Comisia Europeană

2023/C 89/04

Rata de schimb a monedei euro – 9 martie 2023

9

Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor

2023/C 89/05

Rezumat al Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea anumitor aspecte ale normelor de drept în materie de insolvență
  (Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

10

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2023/C 89/06

Notificare în temeiul Codului frontierelor Schengen – Ministerul de Interne al Republicii Croația

14

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATE TERŢE

Comisia Europeană

2023/C 89/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

16

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 89/08 | COMUNICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 29 ALINEATUL (2) DIN STATUTUL FUNCȚIONARILOR – Publicarea unui anunț de post vacant pentru funcția de director general adjunct al Direcției Generale Industria Apărării și Spațiu (DEFIS) (gradul AD 15) – COM/2023/10428 | 18 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 89/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11020 – KKR / APRIL) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 19 |
| 2023/C 89/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 21 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 89/11 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 23 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2023/C 89/08

COMUNICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 29 ALINEATUL (2) DIN STATUTUL FUNCȚIONARILOR – Publicarea unui anunț de post vacant pentru funcția de director general adjunct al Direcției Generale Industria Apărării și Spațiu (DEFIS) (gradul AD 15) – COM/2023/10428

18

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2023/C 89/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11020 – KKR / APRIL) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

19

2023/C 89/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

21

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 89/11

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/1

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 16 ianuarie 2023

cu privire la o propunere de directivă privind performanța energetică a clădirilor (reformare)

(CON/2023/2)

(2023/C 89/01)

Introducere și temei juridic

La 15 decembrie 2021, Comisia Europeană a publicat o propunere de directivă privind performanța energetică a clădirilor (1) (denumită în continuare „directiva propusă”).

Banca Centrală Europeană (BCE) a decis să emită un aviz din proprie inițiativă cu privire la directiva propusă. Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și pe articolul 25.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special întrucât directiva propusă se referă la (a) misiunea fundamentală care urmează să fie îndeplinită prin intermediul Sistemului European al Băncilor Centrale de a defini și pune în aplicare politica monetară a Uniunii în conformitate cu articolul 127 alineatul (2) TFUE, (b) misiunile BCE privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit în conformitate cu articolul 127 alineatul (6) TFUE și (c) contribuția BCE, în cazul în care este necesar, la armonizarea regulilor și practicilor privind culegerea, elaborarea și difuzarea datelor statistice din domeniile care sunt de competența sa în conformitate cu articolul 5.3 din Statutul SEBC. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

1.   Observații generale

| 1.1. | BCE susține în general directiva propusă, care urmărește creșterea ritmului și a gradului de profunzime a renovărilor clădirilor, îmbunătățirea informațiilor privind performanța energetică a clădirilor și asigurarea faptului că toate clădirile sunt în conformitate cu obiectivele climatice ale Uniunii. Directiva propusă nu numai că va contribui la obiectivele climatice ale Uniunii, ci va și sprijini eforturile Uniunii de asigurare a securității energetice. Prin abordarea barierelor din calea renovării și stabilirea unor ținte privind îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor, directiva propusă va contribui la reducerea dependenței Uniunii de combustibilii fosili și la scăderea cererii de gaz natural. În plus, aceasta va face gospodăriile și întreprinderile mai reziliente la creșteri ale prețului energiei prin scăderea consumului de energie al clădirilor și, pe termen mediu și lung, va contribui la reducerea sensibilității prețurilor la volatilitatea prețurilor combustibililor fosili. În plus, directiva propusă oferă mai multă certitudine cu privire la ritmul și calendarul tranziției durabile a Uniunii, într-o modalitate care poate fi luată în considerare de instituțiile de credit și instituțiile financiare în deciziile acestora privind alocarea portofoliilor și finanțarea pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | BCE apreciază obiectivul directivei propuse de a îmbunătăți accesul la certificate de performanță energetică (CPE) la nivelul Uniunii. Măsurile propuse ar asigura accesul deplin la CPE al instituțiilor financiare, abordând provocările semnificative privind accesul la aceste informații cu care se confruntă în prezent instituțiile de credit, în special, și instituțiile financiare, în general. Aceste măsuri ar permite instituțiilor de credit și instituțiilor financiare să îmbunătățească evaluările riscurilor legate de tranziția climatică aferente activelor imobiliare ale acestora. Această îmbunătățire este relevantă pentru BCE, Eurosistem și SEBC din mai multe motive. În primul rând, întrucât creditarea imobiliară are o pondere semnificativă în portofoliul bancar al instituțiilor de credit supravegheate, aceste informații sunt foarte relevante pentru BCE și pentru funcțiile sale de supraveghere bancară. În al doilea rând, întrucât o proporție semnificativă a colateralului utilizat de contrapărțile la operațiunile de politică monetară constă în active financiare garantate de credite ipotecare, asigurarea unui acces deplin al instituțiilor de credit și al instituțiilor financiare la informațiile aferente CPE ar ameliora capacitatea Eurosistemului – în urmărirea mandatului său de asigurare a stabilității prețurilor – de a identifica, monitoriza și atenua riscurile asociate contrapărților sale, colateralului pe care îl acceptă în operațiunile sale de refinanțare și deținerilor sale de active care rezultă din tranzacții simple. În al treilea rând, este necesar un acces sporit la informații granulare privind CPE pentru a sprijini sarcinile statistice ale SEBC, inclusiv elaborarea de indicatori statistici pentru analiza riscului legat de schimbările climatice. La rândul său, acest lucru ar fi util BCE atunci când contribuie la armonizarea regulilor și practicilor privind culegerea, elaborarea și difuzarea datelor statistice din domeniile care sunt de competența sa. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Cu toate acestea, BCE exprimă preocupări cu privire la metodologia propusă pentru definirea noilor clase de CPE și solicită creșterea nivelului de armonizare la nivelul Uniunii. Directiva propusă definește numai criterii comune pentru cele mai bune și cele mai slabe CPE în fiecare stat membru, fără a armoniza pe deplin definițiile și metodologiile subiacente, care sunt stabilite la nivel național. Din perspectiva riscurilor, aceasta va reduce comparabilitatea între statele membre și utilitatea CPE ca indicatori pentru gradul de risc al unui anumit activ imobiliar. O metodologie mai armonizată ar ajuta BCE, în funcțiile sale de supraveghere prudențială, să evalueze impactul eficienței energetice asupra expunerilor imobiliare ale instituțiilor de credit, pe baza unor date fiabile și comparabile, precum și a unor definiții comune și standardizate la nivelul Uniunii. De asemenea, aceasta ar îmbunătăți capacitatea Eurosistemului de a monitoriza și evalua în mod corespunzător impactul riscurilor financiare legate de climă asupra activelor din bilanțul său și de a asigura protecția adecvată a bilanțului Eurosistemului împotriva riscurilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Directiva propusă recunoaște în mod legitim interesul industriei financiare de a avea acces la informații privind performanța energetică a clădirilor. Directiva propusă ar trebui să clarifice faptul că instituțiile de credit, care reprezintă principala sursă de creditare ipotecară, sunt incluse în domeniul său de aplicare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Astfel cum se precizează în continuare, BCE preferă, în special, (a) o metodologie mai armonizată de etichetare CPE la nivelul Uniunii; (b) acces deplin și în timp util al instituțiilor de credit și al instituțiilor financiare la bazele de date CPE, pentru gestionarea riscurilor lor legate de tranziția climatică; și (c) transpunerea directivei propuse înainte de 2025. |
| --- | --- |

1.5.

Observații specifice

2.   Metodologia de definire a noilor clase de CPE

| 2.1. | Întrucât anumite state membre aplică standardele CPE la nivel regional, BCE ar prefera ca procesul de etichetare CPE și pragurile aferente să fie armonizate în interiorul statelor membre. În plus, directiva propusă ar trebui să limiteze scutirile care intră sub incidența marjei de apreciere naționale (și anume, în anumite state membre, clădirile independente cu o suprafață utilă totală mai mică de 50 m2 nu fac obiectul cerințelor CPE) pentru a asigura un nivel maxim de disponibilitate a CPE pe piață și o abordare comună la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În ceea ce privește definiția CPE, deși BCE apreciază faptul că directiva propusă urmărește să sporească comparabilitatea claselor de CPE la nivelul Uniunii în raport cu situația actuală, aceasta are preocupări cu privire la faptul că metodologia propusă nu atinge gradul necesar de armonizare.

  În primul rând, după cum arată exercițiul de testare la stres privind schimbările climatice desfășurat de BCE în 2022, reglementările CPE naționale eterogene existente, în special metodologiile diferite aplicate de statele membre pentru a calcula eficiența energetică a clădirilor, nu permit o agregare precisă a datelor la nivelul Uniunii (2).

  În al doilea rând, directiva propusă stabilește numai criterii comune pentru definirea celor mai bune și a celor mai slabe clădiri. În special, clădirile din clasa G vor fi definite ca acele 15 % din clădirile din fiecare stat membru cu cele mai slabe performanțe energetice în momentul introducerii noilor CPE. Aceasta presupune că acele 15 % din clădiri vor avea performanțe energetice reale foarte diferite între statele membre, ceea ce reduce semnificativ comparabilitatea reală la nivelul Uniunii.

  În al treilea rând, directiva propusă nu pune în aplicare praguri omogene la nivelul Uniunii pentru a armoniza sistemul de etichetare, ci lasă definiția CPE la aprecierea statelor membre. Deși această abordare ar putea îmbunătăți transparența privind performanța energetică relativă a clădirilor dintr-un stat membru și ar putea conduce la eforturi de renovare comparabile la nivelul Uniunii, ea ar putea conduce la o alocare ineficientă a capitalului în Uniune (3). În plus, CPE specifice statelor membre și obiectivele de renovare aferente ar putea afecta evaluarea activelor imobiliare, atunci când această evaluare nu este legată direct de performanța energetică și de impactul aferent al costurilor energetice. Acest lucru nu este de dorit dintr-o perspectivă de supraveghere și de gestionare a riscurilor, deoarece ar îngreuna corelarea evaluării activelor imobiliare cu parametrii de risc de credit și cu standardele de creditare.

  În al patrulea rând, dată fiind actuala acoperire limitată a CPE și lipsa datelor privind performanța energetică a parcului imobiliar, pragurile specifice la nivel de țară bazate pe informațiile existente aferente CPE ar putea de asemenea conduce la praguri prost calibrate, în special în statele membre în care acoperirea cu CPE este redusă. Dacă pragurile sunt prost calibrate, este posibil ca datele CPE să nu reflecte distribuția generală a performanței energetice a clădirilor și să introducă o eterogenitate nedorită între statele membre. |
| --- | --- |

2.2.

În primul rând, după cum arată exercițiul de testare la stres privind schimbările climatice desfășurat de BCE în 2022, reglementările CPE naționale eterogene existente, în special metodologiile diferite aplicate de statele membre pentru a calcula eficiența energetică a clădirilor, nu permit o agregare precisă a datelor la nivelul Uniunii (2).

În al doilea rând, directiva propusă stabilește numai criterii comune pentru definirea celor mai bune și a celor mai slabe clădiri. În special, clădirile din clasa G vor fi definite ca acele 15 % din clădirile din fiecare stat membru cu cele mai slabe performanțe energetice în momentul introducerii noilor CPE. Aceasta presupune că acele 15 % din clădiri vor avea performanțe energetice reale foarte diferite între statele membre, ceea ce reduce semnificativ comparabilitatea reală la nivelul Uniunii.

În al treilea rând, directiva propusă nu pune în aplicare praguri omogene la nivelul Uniunii pentru a armoniza sistemul de etichetare, ci lasă definiția CPE la aprecierea statelor membre. Deși această abordare ar putea îmbunătăți transparența privind performanța energetică relativă a clădirilor dintr-un stat membru și ar putea conduce la eforturi de renovare comparabile la nivelul Uniunii, ea ar putea conduce la o alocare ineficientă a capitalului în Uniune (3). În plus, CPE specifice statelor membre și obiectivele de renovare aferente ar putea afecta evaluarea activelor imobiliare, atunci când această evaluare nu este legată direct de performanța energetică și de impactul aferent al costurilor energetice. Acest lucru nu este de dorit dintr-o perspectivă de supraveghere și de gestionare a riscurilor, deoarece ar îngreuna corelarea evaluării activelor imobiliare cu parametrii de risc de credit și cu standardele de creditare.

În al patrulea rând, dată fiind actuala acoperire limitată a CPE și lipsa datelor privind performanța energetică a parcului imobiliar, pragurile specifice la nivel de țară bazate pe informațiile existente aferente CPE ar putea de asemenea conduce la praguri prost calibrate, în special în statele membre în care acoperirea cu CPE este redusă. Dacă pragurile sunt prost calibrate, este posibil ca datele CPE să nu reflecte distribuția generală a performanței energetice a clădirilor și să introducă o eterogenitate nedorită între statele membre.

| 2.3. | Din motivele de mai sus, BCE consideră că este preferabilă o metodologie mai omogenă la nivelul Uniunii, în special pe termen lung. BCE recunoaște că alegerea între praguri la nivelul statelor membre și praguri la nivelul Uniunii este în final o decizie politică care trebuie să ia în considerare și o serie de alte considerații, precum eforturi de renovare comparabile în fiecare stat membru, indiferent de situația parcului imobiliar inițial, sau posibilitățile de utilizare de către chiriași și cumpărători. Cu toate acestea, directiva propusă ar trebui să vizeze convergența în timp a nivelurilor CPE între statele membre. O astfel de abordare ar asigura o definiție mai omogenă la nivelul Uniunii, consolidând conținutul informațional al CPE ca bază pentru diferențierea riscurilor activelor imobiliare în funcție de performanța energetică a clădirilor (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În cazul în care modificarea metodologiei de armonizare a CPE nu este în final posibilă, o eșantionare statistică bazată pe alte atribute ale clădirilor și pe date din toate statele membre ar putea îmbunătăți calibrarea pragurilor de performanță energetică. Calibrarea ar trebui efectuată în mod ideal la nivelul Uniunii, pentru a evita o fragmentare a metodologiilor de estimare. Detalii suplimentare privind dimensiunea eșantioanelor aleatorii care trebuie utilizate (5), ca proporție din activele imobiliare naționale, ar îmbunătăți în special consecvența metodologiilor între statele membre. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dacă nu pot fi efectuate astfel de modificări, cel puțin este esențial ca datele utilizate pentru calcularea CPE să fie disponibile public, după cum se precizează mai jos. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Accesul părților interesate la datele privind performanța energetică

| 3.1. | BCE sprijină ferm scopul directivei propuse de a asigura accesul instituțiilor de credit și al instituțiilor financiare la CPE. Accesul la datele privind performanța energetică a clădirilor este o condiție prealabilă esențială pentru evaluarea riscurilor legate de tranziția climatică, precum și a amprentei de carbon a activelor imobiliare, întrucât acestea afectează instituțiile de credit și instituțiile financiare, în special portofoliile lor de credite ipotecare. Prin urmare, accesul ar contribui la prevenirea unor potențiale efecte de propagare în sistemul financiar al Uniunii. Autoritățile responsabile cu supravegherea instituțiilor de credit și a instituțiilor financiare, inclusiv BCE, ar trebui să dispună de acces deplin la CPE pentru a evalua riscurile climatice subiacente. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pe lângă instituțiile de credit, instituțiile financiare și băncile centrale, alți participanți la piața financiară care investesc în produse garantate de active imobiliare, precum portofoliile de credite ipotecare, titlurile garantate de active sau obligațiunile garantate, au nevoie de acces la datele privind performanța energetică a activelor imobiliare subiacente pentru propriile evaluări și prezentări de informații privind evaluarea riscurilor climatice, în special în temeiul Regulamentului (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (denumit în continuare „Regulamentul privind publicarea de informații privind finanțarea durabilă”, Sustainable Finance Disclosure Regulation – SFDR), precum și pentru evaluarea alinierii activităților economice imobiliare la criteriile de atenuare a schimbărilor climatice din Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Regulamentul privind taxonomia”). Prin urmare, directiva propusă ar trebui să asigure că investitorii terți care investesc în mod direct în active care sunt în final garantate de active imobiliare sau care acceptă astfel de active drept colateral au acces la informațiile aferente CPE pentru aceste active imobiliare. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Datele CPE, inclusiv informațiile privind cererea de energie primară, nu ar trebui să fie disponibile instituțiilor de credit și instituțiilor financiare numai în contextul investițiilor directe sau al creditării ipotecare pentru construirea sau achiziționarea unei case, ci și pentru împrumuturi de renovare în profunzime. Aceasta ar permite instituțiilor de credit și instituțiilor financiare să evalueze impactul acestor renovări asupra valorii colateralului și să efectueze o analiză adecvată a riscurilor. În lipsa unor astfel de dispoziții, directiva propusă riscă să nu abordeze una din principalele lacune în materie de date identificate pentru instituțiile de credit și instituțiile financiare în ceea ce privește colectarea informațiilor solicitate de Regulamentul privind taxonomia (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Având în vedere limitările metodologiei actuale de calculare a standardelor CPE (a se vedea punctul 2.2 de mai sus), în special în lipsa unei metodologii mai armonizate pentru noile clase de CPE, directiva propusă ar trebui să asigure cel puțin că toate atributele și câmpurile cheie ale CPE [de exemplu, consumul de energie primară în kWh/(m2.an)] sunt disponibile tuturor părților interesate, inclusiv instituțiilor de credit și instituțiilor financiare. Accesul la informații suficient de granulare [de exemplu, consumul de energie primară în kWh/(m2.an)], nu doar la informații agregate, este esențial pentru depășirea limitărilor care rezultă din diferențele dintre clasele de CPE din statele membre și pentru asigurarea comparabilității acestora. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Identificarea unică este esențială pentru conectarea informațiilor între sursele de date, permițând interoperabilitatea și evitând duplicarea cerințelor de raportare. Prin urmare, directiva propusă ar trebui de asemenea să asigure că datele CPE pot fi legate de localizarea exactă a unei clădiri, de atributele fizice ale acesteia sau de informațiile financiare relevante, utilizând o identificare unică a clădirii și urmând orientări elaborate în cadrul Infrastructurii pentru informații spațiale în Europa (9) (INSPIRE), în scopul de a oferi investitorilor, băncilor centrale și autorităților de reglementare posibilitatea de a evalua cât mai bine riscurile fizice și legate de tranziție aferente clădirilor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Directiva propusă ar trebui să clarifice că transferul de informații din bazele de date naționale în Observatorul parcului imobiliar al Uniunii sau în altă platformă dedicată ar trebui înțeles în sensul că include informații granulare, fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Regulamentul general privind protecția datelor”, RGPD) și altor garanții legale. În plus, pentru a asigura că toate părțile interesate dispun de informații actualizate, informațiile disponibile public din bazele de date naționale, precum și informațiile transmise Observatorului parcului imobiliar sau altei platforme dedicate, ar trebui actualizate mai frecvent decât o dată sau de două ori pe an, după cum se preconizează în prezent în directiva propusă (11). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Calendar pentru noua metodologie CPE

| 4.1. | BCE sugerează o transpunere mai rapidă a directivei propuse, până la sfârșitul anului 2024, iar nu până la sfârșitul anului 2025, din următoarele motive.

  În primul rând, exercițiile de supraveghere desfășurate de BCE în 2022 au demonstrat că volumul de date CPE furnizate de instituțiile de credit reprezintă un aspect cheie. În timp ce instituțiile de credit au menționat accesul limitat la registrele CPE în anumite state membre (12) ca una dintre cauzele fundamentale, acestea nu au raportat nici indicatori alternativi relevanți. În această privință, acordarea unui acces cât mai rapid al instituțiilor de credit și instituțiilor financiare la date CPE granulare ar îmbunătăți practicile și strategiile existente ale acestora de gestionare a riscului în ceea ce privește riscurile legate de tranziția climatică, în special pentru portofoliul lor de credite imobiliare.

  În al doilea rând, disponibilitatea în timp util a datelor privind performanța energetică la nivelul Uniunii este esențială pentru un angajament adecvat față de cerințele de îmbunătățire din directiva propusă. Directiva propusă prevede că clădirile și unitățile de clădire deținute de organisme publice, precum și clădirile și unitățile de clădire nerezidențiale, ar trebui îmbunătățite cel puțin la clasa F de performanță energetică până în 2027, pe baza noilor standarde CPE. Aceste obiective sunt dificil de atins fără o adoptare anticipată a noilor standarde CPE (13). Statele membre trebuie să transpună directiva propusă până în 2025, lăsând numai doi ani pentru realizarea renovărilor necesare. |
| --- | --- |

4.1.

În primul rând, exercițiile de supraveghere desfășurate de BCE în 2022 au demonstrat că volumul de date CPE furnizate de instituțiile de credit reprezintă un aspect cheie. În timp ce instituțiile de credit au menționat accesul limitat la registrele CPE în anumite state membre (12) ca una dintre cauzele fundamentale, acestea nu au raportat nici indicatori alternativi relevanți. În această privință, acordarea unui acces cât mai rapid al instituțiilor de credit și instituțiilor financiare la date CPE granulare ar îmbunătăți practicile și strategiile existente ale acestora de gestionare a riscului în ceea ce privește riscurile legate de tranziția climatică, în special pentru portofoliul lor de credite imobiliare.

În al doilea rând, disponibilitatea în timp util a datelor privind performanța energetică la nivelul Uniunii este esențială pentru un angajament adecvat față de cerințele de îmbunătățire din directiva propusă. Directiva propusă prevede că clădirile și unitățile de clădire deținute de organisme publice, precum și clădirile și unitățile de clădire nerezidențiale, ar trebui îmbunătățite cel puțin la clasa F de performanță energetică până în 2027, pe baza noilor standarde CPE. Aceste obiective sunt dificil de atins fără o adoptare anticipată a noilor standarde CPE (13). Statele membre trebuie să transpună directiva propusă până în 2025, lăsând numai doi ani pentru realizarea renovărilor necesare.

| 4.2. | Dacă nu se poate devansa transpunerea, BCE sugerează ca punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale directivei propuse să fie accelerată pentru sfârșitul anului 2024, nu sfârșitul anului 2025. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Modalități de armonizare a CPE

| 5.1. | Întrucât CPE nou-emise vor fi valabile până la 10 ani, adoptarea directivei propuse va presupune coexistența după 2025 a două generații de CPE pentru o perioadă considerabilă. Transpunerea directivei propuse ar trebui, prin urmare, să clarifice corespondența dintre generația nouă de CPE și cea veche, măsura în care acestea ar trebui tratate în mod identic în scopuri de reglementare și modul în care proprietarii vor primi CPE actualizate pe baza standardelor Uniunii, întrucât aceasta va afecta valoarea clădirilor. De exemplu, „clădirile cu emisii zero” (CEZ) sunt legate de clasa A de performanță energetică în temeiul directivei propuse, dar nu este clar dacă clădirile care au obținut o clasă A de performanță energetică în temeiul directivei existente vor fi considerate CEZ. Este deosebit de relevant să se aibă în vedere acest punct împreună cu alte acte legislative ale Uniunii, precum Regulamentul privind taxonomia și SFDR, care au trimiteri la CPE și la definițiile CEZ și ale „clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero” (14). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În plus, statele membre ar trebui să identifice soluțiile cele mai adecvate pentru a încuraja proprietarii clădirilor să își actualizeze CPE în timp util, ca o metodă de conștientizare cu privire la renovările recomandate eficiente din punctul de vedere al costurilor destinate îmbunătățirii performanței energetice. |
| --- | --- |

5.2.

6.   Standarde privind portofoliile de credite ipotecare

| 6.1. | Directiva propusă mandatează statele membre să promoveze instrumente financiare și de finanțare favorabile, printre altele, prin standarde privind portofoliile de credite ipotecare, care cuprind mecanisme care stimulează creditorii ipotecari să îmbunătățească performanța energetică a portofoliului lor (15). Cu toate acestea, definiția propusă a „standardelor privind portofoliile de credite ipotecare” este relativ largă, cu puține orientări privind modul în care aceste standarde ar trebui definite la nivel național (16). În urma transpunerii, această definiție ar putea conduce la un peisaj eterogen de standarde nearmonizate privind portofoliile de credite ipotecare la nivelul statelor membre. Directiva propusă sau un nou act delegat al Comisiei ar putea specifica mai detaliat cerințe minime care ar armoniza standardele privind portofoliile de credite ipotecare la nivelul Uniunii. De asemenea, este de maximă importanță ca structura standardelor privind portofoliile de credite ipotecare să fie ușor de utilizat în emisiunile de instrumente financiare și de natura datoriei. O astfel de structură ar putea să faciliteze investițiile transfrontaliere în credite ipotecare care cresc eficiența energetică – inclusiv în contextul uniunii piețelor de capital – și să maximizeze contribuția piețelor financiare, reducând astfel dependența de creditarea bancară și de programele de sprijin public. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Standardele privind portofoliile de credite ipotecare ar trebui în mod ideal să devină din ce în ce mai stricte în timp, pe măsură ce nivelurile medii aferente CPE ale activelor imobiliare se îmbunătățesc. Standardele privind portofoliile de credite ipotecare ar trebui prin urmare să fie revizuite în mod periodic pentru a ține seama de îmbunătățirea eficienței energetice a stocului imobiliar, în vederea menținerii stimulentului financiar de a crește în continuare performanța energetică a portofoliilor de credite ipotecare. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Standardizarea bazelor de date

| 7.1. | Directiva propusă asigură introducerea în bazele de date naționale a unor trimiteri la alte seturi de date conexe referitoare la clădiri. Această introducere necesită interoperabilitatea și integrarea bazelor de date naționale pentru performanța energetică a clădirilor cu alte baze de date administrative care conțin informații privind clădirile, precum cadastrul național al clădirilor și registrele digitale ale clădirilor. Pentru a extinde posibilitățile de utilizare a informațiilor colectate în scopuri decizionale, BCE sugerează ca directiva propusă să aibă în vedere și o revizuire a standardelor tehnice de punere în aplicare necesare pentru o astfel de interoperabilitate și integrare dincolo de nivelul național.
  În cazul în care BCE recomandă modificarea directivei propuse, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru separat. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe EUR-Lex. |
| --- | --- |

7.1.

În cazul în care BCE recomandă modificarea directivei propuse, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru separat. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe EUR-Lex.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 16 ianuarie 2023.

Președinta BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 802 final.

1

(2)  A se vedea 2022 climate risk stress test („Testare la stres privind schimbările climatice 2022”), iulie 2022, disponibil pe website-ul privind supravegherea bancară al BCE, la adresa www.bankingsupervision.europa.eu

2

2022 climate risk stress test

(3)  Proprietarii din statele membre cu un nivel relativ ridicat de eficiență energetică (luând în considerare climatul local) ar fi obligați să își renoveze clădirile, deși acestea sunt relativ eficiente energetic la nivelul Uniunii. Se recunoaște că disponibilitatea unei forțe de muncă (în mare parte locale) ar putea fi un factor limitativ în unele state membre.

3

(4)  O metodologie mai precisă, dar simplă, de armonizare a CPE ar fi identificarea unui indicator comun la nivelul Uniunii cu rol de factor determinant, precum consumul de energie primară în kWh/(m2.an), emisiile de CO2 sau, preferabil, o combinație a celor două, iar apoi calcularea acestuia pentru toate clădirile și separarea rezultatelor în șapte clase. Pentru a suplimenta informațiile CPE privind eficiența energetică, pe baza consumului de energie primară în kWh/(m2.an), ar putea fi luată în considerare o limită suplimentară privind emisiile acceptabile de gaze cu efect de seră [kg de echivalent CO2/(m2.an)] pentru fiecare clasă de CPE, în scopul de a asigura o decarbonizare mai rapidă a sectorului imobiliar.

4

2

2

2

2

2

(5)  A se vedea punctul 2 din anexa VI la directiva propusă.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare (JO L 317, 9.12.2019, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

7

(8)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei din 4 iunie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului prin stabilirea criteriilor tehnice de examinare pentru a determina condițiile în care o activitate economică se califică drept activitate care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice sau la adaptarea la schimbările climatice și pentru a stabili dacă activitatea economică respectivă aduce prejudicii semnificative vreunuia dintre celelalte obiective de mediu (JO L 442, 9.12.2021, p. 1) prevede următorul criteriu de contribuție substanțială pentru activitatea „Renovarea clădirilor existente”: renovarea clădirii respectă cerințele aplicabile pentru renovările majore. Ca alternativă, aceasta conduce la o reducere cu cel puțin 30 % a cererii de energie primară.

8

renovările majore.

(9)  A se vedea baza de date a Infrastructurii pentru informații spațiale în Europa, disponibilă la adresa https://inspire.ec.europa.eu

9

(10)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

10

(11)  A se vedea articolul 19 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (4) din directiva propusă.

11

(12)  A se vedea 2022 climate risk stress test („Testare la stres privind schimbările climatice 2022”), iulie 2022, disponibil pe website-ul privind supravegherea bancară al BCE, la adresa www.bankingsupervision.europa.eu

12

2022 climate risk stress test

(13)  A se vedea articolul 9 din directiva propusă.

13

(14)  A se vedea anexa I secțiunea 7.1 la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei; anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2022/1288 al Comisiei din 6 aprilie 2022 de completare a Regulamentului (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care precizează detaliile referitoare la conținutul și prezentarea informațiilor în legătură cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, care precizează conținutul, metodologia și prezentarea informațiilor în legătură cu indicatorii de durabilitate și efectele negative asupra durabilității, precum și conținutul și prezentarea informațiilor în legătură cu promovarea caracteristicilor de mediu sau sociale și a obiectivelor de investiții durabile în documentele precontractuale, pe site-urile web și în rapoartele periodice (JO L 196, 25.7.2022, p. 1).

14

(15)  A se vedea articolul 15 alineatul (4) din directiva propusă.

15

(16)  A se vedea articolul 2 punctul 36 din directiva propusă.

16

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/7

---

Aviz în atenția unei entități căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2010/413/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 267/2012 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva Iranului

(2023/C 89/02)

Informațiile de mai jos sunt aduse la cunoștința Fajr Aviation Composite Industries (nr. 12), entitate care figurează în partea I din anexa II la Decizia 2010/413/PESC a Consiliului (1) și în partea I din anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012 al Consiliului (2) privind măsuri restrictive împotriva Iranului.

Consiliul intenționează să mențină măsurile restrictive împotriva entității sus-menționate, furnizând o nouă expunere de motive. Prin urmare, entitatea în cauză este informată că poate transmite Consiliului o cerere pentru a obține expunerea de motive prevăzută în vederea desemnării sale până la 17 martie 2023, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  JO L 195, 27.7.2010, p. 39.

(2)  JO L 88, 24.3.2012, p. 1.

---

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/8

---

Aviz în atenția unei entități căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului și în Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului

(2023/C 89/03)

Următoarele informații sunt aduse la cunoștința Grupului Wagner, entitate căreia i se aplică măsurile restrictive prevăzute în anexa la Decizia 2014/1999/PESC a Consiliului (1) și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 2020/1998 al Consiliului (2) privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului.

Consiliul intenționează să includă entitatea sus-menționată pe lista prevăzută în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (3) și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Prin prezenta, entitatea în cauză este informată că poate transmite Consiliului o cerere pentru a obține expunerea de motive avută în vedere pentru desemnarea sa, până la 17 martie 2023, la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 13.

(2)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(3)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(4)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

---

Comisia Europeană

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/9

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 martie 2023

(2023/C 89/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0554 |
| JPY | yen japonez | 143,82 |
| DKK | coroana daneză | 7,4421 |
| GBP | lira sterlină | 0,88814 |
| SEK | coroana suedeză | 11,3365 |
| CHF | franc elvețian | 0,9911 |
| ISK | coroana islandeză | 149,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,2715 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,626 |
| HUF | forint maghiar | 379,10 |
| PLN | zlot polonez | 4,6785 |
| RON | leu românesc nou | 4,9150 |
| TRY | lira turcească | 20,0026 |
| AUD | dolar australian | 1,5965 |
| CAD | dolar canadian | 1,4574 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,2848 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7232 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4279 |
| KRW | won sud-coreean | 1 395,00 |
| ZAR | rand sud-african | 19,6578 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3515 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 294,30 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7715 |
| PHP | peso Filipine | 58,237 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,066 |
| BRL | real brazilian | 5,4202 |
| MXN | peso mexican | 18,9237 |
| INR | rupie indiană | 86,6215 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0554

JPY

yen japonez

143,82

DKK

coroana daneză

7,4421

GBP

lira sterlină

0,88814

SEK

coroana suedeză

11,3365

CHF

franc elvețian

0,9911

ISK

coroana islandeză

149,90

NOK

coroana norvegiană

11,2715

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,626

HUF

forint maghiar

379,10

PLN

zlot polonez

4,6785

RON

leu românesc nou

4,9150

TRY

lira turcească

20,0026

AUD

dolar australian

1,5965

CAD

dolar canadian

1,4574

HKD

dolar Hong Kong

8,2848

NZD

dolar neozeelandez

1,7232

SGD

dolar Singapore

1,4279

KRW

won sud-coreean

1 395,00

ZAR

rand sud-african

19,6578

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3515

IDR

rupia indoneziană

16 294,30

MYR

ringgit Malaiezia

4,7715

PHP

peso Filipine

58,237

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,066

BRL

real brazilian

5,4202

MXN

peso mexican

18,9237

INR

rupie indiană

86,6215

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/10

---

Rezumat al Avizului Autorității Europene pentru Protecția Datelor referitor la Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea anumitor aspecte ale normelor de drept în materie de insolvență

(2023/C 89/05)

(Textul integral al avizului poate fi consultat în engleză, franceză și germană pe site-ul AEPD https://edps.europa.eu)

La 7 decembrie 2022, Comisia Europeană a emis Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea anumitor aspecte ale normelor de drept în materie de insolvență. Obiectivul propunerii este de a stabili norme de consolidare a convergenței în anumite aspecte ale legislației statelor membre în ceea ce privește procedurile de insolvență nebancare.

Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la consultarea sa din 13 decembrie 2022 de către Comisia Europeană, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE (1). Avizul se concentrează asupra dispozițiilor care pot avea un impact asupra dreptului fundamental la protecția datelor.

AEPD salută garanțiile oferite pentru accesul instanțelor desemnate ale statelor membre la informațiile conținute în registrele naționale centralizate de conturi bancare.

Cu toate acestea, face următoarele recomandări:

În primul rând, în ceea ce privește accesul practicienilor în insolvență la registrele naționale de active, AEPD recomandă precizarea scopului acestui acces nu numai în preambul, ci și în partea dispozitivă a viitoarei directive.

În al doilea rând, AEPD recomandă introducerea la nivelul UE a garanțiilor necesare pentru noul acces al practicienilor în insolvență, instituit prin propunere, la datele cu caracter personal conținute în registrele beneficiarilor reali și în registrele naționale de active.

În plus, în ceea ce privește interconectarea platformelor de licitație, AEPD recomandă să se precizeze că temeiul juridic pentru această interconectare va fi viitoarea directivă, și nu actele de punere în aplicare ale Comisiei.

AEPD recomandă, de asemenea, să se asigure că actele de punere în aplicare ale Comisiei, care urmează să fie adoptate pentru instituirea acestei interconectări, sunt în vigoare când intră în vigoare viitoarea directivă și legislația statelor membre care o transpune.

În cele din urmă, în ceea ce privește comunicările electronice, AEPD recomandă să se precizeze, după caz, dacă pentru comunicările electronice prevăzute în propunere va fi utilizat viitorul regulament privind digitalizarea cooperării judiciare și a accesului la justiție în cadrul procedurilor transfrontaliere în materie civilă, comercială și penală.

1.   INTRODUCERE

| 1. | La 7 decembrie 2022, Comisia Europeană a emis Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea anumitor aspecte ale normelor de drept în materie de insolvență (denumită în continuare „propunerea”) (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Obiectivul propunerii este de a stabili norme de consolidare a convergenței în anumite aspecte ale legislației statelor membre în ceea ce privește procedurile de insolvență nebancare (3). Potrivit raportului de evaluare a impactului, consultările cu părțile interesate au evidențiat dificultăți legate de urmărirea activelor (4), în special dacă activul este situat în alt stat membru decât cel în care a fost deschisă procedura. Eficacitatea urmăririi activelor este de importanță majoră pentru maximizarea valorii masei bunurilor care face obiectul insolvenței, deoarece debitorii au interesul să elimine activele din masa bunurilor care face obiectul insolvenței. Mijloacele disponibile pentru ca practicienii în insolvență să urmărească și să înghețe activele aparținând masei bunurilor în alt stat membru sunt insuficiente sau inadecvate, ceea ce duce adesea la disiparea activelor respective până la adoptarea măsurilor. Informațiile esențiale în scopul urmăririi activelor sunt incluse în registrele naționale, însă aceste registre sunt inaccesibile și/sau neinteligibile de către practicienii în insolvență (din cauza barierelor lingvistice). În plus, fiecare stat membru are propriile norme și încredințează practicienilor în insolvență competențe diferite de urmărire a activelor. Posibilitățile lipsă sau greoaie de urmărire a activelor afectează capacitatea instanțelor, a practicienilor în insolvență sau a altor părți cu interese legitime de a stabili și localiza activele, de a examina veniturile generate prin activități adesea frauduloase și de a urmări traseul acestora (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Titlul III din propunere privind urmărirea activelor aparținând masei bunurilor care face obiectul insolvenței prevede:






  — | accesul instanțelor naționale competente desemnate în mod specific (6) la registrul național centralizat de conturi bancare (7) instituit în temeiul Directivei (UE) 2015/849 al Parlamentului European și al Consiliului (8) privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului („Directiva privind combaterea spălării banilor”), în special la informațiile privind conturile bancare enumerate la articolul 32a alineatul (3) (9). Accesul ar fi acordat la cererea practicianului în insolvență (10) numit în cadrul procedurii de insolvență în curs, dacă acest lucru este necesar în scopul identificării și urmăririi activelor aparținând masei bunurilor care face obiectul insolvenței a debitorului în cadrul respectivei proceduri, inclusiv a celor care fac obiectul unor acțiuni în anulare. Viitoarea directivă ar impune statelor membre obligația de a se asigura că aceste instanțe desemnate au competența de a avea acces la informațiile disponibile în alt stat membru, prin intermediul punctului unic de acces la registrele de conturi bancare instituit prin noua directivă privind combaterea spălării banilor din momentul adoptării (11) (articolele 13-16); |
| --- | --- | --- |

3.

—

accesul instanțelor naționale competente desemnate în mod specific (6) la registrul național centralizat de conturi bancare (7) instituit în temeiul Directivei (UE) 2015/849 al Parlamentului European și al Consiliului (8) privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului („Directiva privind combaterea spălării banilor”), în special la informațiile privind conturile bancare enumerate la articolul 32a alineatul (3) (9). Accesul ar fi acordat la cererea practicianului în insolvență (10) numit în cadrul procedurii de insolvență în curs, dacă acest lucru este necesar în scopul identificării și urmăririi activelor aparținând masei bunurilor care face obiectul insolvenței a debitorului în cadrul respectivei proceduri, inclusiv a celor care fac obiectul unor acțiuni în anulare. Viitoarea directivă ar impune statelor membre obligația de a se asigura că aceste instanțe desemnate au competența de a avea acces la informațiile disponibile în alt stat membru, prin intermediul punctului unic de acces la registrele de conturi bancare instituit prin noua directivă privind combaterea spălării banilor din momentul adoptării (11) (articolele 13-16);

| — | accesul indirect al practicienilor în insolvență la aceste informații, solicitând instanțelor desemnate din statul membru să acceseze și să efectueze căutări (considerentul 16); |
| --- | --- |

—

accesul indirect al practicienilor în insolvență la aceste informații, solicitând instanțelor desemnate din statul membru să acceseze și să efectueze căutări (considerentul 16);

| — | accesul direct al practicienilor în insolvență la informații privind beneficiarii reali (articolul 17); |
| --- | --- |

—

accesul direct al practicienilor în insolvență la informații privind beneficiarii reali (articolul 17);

| — | accesul direct al practicienilor în insolvență la registrele naționale de active, dacă sunt disponibile (articolul 18). |
| --- | --- |

—

accesul direct al practicienilor în insolvență la registrele naționale de active, dacă sunt disponibile (articolul 18).

| 4. | În plus, propunerea (articolul 40) ar impune statelor membre să se asigure că, în procedurile simplificate de lichidare a microîntreprinderilor insolvente, toate comunicările dintre autoritatea competentă și, după caz, practicianul în insolvență, pe de o parte, și părțile la aceste proceduri, pe de altă parte, pot fi efectuate prin mijloace electronice, în conformitate cu articolul 28 din Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restructurare preventivă, remiterea de datorie și decăderile, precum și măsurile de sporire a eficienței procedurilor de restructurare, de insolvență și de remitere de datorie și de modificare a Directivei (UE) 2017/1132 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (Directiva privind restructurarea și insolvența) (13). |
| --- | --- |

4.

| 5. | În sfârșit, propunerea ar prevedea instituirea și menținerea de către statele membre a uneia sau a mai multor platforme de licitație electronică pentru vânzarea activelor din masa bunurilor care face obiectul insolvenței în cadrul unei proceduri simplificate de lichidare (articolul 50) și interconectarea acestora de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare (articolul 51). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Această inițiativă, anunțată în septembrie 2020, face parte din prioritatea Comisiei de a promova uniunea piețelor de capital (14), un proiect esențial pentru continuarea integrării financiare și economice în Uniunea Europeană (15). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prezentul aviz al AEPD este emis ca răspuns la consultarea sa de către Comisia Europeană la 13 decembrie 2022, în temeiul articolului 42 alineatul (1) din RPDUE. AEPD salută trimiterea la această consultare în considerentul 63 din propunere. În această privință, AEPD constată, de asemenea, cu satisfacție, că a fost consultată anterior în mod informal, în temeiul considerentului 60 din RPDUE. |
| --- | --- |

7.

5.   CONCLUZII

| 22. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD face următoarele recomandări:






  (1) | să se precizeze în partea dispozitivă a viitoarei directive că accesul practicienilor în insolvență la registrele naționale de active este permis numai dacă este necesar în scopul identificării și urmăririi activelor aparținând masei bunurilor care face obiectul insolvenței pentru debitor în cadrul unei proceduri de insolvență în curs; |
| --- | --- | --- |

22.

(1)

să se precizeze în partea dispozitivă a viitoarei directive că accesul practicienilor în insolvență la registrele naționale de active este permis numai dacă este necesar în scopul identificării și urmăririi activelor aparținând masei bunurilor care face obiectul insolvenței pentru debitor în cadrul unei proceduri de insolvență în curs;

| (2) | să se introducă la nivelul UE garanțiile necesare pentru noul acces al practicienilor în insolvență, instituit prin propunere, la datele cu caracter personal conținute în registrele beneficiarilor reali și în registrele naționale de active; |
| --- | --- |

(2)

să se introducă la nivelul UE garanțiile necesare pentru noul acces al practicienilor în insolvență, instituit prin propunere, la datele cu caracter personal conținute în registrele beneficiarilor reali și în registrele naționale de active;

| (3) | să se precizeze că viitoarea directivă va institui interconectarea sistemelor naționale de licitație electronică; |
| --- | --- |

(3)

să se precizeze că viitoarea directivă va institui interconectarea sistemelor naționale de licitație electronică;

| (4) | să se asigure că actele de punere în aplicare care urmează să fie adoptate de Comisie pentru instituirea interconectării sistemelor de licitație electronică vor fi în vigoare în momentul în care se aplică legislația națională de transpunere a directivei, pentru ca garanțiile privind protecția datelor care urmează să fie specificate prin aceste acte de punere în aplicare să fie, de asemenea, în vigoare; |
| --- | --- |

(4)

să se asigure că actele de punere în aplicare care urmează să fie adoptate de Comisie pentru instituirea interconectării sistemelor de licitație electronică vor fi în vigoare în momentul în care se aplică legislația națională de transpunere a directivei, pentru ca garanțiile privind protecția datelor care urmează să fie specificate prin aceste acte de punere în aplicare să fie, de asemenea, în vigoare;

| (5) | să se precizeze, după caz, dacă viitorul regulament privind digitalizarea cooperării judiciare și a accesului la justiție în cadrul procedurilor transfrontaliere în materie civilă, comercială și penală va fi invocat pentru comunicările electronice prevăzute în propunere. |
| --- | --- |

(5)

să se precizeze, după caz, dacă viitorul regulament privind digitalizarea cooperării judiciare și a accesului la justiție în cadrul procedurilor transfrontaliere în materie civilă, comercială și penală va fi invocat pentru comunicările electronice prevăzute în propunere.

Bruxelles, 6 februarie 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

1

(2)  COM(2022) 702 final.

2

(3)  Vezi raportul de evaluare a impactului [SWD(2022) 395 final], pagina 7.

3

(4)  Vezi pagina 172: „urmărirea activelor este un instrument de «urmărire a banilor», care permite instanțelor, practicienilor în insolvență sau părților care au demonstrat un interes legitim să stabilească și să localizeze activele, să examineze veniturile generate prin activități adesea frauduloase și să urmeze traseul acestora. «Urmărirea activelor» este un proces juridic de identificare și localizare a activelor deturnate sau a veniturilor (valorilor) acestora care aparțin masei bunurilor debitorului. Aceasta include atât conservarea (înghețarea) activelor identificate, cât și repatrierea (în cazul în care activul se găsește în alt stat)”. [UNCITRAL, Urmărirea și recuperarea activelor civile în cadrul procedurilor de insolvență. Nota Secretariatului din 4 octombrie 2021 (A/CN.9/WG.V/WP.175), § 29. Vezi anterior Raportul Colloquium privind urmărirea și recuperarea activelor civile (Viena, 6 decembrie 2019) (A/CN/9/1008). Documentele sunt disponibile la www.uncitral.org’].

4

(5)  Vezi raportul de evaluare a impactului, paginile 26-28 și 172.

5

(6)  În temeiul articolului 2 litera (b), o instanță înseamnă organismul judiciar al unui stat membru.

6

(7)  În conformitate cu articolul 2 litera (d) din propunere, „registre centralizate de conturi bancare” înseamnă mecanismele centralizate automatizate, cum ar fi registrele centrale sau sistemele centrale electronice de extragere a datelor, instituite în conformitate cu articolul 32a alineatul (1) din Directiva (UE) 2015/849.

7

(8)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopuri de spălare a banilor sau finanțare a terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentul European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

8

(9)  În conformitate cu articolul 32a alineatul (3) din Directiva privind combaterea spălării banilor, „următoarele informații sunt accesibile și pot fi căutate prin intermediul mecanismelor centralizate menționate la alineatul (1):

9

| — | pentru titularul de cont-client și orice persoană care pretinde că acționează în numele clientului: numele, însoțit fie de celelalte date de identificare obligatorii în temeiul dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (1) litera (a), fie de un număr unic de identificare; |
| --- | --- |

—

pentru titularul de cont-client și orice persoană care pretinde că acționează în numele clientului: numele, însoțit fie de celelalte date de identificare obligatorii în temeiul dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (1) litera (a), fie de un număr unic de identificare;

| — | pentru beneficiarul real al titularului de cont-client: numele, însoțit fie de celelalte date de identificare obligatorii în temeiul dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (1) litera (b), fie de un număr unic de identificare; |
| --- | --- |

—

pentru beneficiarul real al titularului de cont-client: numele, însoțit fie de celelalte date de identificare obligatorii în temeiul dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (1) litera (b), fie de un număr unic de identificare;

| — | pentru contul bancar sau de plăți: numărul IBAN și data deschiderii și închiderii contului; |
| --- | --- |

—

pentru contul bancar sau de plăți: numărul IBAN și data deschiderii și închiderii contului;

| — | pentru caseta de valori: numele locatarului însoțit fie de celelalte date de identificare obligatorii în temeiul dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (1), fie de un număr unic de identificare și durata perioadei de închiriere”. |
| --- | --- |

—

pentru caseta de valori: numele locatarului însoțit fie de celelalte date de identificare obligatorii în temeiul dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 13 alineatul (1), fie de un număr unic de identificare și durata perioadei de închiriere”.

(10)  Articolul 2 litera (a) din propunere definește practicianul în insolvență ca fiind „un practician numit de o autoritate judiciară sau administrativă pentru a se ocupa de procedurile de restructurare, de insolvență și de remitere de datorie, astfel cum se menționează la articolul 26 din Directiva (UE) 2019/1023”.

10

(11)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind mecanismele care trebuie instituite de statele membre pentru prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului și de abrogare a Directivei (UE) 2015/849 [COM(2021)423 final].

11

(12)  Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2017 privind anumite aspecte ale dreptului societăților comerciale (codificare) (JO L 169, 30.6.2017, p. 46).

12

(13)  Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restructurare preventivă, stingerea datoriilor și descalificărilor și măsurile de creștere a eficienței procedurilor privind restructurarea, insolvența și stingerea datoriilor și de modificare a Directivei (UE) 2017/1132 (JO L 172, 26.6.2019, p. 18).

13

Articolul 28 Utilizarea mijloacelor electronice de comunicare: „Statele membre se asigură că, în cadrul procedurilor de restructurare, de insolvență și de remitere de datorie, părțile la procedură, practicianul și autoritatea judiciară ori administrativă pot efectua pe cale electronică, inclusiv în situații transfrontaliere, cel puțin următoarele acțiuni:

| (a) | declararea creanțelor; |
| --- | --- |

(a)

declararea creanțelor;

| (b) | depunerea planurilor de restructurare sau de rambursare; |
| --- | --- |

(b)

depunerea planurilor de restructurare sau de rambursare;

| (c) | comunicările către creditori; |
| --- | --- |

(c)

comunicările către creditori;

| (d) | depunerea de contestații și formularea unor căi de atac”. |
| --- | --- |

(d)

depunerea de contestații și formularea unor căi de atac”.

(14)  COM/2020/590 final.

14

(15)  Expunerea de motive a propunerii, pagina 1.

15

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/14

---

Notificare în temeiul Codului frontierelor Schengen

Ministerul de Interne al Republicii Croația

(2023/C 89/06)

Notificare în temeiul articolului 42 din Codul frontierelor Schengen Dispoziții naționale actualizate privind obligația prevăzută de lege de a deține sau de a purta permise și alte documente

| — | În conformitate cu articolul 167 din Legea privind străinii [Narodne Novine (NN; Monitorul Oficial al Republicii Croația) nr. 133/20, 114/22, 151/22], resortisanții țărilor terțe trebuie să aibă asupra lor și, la cererea unui funcționar, să prezinte un document de călătorie sau o carte de identitate străină, un permis de ședere sau orice alt document oficial valabil cu fotografie. La cererea unui funcționar, resortisanții țărilor terțe trebuie să prezinte un document de călătorie sau un alt document utilizat pentru trecerea frontierei. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 167 din Legea privind străinii [Narodne Novine (NN; Monitorul Oficial al Republicii Croația) nr. 133/20, 114/22, 151/22], resortisanții țărilor terțe trebuie să aibă asupra lor și, la cererea unui funcționar, să prezinte un document de călătorie sau o carte de identitate străină, un permis de ședere sau orice alt document oficial valabil cu fotografie. La cererea unui funcționar, resortisanții țărilor terțe trebuie să prezinte un document de călătorie sau un alt document utilizat pentru trecerea frontierei.

| — | Articolul 35 alineatul (1) din Legea privind resortisanții statelor membre din Spațiul Economic European și membrii familiilor acestora (NN nr. 66/19, 53/20, 144/20, 114/22) prevede că resortisanții majori ai statelor membre ale SEE și membrii de familie majori ai acestora care nu sunt resortisanți SEE trebuie să dețină o carte de identitate străină valabilă sau un document de călătorie străin valabil, un alt document oficial cu fotografie valabil sau un permis de ședere valabil, în cazul în care au obligația de a deține un astfel de document în temeiul dispozițiilor legii respective, și să îl prezinte pentru inspecție persoanelor autorizate în temeiul unor dispoziții legislative speciale să inspecteze documentele de călătorie sau cărțile de identitate. |
| --- | --- |

—

Articolul 35 alineatul (1) din Legea privind resortisanții statelor membre din Spațiul Economic European și membrii familiilor acestora (NN nr. 66/19, 53/20, 144/20, 114/22) prevede că resortisanții majori ai statelor membre ale SEE și membrii de familie majori ai acestora care nu sunt resortisanți SEE trebuie să dețină o carte de identitate străină valabilă sau un document de călătorie străin valabil, un alt document oficial cu fotografie valabil sau un permis de ședere valabil, în cazul în care au obligația de a deține un astfel de document în temeiul dispozițiilor legii respective, și să îl prezinte pentru inspecție persoanelor autorizate în temeiul unor dispoziții legislative speciale să inspecteze documentele de călătorie sau cărțile de identitate.

| — | În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Legea privind cartea de identitate (NN nr. 62/15, 42/20, 144/20, 114/22), adulții și persoanele care au împlinit vârsta de 16 ani și cărora li s-a permis de către o instanță, în cadrul unei proceduri necontencioase, să se căsătorească și au făcut acest lucru, în cazul în care reședința lor se află în Republica Croația, trebuie să dețină o carte de identitate și să o prezinte pentru inspecție persoanelor autorizate în temeiul unor dispoziții legislative speciale să inspecteze cărțile de identitate pentru a stabili sau a verifica identitatea titularului cărții de identitate. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Legea privind cartea de identitate (NN nr. 62/15, 42/20, 144/20, 114/22), adulții și persoanele care au împlinit vârsta de 16 ani și cărora li s-a permis de către o instanță, în cadrul unei proceduri necontencioase, să se căsătorească și au făcut acest lucru, în cazul în care reședința lor se află în Republica Croația, trebuie să dețină o carte de identitate și să o prezinte pentru inspecție persoanelor autorizate în temeiul unor dispoziții legislative speciale să inspecteze cărțile de identitate pentru a stabili sau a verifica identitatea titularului cărții de identitate.

Notificare în temeiul articolului 42 din Codul frontierelor Schengen: dispoziții naționale actualizate privind obligația resortisanților țărilor terțe de a-și raporta prezența pe teritoriul Republicii Croația

| — | În conformitate cu articolul 177 din Legea privind străinii (NN nr. 133/20, 114/22, 151/22), persoanele fizice și juridice care au oferit cazare unui resortisant al unei țări terțe pentru o ședere de scurtă durată trebuie să raporteze cazarea resortisantului țării terțe în termen de 1 zi de la sosirea resortisantului țării terțe în scopul cazării. Aceeași obligație se aplică instituțiilor din sistemul de sănătate, birourilor Comitetului pentru turism și furnizorilor de servicii la dană din porturi, atunci când resortisanții țărilor terțe se află pe o navă. În cazul în care cazarea nu poate fi raportată în modul descris anterior, resortisantul țării terțe aflat într-o ședere de scurtă durată își declară cazarea în termen de 2 zile de la intrarea în Republica Croația sau de la schimbarea locului de cazare. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 177 din Legea privind străinii (NN nr. 133/20, 114/22, 151/22), persoanele fizice și juridice care au oferit cazare unui resortisant al unei țări terțe pentru o ședere de scurtă durată trebuie să raporteze cazarea resortisantului țării terțe în termen de 1 zi de la sosirea resortisantului țării terțe în scopul cazării. Aceeași obligație se aplică instituțiilor din sistemul de sănătate, birourilor Comitetului pentru turism și furnizorilor de servicii la dană din porturi, atunci când resortisanții țărilor terțe se află pe o navă. În cazul în care cazarea nu poate fi raportată în modul descris anterior, resortisantul țării terțe aflat într-o ședere de scurtă durată își declară cazarea în termen de 2 zile de la intrarea în Republica Croația sau de la schimbarea locului de cazare.

Notificare în temeiul articolului 42 din Codul frontierelor Schengen: dispoziții naționale actualizate privind sancțiunile pentru trecerea neautorizată a frontierelor externe prin alte locuri decât punctele de trecere a frontierei sau în alte momente decât programul de lucru stabilit

| — | În conformitate cu articolul 42 din Legea privind controlul la frontiere (NN nr. 83/13, 27/16, 114/22, 151/22), se impune o pedeapsă cu închisoarea de 30 de zile sau o amendă cuprinsă între 260 EUR și 1 320 EUR persoanelor fizice care:






  1. | traversează sau încearcă să treacă frontiera externă prin alte locuri decât un punct de trecere a frontierei sau printr-un punct de trecere a frontierei în afara programului de lucru al acestuia; |
| --- | --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 42 din Legea privind controlul la frontiere (NN nr. 83/13, 27/16, 114/22, 151/22), se impune o pedeapsă cu închisoarea de 30 de zile sau o amendă cuprinsă între 260 EUR și 1 320 EUR persoanelor fizice care:

1.

traversează sau încearcă să treacă frontiera externă prin alte locuri decât un punct de trecere a frontierei sau printr-un punct de trecere a frontierei în afara programului de lucru al acestuia;

| 2. | eludează verificările la frontieră sau părăsesc zona punctului de trecere a frontierei înainte de efectuarea verificărilor la frontieră. |
| --- | --- |

2.

eludează verificările la frontieră sau părăsesc zona punctului de trecere a frontierei înainte de efectuarea verificărilor la frontieră.

| — | Articolul 249 alineatul (8) din Legea privind străinii (NN nr. 133/20, 114/22, 151/22) prevede că „Fapta persoanelor fizice de a ajuta sau de a încerca să ajute un resortisant al unei țări terțe să intre, să tranziteze sau să rămână ilegal în Republica Croația se pedepsește cu închisoare de până la 60 de zile sau cu amendă de 3 050 EUR pentru fiecare resortisant ajutat”. Alineatul (9) prevede că „Pentru infracțiunile prevăzute la alineatul (8) din prezentul articol, instrumentele se confiscă în cazul în care persoana care l-a ajutat sau a încercat să îl ajute pe resortisantul țării terțe este proprietarul mijlocului de transport”. |
| --- | --- |

—

Articolul 249 alineatul (8) din Legea privind străinii (NN nr. 133/20, 114/22, 151/22) prevede că „Fapta persoanelor fizice de a ajuta sau de a încerca să ajute un resortisant al unei țări terțe să intre, să tranziteze sau să rămână ilegal în Republica Croația se pedepsește cu închisoare de până la 60 de zile sau cu amendă de 3 050 EUR pentru fiecare resortisant ajutat”. Alineatul (9) prevede că „Pentru infracțiunile prevăzute la alineatul (8) din prezentul articol, instrumentele se confiscă în cazul în care persoana care l-a ajutat sau a încercat să îl ajute pe resortisantul țării terțe este proprietarul mijlocului de transport”.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATE TERŢE

Comisia Europeană

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/16

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 89/07)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Grupul Dericheburg („Dericheburg”, Franța); |
| --- | --- |

—

Grupul Dericheburg („Dericheburg”, Franța);

| — | Elior Group SA („Elior”, Franța). |
| --- | --- |

—

Elior Group SA („Elior”, Franța).

Întreprinderea Derichebourg dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Elior.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Dericheburg își desfășoară activitatea în principal în Franța, în sectorul serviciilor de mediu (colectarea și recuperarea deșeurilor, servicii comunitare, cum ar fi colectarea deșeurilor menajere) și al serviciilor pentru întreprinderi și lucrători (servicii de curățenie, muncă temporară, servicii aeronautice externalizate, gestionarea și exploatarea instalațiilor tehnice în clădiri etc.), |
| --- | --- |

—

Dericheburg își desfășoară activitatea în principal în Franța, în sectorul serviciilor de mediu (colectarea și recuperarea deșeurilor, servicii comunitare, cum ar fi colectarea deșeurilor menajere) și al serviciilor pentru întreprinderi și lucrători (servicii de curățenie, muncă temporară, servicii aeronautice externalizate, gestionarea și exploatarea instalațiilor tehnice în clădiri etc.),

| — | Elior își desfășoară activitatea în principal în Franța, în sectorul alimentației publice și al serviciilor pentru întreprinderi, administrații și autorități publice, în ceea ce privește curățenia, gestionarea tehnică și administrativă a clădirilor sau a instalațiilor (servicii de recepție și de pază, întreținere de rutină etc.) și întreținerea spațiilor verzi. |
| --- | --- |

—

Elior își desfășoară activitatea în principal în Franța, în sectorul alimentației publice și al serviciilor pentru întreprinderi, administrații și autorități publice, în ceea ce privește curățenia, gestionarea tehnică și administrativă a clădirilor sau a instalațiilor (servicii de recepție și de pază, întreținere de rutină etc.) și întreținerea spațiilor verzi.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11044 – DERICHEBOURG / ELIOR

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresa poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/18

---

COMUNICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 29 ALINEATUL (2) DIN STATUTUL FUNCȚIONARILOR

Publicarea unui anunț de post vacant pentru funcția de director general adjunct al Direcției Generale Industria Apărării și Spațiu (DEFIS) (gradul AD 15)

COM/2023/10428

(2023/C 89/08)

Comisia Europeană a publicat un anunț de post vacant (referința COM/2023/10428) pentru funcția de director general adjunct al Direcției Generale Industria Apărării și Spațiu (DEFIS) (gradul AD 15).

Pentru a consulta textul anunțului de post vacant în 24 de limbi și pentru a vă depune candidatura, vă rugăm să vizitați pagina web specifică de pe site-ul Comisiei Europene, la adresa: https://europa.eu/!TkmWYM

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/19

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11020 – KKR / APRIL)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 89/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | KKR & Co. Inc („KKR”) (SUA); |
| --- | --- |

—

KKR & Co. Inc („KKR”) (SUA);

| — | April S.A.S. („April”, Franța). |
| --- | --- |

—

April S.A.S. („April”, Franța).

KKR dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi April.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | KKR este o firmă de investiții la nivel mondial, care oferă soluții de gestionare a activelor și de piețe de capital, precum și soluții în materie de asigurare. KKR deține +Simple, un broker de asigurări angro din Franța, care funcționează din 2015 ca o platformă digitală de brokeraj de asigurări pentru întreprinderi în Franța, Germania, Italia și, mai recent, Austria. |
| --- | --- |

—

KKR este o firmă de investiții la nivel mondial, care oferă soluții de gestionare a activelor și de piețe de capital, precum și soluții în materie de asigurare. KKR deține +Simple, un broker de asigurări angro din Franța, care funcționează din 2015 ca o platformă digitală de brokeraj de asigurări pentru întreprinderi în Franța, Germania, Italia și, mai recent, Austria.

| — | April este un broker de asigurări cu sediul la Lyon, Franța, care se axează pe contracte de asigurări personale de sănătate, de protecție, de bunuri și în caz de accidente, pe contracte de asigurări aferente creditelor pentru locuințe și de asigurări internaționale de sănătate. |
| --- | --- |

—

April este un broker de asigurări cu sediul la Lyon, Franța, care se axează pe contracte de asigurări personale de sănătate, de protecție, de bunuri și în caz de accidente, pe contracte de asigurări aferente creditelor pentru locuințe și de asigurări internaționale de sănătate.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11020 – KKR / APRIL

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/21

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 89/10)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luxemburg); |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luxemburg);

| — | SGL TransGroup US Corp (Statele Unite) și Scan (Jersey) TopCo Ltd (Jersey), denumite împreună Scan Global Logistics, controlate de AEA Investors SBF LP („AEA”, Statele Unite). |
| --- | --- |

—

SGL TransGroup US Corp (Statele Unite) și Scan (Jersey) TopCo Ltd (Jersey), denumite împreună Scan Global Logistics, controlate de AEA Investors SBF LP („AEA”, Statele Unite).

CVC va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Scan Global Logistics.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | CVC furnizează consiliere și administrează fonduri de investiții ce dețin participații într-o serie de întreprinderi active în diverse sectoare din întreaga lume, în principal în Europa, Statele Unite și regiunea Asia-Pacific; |
| --- | --- |

—

CVC furnizează consiliere și administrează fonduri de investiții ce dețin participații într-o serie de întreprinderi active în diverse sectoare din întreaga lume, în principal în Europa, Statele Unite și regiunea Asia-Pacific;

| — | Scan Global Logistics este o întreprindere de tip „asset-light” (cu puține active fixe) care oferă la nivel mondial servicii internaționale de expediere de mărfuri. În prezent, Scan Global Logistics este controlată de AEA, care își desfășoară activitatea în domeniul investițiilor în societăți necotate. |
| --- | --- |

—

Scan Global Logistics este o întreprindere de tip „asset-light” (cu puține active fixe) care oferă la nivel mondial servicii internaționale de expediere de mărfuri. În prezent, Scan Global Logistics este controlată de AEA, care își desfășoară activitatea în domeniul investițiilor în societăți necotate.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11063 – CVC CAPITAL / SCAN GLOBAL LOGISTICS

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 10.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/23

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 89/11)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda/Manzanilla”

PDO-ES-A1482-AM04

Data comunicării: 12.12.2022

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Includerea unei denumiri protejate

Descriere:

Se adaugă protecția termenului „Manzanilla” ca atare.

Această modificare vizează secțiunea A din caietul de sarcini și nu afectează documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică). În special, aceasta nu implică o modificare a denumirilor care trebuie protejate, deoarece termenul „Manzanilla” era deja protejat în temeiul dreptului Uniunii. Deși acest termen de sine stătător nu a fost utilizat ca atare în caietul de sarcini al produsului, acesta fusese deja inclus în documentul unic ca denumire care trebuie protejată.

Motivul:

Pe lângă faptul că termenul „Manzanilla” este adesea utilizat separat pe etichete și pe alte materiale, denumirea „Manzanilla” este echivalentă cu denumirea „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” de la publicarea Regulamentului (CE) nr. 1426/96 al Consiliului din 26 iunie 1996.

2.   Modificări ale descrierii produsului

Descriere:

| 1. | Secțiunea B.1 (Caracteristici analitice ale produsului) a fost modificată după cum urmează:






  a) | Denumirea și numărul acestei secțiuni au fost modificate. În prezent, poartă denumirea următoare: B.2 Caracteristici analitice. |
| --- | --- | --- |

1.

Secțiunea B.1 (Caracteristici analitice ale produsului) a fost modificată după cum urmează:

a)

Denumirea și numărul acestei secțiuni au fost modificate. În prezent, poartă denumirea următoare: B.2 Caracteristici analitice.

| b) | Conținutul minim de zaharuri a fost redus de la 5 la 4 grame per litru. |
| --- | --- |

b)

Conținutul minim de zaharuri a fost redus de la 5 la 4 grame per litru.

Motivul:

Conținutul caietului de sarcini a fost adaptat și restructurat.

A fost modificată trimiterea la conținutul de zahăr, și anume formularea „zaharuri reducătoare” (care includ o serie de alți compuși), pentru a se referi numai la conținutul de glucoză și fructoză, deoarece acest lucru este mai precis din punct de vedere tehnic.

| 2. | Secțiunea B.2 (Caracteristici organoleptice) a fost modificată.






  a) | Numărul acestei secțiuni a fost schimbat în B.3 (Caracteristici organoleptice). |
| --- | --- | --- |

2.

Secțiunea B.2 (Caracteristici organoleptice) a fost modificată.

a)

Numărul acestei secțiuni a fost schimbat în B.3 (Caracteristici organoleptice).

| b) | Descrierea organoleptică a vinului a fost îmbunătățită și simplificată. |
| --- | --- |

b)

Descrierea organoleptică a vinului a fost îmbunătățită și simplificată.

| c) | Paragraful privind „Manzanilla Pasada” a fost mutat la secțiunea C.3 (Învechirea sau maturarea). |
| --- | --- |

c)

Paragraful privind „Manzanilla Pasada” a fost mutat la secțiunea C.3 (Învechirea sau maturarea).

Motivul:

Conținutul caietului de sarcini a fost adaptat și restructurat.

Au fost incluse trimiteri la caracteristicile vizuale, olfactive și gustative care pot fi certificate de comitetul de degustare.

Este mai logic ca paragraful privind „Manzanilla Pasada” să fie inclus în secțiunea C.3.

Această modificare vizează secțiunea B din caietul de sarcini și secțiunea 4 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

3.   Modificări ale practicilor oenologice specifice și ale restricțiilor impuse

Descriere:

| 1. | Denumirea acestei secțiuni a fost modificată după cum urmează: C) PRACTICI OENOLOGICE SPECIFICE ȘI RESTRICȚII IMPUSE.
  Motivul:
  Aliniere la terminologia juridică. |
| --- | --- |

1.

Denumirea acestei secțiuni a fost modificată după cum urmează: C) PRACTICI OENOLOGICE SPECIFICE ȘI RESTRICȚII IMPUSE.

Motivul:

Aliniere la terminologia juridică.

| 2. | Secțiunea C.1 (Definiții) a fost eliminată.
  Motivul:
  Acolo unde este necesar, definițiile diferitelor concepte sunt furnizate în secțiunile și paragrafele relevante. |
| --- | --- |

2.

Secțiunea C.1 (Definiții) a fost eliminată.

Motivul:

Acolo unde este necesar, definițiile diferitelor concepte sunt furnizate în secțiunile și paragrafele relevante.

| 3. | Secțiunea C.2 (Metoda de vinificare) a fost modificată.






  a) | Denumirea și numărul acestei secțiuni C.2 (Metoda de vinificare) au fost modificate. În prezent, poartă denumirea următoare: C.1 Vinificarea.
  Motivul:
  Paragrafele din caietul de sarcini au fost adaptate și restructurate. A fost inclusă definiția vinificării. |
| --- | --- | --- |

3.

Secțiunea C.2 (Metoda de vinificare) a fost modificată.

a)

Denumirea și numărul acestei secțiuni C.2 (Metoda de vinificare) au fost modificate. În prezent, poartă denumirea următoare: C.1 Vinificarea.

Motivul:

Paragrafele din caietul de sarcini au fost adaptate și restructurate. A fost inclusă definiția vinificării.

| b) | S-a eliminat trimiterea la limitele de producție pentru produsele suplimentare.
  Motivul:
  Se aplică limitele legale. |
| --- | --- |

b)

S-a eliminat trimiterea la limitele de producție pentru produsele suplimentare.

Motivul:

Se aplică limitele legale.

| c) | A fost inclusă posibilitatea acidificării cu sulfat de calciu, sub rezerva limitelor stabilite în legislația aplicabilă.
  Motivul:
  Această modificare constă în includerea unei practici tradiționale permise pentru DOP „Sanlúcar de Barrameda”. |
| --- | --- |

c)

A fost inclusă posibilitatea acidificării cu sulfat de calciu, sub rezerva limitelor stabilite în legislația aplicabilă.

Motivul:

Această modificare constă în includerea unei practici tradiționale permise pentru DOP „Sanlúcar de Barrameda”.

| 4. | A fost inclusă secțiunea C.2 (Îmbogățire).






  a) | A fost adăugată secțiunea C.2 (Îmbogățire), care definește practica îmbogățirii și explică de ce este utilizată. Aceste informații au fost furnizate anterior în secțiunea C.4 (Îmbogățire – utilizând termenul spaniol „Encabezado”).
  Motivul:
  Textul a fost îmbunătățit pentru a reflecta practicile permise. Termenul spaniol utilizat pentru a face referire la îmbogățire este acum „fortificación”, înlocuind sinonimul „encabezado” utilizat anterior. |
| --- | --- | --- |

4.

A fost inclusă secțiunea C.2 (Îmbogățire).

a)

A fost adăugată secțiunea C.2 (Îmbogățire), care definește practica îmbogățirii și explică de ce este utilizată. Aceste informații au fost furnizate anterior în secțiunea C.4 (Îmbogățire – utilizând termenul spaniol „Encabezado”).

Motivul:

Textul a fost îmbunătățit pentru a reflecta practicile permise. Termenul spaniol utilizat pentru a face referire la îmbogățire este acum „fortificación”, înlocuind sinonimul „encabezado” utilizat anterior.

| b) | Trimiterea la „alcool de vin” a fost înlocuită cu „alcool de origine vitivinicolă”.
  Motivul:
  Această modificare este justificată pe baza produselor permise de legislația UE aplicabilă. |
| --- | --- |

b)

Trimiterea la „alcool de vin” a fost înlocuită cu „alcool de origine vitivinicolă”.

Motivul:

Această modificare este justificată pe baza produselor permise de legislația UE aplicabilă.

| c) | Posibilitatea inclusă anterior în secțiunea D.1 ca alcoolul să fie obținut din struguri proveniți din afara arealului a fost mutată în această secțiune.
  Motivul:
  Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor. |
| --- | --- |

c)

Posibilitatea inclusă anterior în secțiunea D.1 ca alcoolul să fie obținut din struguri proveniți din afara arealului a fost mutată în această secțiune.

Motivul:

Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor.

| 5. | Secțiunea C.3 (Învechirea sau maturarea) a fost modificată după cum urmează:






  a) | Au fost incluse definiții pentru următorii termeni: maturare, „bota”, maturare biologică, pelicula de drojdie „velo de flor”, maturare oxidativă, sistemul „criaderas y solera”, „sacas”, „rocios”, „solera”, „criadera”, „cabeceos”, sistemul „añadas”, precum și pentru mențiunile de pe etichetă, „Manzanilla Pasada” și „Añada”.
  Motivul:
  Intenția este de a se asigura că tehnicile de învechire utilizate pentru vinurile cu DOP „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” sunt clar definite. |
| --- | --- | --- |

5.

Secțiunea C.3 (Învechirea sau maturarea) a fost modificată după cum urmează:

a)

Au fost incluse definiții pentru următorii termeni: maturare, „bota”, maturare biologică, pelicula de drojdie „velo de flor”, maturare oxidativă, sistemul „criaderas y solera”, „sacas”, „rocios”, „solera”, „criadera”, „cabeceos”, sistemul „añadas”, precum și pentru mențiunile de pe etichetă, „Manzanilla Pasada” și „Añada”.

Motivul:

Intenția este de a se asigura că tehnicile de învechire utilizate pentru vinurile cu DOP „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda” sunt clar definite.

| b) | Trimiterea la „butoaie de lemn” a fost modificată în „butoaie de stejar”.
  Motivul:
  Alinierea la terminologia utilizată în Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei din 12 martie 2019. |
| --- | --- |

b)

Trimiterea la „butoaie de lemn” a fost modificată în „butoaie de stejar”.

Motivul:

Alinierea la terminologia utilizată în Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei din 12 martie 2019.

| c) | S-a eliminat fraza care preciza că procesul de învechire prin maturare biologică poate duce la o reducere a tăriei alcoolice a vinurilor sub 15 % în volume.
  Motivul:
  Aceasta nu se aplică deoarece produsul trebuie să îndeplinească condițiile atunci când este certificat de către producător. |
| --- | --- |

c)

S-a eliminat fraza care preciza că procesul de învechire prin maturare biologică poate duce la o reducere a tăriei alcoolice a vinurilor sub 15 % în volume.

Motivul:

Aceasta nu se aplică deoarece produsul trebuie să îndeplinească condițiile atunci când este certificat de către producător.

| d) | S-a eliminat fraza care preciza că vinurile trebuie să aibă o vechime medie de doi ani.
  Motivul:
  Aceasta este o regulă generală pentru vinurile „generoso” (îmbogățite) și este inclusă printre cerințele din descrierea vinului prevăzută în secțiunea B. |
| --- | --- |

d)

S-a eliminat fraza care preciza că vinurile trebuie să aibă o vechime medie de doi ani.

Motivul:

Aceasta este o regulă generală pentru vinurile „generoso” (îmbogățite) și este inclusă printre cerințele din descrierea vinului prevăzută în secțiunea B.

| e) | Limita de 40 % din stocurile din fiecare categorie de maturare care pot fi eliberate la începutul anului și celelalte norme privind cotele (stocuri care cresc cu peste 10 %) au fost eliminate. A fost inclusă o formulă pentru calcularea vârstei medii.
  Motivul:
  Această modificare este justificată de includerea unei formule mai specifice, care permite asigurarea unei vârste medii minime. |
| --- | --- |

e)

Limita de 40 % din stocurile din fiecare categorie de maturare care pot fi eliberate la începutul anului și celelalte norme privind cotele (stocuri care cresc cu peste 10 %) au fost eliminate. A fost inclusă o formulă pentru calcularea vârstei medii.

Motivul:

Această modificare este justificată de includerea unei formule mai specifice, care permite asigurarea unei vârste medii minime.

| f) | Pentru „Manzanilla Pasada” a fost inclusă o cerință specifică de învechire (7 ani).
  Motivul:
  Trimiterea anterioară la „maturarea prelungită” a fost astfel înlocuită cu o cerință mai precisă. |
| --- | --- |

f)

Pentru „Manzanilla Pasada” a fost inclusă o cerință specifică de învechire (7 ani).

Motivul:

Trimiterea anterioară la „maturarea prelungită” a fost astfel înlocuită cu o cerință mai precisă.

| g) | Trimiterile la perioade de maturare prelungite de 12 și 15 ani au fost eliminate.
  Motivul:
  Maturarea biologică nu durează atât de mulți ani și, prin urmare, aceste categorii speciale de vârstă nu se aplică prezentului caiet de sarcini. |
| --- | --- |

g)

Trimiterile la perioade de maturare prelungite de 12 și 15 ani au fost eliminate.

Motivul:

Maturarea biologică nu durează atât de mulți ani și, prin urmare, aceste categorii speciale de vârstă nu se aplică prezentului caiet de sarcini.

| 6. | Secțiunea C.4. Îmbogățirea („encabezado”) a fost eliminată.
  Motivul:
  Textul a fost adaptat și restructurat.
  Această modificare vizează secțiunea C din caietul de sarcini și secțiunea 5.1 din documentul unic.
  Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică). |
| --- | --- |

6.

Secțiunea C.4. Îmbogățirea („encabezado”) a fost eliminată.

Motivul:

Textul a fost adaptat și restructurat.

Această modificare vizează secțiunea C din caietul de sarcini și secțiunea 5.1 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

4.   Modificări ale arealului geografic

Descriere:

| 1. | Secțiunea D.1 (Arealul de producție) a fost modificată.






  a) | Denumirea în spaniolă utilizată pentru secțiunea D.1 s-a schimbat din „Área de producción” în „Zona de producción”.
  Motivul:
  Titlul secțiunii a fost adaptat pentru a fi aliniat la legislația aplicabilă. |
| --- | --- | --- |

1.

Secțiunea D.1 (Arealul de producție) a fost modificată.

a)

Denumirea în spaniolă utilizată pentru secțiunea D.1 s-a schimbat din „Área de producción” în „Zona de producción”.

Motivul:

Titlul secțiunii a fost adaptat pentru a fi aliniat la legislația aplicabilă.

| b) | Fraza care explică posibilitatea ca produsul suplimentar menționat în secțiunea C.4 să fie obținut din struguri originari din afara arealului de producție a fost mutată la secțiunea C.2 (Îmbogățire).
  Motivul:
  Conținutul caietului de sarcini a fost restructurat. |
| --- | --- |

b)

Fraza care explică posibilitatea ca produsul suplimentar menționat în secțiunea C.4 să fie obținut din struguri originari din afara arealului de producție a fost mutată la secțiunea C.2 (Îmbogățire).

Motivul:

Conținutul caietului de sarcini a fost restructurat.

| c) | Au fost incluse plantațiile viticole din San José del Valle, situate la vest de meridianul Greenwich, la 5° 49′ longitudine vestică.
  Motivul:
  Comuna San José del Valle, după cum este cunoscută astăzi, făcea parte din comuna Jerez de la Frontera. Plantațiile viticole preexistente trebuie incluse în arealul delimitat. |
| --- | --- |

c)

Au fost incluse plantațiile viticole din San José del Valle, situate la vest de meridianul Greenwich, la 5° 49′ longitudine vestică.

Motivul:

Comuna San José del Valle, după cum este cunoscută astăzi, făcea parte din comuna Jerez de la Frontera. Plantațiile viticole preexistente trebuie incluse în arealul delimitat.

| 2. | Secțiunea D.2 (Arealul de maturare) a fost modificată.






  a) | Această secțiune a fost redenumită după cum urmează: D.2. Unități geografice mai mici din arealul delimitat.
  Motivul:
  Această modificare a intervenit ca urmare a restructurării și îmbunătățirii caietului de sarcini. |
| --- | --- | --- |

2.

Secțiunea D.2 (Arealul de maturare) a fost modificată.

a)

Această secțiune a fost redenumită după cum urmează: D.2. Unități geografice mai mici din arealul delimitat.

Motivul:

Această modificare a intervenit ca urmare a restructurării și îmbunătățirii caietului de sarcini.

| b) | Se face trimitere la unitățile geografice mai mici, cunoscute în mod tradițional sub denumirea de „pagos”, și se adaugă o anexă care enumeră toate „pagos” incluse în arealul delimitat.
  Motivul:
  „Pagos” reprezintă unul dintre semnele distinctive ale vinurilor „Manzanilla”. Totuși, acestea nu au fost delimitate geografic complet până în 2015, dată de la care a fost posibilă certificarea originii strugurilor. |
| --- | --- |

b)

Se face trimitere la unitățile geografice mai mici, cunoscute în mod tradițional sub denumirea de „pagos”, și se adaugă o anexă care enumeră toate „pagos” incluse în arealul delimitat.

Motivul:

„Pagos” reprezintă unul dintre semnele distinctive ale vinurilor „Manzanilla”. Totuși, acestea nu au fost delimitate geografic complet până în 2015, dată de la care a fost posibilă certificarea originii strugurilor.

| 3. | S-a adăugat secțiunea D.3 (vița-de-vie „Jerez Superior”).
  Clasificarea viței-de-vie „Jerez Superior”, inclusă anterior în secțiunea C.1, nu se mai limitează la anumite comune (astfel cum s-a menționat anterior în secțiunea „Definiții” din caietul de sarcini existent). Această clasificare se aplică în prezent întregului areal delimitat și este decisă pe baza unor studii analizate de un comitet de experți.
  Definiții.
  Motivul:
  Această modificare a fost efectuată pe baza necesității de a restructura textul caietului de sarcini al produsului și deoarece limitarea clasificării la anumite comune este discriminatorie și nu poate fi justificată din motive tehnice. |
| --- | --- |

3.

S-a adăugat secțiunea D.3 (vița-de-vie „Jerez Superior”).

Clasificarea viței-de-vie „Jerez Superior”, inclusă anterior în secțiunea C.1, nu se mai limitează la anumite comune (astfel cum s-a menționat anterior în secțiunea „Definiții” din caietul de sarcini existent). Această clasificare se aplică în prezent întregului areal delimitat și este decisă pe baza unor studii analizate de un comitet de experți.

Definiții.

Motivul:

Această modificare a fost efectuată pe baza necesității de a restructura textul caietului de sarcini al produsului și deoarece limitarea clasificării la anumite comune este discriminatorie și nu poate fi justificată din motive tehnice.

| 4. | A fost inclusă secțiunea D.4 (Arealul de maturare). Anterior, aceasta era secțiunea D.2.
  Motivul:
  Această modificare a intervenit ca urmare a restructurării și îmbunătățirii caietului de sarcini. Această modificare vizează secțiunea D din caietul de sarcini și secțiunea 6 din documentul unic.
  Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică). |
| --- | --- |

4.

A fost inclusă secțiunea D.4 (Arealul de maturare). Anterior, aceasta era secțiunea D.2.

Motivul:

Această modificare a intervenit ca urmare a restructurării și îmbunătățirii caietului de sarcini. Această modificare vizează secțiunea D din caietul de sarcini și secțiunea 6 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

5.   Modificări ale randamentului maxim la hectar

Descriere:

| 1. | S-a eliminat referirea la randamentul maxim autorizat de 80 de hectolitri. |
| --- | --- |

1.

S-a eliminat referirea la randamentul maxim autorizat de 80 de hectolitri.

| 2. | A fost eliminată posibilitatea de irigare a viței-de-vie destinate elaborării de produse suplimentare. |
| --- | --- |

2.

A fost eliminată posibilitatea de irigare a viței-de-vie destinate elaborării de produse suplimentare.

| 3. | Limitele de randament specifice pentru vița-de-vie din plantațiile viticole recent plantate nu s-au schimbat, dar aceste informații au fost mutate la secțiunea H (Condiții suplimentare). Această modificare vizează secțiunea E din caietul de sarcini și secțiunea 5.2 din documentul unic. |
| --- | --- |

3.

Limitele de randament specifice pentru vița-de-vie din plantațiile viticole recent plantate nu s-au schimbat, dar aceste informații au fost mutate la secțiunea H (Condiții suplimentare). Această modificare vizează secțiunea E din caietul de sarcini și secțiunea 5.2 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

Motivul:

Referirile la randamente ar trebui exprimate exclusiv în kilograme la hectar. Referirea la irigare nu este necesară. Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor.

6.   Modificări ale soiurilor de struguri din care provine vinul

Descriere:

| 1. | În prezent, soiurile de struguri sunt limitate exclusiv la Listán Blanco (sau Palomino Fino) și Palomino. Aceasta înseamnă că Pedro Ximenez și Moscatel au fost eliminate și că Palomino a fost divizat în două, și anume Palomino și Palomino Fino. |
| --- | --- |

1.

În prezent, soiurile de struguri sunt limitate exclusiv la Listán Blanco (sau Palomino Fino) și Palomino. Aceasta înseamnă că Pedro Ximenez și Moscatel au fost eliminate și că Palomino a fost divizat în două, și anume Palomino și Palomino Fino.

| 2. | S-a eliminat cerința ca cel puțin 60 % din strugurii utilizați să provină din plantații viticole din arealul „Jerez Superior”. |
| --- | --- |

2.

S-a eliminat cerința ca cel puțin 60 % din strugurii utilizați să provină din plantații viticole din arealul „Jerez Superior”.

Această modificare vizează secțiunea F din caietul de sarcini și secțiunea 7 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

Motivul:

Această modificare se bazează pe faptul că numai soiurile de struguri Listán Blanco (sau Palomino Fino) și Palomino sunt utilizate în practică. Intenția este, de asemenea, de a păstra identitatea vinurilor Manzanilla.

În ceea ce privește cerința ca cel puțin 60 % din struguri să provină din arealul „Jerez Superior”, în practică, această restricție ar însemna că nu ar fi posibilă includerea denumirilor „pagos” pe etichetele vinurilor „Manzanilla” obținute din struguri proveniți în proporție de 100 % din „pagos” care nu se află în arealul „Jerez Superior”.

7.   Modificări ale formulării secțiunii privind legătura cauzală dintre arealul geografic și calitatea vinurilor

Descriere:

Formularea a fost îmbunătățită, iar informațiile au fost restructurate pentru a justifica în mod corespunzător legătura dintre caracteristicile produsului și arealul delimitat.

| 1. | Secțiunile G.1 (Factori umani) și G.2 (Factori naturali) au fost modificate.






  a) | Denumirea secțiunii a fost schimbată în G.1 (Factori caracteristici ai arealului geografic), grupând informațiile prevăzute anterior în secțiunile G.1 (Factori umani) și G.2 (Factori naturali).
  Motivul:
  Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor, indicând caracteristicile specifice ale vinurilor cu DOP „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”. |
| --- | --- | --- |

1.

Secțiunile G.1 (Factori umani) și G.2 (Factori naturali) au fost modificate.

a)

Denumirea secțiunii a fost schimbată în G.1 (Factori caracteristici ai arealului geografic), grupând informațiile prevăzute anterior în secțiunile G.1 (Factori umani) și G.2 (Factori naturali).

Motivul:

Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor, indicând caracteristicile specifice ale vinurilor cu DOP „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”.

| b) | S-a adăugat secțiunea G.2 (Caracteristicile vinurilor protejate care se datorează în mod fundamental sau exclusiv mediului geografic).
  Motivul:
  Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor. |
| --- | --- |

b)

S-a adăugat secțiunea G.2 (Caracteristicile vinurilor protejate care se datorează în mod fundamental sau exclusiv mediului geografic).

Motivul:

Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor.

| c) | S-a adăugat secțiunea G.3 (Legătura cauzală dintre mediul geografic și caracteristicile vinurilor). |
| --- | --- |

c)

S-a adăugat secțiunea G.3 (Legătura cauzală dintre mediul geografic și caracteristicile vinurilor).

Motivul:

Aceasta este o modalitate mai bună de structurare a informațiilor. Aceasta este o nouă secțiune privind legătura dintre caracteristicile vinurilor și mediu.

Această modificare vizează secțiunea G din caietul de sarcini, dar nu afectează documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică). Aceasta nu anulează legătura, deoarece implică doar o îmbunătățire a textului.

8.   Modificări aduse secțiunii „cerințe aplicabile de către consiliul de reglementare”

Descriere:

| 1. | Titlul secțiunii a fost modificat în H (CONDIȚII SUPLIMENTARE). Trimiterile la cerințele procedurale sau la legislația generală au fost eliminate din această secțiune.
  Motivul:
  Titlul actual, „Cerințe aplicabile de către Consiliul de reglementare”, nu este conform cu modelele Comisiei Europene. Trimiterile au fost eliminate deoarece nu are sens să fie incluse în caietul de sarcini al produsului. |
| --- | --- |

1.

Titlul secțiunii a fost modificat în H (CONDIȚII SUPLIMENTARE). Trimiterile la cerințele procedurale sau la legislația generală au fost eliminate din această secțiune.

Motivul:

Titlul actual, „Cerințe aplicabile de către Consiliul de reglementare”, nu este conform cu modelele Comisiei Europene. Trimiterile au fost eliminate deoarece nu are sens să fie incluse în caietul de sarcini al produsului.

| 2. | Secțiunea H.1 (Registre) a fost modificată.
  Lista detaliată a registrelor a fost eliminată și înlocuită cu o trimitere la cele menționate în regulamentul de procedură al Consiliului de reglementare. Au fost definite activitățile desfășurate de operatorii care trebuie să fie înregistrați la Consiliul de reglementare.
  Motivul:
  Formularea a fost modificată pentru a fi în conformitate cu registrele stabilite în regulamentul de procedură al Consiliului de reglementare. |
| --- | --- |

2.

Secțiunea H.1 (Registre) a fost modificată.

Lista detaliată a registrelor a fost eliminată și înlocuită cu o trimitere la cele menționate în regulamentul de procedură al Consiliului de reglementare. Au fost definite activitățile desfășurate de operatorii care trebuie să fie înregistrați la Consiliul de reglementare.

Motivul:

Formularea a fost modificată pentru a fi în conformitate cu registrele stabilite în regulamentul de procedură al Consiliului de reglementare.

| 3. | Secțiunea H.2 (Cerințe aplicabile producției de struguri) a fost modificată.






  a) | Trimiterea la articolul 9 din Legea nr. 24/2003 din 10 iulie 2003 privind vița-de-vie și vinul a fost eliminată, deoarece acest act legislativ a fost abrogat. De asemenea, a fost eliminată posibilitatea irigării în cazul viței-de-vie destinate utilizării pentru elaborarea de produse suplimentare. Posibilitatea irigării este limitată la vița-de-vie destinată producției de alcool pentru îmbogățire, deoarece aceasta nu este destinată utilizării la producerea vinurilor de bază.
  Motivul:
  Trimiterea la articolul 9 din Legea nr. 24/2003 din 10 iulie 2003 privind vița-de-vie și vinul a fost eliminată, deoarece acest act legislativ a fost abrogat.
  Irigarea este posibilă în cazul viței-de-vie destinate fabricării alcoolului, deoarece cerințele stabilite pentru producția vinului protejat nu se aplică. |
| --- | --- | --- |

3.

Secțiunea H.2 (Cerințe aplicabile producției de struguri) a fost modificată.

a)

Trimiterea la articolul 9 din Legea nr. 24/2003 din 10 iulie 2003 privind vița-de-vie și vinul a fost eliminată, deoarece acest act legislativ a fost abrogat. De asemenea, a fost eliminată posibilitatea irigării în cazul viței-de-vie destinate utilizării pentru elaborarea de produse suplimentare. Posibilitatea irigării este limitată la vița-de-vie destinată producției de alcool pentru îmbogățire, deoarece aceasta nu este destinată utilizării la producerea vinurilor de bază.

Motivul:

Trimiterea la articolul 9 din Legea nr. 24/2003 din 10 iulie 2003 privind vița-de-vie și vinul a fost eliminată, deoarece acest act legislativ a fost abrogat.

Irigarea este posibilă în cazul viței-de-vie destinate fabricării alcoolului, deoarece cerințele stabilite pentru producția vinului protejat nu se aplică.

| b) | S-a adăugat o nouă subsecțiune, subsecțiunea c) (Randamente). Aceste informații au fost incluse anterior în secțiunea E (Randamentul maxim la hectar).
  Motivul:
  Caietul de sarcini a fost restructurat și îmbunătățit. |
| --- | --- |

b)

S-a adăugat o nouă subsecțiune, subsecțiunea c) (Randamente). Aceste informații au fost incluse anterior în secțiunea E (Randamentul maxim la hectar).

Motivul:

Caietul de sarcini a fost restructurat și îmbunătățit.

| 4. | În ceea ce privește secțiunea H.3 (Cerințe aplicabile unităților de vinificație înregistrate):






  a) | Cerința privind stocul minim pentru unitățile de vinificație a fost eliminată.
  Motivul:
  Această cerință nu are niciun impact asupra calității și conduce la discriminare nejustificată. |
| --- | --- | --- |

4.

În ceea ce privește secțiunea H.3 (Cerințe aplicabile unităților de vinificație înregistrate):

a)

Cerința privind stocul minim pentru unitățile de vinificație a fost eliminată.

Motivul:

Această cerință nu are niciun impact asupra calității și conduce la discriminare nejustificată.

| b) | S-a eliminat cerința de păstrare în spații separate din punct de vedere fizic a stocurilor de vin supuse maturării biologice care aparțin denumirilor de origine „Jerez-Xérès-Sherry” și „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”.
  Motivul:
  Aceasta este o problemă de control procedural și nu o condiție a produsului care poate fi certificată.
  Stocurile aflate în proces de maturare biologică în Sanlúcar de Barrameda sunt atribuite numai denumirii de origine „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”. Cu toate acestea, este permisă practica obișnuită de a utiliza o parte din aceste stocuri pentru producerea vinurilor „Jerez-Xérès-Sherry”, atât timp cât acestea nu ajung să fie certificate ca „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”. |
| --- | --- |

b)

S-a eliminat cerința de păstrare în spații separate din punct de vedere fizic a stocurilor de vin supuse maturării biologice care aparțin denumirilor de origine „Jerez-Xérès-Sherry” și „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”.

Motivul:

Aceasta este o problemă de control procedural și nu o condiție a produsului care poate fi certificată.

Stocurile aflate în proces de maturare biologică în Sanlúcar de Barrameda sunt atribuite numai denumirii de origine „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”. Cu toate acestea, este permisă practica obișnuită de a utiliza o parte din aceste stocuri pentru producerea vinurilor „Jerez-Xérès-Sherry”, atât timp cât acestea nu ajung să fie certificate ca „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”.

| 5. | Secțiunea H.4 (Îmbuteliere și etichetare):






  a) | În general, informațiile au fost restructurate, iar formularea a fost îmbunătățită, dar nu au existat modificări substanțiale ale conținutului. A fost inclusă o trimitere la o nouă anexă 3, care conține întreaga legislație privind etichetarea.
  Motivul:
  Informațiile au fost restructurate pentru a asigura o mai bună monitorizare a produsului. |
| --- | --- | --- |

5.

Secțiunea H.4 (Îmbuteliere și etichetare):

a)

În general, informațiile au fost restructurate, iar formularea a fost îmbunătățită, dar nu au existat modificări substanțiale ale conținutului. A fost inclusă o trimitere la o nouă anexă 3, care conține întreaga legislație privind etichetarea.

Motivul:

Informațiile au fost restructurate pentru a asigura o mai bună monitorizare a produsului.

| b) | Secțiunea privind cerința de îmbuteliere la sursă a fost extinsă, explicând că această cerință este justificată de necesitatea de a proteja reputația vinurilor protejate prin consolidarea monitorizării caracteristicilor și calității lor specifice. Recipientele specifice autorizate de Consiliul de reglementare vor fi folosite pentru a exercita posibilitatea de a furniza vin industriei alimentare pentru a fi utilizat ca ingredient, mai degrabă decât în vrac, astfel cum s-a afirmat anterior.
  Motivul:
  Motivele pentru cerința privind îmbutelierea la sursă au fost explicate mai detaliat, iar normele privind furnizarea vinului către industria alimentară pentru a fi utilizat ca ingredient pentru produse alimentare și băuturi au fost modificate. |
| --- | --- |

b)

Secțiunea privind cerința de îmbuteliere la sursă a fost extinsă, explicând că această cerință este justificată de necesitatea de a proteja reputația vinurilor protejate prin consolidarea monitorizării caracteristicilor și calității lor specifice. Recipientele specifice autorizate de Consiliul de reglementare vor fi folosite pentru a exercita posibilitatea de a furniza vin industriei alimentare pentru a fi utilizat ca ingredient, mai degrabă decât în vrac, astfel cum s-a afirmat anterior.

Motivul:

Motivele pentru cerința privind îmbutelierea la sursă au fost explicate mai detaliat, iar normele privind furnizarea vinului către industria alimentară pentru a fi utilizat ca ingredient pentru produse alimentare și băuturi au fost modificate.

| c) | Au fost adăugate subsecțiuni privind aprovizionarea cu vin a fabricilor autorizate din industria alimentară și a unităților care furnizează servicii de alimentație publică, precum și privind vânzările către publicul larg la unitățile de vinificație înregistrate.
  Motivul:
  Scopul acestei modificări este de a permite Consiliului de reglementare să adapteze procedurile tradiționale de vânzare la nevoile sectorului.
  Această modificare vizează secțiunea H din caietul de sarcini și secțiunea 9 din documentul unic.
  Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică). Mai precis, aceasta nu implică nicio modificare a cerinței privind îmbutelierea la sursă, care era deja în vigoare. |
| --- | --- |

c)

Au fost adăugate subsecțiuni privind aprovizionarea cu vin a fabricilor autorizate din industria alimentară și a unităților care furnizează servicii de alimentație publică, precum și privind vânzările către publicul larg la unitățile de vinificație înregistrate.

Motivul:

Scopul acestei modificări este de a permite Consiliului de reglementare să adapteze procedurile tradiționale de vânzare la nevoile sectorului.

Această modificare vizează secțiunea H din caietul de sarcini și secțiunea 9 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică). Mai precis, aceasta nu implică nicio modificare a cerinței privind îmbutelierea la sursă, care era deja în vigoare.

9.   Organismul de control

Descriere:

La această secțiune au fost aduse următoarele modificări: legislația aplicabilă, autoritatea competentă și linkul care furnizează informații privind organismul de control însărcinat cu verificarea conformității cu caietul de sarcini al produsului.

Această modificare vizează secțiunea I din caietul de sarcini, dar nu afectează documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

Motivul:

Actualizarea informațiilor.

10.   Modificări ale anexei 2 (Lista denumirilor „pagos” definite în cadrul denumirii de origine)

Descriere:

| 1. | Această anexă a fost redenumită ANEXA 2. Lista „pagos” (unități geografice mai mici) din arealul delimitat. |
| --- | --- |

1.

Această anexă a fost redenumită ANEXA 2. Lista „pagos” (unități geografice mai mici) din arealul delimitat.

| 2. | Lista a fost extinsă pentru a include toate „pagos” definite de Consiliul de reglementare. |
| --- | --- |

2.

Lista a fost extinsă pentru a include toate „pagos” definite de Consiliul de reglementare.

Această modificare vizează anexa 2 la caietul de sarcini și secțiunea 6 din documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

Motivul:

Terminologia a fost aliniată la cea utilizată în legislația aplicabilă. S-au adăugat informațiile de identificare a delimitării geografice a tuturor unităților geografice mai mici. Această delimitare a fost efectuată în 2015 și, ulterior, a fost posibilă certificarea originii strugurilor.

11.   S-a adăugat anexa 3.

Descriere:

A fost inclusă o nouă ANEXĂ 3 (Etichetarea vinurilor protejate prin denumirea „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”).

S-a adăugat anexa 3 ca text nou în caietul de sarcini, iar secțiunea 9 din documentul unic a fost modificată în consecință.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

Motivul:

Adăugarea de noi indicații de etichetare și regruparea celor incluse în versiunea anterioară a caietului de sarcini al produsului.

Această modificare stabilește elementele obligatorii, cum ar fi denumirea protejată, identitatea unității de vinificație emitente și tipul de vin, precum și elementele facultative, cum ar fi marca, trimiterile la categoriile de învechire a vinului, culoarea, „pago” și alți termeni descriptivi care pot fi utilizați sub rezerva respectării legislației aplicabile.

12.   Dispoziții tranzitorii suplimentare incluse

Descriere:

Au fost stabilite dispoziții tranzitorii suplimentare pentru anumite cerințe din caietul de sarcini al produsului.

Acestea sunt adăugiri noi la caietul de sarcini al produsului și nu afectează documentul unic.

Este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 105 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 (OCP unică).

Motivul:

Va fi nevoie de timp pentru punerea în aplicare a anumitor modificări ale caietului de sarcini.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Manzanilla

2.   Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin licoros |
| --- | --- |

1.

Vin licoros

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vin licoros

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

Vinurile protejate de denumirea de origine „Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda”, cunoscute în mod tradițional prin denumirea „Manzanilla”, sunt vinuri „generoso” (îmbogățite), ale căror caracteristici sunt rezultatul procesului special de maturare biologică efectuat pe o perioadă de cel puțin doi ani de către unități de vinificație situate în comuna Sanlúcar de Barrameda.

Vinul „Manzanilla” are o culoare care variază de la galben-pai la chihlimbariu, cu aroma și gustul caracteristice pe care le conferă maturarea biologică.

Caracteristicile lui distinctive rezultă din faptul că întregul proces de maturare are loc sub un strat sau o peliculă de drojdie („velo de flor”).

Aceste vinuri trebuie să aibă un conținut de zahăr mai mic de 4 grame per litru și o tărie alcoolică de minimum 15 %, dar de maximum 17 % în volume.

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) 15

Aciditatea totală minimă în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice specifice

Practică oenologică specifică

Dreptul de a produce vinuri cu această denumire este limitat la 70 de litri de vin la 100 kg de struguri.

Toate stocurile de vin supuse învechirii trebuie depozitate în butoaie de stejar cu o capacitate de maximum 1 000 de litri. Toate vinurile trebuie să aibă o vârstă minimă de doi ani pentru a fi eligibile pentru comercializare.

Vinurile pot fi îmbogățite cu alcool de vin în orice moment al procesului de producție și de învechire.

Sulfatul de calciu poate fi adăugat în scopul acidificării în limitele stabilite de legislația aplicabilă.

b.   Randamente maxime

11 428 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic delimitat cuprinde terenurile situate în interiorul comunelor Sanlúcar de Barrameda, Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real, Chiclana de la Frontera și Lebrija, precum și arealul comunei San José del Valle, delimitată la est de meridianul 5° 49′ longitudine vestică față de meridianul Greenwich și la nord de paralela 36° 58′ latitudine nordică.

Vinurile protejate trebuie să fie învechite în unități de vinificație situate în comuna Sanlúcar de Barrameda.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

| | PALOMINO |
| --- | --- |

PALOMINO

| | PALOMINO FINO – LISTÁN BLANCO |
| --- | --- |

PALOMINO FINO – LISTÁN BLANCO

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Vin licoros

Există motive istorice pentru apariția tehnicii drojdiei „velo de flor” și a sistemului „solera”, care sunt legate de vechea tradiție de vinificație din Sanlúcar de Barrameda și de poziția sa geografică unică. Practicile de cultivare dezvoltate în plantațiile viticole și eforturile de identificare a celor mai adecvate condiții de mediu pentru procesul biologic de maturare în unități de vinificație au dus la obținerea unor vinuri cu o excelentă expresie a terroir-ului și puternic influențate de particularitățile drojdiei „velo de flor” unice, tipice pentru Sanlúcar. Proximitatea față de mare și umiditatea ridicată favorizează o activitate intensă a drojdiei pe o perioadă lungă de timp, ceea ce conferă vinurilor „Manzanilla” caracteristicile lor unice.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare: Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Pentru a asigura conservarea caracteristicilor specifice și a calității vinurilor și pentru a preveni eventualele deteriorări organoleptice care rezultă din transportul către alte zone, îmbutelierea trebuie să aibă loc în arealul de producție delimitat.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Etichetele utilizate pentru vinurile protejate trebuie să respecte dispozițiile legislației aplicabile, precum și anexa 3 la prezentul caiet de sarcini. Acest lucru este valabil atât pentru elementele de etichetare obligatorii, cât și pentru cele facultative.

Sticlele trebuie să poarte sigilii de calitate emise de Consiliul de reglementare sau contraetichete cu un marcaj distinctiv și un cod de identificare alfanumeric, în conformitate cu normele stabilite de Consiliul de reglementare. Unitatea geografică mai mare „Andalucía” poate fi indicată opțional.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://lajunta.es/3vpjr

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---