# Jurnalul Oficial C 419/16 d

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 419 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5816 decembrie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 419

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5816 decembrie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 19 și 22 noiembrie 2012
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 29 E, 31.1.2013
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2012-2013Ședințele dintre 19 și 22 noiembrie 2012
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 29 E, 31.1.2013
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 29 E, 31.1.2013

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 20 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2008/48/CE privind creditele de consum (2012/2037(INI)) | 2 |
| 2015/C 419/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (2012/2003(INI)) | 5 |
| 2015/C 419/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie pentru promovarea savorilor Europei (2012/2077(INI)) | 10 |
| 2015/C 419/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la raportul privind punerea în aplicare și efectele directivei privind dreptul de suită (2001/84/CE) (2012/2038(INI)) | 17 |
| 2015/C 419/05 | Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil (2012/2040(INI)) | 19 |
| 2015/C 419/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la sistemul bancar paralel (2012/2115(INI)) | 28 |
| 2015/C 419/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală 2012/2068(INI) | 33 |
| 2015/C 419/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (2012/2004(INI)) | 42 |
| 2015/C 419/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări destinate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: Către o veritabilă uniune economică și monetară (2012/2151(INI)) | 48 |
| 2015/C 419/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la activitatea Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 2011 (2012/2048(INI)) | 69 |
| | Miercuri, 21 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la cel de al 28-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2010) (2011/2275(INI)) | 73 |
| 2015/C 419/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului (2011/2308(INI)) | 77 |
| 2015/C 419/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (2011/2309(INI)) | 87 |
| 2015/C 419/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2011 (2011/2317(INI)) | 94 |
| | Joi, 22 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării a 8 țări terțe la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (2012/2791(RSP)) | 100 |
| 2015/C 419/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la viitoarea Conferință Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (WCIT-2012) a Organizației Internaționale a Telecomunicațiilor și la eventuala extindere a sferei de aplicare a regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații (2012/2881(RSP)) | 101 |
| 2015/C 419/17 | Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la conferința privind schimbările climatice de la Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP)) | 103 |
| 2015/C 419/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (2012/2025(INI)) | 114 |
| 2015/C 419/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația din Gaza (2012/2883(RSP)) | 122 |
| 2015/C 419/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (12562/2011 – 2012/2138(INI)) | 124 |
| 2015/C 419/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (2012/2223(INI)) | 138 |
| 2015/C 419/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (2012/2096(INI)) | 145 |
| 2015/C 419/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (2012/2095(INI)) | 153 |
| 2015/C 419/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (2012/2153(INI)) | 159 |
| 2015/C 419/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la pescuitul costier la scară mică, pescuitul artizanal și reforma politicii comune în domeniul pescuitului (2011/2292(INI)) | 167 |
| 2015/C 419/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2011/2318(INI)) | 175 |
| 2015/C 419/27 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2012/2829(RSP)) | 185 |
| 2015/C 419/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Iran, în special la execuțiile în masă și la moartea recentă a autorului de blog Sattar Beheshti (2012/2877(RSP)) | 186 |
| 2015/C 419/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația din Birmania/Myanmar, în special la persistența violențelor în statul Rakhine (2012/2878(RSP)) | 189 |
| 2015/C 419/30 | Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația migranților din Libia (2012/2879(RSP)) | 192 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 20 noiembrie 2012

2015/C 419/01

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2008/48/CE privind creditele de consum (2012/2037(INI))

2

2015/C 419/02

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (2012/2003(INI))

5

2015/C 419/03

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie pentru promovarea savorilor Europei (2012/2077(INI))

10

2015/C 419/04

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la raportul privind punerea în aplicare și efectele directivei privind dreptul de suită (2001/84/CE) (2012/2038(INI))

17

2015/C 419/05

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil (2012/2040(INI))

19

2015/C 419/06

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la sistemul bancar paralel (2012/2115(INI))

28

2015/C 419/07

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală 2012/2068(INI)

33

2015/C 419/08

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (2012/2004(INI))

42

2015/C 419/09

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări destinate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: Către o veritabilă uniune economică și monetară (2012/2151(INI))

48

2015/C 419/10

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la activitatea Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 2011 (2012/2048(INI))

69

Miercuri, 21 noiembrie 2012

2015/C 419/11

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la cel de al 28-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2010) (2011/2275(INI))

73

2015/C 419/12

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului (2011/2308(INI))

77

2015/C 419/13

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (2011/2309(INI))

87

2015/C 419/14

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2011 (2011/2317(INI))

94

Joi, 22 noiembrie 2012

2015/C 419/15

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării a 8 țări terțe la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (2012/2791(RSP))

100

2015/C 419/16

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la viitoarea Conferință Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (WCIT-2012) a Organizației Internaționale a Telecomunicațiilor și la eventuala extindere a sferei de aplicare a regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații (2012/2881(RSP))

101

2015/C 419/17

Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la conferința privind schimbările climatice de la Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP))

103

2015/C 419/18

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (2012/2025(INI))

114

2015/C 419/19

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația din Gaza (2012/2883(RSP))

122

2015/C 419/20

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

124

2015/C 419/21

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (2012/2223(INI))

138

2015/C 419/22

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (2012/2096(INI))

145

2015/C 419/23

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (2012/2095(INI))

153

2015/C 419/24

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (2012/2153(INI))

159

2015/C 419/25

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la pescuitul costier la scară mică, pescuitul artizanal și reforma politicii comune în domeniul pescuitului (2011/2292(INI))

167

2015/C 419/26

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2011/2318(INI))

175

2015/C 419/27

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2012/2829(RSP))

185

2015/C 419/28

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Iran, în special la execuțiile în masă și la moartea recentă a autorului de blog Sattar Beheshti (2012/2877(RSP))

186

2015/C 419/29

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația din Birmania/Myanmar, în special la persistența violențelor în statul Rakhine (2012/2878(RSP))

189

2015/C 419/30

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația migranților din Libia (2012/2879(RSP))

192

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 20 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/31 | Decizia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind modificarea articolului 70 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la negocierile interinstituționale din cadrul procedurilor legislative (2011/2298(REG)) | 196 |
| 2015/C 419/32 | Decizia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind modificarea articolului 181 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la stenogramele dezbaterilor și a articolului 182 referitor la înregistrarea audiovizuală a dezbaterilor (2012/2080(REG)) | 200 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 20 noiembrie 2012

2015/C 419/31

Decizia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind modificarea articolului 70 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la negocierile interinstituționale din cadrul procedurilor legislative (2011/2298(REG))

196

2015/C 419/32

Decizia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind modificarea articolului 181 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la stenogramele dezbaterilor și a articolului 182 referitor la înregistrarea audiovizuală a dezbaterilor (2012/2080(REG))

200

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 20 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/33 | P7_TA(2012)0412Competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (reformare) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (reformare) | 203 |
| 2015/C 419/34 | P7_TA(2012)0413Comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi | 204 |
| 2015/C 419/35 | P7_TA(2012)0414Măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii Europene ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Croației, a unor măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii Europene (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Croației la Uniunea Europeană, a unor măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii | 205 |
| 2015/C 419/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE)) | 206 |
| 2015/C 419/37 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE)) | 207 |
| 2015/C 419/38 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 93/109/CE din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a candida la alegerile pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS)) | 208 |
| 2015/C 419/39 | P7_TA(2012)0424Omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri | 208 |
| 2015/C 419/40 | P7_TA(2012)0425Omologarea vehiculelor agricole și forestiere ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea vehiculelor agricole și forestiere (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere | 209 |
| | Miercuri, 21 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/41 | Decizia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 privind aprobarea numirii lui Tonio Borg în calitate de membru al Comisiei | 211 |
| 2015/C 419/42 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD)) | 211 |
| 2015/C 419/43 | Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD)) | 213 |
| 2015/C 419/44 | P7_TA(2012)0435Punerea în aplicare a acordurilor încheiate de către UE în urma negocierilor purtate în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a acordurilor încheiate de către UE în urma negocierilor purtate în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 și de modificare și completare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT 1994) referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzută în lista UE anexată la GATT 1994 și a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT 1994) referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzută în lista UE anexată la GATT 1994 și de modificare și completare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun | 214 |
| 2015/C 419/45 | P7_TA(2012)0436Alocarea contingentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Rusia către UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alocarea contigentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Federația Rusă către Uniunea Europeană (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 21 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European şi al Consiliului privind alocarea contigentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Federația Rusă către Uniunea Europeană | 215 |
| 2015/C 419/46 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 și a acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE)) | 216 |
| 2015/C 419/47 | Rezoluţia legislativă Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte, de modificare a anexelor la Protocoalele 1 și 2 la Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/48 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub formă de schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la administrarea contingentelor tarifare care se aplică exporturilor de lemn din Federația Rusă în Uniunea Europeană și a Protocolului între Uniunea Europeană și guvernul Federației Ruse privind modalitățile tehnice adoptate în temeiul acordului menționat (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE)) | 217 |
| 2015/C 419/49 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (reformare) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE)) | 218 |
| 2015/C 419/50 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (reformare) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE)) | 226 |
| | Joi, 22 noiembrie 2012 |
| 2015/C 419/51 | P7_TA(2012)0446Stocurile de somon de Marea Baltică și pescuitul care le exploatează ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică și pentru pescuitul care le exploatează (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică și pentru pescuitul care le exploatează | 235 |
| 2015/C 419/52 | P7_TA(2012)0447Acordarea de competențe delegate pentru adoptarea anumitor măsuri în ceea ce privește politica comercială comună ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor regulamente referitoare la politica comercială comună în ceea ce privește acordarea de competențe delegate pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor regulamente referitoare la politica comercială comună în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și competențe de executare pentru adoptarea anumitor măsuri [AM 1] | 249 |
| 2015/C 419/53 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) | 273 |
| 2015/C 419/54 | P7_TA(2012)0449Îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 privind îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 al Consiliului privind îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor | 301 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 20 noiembrie 2012

2015/C 419/33

P7_TA(2012)0412Competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (reformare) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))P7_TC1-COD(2010)0383Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (reformare)

203

2015/C 419/34

P7_TA(2012)0413Comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))P7_TC1-COD(2010)0246Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi

204

2015/C 419/35

P7_TA(2012)0414Măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii Europene ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Croației, a unor măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii Europene (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))P7_TC1-COD(2012)0224Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Croației la Uniunea Europeană, a unor măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii

205

2015/C 419/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

206

2015/C 419/37

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

207

2015/C 419/38

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 93/109/CE din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a candida la alegerile pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

208

2015/C 419/39

P7_TA(2012)0424Omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))P7_TC1-COD(2010)0271Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri

208

2015/C 419/40

P7_TA(2012)0425Omologarea vehiculelor agricole și forestiere ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea vehiculelor agricole și forestiere (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))P7_TC1-COD(2010)0212Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere

209

Miercuri, 21 noiembrie 2012

2015/C 419/41

Decizia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 privind aprobarea numirii lui Tonio Borg în calitate de membru al Comisiei

211

2015/C 419/42

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

211

2015/C 419/43

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

213

2015/C 419/44

P7_TA(2012)0435Punerea în aplicare a acordurilor încheiate de către UE în urma negocierilor purtate în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a acordurilor încheiate de către UE în urma negocierilor purtate în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 și de modificare și completare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))P7_TC1-COD(2012)0054Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT 1994) referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzută în lista UE anexată la GATT 1994 și a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT 1994) referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzută în lista UE anexată la GATT 1994 și de modificare și completare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun

214

2015/C 419/45

P7_TA(2012)0436Alocarea contingentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Rusia către UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alocarea contigentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Federația Rusă către Uniunea Europeană (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))P7_TC1-COD(2012)0217Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 21 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European şi al Consiliului privind alocarea contigentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Federația Rusă către Uniunea Europeană

215

2015/C 419/46

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 și a acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

216

2015/C 419/47

Rezoluţia legislativă Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte, de modificare a anexelor la Protocoalele 1 și 2 la Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

217

2015/C 419/48

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub formă de schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la administrarea contingentelor tarifare care se aplică exporturilor de lemn din Federația Rusă în Uniunea Europeană și a Protocolului între Uniunea Europeană și guvernul Federației Ruse privind modalitățile tehnice adoptate în temeiul acordului menționat (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

217

2015/C 419/49

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (reformare) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

218

2015/C 419/50

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (reformare) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

226

Joi, 22 noiembrie 2012

2015/C 419/51

P7_TA(2012)0446Stocurile de somon de Marea Baltică și pescuitul care le exploatează ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică și pentru pescuitul care le exploatează (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))P7_TC1-COD(2011)0206Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică și pentru pescuitul care le exploatează

235

2015/C 419/52

P7_TA(2012)0447Acordarea de competențe delegate pentru adoptarea anumitor măsuri în ceea ce privește politica comercială comună ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor regulamente referitoare la politica comercială comună în ceea ce privește acordarea de competențe delegate pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))P7_TC1-COD(2011)0153Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor regulamente referitoare la politica comercială comună în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și competențe de executare pentru adoptarea anumitor măsuri [AM 1]

și competențe de executare

249

2015/C 419/53

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

273

2015/C 419/54

P7_TA(2012)0449Îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 privind îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))P7_TC1-COD(2011)0364Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 al Consiliului privind îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor

301

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

16.12.2015

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2012-2013

Ședințele dintre 19 și 22 noiembrie 2012

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 29 E, 31.1.2013

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 20 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/2

---

P7_TA(2012)0418

Punerea în aplicare a Directivei privind creditele de consum

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2008/48/CE privind creditele de consum (2012/2037(INI))

(2015/C 419/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0343/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0343/2012),

| A. | întrucât deschiderea piețelor naționale în importantul sector economic al creditului de consum, consolidarea concurenței, armonizarea protecției consumatorilor, eliminarea denaturării concurenței între agenții economic și îmbunătățirea pieței interne reprezintă o misiune politică a UE și servește intereselor consumatorilor și creditorilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât deschiderea piețelor naționale în importantul sector economic al creditului de consum, consolidarea concurenței, armonizarea protecției consumatorilor, eliminarea denaturării concurenței între agenții economic și îmbunătățirea pieței interne reprezintă o misiune politică a UE și servește intereselor consumatorilor și creditorilor;

| B. | întrucât directiva privind creditele de consum, care prevede o armonizare completă concentrată pe 5 sectoare, lăsând statelor membre doar un spațiu limitat de manevră, și anume în ceea ce privește diferitele modalități de transpunere, a permis crearea unui cadru juridic european comun de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât directiva privind creditele de consum, care prevede o armonizare completă concentrată pe 5 sectoare, lăsând statelor membre doar un spațiu limitat de manevră, și anume în ceea ce privește diferitele modalități de transpunere, a permis crearea unui cadru juridic european comun de protecție a consumatorilor;

| C. | întrucât persistă încă obstacole de natură juridică și practică; |
| --- | --- |

C.

întrucât persistă încă obstacole de natură juridică și practică;

| D. | întrucât, așa cum rezultă din studiul Parlamentului European referitor la transpunerea directivei privind creditele de consum, anumite dispoziții-cheie din directivă, de exemplu articolul 5 referitor la informațiile precontractuale, nu au atins nivelul de armonizare preconizat între legislațiile statelor membre în materie de protecție a consumatorilor, din cauza diferențelor de interpretare și de transpunere de către statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât, așa cum rezultă din studiul Parlamentului European referitor la transpunerea directivei privind creditele de consum, anumite dispoziții-cheie din directivă, de exemplu articolul 5 referitor la informațiile precontractuale, nu au atins nivelul de armonizare preconizat între legislațiile statelor membre în materie de protecție a consumatorilor, din cauza diferențelor de interpretare și de transpunere de către statele membre;

| E. | întrucât transpunerea directivei privind creditele de consum nu a fost făcută la timp sau, în anumite cazuri, nu s-a făcut întrutotul corect, din cauza perioadei prea scurte alocate, precum și a numeroaselor și amplelor modificări legislative; |
| --- | --- |

E.

întrucât transpunerea directivei privind creditele de consum nu a fost făcută la timp sau, în anumite cazuri, nu s-a făcut întrutotul corect, din cauza perioadei prea scurte alocate, precum și a numeroaselor și amplelor modificări legislative;

| F. | întrucât, conform datelor colectate, contractarea transfrontalieră de credite de consum nu a crescut după punerea în aplicare a directivei, deși acest lucru ar putea fi explicat prin diverși factori, precum barierele lingvistice, dar și prin problemele importante cu care se confruntă sectorul financiar și lipsa unor informații suficiente adresate consumatorilor despre oportunitățile oferite de creditele de consum transfrontaliere și de drepturile de care dispun consumatorii la încheierea acestor contracte; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform datelor colectate, contractarea transfrontalieră de credite de consum nu a crescut după punerea în aplicare a directivei, deși acest lucru ar putea fi explicat prin diverși factori, precum barierele lingvistice, dar și prin problemele importante cu care se confruntă sectorul financiar și lipsa unor informații suficiente adresate consumatorilor despre oportunitățile oferite de creditele de consum transfrontaliere și de drepturile de care dispun consumatorii la încheierea acestor contracte;

| G. | întrucât practicile corespunzătoare de protecție a consumatorilor din sectorul creditului au un rol important în menținerea stabilității financiare; întrucât volatilitatea ratei de schimb prezintă riscuri deosebite pentru consumatori, mai ales pe timp de criză financiară; |
| --- | --- |

G.

întrucât practicile corespunzătoare de protecție a consumatorilor din sectorul creditului au un rol important în menținerea stabilității financiare; întrucât volatilitatea ratei de schimb prezintă riscuri deosebite pentru consumatori, mai ales pe timp de criză financiară;

| H. | întrucât acordarea excesivă de împrumuturi în monedă străină consumatorilor a sporit riscul și pierderile suportate de gospodării; |
| --- | --- |

H.

întrucât acordarea excesivă de împrumuturi în monedă străină consumatorilor a sporit riscul și pierderile suportate de gospodării;

| I. | întrucât Comitetul european pentru risc sistemic a adoptat la 21 septembrie 2011 o recomandare importantă privind acordarea de împrumuturi în monedă străină (CERS/2011/1); |
| --- | --- |

I.

întrucât Comitetul european pentru risc sistemic a adoptat la 21 septembrie 2011 o recomandare importantă privind acordarea de împrumuturi în monedă străină (CERS/2011/1);

| J. | întrucât, conform prevederilor articolului 27 din directivă, Comisia va realiza, în mai 2013, o revizuire a anumitor aspecte și, în acest sens, a comandat deja un studiu; |
| --- | --- |

J.

întrucât, conform prevederilor articolului 27 din directivă, Comisia va realiza, în mai 2013, o revizuire a anumitor aspecte și, în acest sens, a comandat deja un studiu;

| K. | întrucât Parlamentul European consideră deosebit de important să fie ținut la curent cu privire la etapele intermediare și rezultatele revizuirii și, totodată, să aibă posibilitatea de a-și prezenta avizul, |
| --- | --- |

K.

întrucât Parlamentul European consideră deosebit de important să fie ținut la curent cu privire la etapele intermediare și rezultatele revizuirii și, totodată, să aibă posibilitatea de a-și prezenta avizul,

| 1. | salută inițiativa Comisiei, în vederea pregătirii procedurii de revizuire, de a întreprinde un studiu privind efectele asupra pieței interne și a protecției consumatorilor, pentru a analiza impactul transfrontalier, și apreciază amploarea lucrărilor întreprinse de Comisie, de legislatorii naționali și de instituțiile de credit; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei, în vederea pregătirii procedurii de revizuire, de a întreprinde un studiu privind efectele asupra pieței interne și a protecției consumatorilor, pentru a analiza impactul transfrontalier, și apreciază amploarea lucrărilor întreprinse de Comisie, de legislatorii naționali și de instituțiile de credit;

| 2. | subliniază că îmbunătățirea pieței transfrontaliere a creditului de consum poate aduce o valoare adăugată cu caracter european, favorizând piața internă; consideră că acest lucru ar putea fi realizat, printre altele, printr-o mai bună informare a consumatorilor cu privire la oportunitatea de a contracta un credit de consum într-un alt stat membru și cu privire la drepturile de care dispun la încheierea unui astfel de contract; |
| --- | --- |

2.

subliniază că îmbunătățirea pieței transfrontaliere a creditului de consum poate aduce o valoare adăugată cu caracter european, favorizând piața internă; consideră că acest lucru ar putea fi realizat, printre altele, printr-o mai bună informare a consumatorilor cu privire la oportunitatea de a contracta un credit de consum într-un alt stat membru și cu privire la drepturile de care dispun la încheierea unui astfel de contract;

| 3. | constată că volumul contractărilor transfrontaliere de credite de consum se situează sub 2 %, dintre care 20 % online; |
| --- | --- |

3.

constată că volumul contractărilor transfrontaliere de credite de consum se situează sub 2 %, dintre care 20 % online;

| 4. | indică faptul că unul dintre obiectivele directivei îl constituie asigurarea disponibilității informațiilor, promovând astfel funcționarea pieței interne și acordarea de împrumuturi, astfel încât este necesar să se evalueze dacă numărul contractelor de împrumut transfrontaliere este în creștere; |
| --- | --- |

4.

indică faptul că unul dintre obiectivele directivei îl constituie asigurarea disponibilității informațiilor, promovând astfel funcționarea pieței interne și acordarea de împrumuturi, astfel încât este necesar să se evalueze dacă numărul contractelor de împrumut transfrontaliere este în creștere;

| 5. | consideră că dispozițiile privind informațiile precontractuale, explicațiile prevăzute la articolul 5 alineatul (6) și evaluarea bonității prevăzută la articolul 8 au un rol important în ceea ce privește sensibilizarea consumatorilor cu privire la riscurile asociate creditelor acordate în devize străine; |
| --- | --- |

5.

consideră că dispozițiile privind informațiile precontractuale, explicațiile prevăzute la articolul 5 alineatul (6) și evaluarea bonității prevăzută la articolul 8 au un rol important în ceea ce privește sensibilizarea consumatorilor cu privire la riscurile asociate creditelor acordate în devize străine;

| 6. | solicită însă autorităților de supraveghere să supună instituțiile financiare obligației de a furniza consumatorilor explicații personalizate, complete și ușor de înțeles cu privire la riscurile pe care le presupune acordarea de împrumuturi în monedă străină și impactul pe care o depreciere severă a mijloacelor legale de plată ale statului membru în care își are domiciliul consumatorul și majorarea ratelor dobânzii la împrumuturile în monedă străină îl au asupra ratelor; consideră că aceste explicații ar trebui furnizate anterior semnării oricărui contract; |
| --- | --- |

6.

solicită însă autorităților de supraveghere să supună instituțiile financiare obligației de a furniza consumatorilor explicații personalizate, complete și ușor de înțeles cu privire la riscurile pe care le presupune acordarea de împrumuturi în monedă străină și impactul pe care o depreciere severă a mijloacelor legale de plată ale statului membru în care își are domiciliul consumatorul și majorarea ratelor dobânzii la împrumuturile în monedă străină îl au asupra ratelor; consideră că aceste explicații ar trebui furnizate anterior semnării oricărui contract;

| 7. | ia act de preocupările exprimate în anumite state membre cu privire la modul în care informațiile precontractuale sunt oferite consumatorilor prin intermediul fișei de Informații europene standard privind creditul de consum, a cărei natură tehnică nu permite consumatorilor să le înțeleagă efectiv; consideră că eficacitatea acestor informații ar trebui să fie un aspect important în evaluarea impactului directivei, evaluare ce urmează a fi realizată de Comisie; |
| --- | --- |

7.

ia act de preocupările exprimate în anumite state membre cu privire la modul în care informațiile precontractuale sunt oferite consumatorilor prin intermediul fișei de Informații europene standard privind creditul de consum, a cărei natură tehnică nu permite consumatorilor să le înțeleagă efectiv; consideră că eficacitatea acestor informații ar trebui să fie un aspect important în evaluarea impactului directivei, evaluare ce urmează a fi realizată de Comisie;

| 8. | salută procedura de control „SWEEP” întreprinsă de Comisie în septembrie 2011, din care a reieșit că în cazul a circa 70 % din site-urile de internet controlate ale unor instituții financiare lipseau informații din ofertele publicate și informații importante din ofertă, prezentând costurile de manieră înșelătoare și solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile adecvate pentru a remedia această situație; constată, în acest context, că normele privind exemplele reprezentative nu sunt întotdeauna aplicate în mod corect, situație ce trebuie remediată; |
| --- | --- |

8.

salută procedura de control „SWEEP” întreprinsă de Comisie în septembrie 2011, din care a reieșit că în cazul a circa 70 % din site-urile de internet controlate ale unor instituții financiare lipseau informații din ofertele publicate și informații importante din ofertă, prezentând costurile de manieră înșelătoare și solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile adecvate pentru a remedia această situație; constată, în acest context, că normele privind exemplele reprezentative nu sunt întotdeauna aplicate în mod corect, situație ce trebuie remediată;

| 9. | solicită ca publicitatea și strategiile de marketing ale instituțiilor financiare să fie strict monitorizate, cu scopul de a evita informațiile înșelătoare sau false în contextul publicității sau al comercializării contractelor de credit; |
| --- | --- |

9.

solicită ca publicitatea și strategiile de marketing ale instituțiilor financiare să fie strict monitorizate, cu scopul de a evita informațiile înșelătoare sau false în contextul publicității sau al comercializării contractelor de credit;

| 10. | constată că anumite state membre au recurs la posibilitatea de a extinde domeniul de aplicare la alte produse financiare, fără ca acest lucru să fi condus, se pare, la incoerențe; |
| --- | --- |

10.

constată că anumite state membre au recurs la posibilitatea de a extinde domeniul de aplicare la alte produse financiare, fără ca acest lucru să fi condus, se pare, la incoerențe;

| 11. | subliniază că dispozițiile legale ar trebui să aibă ca punct de pornire cazul general, consumatorul și întreprinzătorul mediu, iar nu abuzurile mai puțin numeroase, astfel încât informațiile furnizate consumatorului să fie inteligibile, transparente și comparabile; |
| --- | --- |

11.

subliniază că dispozițiile legale ar trebui să aibă ca punct de pornire cazul general, consumatorul și întreprinzătorul mediu, iar nu abuzurile mai puțin numeroase, astfel încât informațiile furnizate consumatorului să fie inteligibile, transparente și comparabile;

| 12. | constată că multiplicarea dispozițiilor nu presupune, în mod automat, o mai bună protecție a consumatorilor, și că excesul de informații poate mai degrabă induce în eroare consumatorul neexperimentat, în loc să îl lămurească; recunoaște, în acest sens, expertiza, asistența și educația financiară oferite de asociațiile de consumatori și rolul lor potențial în restructurarea creditului în favoarea gospodăriilor aflate în dificultate; |
| --- | --- |

12.

constată că multiplicarea dispozițiilor nu presupune, în mod automat, o mai bună protecție a consumatorilor, și că excesul de informații poate mai degrabă induce în eroare consumatorul neexperimentat, în loc să îl lămurească; recunoaște, în acest sens, expertiza, asistența și educația financiară oferite de asociațiile de consumatori și rolul lor potențial în restructurarea creditului în favoarea gospodăriilor aflate în dificultate;

| 13. | solicită ca consumatorii să aibă dreptul de a fi informați cu privire la costurile serviciilor auxiliare și la dreptul lor de a cumpăra servicii auxiliare, precum asigurarea, de la furnizori alternativi; consideră că ar trebui să li se impună instituțiilor financiare să distingă între astfel de servicii și taxele aferente și cele aferente creditului de bază și să clarifice care servicii sunt esențiale pentru extinderea unui împrumut și care sunt în întregime la discreția debitorului; |
| --- | --- |

13.

solicită ca consumatorii să aibă dreptul de a fi informați cu privire la costurile serviciilor auxiliare și la dreptul lor de a cumpăra servicii auxiliare, precum asigurarea, de la furnizori alternativi; consideră că ar trebui să li se impună instituțiilor financiare să distingă între astfel de servicii și taxele aferente și cele aferente creditului de bază și să clarifice care servicii sunt esențiale pentru extinderea unui împrumut și care sunt în întregime la discreția debitorului;

| 14. | consideră că ar trebui analizate dificultățile ce ar putea interveni la exercitarea dreptului de retragere în cazul contractelor legate; subliniază importanța comunicării către consumatori a faptului că, în cazul în care își exercită dreptul de a se retrage dintr-un contract în care furnizorul sau prestatorul de servicii primește în mod direct suma corespunzătoare plății de la furnizorul de credite printr-un contract auxiliar, consumatorii nu suportă nicio taxă, comision sau alte costuri ținând de serviciul financiar prestat; |
| --- | --- |

14.

consideră că ar trebui analizate dificultățile ce ar putea interveni la exercitarea dreptului de retragere în cazul contractelor legate; subliniază importanța comunicării către consumatori a faptului că, în cazul în care își exercită dreptul de a se retrage dintr-un contract în care furnizorul sau prestatorul de servicii primește în mod direct suma corespunzătoare plății de la furnizorul de credite printr-un contract auxiliar, consumatorii nu suportă nicio taxă, comision sau alte costuri ținând de serviciul financiar prestat;

| 15. | invită Comisia să evalueze gradul de neconformitate cu obligațiile de informare în contractele în care intermediarilor nu li se aplică obligația de a furniza informații precontractuale, pentru a stabili astfel modurile în care consumatorii pot fi protejați în modul cel mai eficient; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să evalueze gradul de neconformitate cu obligațiile de informare în contractele în care intermediarilor nu li se aplică obligația de a furniza informații precontractuale, pentru a stabili astfel modurile în care consumatorii pot fi protejați în modul cel mai eficient;

| 16. | consideră că este necesară acordarea unei atenții deosebite normelor complicate privind plățile anticipate; |
| --- | --- |

16.

consideră că este necesară acordarea unei atenții deosebite normelor complicate privind plățile anticipate;

| 17. | afirmă că, anterior modificării ratei dobânzii, consumatorii ar trebui informați, pentru a le permite suficient timp să examineze piața și să aleagă un alt furnizor de credit, înainte ca modificarea ratei să devină efectivă; |
| --- | --- |

17.

afirmă că, anterior modificării ratei dobânzii, consumatorii ar trebui informați, pentru a le permite suficient timp să examineze piața și să aleagă un alt furnizor de credit, înainte ca modificarea ratei să devină efectivă;

| 18. | constată că este necesară îmbunătățirea interpretării conceptului de „exemplu reprezentativ”; |
| --- | --- |

18.

constată că este necesară îmbunătățirea interpretării conceptului de „exemplu reprezentativ”;

| 19. | subliniază că ar trebui garantată calcularea uniformă a ratei de dobândă anuale efective, eliminarea neclarităților și asigurarea coerenței cu toate celelalte instrumente juridice; |
| --- | --- |

19.

subliniază că ar trebui garantată calcularea uniformă a ratei de dobândă anuale efective, eliminarea neclarităților și asigurarea coerenței cu toate celelalte instrumente juridice;

| 20. | invită statele membre să asigure că instituțiile naționale de supraveghere dispun de toate competențele și de resursele necesare pentru a-și îndeplini responsabilitățile; solicită acestor instituții să monitorizeze în mod efectiv conformitatea cu dispozițiile prezentei directive și să asigure aplicarea acestora; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să asigure că instituțiile naționale de supraveghere dispun de toate competențele și de resursele necesare pentru a-și îndeplini responsabilitățile; solicită acestor instituții să monitorizeze în mod efectiv conformitatea cu dispozițiile prezentei directive și să asigure aplicarea acestora;

| 21. | subliniază că, pe viitor, în stabilirea termenelor limită de transpunere, ar trebui să se acorde o mai mare atenție modificărilor din legislația națională pe care le presupune procesul de transpunere; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, pe viitor, în stabilirea termenelor limită de transpunere, ar trebui să se acorde o mai mare atenție modificărilor din legislația națională pe care le presupune procesul de transpunere;

| 22. | invită statele membre să extindă actualul nivel de protecție a consumatorilor în sectorul creditelor, inclusiv al creditelor pe termen scurt, oferite pe internet, prin servicii de mesaje scurte sau alte mijloace de comunicare, în contextul recurgerii din ce în ce mai frecvente la acestea, și implicând sume inferioare plafonului de 200 EUR, aflat în prezent în afara domeniului de aplicare a prezentei directive; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre să extindă actualul nivel de protecție a consumatorilor în sectorul creditelor, inclusiv al creditelor pe termen scurt, oferite pe internet, prin servicii de mesaje scurte sau alte mijloace de comunicare, în contextul recurgerii din ce în ce mai frecvente la acestea, și implicând sume inferioare plafonului de 200 EUR, aflat în prezent în afara domeniului de aplicare a prezentei directive;

| 23. | subliniază că, în prezent, nu există nici un motiv pentru revizuirea directivei, dar că este necesar să se vegheze la corecta sa punere în aplicare și respectare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, în prezent, nu există nici un motiv pentru revizuirea directivei, dar că este necesar să se vegheze la corecta sa punere în aplicare și respectare;

| 24. | consideră că, pe lângă transpunerea completă și corectă, impactul efectiv al directivei ar trebui evaluat înainte ca Comisia să propună orice alte modificări necesare; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare privind punerea în aplicare a directivei, precum și o evaluare completă a impactului acesteia în ceea ce privește protecția consumatorilor, luând în considerare consecințele crizei financiare și noul cadru juridic al UE pentru serviciile financiare; |
| --- | --- |

24.

consideră că, pe lângă transpunerea completă și corectă, impactul efectiv al directivei ar trebui evaluat înainte ca Comisia să propună orice alte modificări necesare; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare privind punerea în aplicare a directivei, precum și o evaluare completă a impactului acesteia în ceea ce privește protecția consumatorilor, luând în considerare consecințele crizei financiare și noul cadru juridic al UE pentru serviciile financiare;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/5

---

P7_TA(2012)0419

Pactul referitor la investițiile sociale

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (2012/2003(INI))

(2015/C 419/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 5, 6, 9, 147, 149, 151 și 153, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 5, 6, 9, 147, 149, 151 și 153,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682) și Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 referitoare la acest subiect (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2010 intitulată „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă” (COM(2010)0682) și Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 referitoare la acest subiect (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2011 privind Analiza anuală a creșterii pe 2012 (AGS) (COM(2011)0815), Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat și Rezoluția sa din 15 februarie 2012 privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2011 privind Analiza anuală a creșterii pe 2012 (AGS) (COM(2011)0815), Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat și Rezoluția sa din 15 februarie 2012 privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 (3) referitoare la acest subiect, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 (3) referitoare la acest subiect,

| — | având în vedere sondajul Eurostat din ianuarie 2012 și comunicarea de presă Eurostat din 8 februarie 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurostat din ianuarie 2012 și comunicarea de presă Eurostat din 8 februarie 2012 (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), Avizul Comitetului Economic și Social European referitor la acest subiect (5) și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la acest subiect (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), Avizul Comitetului Economic și Social European referitor la acest subiect (5) și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la acest subiect (6),

| — | având în vedere Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008, intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la acest subiect (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008, intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412) și Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la acest subiect (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545) și Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la acest subiect (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545) și Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la acest subiect (9),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 iunie 2010, intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296) și Rezoluția sa din 8 iunie 2011 referitoare la acest subiect (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 iunie 2010, intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296) și Rezoluția sa din 8 iunie 2011 referitoare la acest subiect (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (12),

| — | având în vedere Comunicatul de la Bruges privind dezvoltarea cooperării europene în domeniul EFP pentru perioada 2011-2020, care a fost adoptat la 7 decembrie 2010 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Bruges privind dezvoltarea cooperării europene în domeniul EFP pentru perioada 2011-2020, care a fost adoptat la 7 decembrie 2010 (13),

| — | având în vedere documentul de lucru al personalului Comisiei intitulat „Progresele către obiectivele europene comune în domeniul educației și formării” (SEC(2011)0526), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al personalului Comisiei intitulat „Progresele către obiectivele europene comune în domeniul educației și formării” (SEC(2011)0526),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (14),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609),

| — | având în vedere setul de cinci regulamente și o directivă recent adoptată privind guvernanța economică a UE (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de cinci regulamente și o directivă recent adoptată privind guvernanța economică a UE (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011 privind Cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0398), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2011 privind Cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (COM(2011)0398),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0263/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0263/2012),

| A. | întrucât criza economică și financiară actuală va avea efecte de lungă durată nu numai asupra creșterii economice, dar și asupra ratei de ocupare a forței de muncă, a gradului de sărăcie și excluziune socială, a economiilor publice și a cantității și calității investițiilor sociale în Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza economică și financiară actuală va avea efecte de lungă durată nu numai asupra creșterii economice, dar și asupra ratei de ocupare a forței de muncă, a gradului de sărăcie și excluziune socială, a economiilor publice și a cantității și calității investițiilor sociale în Europa;

| B. | întrucât, în ultimii ani, sectorul public a fost împovărat prin cheltuieli ridicate și, pentru a preveni îndatorări excesive, majoritatea răspunsurilor recente la criză a avut la bază în principal obiective pe termen scurt care au avut ca scop redresarea stabilității finanțelor publice, care au fost eforturi necesare pentru apărarea economiei noastre, și întrucât astfel de măsuri de austeritate și consolidarea bugetară ar trebui combinate cu o strategie de investiții cuprinzătoare și ambițioasă pentru creștere sustenabilă, ocuparea forței de muncă, coeziune socială și competitivitate, precum și cu guvernanță socială, care ar asigura un mecanism puternic de supraveghere și monitorizare a obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultimii ani, sectorul public a fost împovărat prin cheltuieli ridicate și, pentru a preveni îndatorări excesive, majoritatea răspunsurilor recente la criză a avut la bază în principal obiective pe termen scurt care au avut ca scop redresarea stabilității finanțelor publice, care au fost eforturi necesare pentru apărarea economiei noastre, și întrucât astfel de măsuri de austeritate și consolidarea bugetară ar trebui combinate cu o strategie de investiții cuprinzătoare și ambițioasă pentru creștere sustenabilă, ocuparea forței de muncă, coeziune socială și competitivitate, precum și cu guvernanță socială, care ar asigura un mecanism puternic de supraveghere și monitorizare a obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale strategiei Europa 2020;

| C. | întrucât Strategia de la Lisabona și Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă nu și-au atins scopurile și întrucât succesul Strategiei Europa 2020 este nesigur și necesită o implicare și mai accentuată din partea statelor membre și a instituțiilor europene sub forma unor măsuri de stimulare a creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a competitivității; |
| --- | --- |

C.

întrucât Strategia de la Lisabona și Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă nu și-au atins scopurile și întrucât succesul Strategiei Europa 2020 este nesigur și necesită o implicare și mai accentuată din partea statelor membre și a instituțiilor europene sub forma unor măsuri de stimulare a creșterii economice, a ocupării forței de muncă și a competitivității;

| D. | întrucât recent publicata Analiză anuală a creșterii, precum și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă au demonstrat că, deoarece consolidarea fiscală nu a făcut încă suficiente progrese și este încă tratată ca o prioritate, majoritatea statelor membre nu au abordat în mod suficient obiectivele sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât recent publicata Analiză anuală a creșterii, precum și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă au demonstrat că, deoarece consolidarea fiscală nu a făcut încă suficiente progrese și este încă tratată ca o prioritate, majoritatea statelor membre nu au abordat în mod suficient obiectivele sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ ale Strategiei Europa 2020;

| E. | întrucât rata șomajului s-a ridicat în 2008 de la 7,1 % la peste 10 % în ianuarie 2012 în UE-27, prezentând diferențe clare între regiuni, afectând în special tinerii, lucrătorii slab calificați și persoanele care sunt în șomaj de o lungă perioadă, și întrucât acest lucru, împreună cu îmbătrânirea populației, dă naștere unui grav risc de pierderi de capital uman pe termen mai lung și s-ar putea să aibă repercusiuni ireversibile asupra pieței muncii și în special asupra creării de locuri de muncă, creșterii economice, competitivității și coeziunii sociale; |
| --- | --- |

E.

întrucât rata șomajului s-a ridicat în 2008 de la 7,1 % la peste 10 % în ianuarie 2012 în UE-27, prezentând diferențe clare între regiuni, afectând în special tinerii, lucrătorii slab calificați și persoanele care sunt în șomaj de o lungă perioadă, și întrucât acest lucru, împreună cu îmbătrânirea populației, dă naștere unui grav risc de pierderi de capital uman pe termen mai lung și s-ar putea să aibă repercusiuni ireversibile asupra pieței muncii și în special asupra creării de locuri de muncă, creșterii economice, competitivității și coeziunii sociale;

| F. | întrucât 80 de milioane de europeni se confruntă în prezent cu riscul sărăciei și nivelul copiilor și al adulților care trăiau în gospodării fără persoane ocupate a crescut la aproximativ 10 % în 2010; întrucât acest lucru, împreună cu sărăcia în rândul copiilor, cu numărul în creștere al lucrătorilor săraci, precum și cu nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor, va da naștere unui risc tot mai ridicat de sărăcie și transmitere a sărăciei și de excluziune socială în viitor; |
| --- | --- |

F.

întrucât 80 de milioane de europeni se confruntă în prezent cu riscul sărăciei și nivelul copiilor și al adulților care trăiau în gospodării fără persoane ocupate a crescut la aproximativ 10 % în 2010; întrucât acest lucru, împreună cu sărăcia în rândul copiilor, cu numărul în creștere al lucrătorilor săraci, precum și cu nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor, va da naștere unui risc tot mai ridicat de sărăcie și transmitere a sărăciei și de excluziune socială în viitor;

| G. | întrucât, în anul 2011, nivelul de sărăcie a persoanelor cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani a fost în medie de 21,6 % în Europa, iar tinerii au o probabilitate mai ridicată de a ocupa locuri de muncă precare, pe durată determinată sau cu fracțiune de normă, fiind în același timp mai predispuși la șomaj; întrucât numărul locurilor de muncă precare a crescut în mod considerabil în ultimii ani, iar rata șomajului explodează în anumite țări; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în anul 2011, nivelul de sărăcie a persoanelor cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani a fost în medie de 21,6 % în Europa, iar tinerii au o probabilitate mai ridicată de a ocupa locuri de muncă precare, pe durată determinată sau cu fracțiune de normă, fiind în același timp mai predispuși la șomaj; întrucât numărul locurilor de muncă precare a crescut în mod considerabil în ultimii ani, iar rata șomajului explodează în anumite țări;

| H. | întrucât, parțial datorită lipsei investițiilor, rezultatele învățământului și formării profesionale din Uniunea Europeană sunt încă inadecvate pentru a satisface nevoile pieței muncii și sunt insuficiente în fața nivelului competențelor, tot mai crescut, necesar pentru posturile disponibile, cât și în fața competențelor necesare pentru viitoarele domenii cu o ofertă bogată de locuri de muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât, parțial datorită lipsei investițiilor, rezultatele învățământului și formării profesionale din Uniunea Europeană sunt încă inadecvate pentru a satisface nevoile pieței muncii și sunt insuficiente în fața nivelului competențelor, tot mai crescut, necesar pentru posturile disponibile, cât și în fața competențelor necesare pentru viitoarele domenii cu o ofertă bogată de locuri de muncă;

| I. | întrucât a crescut presiunea asupra sistemelor de asistență socială din cauza unor cheltuieli mai mari, a scăderii veniturilor, precum și a presiunilor vizând reducerea cheltuielilor; întrucât este posibil ca creșterea economică slabă și persistența unor rate ridicate ale șomajului de lungă durată, numărul în creștere al lucrătorilor săraci, ponderea muncii ilegale și șomajul din ce în ce mai mare în rândul tinerilor să accentueze și mai mult această tendință; |
| --- | --- |

I.

întrucât a crescut presiunea asupra sistemelor de asistență socială din cauza unor cheltuieli mai mari, a scăderii veniturilor, precum și a presiunilor vizând reducerea cheltuielilor; întrucât este posibil ca creșterea economică slabă și persistența unor rate ridicate ale șomajului de lungă durată, numărul în creștere al lucrătorilor săraci, ponderea muncii ilegale și șomajul din ce în ce mai mare în rândul tinerilor să accentueze și mai mult această tendință;

| J. | întrucât investițiile sociale bine orientate sunt importante pentru restabilirea unui nivel adecvat de ocupare a forței de muncă atât pentru femei, cât și pentru bărbați în viitor, pentru stabilizarea economiei, pentru creșterea competențelor și a cunoștințelor forței de muncă și pentru sporirea competitivității Uniunii Europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile sociale bine orientate sunt importante pentru restabilirea unui nivel adecvat de ocupare a forței de muncă atât pentru femei, cât și pentru bărbați în viitor, pentru stabilizarea economiei, pentru creșterea competențelor și a cunoștințelor forței de muncă și pentru sporirea competitivității Uniunii Europene;

| K. | întrucât IMM-urile au un potențial important de creare de locuri de muncă și joacă un rol decisiv în tranziția spre o nouă economie sustenabilă, |
| --- | --- |

K.

întrucât IMM-urile au un potențial important de creare de locuri de muncă și joacă un rol decisiv în tranziția spre o nouă economie sustenabilă,

O abordare reînnoită a investițiilor sociale în Europa

| 1. | amintește că investițiile sociale, însemnând furnizarea și utilizarea de finanțe pentru a genera beneficii sociale, precum și economice, au ca scop abordarea riscurilor care apar și a nevoilor sociale nesatisfăcute și se axează pe politici publice și pe strategii privind investițiile în capitalul uman care ajută și pregătesc persoanele fizice, familiile și societățile să se adapteze la diverse schimbări și să își gestioneze tranziția către piețe ale muncii în schimbare și să facă față altor provocări, inclusiv, spre exemplu, dobândirea unor noi competențe pentru viitoare sectoare cu o ofertă bogată de locuri de muncă; |
| --- | --- |

1.

amintește că investițiile sociale, însemnând furnizarea și utilizarea de finanțe pentru a genera beneficii sociale, precum și economice, au ca scop abordarea riscurilor care apar și a nevoilor sociale nesatisfăcute și se axează pe politici publice și pe strategii privind investițiile în capitalul uman care ajută și pregătesc persoanele fizice, familiile și societățile să se adapteze la diverse schimbări și să își gestioneze tranziția către piețe ale muncii în schimbare și să facă față altor provocări, inclusiv, spre exemplu, dobândirea unor noi competențe pentru viitoare sectoare cu o ofertă bogată de locuri de muncă;

| 2. | constată că, printre altele, toate prestațiile sociale și de sănătate și educație, precum și serviciile oferite în aceste domenii de prestatorii din sectorul privat pot fi considerate investiții sociale și reamintește faptul că acestea sunt definite în tratate ca parte a competenței naționale; |
| --- | --- |

2.

constată că, printre altele, toate prestațiile sociale și de sănătate și educație, precum și serviciile oferite în aceste domenii de prestatorii din sectorul privat pot fi considerate investiții sociale și reamintește faptul că acestea sunt definite în tratate ca parte a competenței naționale;

| 3. | subliniază că una dintre cele mai importante caracteristici ale investițiilor sociale este capacitatea lor de a reconcilia obiectivele sociale cu cele economice și, prin urmare, acestea nu ar trebui tratate numai ca niște cheltuieli, ci, în situația utilizării corecte a finanțărilor, în primul rând ca investiții cu dividende duble care vor oferi beneficii reale în viitor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că una dintre cele mai importante caracteristici ale investițiilor sociale este capacitatea lor de a reconcilia obiectivele sociale cu cele economice și, prin urmare, acestea nu ar trebui tratate numai ca niște cheltuieli, ci, în situația utilizării corecte a finanțărilor, în primul rând ca investiții cu dividende duble care vor oferi beneficii reale în viitor;

| 4. | prin urmare, observă că investițiile sociale orientate ar trebui să reprezinte o parte importantă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale UE și ale statelor membre și a reacțiilor acestora la criză, pentru a atinge obiectivele sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ prevăzute în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

4.

prin urmare, observă că investițiile sociale orientate ar trebui să reprezinte o parte importantă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale UE și ale statelor membre și a reacțiilor acestora la criză, pentru a atinge obiectivele sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ prevăzute în Strategia Europa 2020;

| 5. | consideră că facilitarea și îndreptarea atenției către antreprenoriatul social și accesul grupurilor vulnerabile și al celor aflate cel mai departe de piața muncii la microfinanțare sunt elemente esențiale în contextul investițiilor sociale, prin faptul că permit crearea unor locuri de muncă noi și sustenabile, determinând deseori schimbări permanente în ciclul economic; |
| --- | --- |

5.

consideră că facilitarea și îndreptarea atenției către antreprenoriatul social și accesul grupurilor vulnerabile și al celor aflate cel mai departe de piața muncii la microfinanțare sunt elemente esențiale în contextul investițiilor sociale, prin faptul că permit crearea unor locuri de muncă noi și sustenabile, determinând deseori schimbări permanente în ciclul economic;

| 6. | observă că prezenta criză impune o modernizare a modelului social european, o regândire a politicilor sociale naționale și o tranziție de la statele sociale, care în primul rând reacționează la prejudiciile care apar din cauza eșecului pieței, la „state sociale activatoare”, care investesc în oameni și pun la dispoziția cetățenilor instrumente și stimulente, pentru a crea locuri de muncă sustenabile și creștere economică și pentru a evita consecințele sociale; observă că prezenta criză a continuat să sporească necesitatea de a investi în antreprenoriatul social; |
| --- | --- |

6.

observă că prezenta criză impune o modernizare a modelului social european, o regândire a politicilor sociale naționale și o tranziție de la statele sociale, care în primul rând reacționează la prejudiciile care apar din cauza eșecului pieței, la „state sociale activatoare”, care investesc în oameni și pun la dispoziția cetățenilor instrumente și stimulente, pentru a crea locuri de muncă sustenabile și creștere economică și pentru a evita consecințele sociale; observă că prezenta criză a continuat să sporească necesitatea de a investi în antreprenoriatul social;

State sociale activatoare

| 7. | solicită, în acest sens, statelor membre și Comisiei să păstreze un echilibru între acțiunile care abordează problemele imediate cauzate de criză și acțiunile pe termen mediu și lung, precum și să acorde o atenție deosebită activităților care au ca scop:






  (a) | reîncadrarea șomerilor în muncă, prin crearea unui mediu inovator și dinamic, precum și prin furnizarea de soluții specifice și a formării necesare; sprijinirea persoanelor noi pe piața muncii în căutarea unui loc de muncă și crearea condițiilor pentru o mai bună tranziție de la formare și perfecționare la viața profesională; |
| --- | --- | --- |

7.

solicită, în acest sens, statelor membre și Comisiei să păstreze un echilibru între acțiunile care abordează problemele imediate cauzate de criză și acțiunile pe termen mediu și lung, precum și să acorde o atenție deosebită activităților care au ca scop:

(a)

reîncadrarea șomerilor în muncă, prin crearea unui mediu inovator și dinamic, precum și prin furnizarea de soluții specifice și a formării necesare; sprijinirea persoanelor noi pe piața muncii în căutarea unui loc de muncă și crearea condițiilor pentru o mai bună tranziție de la formare și perfecționare la viața profesională;

| (b) | combaterea șomajului în rândul tinerilor și facilitarea integrării durabile a tinerilor în viața profesională, inclusiv a tinerilor care nu au un loc de muncă și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
| --- | --- |

(b)

combaterea șomajului în rândul tinerilor și facilitarea integrării durabile a tinerilor în viața profesională, inclusiv a tinerilor care nu au un loc de muncă și nu urmează niciun program educațional sau de formare;

| (c) | intensificarea creșterii economice în vederea creării unor locuri de muncă sustenabile și de calitate atât pentru femei, cât și pentru bărbați, furnizate mai ales de IMM-uri; îmbunătățirea productivității muncii, precum și a repartizării muncii; |
| --- | --- |

(c)

intensificarea creșterii economice în vederea creării unor locuri de muncă sustenabile și de calitate atât pentru femei, cât și pentru bărbați, furnizate mai ales de IMM-uri; îmbunătățirea productivității muncii, precum și a repartizării muncii;

| (d) | ameliorarea satisfacției la locul de muncă și reducerea cauzelor retragerii de pe piața muncii, cum ar fi accidentele de muncă, hărțuirea la locul de muncă și alte condiții de muncă nefavorabile; |
| --- | --- |

(d)

ameliorarea satisfacției la locul de muncă și reducerea cauzelor retragerii de pe piața muncii, cum ar fi accidentele de muncă, hărțuirea la locul de muncă și alte condiții de muncă nefavorabile;

| (e) | investiții în educație și formare pe viață pentru toate grupele de vârstă, prin acordarea unei importanțe deosebite educației destinate copiilor de vârstă mică și accesului la învățământul terțiar, colaborarea dintre sectoarele profesionale și instituțiile de învățământ, formarea profesională la locul de muncă și formare specială pentru sectoarele care au nevoie de lucrători, precum și formarea profesională; |
| --- | --- |

(e)

investiții în educație și formare pe viață pentru toate grupele de vârstă, prin acordarea unei importanțe deosebite educației destinate copiilor de vârstă mică și accesului la învățământul terțiar, colaborarea dintre sectoarele profesionale și instituțiile de învățământ, formarea profesională la locul de muncă și formare specială pentru sectoarele care au nevoie de lucrători, precum și formarea profesională;

| (f) | investiții în inovare, susținând produsele și serviciile inovatoare, în special în ceea ce privește schimbările climatice, eficiența energetică, sănătatea și îmbătrânirea populației; |
| --- | --- |

(f)

investiții în inovare, susținând produsele și serviciile inovatoare, în special în ceea ce privește schimbările climatice, eficiența energetică, sănătatea și îmbătrânirea populației;

| (g) | eliminarea cauzelor segregării de gen de pe piața muncii; |
| --- | --- |

(g)

eliminarea cauzelor segregării de gen de pe piața muncii;

| (h) | îmbunătățirea echilibrului dintre flexibilitate și securitate în ceea ce privește condițiile de muncă pentru a contribui la o mai bună ocupare a forței de muncă și la reconcilierea vieții de familie cu cea profesională; |
| --- | --- |

(h)

îmbunătățirea echilibrului dintre flexibilitate și securitate în ceea ce privește condițiile de muncă pentru a contribui la o mai bună ocupare a forței de muncă și la reconcilierea vieții de familie cu cea profesională;

| (i) | adaptarea sistemului de pensii la circumstanțele economice și demografice în schimbare, introducerea reformelor necesare ținând cont de fiabilitatea și sustenabilitatea acestora și reducerea raportului de dependență economică, prin, de exemplu, crearea condițiilor de lucru până la o vârstă cât mai înaintată, cu ajutorul unei sănătăți și securități îmbunătățite la locul de muncă, al diferitelor stimulente și al modelelor flexibile, precum și prin sporirea ocupării forței de muncă în toate grupele de vârstă; |
| --- | --- |

(i)

adaptarea sistemului de pensii la circumstanțele economice și demografice în schimbare, introducerea reformelor necesare ținând cont de fiabilitatea și sustenabilitatea acestora și reducerea raportului de dependență economică, prin, de exemplu, crearea condițiilor de lucru până la o vârstă cât mai înaintată, cu ajutorul unei sănătăți și securități îmbunătățite la locul de muncă, al diferitelor stimulente și al modelelor flexibile, precum și prin sporirea ocupării forței de muncă în toate grupele de vârstă;

| (j) | combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și medicale, cu evidențierea, în special, a activității preventive și orientate; |
| --- | --- |

(j)

combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și medicale, cu evidențierea, în special, a activității preventive și orientate;

| 8. | solicită statelor membre și Comisiei să întreprindă demersuri pentru: dezvoltarea unor politici care facilitează creșterea economică și crearea de locuri de muncă (de exemplu, un sprijin mai eficient acordat IMM-urilor, precum și politici mai eficiente, mai bine orientate și activatoare în ceea ce privește șomajul și sisteme de asistență socială); introducerea învățării pe parcursul vieții, a formării speciale legate de sectoarele care au nevoie de lucrători, precum și de necesitățile de pe piața locală sau regională a forței de muncă și cursuri de recalificare în vederea susținerii capacității de inserție profesională a persoanelor care sunt în șomaj de o lungă perioadă, promovarea cursurilor de creștere pe tot parcursul vieții a nivelului de calificare, a formării profesionale și a formării la locul de muncă și a stagiilor remunerate, acordând-se o atenție deosebită tinerilor șomeri și lucrătorilor slab calificați; adoptarea de măsuri astfel încât angajații cu normă întreagă să poată trăi din munca lor; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre și Comisiei să întreprindă demersuri pentru: dezvoltarea unor politici care facilitează creșterea economică și crearea de locuri de muncă (de exemplu, un sprijin mai eficient acordat IMM-urilor, precum și politici mai eficiente, mai bine orientate și activatoare în ceea ce privește șomajul și sisteme de asistență socială); introducerea învățării pe parcursul vieții, a formării speciale legate de sectoarele care au nevoie de lucrători, precum și de necesitățile de pe piața locală sau regională a forței de muncă și cursuri de recalificare în vederea susținerii capacității de inserție profesională a persoanelor care sunt în șomaj de o lungă perioadă, promovarea cursurilor de creștere pe tot parcursul vieții a nivelului de calificare, a formării profesionale și a formării la locul de muncă și a stagiilor remunerate, acordând-se o atenție deosebită tinerilor șomeri și lucrătorilor slab calificați; adoptarea de măsuri astfel încât angajații cu normă întreagă să poată trăi din munca lor;

| 9. | insistă ca ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să constituie o parte importantă a strategiei de investiții sociale; încurajează statele membre să investească și să prezinte strategii ambițioase pentru a evita pierderea unei generații și să îmbunătățească accesul tinerilor la piața muncii, prin:






  (a) | dezvoltarea de parteneriate între școli, centrele de formare și întreprinderile locale sau regionale; |
| --- | --- | --- |

9.

insistă ca ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să constituie o parte importantă a strategiei de investiții sociale; încurajează statele membre să investească și să prezinte strategii ambițioase pentru a evita pierderea unei generații și să îmbunătățească accesul tinerilor la piața muncii, prin:

(a)

dezvoltarea de parteneriate între școli, centrele de formare și întreprinderile locale sau regionale;

| (b) | asigurarea de programe de formare și de stagii de înaltă calitate pentru tineri, sisteme profesionale în colaborare cu întreprinderile, precum și planuri de consiliere din partea angajaților cu vechime, pentru a angaja și pentru a forma tineri în cadrul întreprinderii; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea de programe de formare și de stagii de înaltă calitate pentru tineri, sisteme profesionale în colaborare cu întreprinderile, precum și planuri de consiliere din partea angajaților cu vechime, pentru a angaja și pentru a forma tineri în cadrul întreprinderii;

| (c) | promovarea antreprenoriatului și a unei garanții europene pentru tineret și crearea de stimulente pentru angajatori, astfel încât aceștia să angajeze absolvenți; |
| --- | --- |

(c)

promovarea antreprenoriatului și a unei garanții europene pentru tineret și crearea de stimulente pentru angajatori, astfel încât aceștia să angajeze absolvenți;

| (d) | asigurarea unei mai bune tranziții de la mediul de învățământ la mediul profesional și promovarea mobilității la nivel european și regional; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea unei mai bune tranziții de la mediul de învățământ la mediul profesional și promovarea mobilității la nivel european și regional;

| 10. | subliniază responsabilitatea personală, având în vedere faptul că oamenii trebuie, de asemenea, să se gândească la ce pot face pentru a se asigura că se află de partea câștigătoare în cursa pentru talent; |
| --- | --- |

10.

subliniază responsabilitatea personală, având în vedere faptul că oamenii trebuie, de asemenea, să se gândească la ce pot face pentru a se asigura că se află de partea câștigătoare în cursa pentru talent;

| 11. | solicită statelor membre și Comisiei să adopte toate măsurile posibile pentru a îmbunătăți sistemul de învățământ la toate nivelurile prin: acordarea unei importanțe deosebite strategiei de dezvoltare a serviciului de educație destinat copiilor de vârstă mică; crearea unui climat școlar favorabil incluziunii; prevenirea părăsirii timpurii a școlii; îmbunătățirea învățământului secundar și introducerea de servicii de îndrumare și consiliere, asigurarea unor condiții mai bune pentru ca tinerii să acceseze cu succes învățământul terțiar sau să obțină acces direct la piața locurilor de muncă; dezvoltarea de instrumente care au ca scop o mai bună anticipare a competențelor viitoare necesare și consolidarea cooperării dintre instituțiile de învățământ, întreprinderi și serviciile de ocupare a forței de muncă; îmbunătățirea recunoașterii calificărilor profesionale, precum și crearea unor cadre de calificări naționale; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre și Comisiei să adopte toate măsurile posibile pentru a îmbunătăți sistemul de învățământ la toate nivelurile prin: acordarea unei importanțe deosebite strategiei de dezvoltare a serviciului de educație destinat copiilor de vârstă mică; crearea unui climat școlar favorabil incluziunii; prevenirea părăsirii timpurii a școlii; îmbunătățirea învățământului secundar și introducerea de servicii de îndrumare și consiliere, asigurarea unor condiții mai bune pentru ca tinerii să acceseze cu succes învățământul terțiar sau să obțină acces direct la piața locurilor de muncă; dezvoltarea de instrumente care au ca scop o mai bună anticipare a competențelor viitoare necesare și consolidarea cooperării dintre instituțiile de învățământ, întreprinderi și serviciile de ocupare a forței de muncă; îmbunătățirea recunoașterii calificărilor profesionale, precum și crearea unor cadre de calificări naționale;

| 12. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure un echilibru bun între securitate și flexibilitate pe piața muncii, de exemplu printr-o implementare completă a principiilor de flexisecuritate și să abordeze segmentarea pieței muncii atât prin asigurarea unei protecții sociale adecvate pentru persoanele aflate în perioade de tranziție sau care au contracte de muncă temporare sau cu jumătate de normă, cât și prin asigurarea accesului la posibilitățile de formare, de dezvoltare a carierei și de angajare cu normă întreagă; încurajează statele membre să investească în servicii – precum centre de îngrijire a copilului accesibile, cu program complet și de înaltă calitate, școli cu program prelungit și centre de îngrijire a vârstnicilor – care contribuie la promovarea egalității de gen, promovează un echilibru mai bun între viața personală și cea profesională și creează un cadru care le permite părinților să intre sau să reintre pe piața muncii; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure un echilibru bun între securitate și flexibilitate pe piața muncii, de exemplu printr-o implementare completă a principiilor de flexisecuritate și să abordeze segmentarea pieței muncii atât prin asigurarea unei protecții sociale adecvate pentru persoanele aflate în perioade de tranziție sau care au contracte de muncă temporare sau cu jumătate de normă, cât și prin asigurarea accesului la posibilitățile de formare, de dezvoltare a carierei și de angajare cu normă întreagă; încurajează statele membre să investească în servicii – precum centre de îngrijire a copilului accesibile, cu program complet și de înaltă calitate, școli cu program prelungit și centre de îngrijire a vârstnicilor – care contribuie la promovarea egalității de gen, promovează un echilibru mai bun între viața personală și cea profesională și creează un cadru care le permite părinților să intre sau să reintre pe piața muncii;

| 13. | încurajează acele state membre care nu s-au ocupat încă de acest aspect să introducă reformele necesare pentru ca sistemele lor de pensii să devină sustenabile, sigure și favorabile incluziunii, precum și să reducă raportul de dependență economică pentru menținerea unei forțe de muncă suficient de vaste și să adauge la acestea îmbunătățirea constantă a condițiilor de muncă și implementarea de programe de formare pe tot parcursul vieții care permit cariere profesionale mai sănătoase și mai îndelungate; |
| --- | --- |

13.

încurajează acele state membre care nu s-au ocupat încă de acest aspect să introducă reformele necesare pentru ca sistemele lor de pensii să devină sustenabile, sigure și favorabile incluziunii, precum și să reducă raportul de dependență economică pentru menținerea unei forțe de muncă suficient de vaste și să adauge la acestea îmbunătățirea constantă a condițiilor de muncă și implementarea de programe de formare pe tot parcursul vieții care permit cariere profesionale mai sănătoase și mai îndelungate;

O mai bună guvernanță prin intermediul Pactului referitor la investițiile sociale

| 14. | încurajează statele membre să depună eforturi suplimentare pentru a include investițiile sociale în obiectivele lor bugetare pe termen mediu și lung, precum și în programele lor naționale de reformă; solicită Consiliului European și Comisiei să monitorizeze mai bine implementarea și îndeplinirea obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

14.

încurajează statele membre să depună eforturi suplimentare pentru a include investițiile sociale în obiectivele lor bugetare pe termen mediu și lung, precum și în programele lor naționale de reformă; solicită Consiliului European și Comisiei să monitorizeze mai bine implementarea și îndeplinirea obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020;

| 15. | observă că, pentru a se asigura o implementare corespunzătoare a obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă, sistemul recent dezvoltat de supraveghere macroeconomică și bugetară din UE trebuie să fie completat de o monitorizare îmbunătățită a politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă; prin urmare, solicită Comisiei să aibă în vedere dezvoltarea unui tablou de bord cu indicatorii comuni ai investițiilor sociale pentru monitorizarea progresului înregistrat în statele membre și la nivelul Uniunii în acest sens și să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor și, în special, a IMM-urilor, prin crearea unui standard social european; |
| --- | --- |

15.

observă că, pentru a se asigura o implementare corespunzătoare a obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă, sistemul recent dezvoltat de supraveghere macroeconomică și bugetară din UE trebuie să fie completat de o monitorizare îmbunătățită a politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă; prin urmare, solicită Comisiei să aibă în vedere dezvoltarea unui tablou de bord cu indicatorii comuni ai investițiilor sociale pentru monitorizarea progresului înregistrat în statele membre și la nivelul Uniunii în acest sens și să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor și, în special, a IMM-urilor, prin crearea unui standard social european;

| 16. | solicită statelor membre să aibă în vedere semnarea unui „Pact referitor la investițiile sociale”, care să stabilească obiective de investiții și să creeze un mecanism de control consolidat în vederea îmbunătățirii eforturilor de îndeplinire a obiectivelor sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ ale Strategiei Europa 2020; acest „Pact referitor la investițiile sociale”, ca, de exemplu, „Pactul Euro Plus”, ar putea conține o listă de măsuri specifice sub forma unor investiții sociale care să fie luate de statele membre într-o anumită perioadă de timp pentru a îndeplini obiectivele sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ, în conformitate cu Analiza anuală a creșterii și programele naționale de reformă; acestea ar trebui supuse cadrului comun de supraveghere, cu un rol important acordat Comisiei Europene și Parlamentului European și cu implicarea tuturor structurilor relevante ale Consiliului; |
| --- | --- |

16.

solicită statelor membre să aibă în vedere semnarea unui „Pact referitor la investițiile sociale”, care să stabilească obiective de investiții și să creeze un mecanism de control consolidat în vederea îmbunătățirii eforturilor de îndeplinire a obiectivelor sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ ale Strategiei Europa 2020; acest „Pact referitor la investițiile sociale”, ca, de exemplu, „Pactul Euro Plus”, ar putea conține o listă de măsuri specifice sub forma unor investiții sociale care să fie luate de statele membre într-o anumită perioadă de timp pentru a îndeplini obiectivele sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ, în conformitate cu Analiza anuală a creșterii și programele naționale de reformă; acestea ar trebui supuse cadrului comun de supraveghere, cu un rol important acordat Comisiei Europene și Parlamentului European și cu implicarea tuturor structurilor relevante ale Consiliului;

| 17. | solicită Comisiei să adopte toate măsurile posibile pentru a încuraja și asista statele membre să semneze „Pactul referitor la investițiile sociale” și să introducă o evaluare a obiectivelor sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ în Semestrul european 2013; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să adopte toate măsurile posibile pentru a încuraja și asista statele membre să semneze „Pactul referitor la investițiile sociale” și să introducă o evaluare a obiectivelor sociale, de ocupare a forței de muncă și de învățământ în Semestrul european 2013;

| 18. | solicită statelor membre să se asigure că în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 sunt incluse resurse bugetare adecvate, pentru stimularea și susținerea unor investiții sociale în Europa, și că finanțările disponibile pot fi utilizate în mod rațional și eficace, precum și să susțină investițiile sociale prin intermediul fondurilor structurale, în special al Fondului social european, asigurându-se că prioritățile acestuia din urmă reflectă nevoile specifice ale statelor membre; solicită Comisiei, atunci când aceasta consideră adecvat, să pună la dispoziția statelor membre alte eventuale surse de finanțare în scopul investițiilor sociale; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre să se asigure că în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 sunt incluse resurse bugetare adecvate, pentru stimularea și susținerea unor investiții sociale în Europa, și că finanțările disponibile pot fi utilizate în mod rațional și eficace, precum și să susțină investițiile sociale prin intermediul fondurilor structurale, în special al Fondului social european, asigurându-se că prioritățile acestuia din urmă reflectă nevoile specifice ale statelor membre; solicită Comisiei, atunci când aceasta consideră adecvat, să pună la dispoziția statelor membre alte eventuale surse de finanțare în scopul investițiilor sociale;

o

o o

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0466.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0047.

(3)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

(4)  Comunicarea de presă Eurostat, 21/2012, p.1.

(5)  JO C 248, 25.8.2011, p.130.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0495.

(7)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(8)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 11.

(9)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 112.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0263.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0453.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0531.

(13)  IP/10/1673.

(14)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(15)  JO L 306, 23.11.2011.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/10

---

P7_TA(2012)0420

Acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie pentru promovarea savorilor Europei (2012/2077(INI))

(2015/C 419/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția a din 7 septembrie 2010 intitulată „Venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția a din 7 septembrie 2010 intitulată „Venituri echitabile pentru agricultori: îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei întitulată „Acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei” (COM(2012)0148), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei întitulată „Acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei” (COM(2012)0148),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei (COM(2011)0436), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei (COM(2011)0436),

| — | având în vedere schema de promovare orizontală, astfel cum este stabilită în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 (2) și regulamentul de punere în aplicare a acestuia, Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei din 5 iunie 2008 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere schema de promovare orizontală, astfel cum este stabilită în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 al Consiliului din 17 decembrie 2007 (2) și regulamentul de punere în aplicare a acestuia, Regulamentul (CE) nr. 501/2008 al Comisiei din 5 iunie 2008 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (4),

| — | având în vedere studiul din 2011 întitulat „Evaluarea acțiunilor de promovare și de informare pentru produsele agricole” (5) realizat în numele Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2011 întitulat „Evaluarea acțiunilor de promovare și de informare pentru produsele agricole” (5) realizat în numele Comisiei,

| — | având în vedere raportul Comisiei referitor la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (SEC(2010)1434), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei referitor la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe (SEC(2010)1434),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15–16 decembrie 2011 cu privire la viitorul politicii de promovare a agriculturii, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15–16 decembrie 2011 cu privire la viitorul politicii de promovare a agriculturii,

| — | având în vedere propunerile legislative ale Comisiei privind reforma PAC prezentate la 12 octombrie 2011 (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3) și propunerea referitoare la Regulamentul unic OCP, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile legislative ale Comisiei privind reforma PAC prezentate la 12 octombrie 2011 (COM(2011)0625/3, COM(2011)0627/3, COM(2011)0628/3, COM(2011)0629, COM(2011)0630/3, COM(2011)0631/3) și propunerea referitoare la Regulamentul unic OCP,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social referitor la comunicarea Comisiei privind acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei (NAT/560), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social referitor la comunicarea Comisiei privind acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei (NAT/560),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social referitor la cartea verde privind acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei (NAT/525) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social referitor la cartea verde privind acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei (NAT/525) (6),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0286/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0286/2012),

| A. | întrucât, în martie 2012, Comisia a publicat o comunicare privind informarea și promovarea care se așteaptă să fie urmată de propuneri legislative la sfârșitul anului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în martie 2012, Comisia a publicat o comunicare privind informarea și promovarea care se așteaptă să fie urmată de propuneri legislative la sfârșitul anului;

| B. | întrucât sectorul agroalimentar are potențialul de a fi un sector puternic și dinamic pentru a încuraja creșterea economică și inovarea în statele membre ale UE, în special în zonele rurale și la nivel regional, prin creșterea veniturilor agricole, crearea de locuri de muncă și creștere economică; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul agroalimentar are potențialul de a fi un sector puternic și dinamic pentru a încuraja creșterea economică și inovarea în statele membre ale UE, în special în zonele rurale și la nivel regional, prin creșterea veniturilor agricole, crearea de locuri de muncă și creștere economică;

| C. | întrucât acțiunile de promovare și de informare au fost inițiate în anii 1980 cu obiectivul de a absorbi surplusurile din agricultură și au fost utilizate mai târziu, de asemenea, ca instrument pentru combaterea crizelor din industria alimentară, precum epidemia din 1996 de encefalopatie spongiformă bovină (ESB) – cunoscută mai bine sub numele de „boala vacii nebune” – și scandalul din 1999 privind dioxina din ouă; |
| --- | --- |

C.

întrucât acțiunile de promovare și de informare au fost inițiate în anii 1980 cu obiectivul de a absorbi surplusurile din agricultură și au fost utilizate mai târziu, de asemenea, ca instrument pentru combaterea crizelor din industria alimentară, precum epidemia din 1996 de encefalopatie spongiformă bovină (ESB) – cunoscută mai bine sub numele de „boala vacii nebune” – și scandalul din 1999 privind dioxina din ouă;

| D. | întrucât acțiunile de informare și promovare trebuie să joace acum un rol mai amplu și mai constant și ar trebui să îmbunătățească profitabilitatea produselor, să genereze echitate concurențială pe piețele externe și să ofere consumatorilor informații mai multe și îmbunătățite; |
| --- | --- |

D.

întrucât acțiunile de informare și promovare trebuie să joace acum un rol mai amplu și mai constant și ar trebui să îmbunătățească profitabilitatea produselor, să genereze echitate concurențială pe piețele externe și să ofere consumatorilor informații mai multe și îmbunătățite;

| E. | întrucât aceste forme de sprijin sunt finanțate în prezent în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008, cunoscut drept „schema de promovare orizontală”; întrucât un studiu din 2011 de evaluare a politicilor de promovare solicitat de către Comisie a constatat că nu există o strategie coerentă și cuprinzătoare la nivelul Uniunii privind informarea și promovarea; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste forme de sprijin sunt finanțate în prezent în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008, cunoscut drept „schema de promovare orizontală”; întrucât un studiu din 2011 de evaluare a politicilor de promovare solicitat de către Comisie a constatat că nu există o strategie coerentă și cuprinzătoare la nivelul Uniunii privind informarea și promovarea;

| F. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind organizarea comună unică a piețelor (OCP unică), care este în prezent reexaminat în cadrul procesului de reformare a PAC, sprijină acțiunile de promovare specifice pentru sectorul vitivinicol, cel al fructelor și cel al legumelor, în cadrul unor programe mai extinse; întrucât acțiunile de promovare pentru produsele incluse în programele de calitate a alimentelor sunt finanțate în prezent în cadrul politicii de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

F.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind organizarea comună unică a piețelor (OCP unică), care este în prezent reexaminat în cadrul procesului de reformare a PAC, sprijină acțiunile de promovare specifice pentru sectorul vitivinicol, cel al fructelor și cel al legumelor, în cadrul unor programe mai extinse; întrucât acțiunile de promovare pentru produsele incluse în programele de calitate a alimentelor sunt finanțate în prezent în cadrul politicii de dezvoltare rurală;

| G. | întrucât consumul de vin în Uniunea Europeană este în continuă scădere și nu există măsuri europene pentru promovarea internă a acestui produs; |
| --- | --- |

G.

întrucât consumul de vin în Uniunea Europeană este în continuă scădere și nu există măsuri europene pentru promovarea internă a acestui produs;

| H. | întrucât se estimează că cheltuielile din bugetul 2012 pentru schema de promovare orizontală se ridică la aproximativ 56 de milioane de euro, adică aproximativ 0,1 % din totalul cheltuielilor pentru PAC; |
| --- | --- |

H.

întrucât se estimează că cheltuielile din bugetul 2012 pentru schema de promovare orizontală se ridică la aproximativ 56 de milioane de euro, adică aproximativ 0,1 % din totalul cheltuielilor pentru PAC;

| I. | întrucât ar trebui să se țină seama, de asemenea, de cele mai recente obiective ale politicii de informare și promovare ale UE și întrucât aceste obiective nu se limitează la restabilirea încrederii consumatorilor în urma crizelor, ci se extind în așa fel încât să crească caracterul profitabil al produsele, să genereze o mai mare echitate concurențială pe piețele externe și să ofere consumatorilor informații mai multe și îmbunătățite; |
| --- | --- |

I.

întrucât ar trebui să se țină seama, de asemenea, de cele mai recente obiective ale politicii de informare și promovare ale UE și întrucât aceste obiective nu se limitează la restabilirea încrederii consumatorilor în urma crizelor, ci se extind în așa fel încât să crească caracterul profitabil al produsele, să genereze o mai mare echitate concurențială pe piețele externe și să ofere consumatorilor informații mai multe și îmbunătățite;

| J. | întrucât cheltuielile pentru toate celelalte acțiuni de promovare și informare din cadrul PAC, în special în temeiul Regulamentului unic OCP și al politicii de dezvoltare rurală, se ridică la sume între 400 și 500 de milioane de euro anual, reprezentând totuși mai puțin de 1 % din cheltuielile totale ale PAC, fiind în mod clar insuficiente, în special în contextul stimulării competitivității produselor europene la nivel mondial; |
| --- | --- |

J.

întrucât cheltuielile pentru toate celelalte acțiuni de promovare și informare din cadrul PAC, în special în temeiul Regulamentului unic OCP și al politicii de dezvoltare rurală, se ridică la sume între 400 și 500 de milioane de euro anual, reprezentând totuși mai puțin de 1 % din cheltuielile totale ale PAC, fiind în mod clar insuficiente, în special în contextul stimulării competitivității produselor europene la nivel mondial;

| K. | întrucât unul dintre atuurile Uniunii în contextul producției de alimente constă în diversitatea și specificitatea produselor sale, corelate cu diferitele zone geografice și metodele tradiționale diverse, oferind gusturi unice împreună cu diversitatea și autenticitatea pe care o caută tot mai mult consumatorii, atât în interiorul UE, cât și în afara sa; |
| --- | --- |

K.

întrucât unul dintre atuurile Uniunii în contextul producției de alimente constă în diversitatea și specificitatea produselor sale, corelate cu diferitele zone geografice și metodele tradiționale diverse, oferind gusturi unice împreună cu diversitatea și autenticitatea pe care o caută tot mai mult consumatorii, atât în interiorul UE, cât și în afara sa;

| L. | întrucât politica UE de promovare reprezintă un instrument important al PAC, care poate contribui la competitivitatea și viabilitatea pe termen lung a sectorului agricol și a celui alimentar; |
| --- | --- |

L.

întrucât politica UE de promovare reprezintă un instrument important al PAC, care poate contribui la competitivitatea și viabilitatea pe termen lung a sectorului agricol și a celui alimentar;

| M. | întrucât UE a publicat recent o listă de mențiuni nutriționale și de sănătate aprobate, care intră în vigoare în decembrie 2012, încheind mai mulți ani de nesiguranță pentru industria alimentară, oferind instrumente de marketing care sunt esențiale pentru a atrage atenția consumatorilor și permițând consumatorilor să facă alegeri mai informate; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE a publicat recent o listă de mențiuni nutriționale și de sănătate aprobate, care intră în vigoare în decembrie 2012, încheind mai mulți ani de nesiguranță pentru industria alimentară, oferind instrumente de marketing care sunt esențiale pentru a atrage atenția consumatorilor și permițând consumatorilor să facă alegeri mai informate;

| N. | întrucât sectorul agricol și sectorul alimentar în UE pot deveni chiar și mai competitive la nivel global dacă reușesc să promoveze diversitatea alimentară europeană și modelul european de producție, care face obiectul unor standarde ridicate în ceea ce privește calitatea, siguranța, bunăstarea animalelor și sustenabilitatea mediului etc., încurajând astfel puterile agricole să adopte acest model în vederea stabilirii unor condiții de producție echitabile și a unei concurențe comerciale echitabile; |
| --- | --- |

N.

întrucât sectorul agricol și sectorul alimentar în UE pot deveni chiar și mai competitive la nivel global dacă reușesc să promoveze diversitatea alimentară europeană și modelul european de producție, care face obiectul unor standarde ridicate în ceea ce privește calitatea, siguranța, bunăstarea animalelor și sustenabilitatea mediului etc., încurajând astfel puterile agricole să adopte acest model în vederea stabilirii unor condiții de producție echitabile și a unei concurențe comerciale echitabile;

| O. | întrucât globalizarea crescândă a comerțului implică în mod cert provocări, dar în același timp deschide noi piețe și noi posibilități de creștere; |
| --- | --- |

O.

întrucât globalizarea crescândă a comerțului implică în mod cert provocări, dar în același timp deschide noi piețe și noi posibilități de creștere;

| P. | întrucât Consiliul declară, în concluziile sale din decembrie 2011 privind politica de promovare a agriculturii, că „ar trebui desfășurate și acțiuni de informare și promovare care să vizeze promovarea potențialului agriculturii locale și al lanțurilor de distribuție scurte” și că aceste acțiuni ar trebui să fie incluse în programele de dezvoltare rurală, conform propunerii Comisiei; |
| --- | --- |

P.

întrucât Consiliul declară, în concluziile sale din decembrie 2011 privind politica de promovare a agriculturii, că „ar trebui desfășurate și acțiuni de informare și promovare care să vizeze promovarea potențialului agriculturii locale și al lanțurilor de distribuție scurte” și că aceste acțiuni ar trebui să fie incluse în programele de dezvoltare rurală, conform propunerii Comisiei;

| Q. | întrucât este necesar și important să se asigure suficiente instrumente pentru o politică care să stimuleze agricultura europeană și promovarea alimentelor și să contribuie la competitivitatea agriculturii și a sectorului alimentar, profitând de diversitatea, valoarea adăugată și calitatea produselor sale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este necesar și important să se asigure suficiente instrumente pentru o politică care să stimuleze agricultura europeană și promovarea alimentelor și să contribuie la competitivitatea agriculturii și a sectorului alimentar, profitând de diversitatea, valoarea adăugată și calitatea produselor sale;

| R. | întrucât există o legătură indisolubilă între agricultura europeană și industria alimentară, care procesează 70 % din materiile prime agricole și vinde produse alimentare, unde 99 % din întreprinderile europene cu băutură și alimente sunt IMM-uri și peste 52 % sunt localizate în zone rurale, făcând din acestea vectori economici și sociali în mediul rural european; |
| --- | --- |

R.

întrucât există o legătură indisolubilă între agricultura europeană și industria alimentară, care procesează 70 % din materiile prime agricole și vinde produse alimentare, unde 99 % din întreprinderile europene cu băutură și alimente sunt IMM-uri și peste 52 % sunt localizate în zone rurale, făcând din acestea vectori economici și sociali în mediul rural european;

| S. | întrucât sprijinul din partea PAC pentru dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare scurte și a piețelor locale este finanțat din politica de dezvoltare rurală, abordare care este, într-adevăr, cea mai adecvată, având în vedere că aceste inițiative sunt la scară mică, concentrate puternic la nivel local și creează locuri de muncă locale; |
| --- | --- |

S.

întrucât sprijinul din partea PAC pentru dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare scurte și a piețelor locale este finanțat din politica de dezvoltare rurală, abordare care este, într-adevăr, cea mai adecvată, având în vedere că aceste inițiative sunt la scară mică, concentrate puternic la nivel local și creează locuri de muncă locale;

| T. | întrucât produsele tradiționale europene au un potențial semnificativ de creștere și de atractivitate pentru consumatori pe piețele terțe mai mari și ar putea profita de programe de promovare orientate și consolidate, generând locuri de muncă și creștere economică în zonele regionale; |
| --- | --- |

T.

întrucât produsele tradiționale europene au un potențial semnificativ de creștere și de atractivitate pentru consumatori pe piețele terțe mai mari și ar putea profita de programe de promovare orientate și consolidate, generând locuri de muncă și creștere economică în zonele regionale;

| U. | întrucât unul dintre obiectivele propunerilor legislative legate de reforma PAC pentru perioada ulterioară anului 2013, aflate în curs de negociere, constă în a permite acestei politici să contribuie pe deplin la Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

U.

întrucât unul dintre obiectivele propunerilor legislative legate de reforma PAC pentru perioada ulterioară anului 2013, aflate în curs de negociere, constă în a permite acestei politici să contribuie pe deplin la Strategia Europa 2020;

| V. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind OCP unică include norme pentru finanțarea programelor de distribuire a fructelor și laptelui în școli; întrucât propunerea actuală privind reexaminarea organizării comune a piețelor produselor agricole (COM(2011)0626) sugerează creșterea ratelor de cofinanțare de către UE a programului de distribuire a fructelor în școli de la 50 % la 75 % din costuri (și de la 75 % la 90 % în regiunile de convergență); |
| --- | --- |

V.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 privind OCP unică include norme pentru finanțarea programelor de distribuire a fructelor și laptelui în școli; întrucât propunerea actuală privind reexaminarea organizării comune a piețelor produselor agricole (COM(2011)0626) sugerează creșterea ratelor de cofinanțare de către UE a programului de distribuire a fructelor în școli de la 50 % la 75 % din costuri (și de la 75 % la 90 % în regiunile de convergență);

| W. | întrucât programul de distribuire a laptelui și fructelor în școli are și obiective educaționale, care ar trebui să includă o mai bună informare a elevilor cu privire la modul în care se produc alimentele și la viața pe o exploatație agricolă; |
| --- | --- |

W.

întrucât programul de distribuire a laptelui și fructelor în școli are și obiective educaționale, care ar trebui să includă o mai bună informare a elevilor cu privire la modul în care se produc alimentele și la viața pe o exploatație agricolă;

| X. | întrucât, atunci când sunt puse în aplicare în mod eficient, diversele programe de promovare ajută la asigurarea recunoașterii la nivel european și mondial a produselor agricole și la sensibilizarea consumatorilor cu privire la standardele ridicate de siguranță alimentară, bunăstare a animalelor și protecție a mediului asigurate de agricultorii europeni și permanent monitorizate și îmbunătățite în mod corespunzător; |
| --- | --- |

X.

întrucât, atunci când sunt puse în aplicare în mod eficient, diversele programe de promovare ajută la asigurarea recunoașterii la nivel european și mondial a produselor agricole și la sensibilizarea consumatorilor cu privire la standardele ridicate de siguranță alimentară, bunăstare a animalelor și protecție a mediului asigurate de agricultorii europeni și permanent monitorizate și îmbunătățite în mod corespunzător;

| Y. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 814/2000 vizează să ajute cetățenii să înțeleagă modelul european al agriculturii și să sensibilizeze mai mult publicul cu privire la aceste probleme; întrucât ignoranța și neînțelegerile cu privire la agricultură și viața rurală sunt probabil mai puternice astăzi decât în orice altă perioadă din istoria Europei, iar unul dintre factorii relevanți pe care opinia publică îi cunoaște cel mai puțin este creșterea semnificativă a costului producției agricole ca urmare a obligațiilor impuse de UE în ceea ce privește securitatea și igiena alimentară, bunăstarea socială a lucrătorilor, conservarea mediului și bunăstarea animalelor, care, deseori, nu sunt practicate de concurenții direcți ai UE în domeniul agriculturii; întrucât unul dintre factorii relevanți care sunt cel mai frecvent incorect înțeleși de către opinia publică se referă la necunoașterea contribuției semnificative a agriculturii la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a unei liste lungi de beneficii pe care aceasta le generează; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 814/2000 vizează să ajute cetățenii să înțeleagă modelul european al agriculturii și să sensibilizeze mai mult publicul cu privire la aceste probleme; întrucât ignoranța și neînțelegerile cu privire la agricultură și viața rurală sunt probabil mai puternice astăzi decât în orice altă perioadă din istoria Europei, iar unul dintre factorii relevanți pe care opinia publică îi cunoaște cel mai puțin este creșterea semnificativă a costului producției agricole ca urmare a obligațiilor impuse de UE în ceea ce privește securitatea și igiena alimentară, bunăstarea socială a lucrătorilor, conservarea mediului și bunăstarea animalelor, care, deseori, nu sunt practicate de concurenții direcți ai UE în domeniul agriculturii; întrucât unul dintre factorii relevanți care sunt cel mai frecvent incorect înțeleși de către opinia publică se referă la necunoașterea contribuției semnificative a agriculturii la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a unei liste lungi de beneficii pe care aceasta le generează;

Abordarea generală

| 1. | salută comunicarea Comisiei privind acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei, care trebuie să constituie un prim pas în direcția îmbunătățirii valorii producției europene atât în rândul cetățenilor europeni, cât și al celor non-europeni, și a creșterii profitabilității sale; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei privind acțiunile de promovare și de informare pentru produsele agricole: o strategie cu puternică valoare adăugată europeană pentru promovarea savorilor Europei, care trebuie să constituie un prim pas în direcția îmbunătățirii valorii producției europene atât în rândul cetățenilor europeni, cât și al celor non-europeni, și a creșterii profitabilității sale;

| 2. | sprijină principalele patru obiective definite în comunicare, și anume crearea unei valori adăugate europene sporite în sectorul alimentar, o strategie politică mai atrăgătoare și mai categorică, o gestionare mai simplă și o sinergie sporită între diferite instrumente de promovare; |
| --- | --- |

2.

sprijină principalele patru obiective definite în comunicare, și anume crearea unei valori adăugate europene sporite în sectorul alimentar, o strategie politică mai atrăgătoare și mai categorică, o gestionare mai simplă și o sinergie sporită între diferite instrumente de promovare;

| 3. | consideră că politica de promovare pe piața internă și cea pe piața externă trebuie să beneficieze de același grad de atenție, ambele componente având beneficii pentru producători și consumatori; |
| --- | --- |

3.

consideră că politica de promovare pe piața internă și cea pe piața externă trebuie să beneficieze de același grad de atenție, ambele componente având beneficii pentru producători și consumatori;

| 4. | subliniază că politica de promovare a UE rămâne legitimă și importantă la nivel intern, la nivel local și regional. și pe piețele globale aflate în expansiune; |
| --- | --- |

4.

subliniază că politica de promovare a UE rămâne legitimă și importantă la nivel intern, la nivel local și regional. și pe piețele globale aflate în expansiune;

| 5. | consideră, totuși, că obiectivele politicii de promovare a UE trebuie să fie definite mai clar și în mod adecvat; subliniază faptul că activitățile de promovare ar trebui să acopere toate produsele agroalimentare care îndeplinesc standardele europene de calitate, întrucât aceasta va contribui la eficiența activităților de promovare și va răspunde cerințelor consumatorilor; de asemenea, subliniază faptul că prin susținerea unei agriculturi care garantează securitatea alimentară, utilizarea durabilă a resurselor naturale și dinamismul zonelor rurale impulsionează creșterea și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

5.

consideră, totuși, că obiectivele politicii de promovare a UE trebuie să fie definite mai clar și în mod adecvat; subliniază faptul că activitățile de promovare ar trebui să acopere toate produsele agroalimentare care îndeplinesc standardele europene de calitate, întrucât aceasta va contribui la eficiența activităților de promovare și va răspunde cerințelor consumatorilor; de asemenea, subliniază faptul că prin susținerea unei agriculturi care garantează securitatea alimentară, utilizarea durabilă a resurselor naturale și dinamismul zonelor rurale impulsionează creșterea și crearea de locuri de muncă;

| 6. | subliniază faptul că pe piața internă este necesară o promovare generală și susținută pentru a garanta informarea consumatorilor europeni cu privire la caracteristicile și valoarea adăugată a produselor agricole europene pe care aceștia le găsesc pe piață; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că pe piața internă este necesară o promovare generală și susținută pentru a garanta informarea consumatorilor europeni cu privire la caracteristicile și valoarea adăugată a produselor agricole europene pe care aceștia le găsesc pe piață;

| 7. | subliniază că pe piața externă este necesar să se mențină și să se majoreze cotele de piață ale produselor agricole europene și să se vizeze noi piețe emergente pentru a găsi noi puncte de vânzare a acestor produse, în condițiile unei mai mari coerențe între activitatea de promovare și politica comercială a UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază că pe piața externă este necesar să se mențină și să se majoreze cotele de piață ale produselor agricole europene și să se vizeze noi piețe emergente pentru a găsi noi puncte de vânzare a acestor produse, în condițiile unei mai mari coerențe între activitatea de promovare și politica comercială a UE;

| 8. | consideră că definirea clară de către Comisie a obiectivelor politicii de promovare a UE, împreună cu stabilirea de orientări obiective pentru statele membre constituie un prim pas necesar către îmbunătățirea coerenței politicii și a sinergiilor între diverse instrumente de promovare, fiind, în același timp, absolut esențială pentru asigurarea unei mai mari transparențe privind selectarea programelor la nivel național; subliniază faptul că activitățile Uniunii în acest domeniu trebuie să vină în completarea inițiativelor naționale, precum și a celor din sectorul privat; |
| --- | --- |

8.

consideră că definirea clară de către Comisie a obiectivelor politicii de promovare a UE, împreună cu stabilirea de orientări obiective pentru statele membre constituie un prim pas necesar către îmbunătățirea coerenței politicii și a sinergiilor între diverse instrumente de promovare, fiind, în același timp, absolut esențială pentru asigurarea unei mai mari transparențe privind selectarea programelor la nivel național; subliniază faptul că activitățile Uniunii în acest domeniu trebuie să vină în completarea inițiativelor naționale, precum și a celor din sectorul privat;

| 9. | consideră că bugetul destinat îmbunătățirii acțiunilor de promovare și informare ar trebui sporit în mod semnificativ, ținând cont de cele mai recente obiective ale politicii de informare și promovare, în special în ceea ce privește schema de promovare orizontală; consideră, de asemenea, că acestui program ar trebui să i se asigure o rubrică distinctă în bugetul general; |
| --- | --- |

9.

consideră că bugetul destinat îmbunătățirii acțiunilor de promovare și informare ar trebui sporit în mod semnificativ, ținând cont de cele mai recente obiective ale politicii de informare și promovare, în special în ceea ce privește schema de promovare orizontală; consideră, de asemenea, că acestui program ar trebui să i se asigure o rubrică distinctă în bugetul general;

| 10. | subliniază faptul că succesul agriculturii europene va depinde de capacitatea sa de a-și spori cotele de piață și de a-i permite sectorului foarte concurențial al industriei alimentare să își mențină o poziție importantă în cadrul economiei și comerțului UE; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că succesul agriculturii europene va depinde de capacitatea sa de a-și spori cotele de piață și de a-i permite sectorului foarte concurențial al industriei alimentare să își mențină o poziție importantă în cadrul economiei și comerțului UE;

| 11. | subliniază necesitatea organizării unor campanii globale de informare a consumatorilor în UE și pe piețele externe în ceea ce privește standardele de calitate a producției și sistemele de certificare; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea organizării unor campanii globale de informare a consumatorilor în UE și pe piețele externe în ceea ce privește standardele de calitate a producției și sistemele de certificare;

| 12. | subliniază faptul că acțiunile de promovare orizontală în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 ar trebui să contribuie la dezvoltarea piețelor locale și a lanțurilor de aprovizionare scurte, să revitalizeze piața internă și să intensifice comercializarea produselor europene pe piețele externe; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că acțiunile de promovare orizontală în temeiul Regulamentului (CE) nr. 3/2008 ar trebui să contribuie la dezvoltarea piețelor locale și a lanțurilor de aprovizionare scurte, să revitalizeze piața internă și să intensifice comercializarea produselor europene pe piețele externe;

| 13. | salută propunerea Comisiei de a introduce un al patrulea tip de acțiune de promovare, care să ofere sprijin tehnic; consideră că aceasta este esențială pentru eficiența politicii de promovare, în special în plan extern; |
| --- | --- |

13.

salută propunerea Comisiei de a introduce un al patrulea tip de acțiune de promovare, care să ofere sprijin tehnic; consideră că aceasta este esențială pentru eficiența politicii de promovare, în special în plan extern;

| 14. | recunoaște potențialul prezentat de sistemul „umbrelei” unice pentru măsurile de informare și de promovare; |
| --- | --- |

14.

recunoaște potențialul prezentat de sistemul „umbrelei” unice pentru măsurile de informare și de promovare;

| 15. | recomandă menținerea caracterului generic al acțiunilor de informare și de promovare; |
| --- | --- |

15.

recomandă menținerea caracterului generic al acțiunilor de informare și de promovare;

Piețele locale, regionale, interne și externe

| 16. | observă că politica de informare și promovare a UE ar trebui să aibă trei obiective: pe piețele locale și regionale, ar trebui să sublinieze diversitatea și prospețimea produselor și proximitatea dintre producători și consumatori, în vederea revitalizării economice și a îmbunătățirii sociale a vieții rurale; pe piața internă, ar trebui să profite de toate beneficiile zonei europene fără frontiere, cu cei 500 de milioane de consumatori ai săi, în vederea stimulării producției și consumului produselor europene; pe piețele interne, ar trebui să exploateze standardele ridicate vizate de modelul european de producție pentru a obține o mai mare valoare adăugată în sectorul agroalimentar; |
| --- | --- |

16.

observă că politica de informare și promovare a UE ar trebui să aibă trei obiective: pe piețele locale și regionale, ar trebui să sublinieze diversitatea și prospețimea produselor și proximitatea dintre producători și consumatori, în vederea revitalizării economice și a îmbunătățirii sociale a vieții rurale; pe piața internă, ar trebui să profite de toate beneficiile zonei europene fără frontiere, cu cei 500 de milioane de consumatori ai săi, în vederea stimulării producției și consumului produselor europene; pe piețele interne, ar trebui să exploateze standardele ridicate vizate de modelul european de producție pentru a obține o mai mare valoare adăugată în sectorul agroalimentar;

| 17. | propune Comisiei să dezvolte lanțuri scurte de aprovizionare pe piețele locale și regionale, creând astfel noi oportunități pentru agricultori și alți producători din zonele rurale și pentru asociațiile de agricultori și/sau agricultori și alți operatori din zonele rurale, și să elaboreze o gamă largă de instrumente de promovare a dezvoltării zonelor rurale; de asemenea, consideră că ar fi de dorit în continuare ca Comisia să elaboreze ghiduri care să ajute agricultorii să facă investiții mai multe și mai bune în calitatea și valoarea specifică a produselor lor; consideră că ar trebui, de asemenea, să se acorde importanță investițiilor în diseminarea prin mass-media (în special prin internet); |
| --- | --- |

17.

propune Comisiei să dezvolte lanțuri scurte de aprovizionare pe piețele locale și regionale, creând astfel noi oportunități pentru agricultori și alți producători din zonele rurale și pentru asociațiile de agricultori și/sau agricultori și alți operatori din zonele rurale, și să elaboreze o gamă largă de instrumente de promovare a dezvoltării zonelor rurale; de asemenea, consideră că ar fi de dorit în continuare ca Comisia să elaboreze ghiduri care să ajute agricultorii să facă investiții mai multe și mai bune în calitatea și valoarea specifică a produselor lor; consideră că ar trebui, de asemenea, să se acorde importanță investițiilor în diseminarea prin mass-media (în special prin internet);

| 18. | propune Comisiei să fie mai activă pe piața internă pentru a sprijini eforturile depuse de producătorii europeni în vederea dobândirii capacității necesare de satisfacere a cerințelor ridicate ale consumatorilor în ceea ce privește calitatea și igiena alimentelor, precum și cunoștințele privind originea produselor proaspete și a perioadei în care se recomandă consumul acestora, promovând, astfel, diversitatea produselor și alimentelor și oferind posibilități de familiarizare cu noile produse sau noile moduri de prezentare sau utilizare a produselor tradiționale; |
| --- | --- |

18.

propune Comisiei să fie mai activă pe piața internă pentru a sprijini eforturile depuse de producătorii europeni în vederea dobândirii capacității necesare de satisfacere a cerințelor ridicate ale consumatorilor în ceea ce privește calitatea și igiena alimentelor, precum și cunoștințele privind originea produselor proaspete și a perioadei în care se recomandă consumul acestora, promovând, astfel, diversitatea produselor și alimentelor și oferind posibilități de familiarizare cu noile produse sau noile moduri de prezentare sau utilizare a produselor tradiționale;

| 19. | solicită, prin urmare, extinderea programelor orientate fie către piețe, fie către produsele țintă, precum și concentrarea instrumentelor de promovare pe caracteristicile specifice ale standardelor de producție, evidențiind întotdeauna modelul de producție european și, în special, sistemele de calitate europene; de asemenea, consideră că este important să încurajeze programele multinaționale care acoperă o varietate de produse și care, pe de o parte, conferă programului o dimensiune europeană autentică și, mai precis, au nevoie de sprijin european, pe de altă parte; este de opinie, în acest context, că ar trebui să se acorde prioritate țărilor care pun în aplicare programe de producție care țin seama de condițiile și potențialul pieței și, în același timp, permit Comisiei să ajusteze sprijinul la zona desemnată; |
| --- | --- |

19.

solicită, prin urmare, extinderea programelor orientate fie către piețe, fie către produsele țintă, precum și concentrarea instrumentelor de promovare pe caracteristicile specifice ale standardelor de producție, evidențiind întotdeauna modelul de producție european și, în special, sistemele de calitate europene; de asemenea, consideră că este important să încurajeze programele multinaționale care acoperă o varietate de produse și care, pe de o parte, conferă programului o dimensiune europeană autentică și, mai precis, au nevoie de sprijin european, pe de altă parte; este de opinie, în acest context, că ar trebui să se acorde prioritate țărilor care pun în aplicare programe de producție care țin seama de condițiile și potențialul pieței și, în același timp, permit Comisiei să ajusteze sprijinul la zona desemnată;

| 20. | solicită ca acțiunile de informare și promovare să fie concepute pentru a fi mai atractive pentru organizațiile profesionale printr-o cooperare mai intensă între activitățile naționale și sectoriale aflate în derulare și o mai bună coordonare cu activitățile politice, în special în ceea ce privește acordurile de liber schimb; |
| --- | --- |

20.

solicită ca acțiunile de informare și promovare să fie concepute pentru a fi mai atractive pentru organizațiile profesionale printr-o cooperare mai intensă între activitățile naționale și sectoriale aflate în derulare și o mai bună coordonare cu activitățile politice, în special în ceea ce privește acordurile de liber schimb;

| 21. | subliniază necesitatea de a face programele mai flexibile în așa fel încât să poată fi ajustate la condițiile fluctuante ale pieței în timpul fazei de punere în aplicare; consideră, de asemenea, că nivelul de detaliu necesar în momentul prezentării programelor ar trebui să fie astfel redus; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea de a face programele mai flexibile în așa fel încât să poată fi ajustate la condițiile fluctuante ale pieței în timpul fazei de punere în aplicare; consideră, de asemenea, că nivelul de detaliu necesar în momentul prezentării programelor ar trebui să fie astfel redus;

| 22. | solicită evaluarea îmbunătățită a programelor prin folosirea unui sistem de evaluare riguros, bazat pe indicatori specifici, precum creșterea cotei de piață și crearea de locuri de muncă; este de opinie că procesul de selecție ar trebui să fie mai scurt și consideră că ar trebui să existe posibilitatea plăților în avans pentru organizații; |
| --- | --- |

22.

solicită evaluarea îmbunătățită a programelor prin folosirea unui sistem de evaluare riguros, bazat pe indicatori specifici, precum creșterea cotei de piață și crearea de locuri de muncă; este de opinie că procesul de selecție ar trebui să fie mai scurt și consideră că ar trebui să existe posibilitatea plăților în avans pentru organizații;

| 23. | felicită Comisia pentru rezultatele bune obținute în cadrul actualei politici de informare și promovare pentru produsele agricole, însă solicită simplificarea și îmbunătățirea acesteia; remarcă că, în acest caz, este deosebit de importantă reducerea poverilor administrative, în primul rând prin reducerea numărului de rapoarte pe care le solicită Comisia; consideră că ar fi de dorit ca Comisia să elaboreze un manual simplu și complet care să ajute potențialii beneficiari să se conformeze normelor și procedurilor aferente acestei politici; |
| --- | --- |

23.

felicită Comisia pentru rezultatele bune obținute în cadrul actualei politici de informare și promovare pentru produsele agricole, însă solicită simplificarea și îmbunătățirea acesteia; remarcă că, în acest caz, este deosebit de importantă reducerea poverilor administrative, în primul rând prin reducerea numărului de rapoarte pe care le solicită Comisia; consideră că ar fi de dorit ca Comisia să elaboreze un manual simplu și complet care să ajute potențialii beneficiari să se conformeze normelor și procedurilor aferente acestei politici;

| 24. | atrage atenția Comisiei asupra faptului că, în ceea ce privește piețele externe, producția de alimente de calitate nu este în sine suficientă pentru a garanta o bună poziționare pe piață, fiind astfel vital să se investească în programe de promovare; consideră că aceste programe ar trebui precedate de studii de piață în țările terțe, care ar trebui să poată beneficia de cofinanțare; consideră că ar trebui să se țină cont și de posibilitatea sprijinirii proiectelor pilot în țările terțe care au fost identificate ca potențiale noi piețe; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția Comisiei asupra faptului că, în ceea ce privește piețele externe, producția de alimente de calitate nu este în sine suficientă pentru a garanta o bună poziționare pe piață, fiind astfel vital să se investească în programe de promovare; consideră că aceste programe ar trebui precedate de studii de piață în țările terțe, care ar trebui să poată beneficia de cofinanțare; consideră că ar trebui să se țină cont și de posibilitatea sprijinirii proiectelor pilot în țările terțe care au fost identificate ca potențiale noi piețe;

| 25. | solicită măsuri de stimulare a dezvoltării asociațiilor și întreprinderilor europene și de încurajare a acestora să participe la forumuri mondiale, concurând pentru calitate și acordând prioritate specializării și diversității, fiind necesar să se acorde asistență fermierilor și cooperativelor la punerea în aplicare a strategiilor și capacității de export proprii, inclusiv asistență tehnică pentru producători; |
| --- | --- |

25.

solicită măsuri de stimulare a dezvoltării asociațiilor și întreprinderilor europene și de încurajare a acestora să participe la forumuri mondiale, concurând pentru calitate și acordând prioritate specializării și diversității, fiind necesar să se acorde asistență fermierilor și cooperativelor la punerea în aplicare a strategiilor și capacității de export proprii, inclusiv asistență tehnică pentru producători;

| 26. | solicită să se permită promovarea originii produselor care nu sunt acoperite de mențiunile de calitate, subliniind caracteristicile și calitățile acestora; |
| --- | --- |

26.

solicită să se permită promovarea originii produselor care nu sunt acoperite de mențiunile de calitate, subliniind caracteristicile și calitățile acestora;

| 27. | consideră că politica UE de informare și promovare a produselor europene ar trebui să beneficieze de propria etichetă, care va identifica aceste produse în interiorul și în exteriorul UE; |
| --- | --- |

27.

consideră că politica UE de informare și promovare a produselor europene ar trebui să beneficieze de propria etichetă, care va identifica aceste produse în interiorul și în exteriorul UE;

| 28. | invită Comisia să informeze mai bine consumatorii cu privire la faptul că standardele agricole europene sunt cele mai stricte din lume în sensul calității, siguranței, bunăstării animalelor și sustenabilității mediului etc., ceea ce afectează prețul final al produsului; consideră că ar trebui să se pună la dispoziția consumatorilor informații transparente privind modul de identificare a produselor europene și a caracteristicilor acestora, pentru a evita riscul achiziționării de produse contrafăcute și pentru a le permite acestora să decidă ce doresc să cumpere; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să informeze mai bine consumatorii cu privire la faptul că standardele agricole europene sunt cele mai stricte din lume în sensul calității, siguranței, bunăstării animalelor și sustenabilității mediului etc., ceea ce afectează prețul final al produsului; consideră că ar trebui să se pună la dispoziția consumatorilor informații transparente privind modul de identificare a produselor europene și a caracteristicilor acestora, pentru a evita riscul achiziționării de produse contrafăcute și pentru a le permite acestora să decidă ce doresc să cumpere;

Origine și calitate

| 29. | consideră că produsele de calitate sunt cele care sunt legate de metode de producție specifice, origini geografice, tradiții sau contexte culturale și precizează că există deja sisteme pentru protecția acestora sub forma denumirilor de origine protejată (DOP), a indicațiilor geografice protejate (IGP), a etichetării ecologice și a sistemelor de specialitate tradițională garantată (STG); solicită instituirea unui sistem nou de „agricultură locală și vânzare directă” pentru a include produsele de calitate locale destinate consumului în regiunea în care sunt produse; |
| --- | --- |

29.

consideră că produsele de calitate sunt cele care sunt legate de metode de producție specifice, origini geografice, tradiții sau contexte culturale și precizează că există deja sisteme pentru protecția acestora sub forma denumirilor de origine protejată (DOP), a indicațiilor geografice protejate (IGP), a etichetării ecologice și a sistemelor de specialitate tradițională garantată (STG); solicită instituirea unui sistem nou de „agricultură locală și vânzare directă” pentru a include produsele de calitate locale destinate consumului în regiunea în care sunt produse;

| 30. | consideră că indicarea originii europene ar trebui să fie prioritară ca identitate principală în toate activitățile de promovare și informare atât pe piața internă, cât și în țările terțe; consideră că o indicație suplimentară a originii naționale ar putea fi luată în considerare în țările terțe în care acea identitate este puternică și în care evidențierea diversității în legătură cu aprovizionarea de produse alimentare este utilă; |
| --- | --- |

30.

consideră că indicarea originii europene ar trebui să fie prioritară ca identitate principală în toate activitățile de promovare și informare atât pe piața internă, cât și în țările terțe; consideră că o indicație suplimentară a originii naționale ar putea fi luată în considerare în țările terțe în care acea identitate este puternică și în care evidențierea diversității în legătură cu aprovizionarea de produse alimentare este utilă;

| 31. | subliniază că, în ceea ce privește mărcile private, este vital să se urmărească un echilibru între promovarea generică și promovarea mărcii, ceea ce va ajuta la creșterea eficienței campaniilor de promovare în țările terțe; sprijină punctul de vedere al Comisiei conform căruia numele mărcilor pot avea un efect de pârghie asupra acestui tip de activitate, acolo unde este firesc ca promovarea generică să fie completată de reunirea actorilor economici prin promovarea produselor și a mărcilor, producând astfel un impact mai puternic asupra importatorilor și, prin urmare, asupra consumatorilor; de asemenea, consideră că includerea mărcilor private în activitățile de promovare va crește interesul întreprinderilor în participare; ar trebui reținut faptul că, în final, tocmai aceste întreprinderi cofinanțează astfel de acțiuni; |
| --- | --- |

31.

subliniază că, în ceea ce privește mărcile private, este vital să se urmărească un echilibru între promovarea generică și promovarea mărcii, ceea ce va ajuta la creșterea eficienței campaniilor de promovare în țările terțe; sprijină punctul de vedere al Comisiei conform căruia numele mărcilor pot avea un efect de pârghie asupra acestui tip de activitate, acolo unde este firesc ca promovarea generică să fie completată de reunirea actorilor economici prin promovarea produselor și a mărcilor, producând astfel un impact mai puternic asupra importatorilor și, prin urmare, asupra consumatorilor; de asemenea, consideră că includerea mărcilor private în activitățile de promovare va crește interesul întreprinderilor în participare; ar trebui reținut faptul că, în final, tocmai aceste întreprinderi cofinanțează astfel de acțiuni;

| 32. | subliniază faptul că, în măsura în care agricultorii sunt organizați, programele de calitate permit agricultorilor să pună în aplicare măsuri privind gestionarea ofertei și stabilitatea prețurilor, sporindu-și șansele de a trăi în mod decent din agricultură și, prin urmare, sunt cele mai în măsură să sporească „valoarea adăugată europeană”, în conformitate cu prioritățile Comisiei; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că, în măsura în care agricultorii sunt organizați, programele de calitate permit agricultorilor să pună în aplicare măsuri privind gestionarea ofertei și stabilitatea prețurilor, sporindu-și șansele de a trăi în mod decent din agricultură și, prin urmare, sunt cele mai în măsură să sporească „valoarea adăugată europeană”, în conformitate cu prioritățile Comisiei;

| 33. | consideră că este necesar să se asigure o protecție mai eficientă de partenerii comerciali ai UE a produselor care fac obiectul standardelor de calitate; solicită includerea deplină a indicaților geografice și o protecție mai extinsă a acestora în cadrul acordurilor comerciale bilaterale și interregionale și la nivelul Organizației Mondiale a Comerțului; |
| --- | --- |

33.

consideră că este necesar să se asigure o protecție mai eficientă de partenerii comerciali ai UE a produselor care fac obiectul standardelor de calitate; solicită includerea deplină a indicaților geografice și o protecție mai extinsă a acestora în cadrul acordurilor comerciale bilaterale și interregionale și la nivelul Organizației Mondiale a Comerțului;

| 34. | subliniază necesitatea de a modifica dispozițiile-cadru privind finanțarea promovării produselor care fac obiectul standardelor de calitate pentru a crește implicarea financiară a UE; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea de a modifica dispozițiile-cadru privind finanțarea promovării produselor care fac obiectul standardelor de calitate pentru a crește implicarea financiară a UE;

| 35. | precizează că intrarea în vigoare a informațiilor aprobate cu privire la relația dintre anumite substanțe găsite în alimente și îmbunătățirea stării de sănătate vor contribui la creșterea transparenței în contextul promovării produselor din motive de sănătate; |
| --- | --- |

35.

precizează că intrarea în vigoare a informațiilor aprobate cu privire la relația dintre anumite substanțe găsite în alimente și îmbunătățirea stării de sănătate vor contribui la creșterea transparenței în contextul promovării produselor din motive de sănătate;

| 36. | salută creșterea cererii de produse ecologice și solicită stimularea mai activă a producției și promovării acestora; |
| --- | --- |

36.

salută creșterea cererii de produse ecologice și solicită stimularea mai activă a producției și promovării acestora;

| 37. | subliniază necesitatea de a promova produsele locale din zonele montane și insulare și de a accelera finanțarea UE în acest sens; |
| --- | --- |

37.

subliniază necesitatea de a promova produsele locale din zonele montane și insulare și de a accelera finanțarea UE în acest sens;

| 38. | solicită Comisiei să plaseze un accent mai mare, în acțiunile sale de promovare externă, pe evidențierea angajamentului agriculturii UE față de metodele de exploatare agricolă mai sustenabile, varietate și calitate și pe costurile mai mari implicate de acest lucru și să dezvolte și să consolideze gradul de informare cu privire la programele de promovare și siglele europene; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să plaseze un accent mai mare, în acțiunile sale de promovare externă, pe evidențierea angajamentului agriculturii UE față de metodele de exploatare agricolă mai sustenabile, varietate și calitate și pe costurile mai mari implicate de acest lucru și să dezvolte și să consolideze gradul de informare cu privire la programele de promovare și siglele europene;

| 39. | susține acordarea de asistență tehnică întreprinderilor mici și mijlocii, în special pentru a le ajuta să-și dezvolte propriile strategii de marketing și să-și analizeze piețele țintă; |
| --- | --- |

39.

susține acordarea de asistență tehnică întreprinderilor mici și mijlocii, în special pentru a le ajuta să-și dezvolte propriile strategii de marketing și să-și analizeze piețele țintă;

| 40. | recomandă crearea unei platforme internet pentru schimbul de potențiale proiecte și bune practici ca mijloc de încurajare a campaniilor publicitare dintr-o perspectivă europeană; |
| --- | --- |

40.

recomandă crearea unei platforme internet pentru schimbul de potențiale proiecte și bune practici ca mijloc de încurajare a campaniilor publicitare dintr-o perspectivă europeană;

| 41. | subliniază faptul că reforma politicii agricole comune este orientată spre îmbunătățirea organizării producției, a sustenabilității și a calității produselor agricole, consideră că politica UE de promovare ar trebui să permită valorificarea întregului potențial al sectorului alimentar, pentru a stimula creșterea și crearea de locuri de muncă în cadrul economiei europene; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că reforma politicii agricole comune este orientată spre îmbunătățirea organizării producției, a sustenabilității și a calității produselor agricole, consideră că politica UE de promovare ar trebui să permită valorificarea întregului potențial al sectorului alimentar, pentru a stimula creșterea și crearea de locuri de muncă în cadrul economiei europene;

| 42. | invită Comisia să identifice, după caz, modalități de gestionare diferite pentru piața internă și cea externă, precum și pentru programele multinaționale sau pentru programele de criză în propunerile sale legislative viitoare privind promovarea savorilor Europei; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să identifice, după caz, modalități de gestionare diferite pentru piața internă și cea externă, precum și pentru programele multinaționale sau pentru programele de criză în propunerile sale legislative viitoare privind promovarea savorilor Europei;

| 43. | consideră că este necesar să se definească o strategie europeană de informare și de promovare care să vizeze mai precis piețele și care să prezinte produsele sau mesajele care trebuie puse în valoare, ținând cont de negocierile privind acordurile de liber schimb și de piețele cele mai profitabile pentru a evita fragmentarea și dispersia mijloacelor de finanțare; |
| --- | --- |

43.

consideră că este necesar să se definească o strategie europeană de informare și de promovare care să vizeze mai precis piețele și care să prezinte produsele sau mesajele care trebuie puse în valoare, ținând cont de negocierile privind acordurile de liber schimb și de piețele cele mai profitabile pentru a evita fragmentarea și dispersia mijloacelor de finanțare;

Programele de distribuire a fructelor și laptelui în școli

| 44. | salută propunerea Comisiei de a crește ratele de cofinanțare de UE a programului de distribuire a fructelor în școli în ciuda contextului unei crize economice în derulare; |
| --- | --- |

44.

salută propunerea Comisiei de a crește ratele de cofinanțare de UE a programului de distribuire a fructelor în școli în ciuda contextului unei crize economice în derulare;

| 45. | solicită Comisiei să acționeze pentru a încuraja toate statele membre să plaseze un accent mai puternic pe caracterul educațional al programelor naționale de distribuire a fructelor și laptelui în școli și să integreze pe deplin aceste programe în cel de-al doilea pilon al promovării agriculturii; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să acționeze pentru a încuraja toate statele membre să plaseze un accent mai puternic pe caracterul educațional al programelor naționale de distribuire a fructelor și laptelui în școli și să integreze pe deplin aceste programe în cel de-al doilea pilon al promovării agriculturii;

Acțiuni referitoare la campaniile de informare privind vinurile de calitate

| 46. | invită Comisia să evalueze implementarea pe piața comună a campaniilor de informare orientate către populația adultă și referitoare la consumul responsabil al vinurilor europene de calitate; remarcă faptul că, pe lângă consumul moderat din aceste vinuri, astfel de campanii ar trebui să sublinieze rădăcinile culturale ale acestui produs, proprietățile sale calitative și caracteristicile specifice ale vinurilor europene. |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să evalueze implementarea pe piața comună a campaniilor de informare orientate către populația adultă și referitoare la consumul responsabil al vinurilor europene de calitate; remarcă faptul că, pe lângă consumul moderat din aceste vinuri, astfel de campanii ar trebui să sublinieze rădăcinile culturale ale acestui produs, proprietățile sale calitative și caracteristicile specifice ale vinurilor europene.

o

o o

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 22..

(2)  JO L 3, 5.1.2008, p. 1.

(3)  JO L 147, 6.6.2008, p. 3.

(4)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

(5)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/fulltext_en.pdf

(6)  JO C 43, 15.2.2012, p.59.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/17

---

P7_TA(2012)0421

Punerea în aplicare a directivei privind dreptul de suită

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la raportul privind punerea în aplicare și efectele directivei privind dreptul de suită (2001/84/CE) (2012/2038(INI))

(2015/C 419/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2001/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind dreptul de suită în beneficiul autorului unei opere de artă originale (denumită în continuare „directiva”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind dreptul de suită în beneficiul autorului unei opere de artă originale (denumită în continuare „directiva”) (1),

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European: raport privind punerea în aplicare și efectele directivei privind dreptul de suită (2001/84/CE) (COM(2011)0878), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European: raport privind punerea în aplicare și efectele directivei privind dreptul de suită (2001/84/CE) (COM(2011)0878),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A7–0326/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A7–0326/2012),

| A. | întrucât dreptul de suită este un drept de autor prevăzut la articolul 14b al Convenției de la Berna pentru protejarea operelor literare și artistice; |
| --- | --- |

A.

întrucât dreptul de suită este un drept de autor prevăzut la articolul 14b al Convenției de la Berna pentru protejarea operelor literare și artistice;

| B. | directiva a favorizat armonizarea condițiilor indispensabile pentru aplicarea dreptului de suită, astfel încât să înlăture obstacolele potențiale pentru realizarea pieței interne; |
| --- | --- |

B.

directiva a favorizat armonizarea condițiilor indispensabile pentru aplicarea dreptului de suită, astfel încât să înlăture obstacolele potențiale pentru realizarea pieței interne;

| C. | întrucât adoptarea directivei a fost importantă pentru artiști, nu numai în ceea ce privește inițiativele lor care au ca scop obținerea recunoașterii și tratamentul echitabil în calitate de persoane creative, dar și pentru rolul lor de contribuitori la valorile culturale; întrucât persistă totuși îngrijorări cu privire la efectele asupra piețelor obiectelor de artă din Europa și, în special, asupra caselor de licitații și comercianților numeroși de mici dimensiuni și specializați din UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea directivei a fost importantă pentru artiști, nu numai în ceea ce privește inițiativele lor care au ca scop obținerea recunoașterii și tratamentul echitabil în calitate de persoane creative, dar și pentru rolul lor de contribuitori la valorile culturale; întrucât persistă totuși îngrijorări cu privire la efectele asupra piețelor obiectelor de artă din Europa și, în special, asupra caselor de licitații și comercianților numeroși de mici dimensiuni și specializați din UE;

| D. | întrucât directiva nu a fost pusă pe deplin în aplicare în toate statele membre decât la 1 ianuarie 2012; |
| --- | --- |

D.

întrucât directiva nu a fost pusă pe deplin în aplicare în toate statele membre decât la 1 ianuarie 2012;

| E. | întrucât în ultimii ani cota globală a UE pe piața operelor artiștilor în viață a scăzut semnificativ; |
| --- | --- |

E.

întrucât în ultimii ani cota globală a UE pe piața operelor artiștilor în viață a scăzut semnificativ;

| F. | întrucât creația artistică contribuie la dezvoltarea continuă a vieții culturale și a patrimoniului UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât creația artistică contribuie la dezvoltarea continuă a vieții culturale și a patrimoniului UE;

| G. | întrucât piața operelor de artă și a antichităților aduce o contribuție semnificativă la economia globală, inclusiv la întreprinderile pe care le sprijină, în special cele din industriile creative; |
| --- | --- |

G.

întrucât piața operelor de artă și a antichităților aduce o contribuție semnificativă la economia globală, inclusiv la întreprinderile pe care le sprijină, în special cele din industriile creative;

| H. | întrucât directiva impune o sarcină administrativă comercianților și îi pune într-o situație dezavantajoasă pe comercianții din UE față de cei din țări terțe, |
| --- | --- |

H.

întrucât directiva impune o sarcină administrativă comercianților și îi pune într-o situație dezavantajoasă pe comercianții din UE față de cei din țări terțe,

Tendințe ale pieței europene și ale pieței mondiale a operelor de artă

| 1. | constată că piața operelor de artă a cunoscut un nivel record în 2011 și că venitul vânzărilor anuale a atins pragul de 11,57 miliarde USD, ceea ce corespunde unei creșteri de peste 2 miliarde de USD față de 2010 (2); subliniază că piața operelor de artă și a antichităților își aduce o contribuție semnificativă la economia mondială, inclusiv în ceea ce privește întreprinderile pe care le sprijină, în special cele din industriile creative; |
| --- | --- |

1.

constată că piața operelor de artă a cunoscut un nivel record în 2011 și că venitul vânzărilor anuale a atins pragul de 11,57 miliarde USD, ceea ce corespunde unei creșteri de peste 2 miliarde de USD față de 2010 (2); subliniază că piața operelor de artă și a antichităților își aduce o contribuție semnificativă la economia mondială, inclusiv în ceea ce privește întreprinderile pe care le sprijină, în special cele din industriile creative;

| 2. | atrage atenția asupra faptului că, în 2011, piața europeană a operelor de artă a cunoscut o creștere accentuată; Regatul Unit deține o cotă de piață de 19,4 % din piața mondială, cu o creștere de 24 % a volumului de vânzări; Franța deține o cotă de piață de 4,5 %, cu o cifră de afaceri în creștere cu 9 %; în sfârșit, Germania, cu o cotă de piață de 1,8 % (3), a cunoscut o creștere a vânzărilor cu 23 %; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția asupra faptului că, în 2011, piața europeană a operelor de artă a cunoscut o creștere accentuată; Regatul Unit deține o cotă de piață de 19,4 % din piața mondială, cu o creștere de 24 % a volumului de vânzări; Franța deține o cotă de piață de 4,5 %, cu o cifră de afaceri în creștere cu 9 %; în sfârșit, Germania, cu o cotă de piață de 1,8 % (3), a cunoscut o creștere a vânzărilor cu 23 %;

| 3. | constată că piața chineză a deținut 41,4 % din piața mondială în 2011, devansând Statele Unite ale Americii, care au înregistrat o scădere cu 3 % a cifrei de afaceri și cu 6 % din cota de piață, trecând de la 29,5 % în 2010 la 23,5 % în 2011 (4); |
| --- | --- |

3.

constată că piața chineză a deținut 41,4 % din piața mondială în 2011, devansând Statele Unite ale Americii, care au înregistrat o scădere cu 3 % a cifrei de afaceri și cu 6 % din cota de piață, trecând de la 29,5 % în 2010 la 23,5 % în 2011 (4);

| 4. | subliniază creșterea impresionantă înregistrată de China; remarcă totuși că această piață a operelor de artă este limitată în prezent doar la artiștii din această țară; |
| --- | --- |

4.

subliniază creșterea impresionantă înregistrată de China; remarcă totuși că această piață a operelor de artă este limitată în prezent doar la artiștii din această țară;

| 5. | constată că tendința generală de deplasare a centrului gravității pieței operelor de artă înspre țările emergente este legată de globalizare, de dezvoltarea Asiei și de apariția de noi colecționari în aceste țări; |
| --- | --- |

5.

constată că tendința generală de deplasare a centrului gravității pieței operelor de artă înspre țările emergente este legată de globalizare, de dezvoltarea Asiei și de apariția de noi colecționari în aceste țări;

| 6. | constată cu satisfacție că unele state terțe intenționează să introducă dreptul de suită în legislația lor națională; constată în special că, în Statele Unite ale Americii, a fost depusă, la 12 decembrie 2011, o propunere legislativă care vizează impunerea unei taxe aferente dreptului de suită de 7 % asupra revânzării operelor de artă contemporană; constată că, și în China, actualul proiect de lege privind dreptul de autor prevede introducerea unui drept de suită [articolul 11 alineatul (13)]; |
| --- | --- |

6.

constată cu satisfacție că unele state terțe intenționează să introducă dreptul de suită în legislația lor națională; constată în special că, în Statele Unite ale Americii, a fost depusă, la 12 decembrie 2011, o propunere legislativă care vizează impunerea unei taxe aferente dreptului de suită de 7 % asupra revânzării operelor de artă contemporană; constată că, și în China, actualul proiect de lege privind dreptul de autor prevede introducerea unui drept de suită [articolul 11 alineatul (13)];

Punerea în aplicare a directivei

| 7. | constată că valorile drepturilor de reproducere și de reprezentare sunt relativ nesemnificative în cazul artelor grafice și plastice, pentru care veniturile provin din vânzarea sau revânzarea operelor de artă; |
| --- | --- |

7.

constată că valorile drepturilor de reproducere și de reprezentare sunt relativ nesemnificative în cazul artelor grafice și plastice, pentru care veniturile provin din vânzarea sau revânzarea operelor de artă;

| 8. | insistă asupra faptului că dreptul de suită garantează o continuitate a remunerației pentru artiști, care, adesea, la începutul carierei, își vând operele la un preț scăzut; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra faptului că dreptul de suită garantează o continuitate a remunerației pentru artiști, care, adesea, la începutul carierei, își vând operele la un preț scăzut;

| 9. | constată că nici raportul Comisiei privind punerea în aplicare și efectele directivei, nici statisticile din domeniu nu sugerează că dreptul de suită a avut un efect negativ asupra pieței operelor de artă din Europa; |
| --- | --- |

9.

constată că nici raportul Comisiei privind punerea în aplicare și efectele directivei, nici statisticile din domeniu nu sugerează că dreptul de suită a avut un efect negativ asupra pieței operelor de artă din Europa;

| 10. | invită Comisia să efectueze o evaluare a impactului funcționării pieței operelor de artă în general, care să includă dificultățile administrative cu care se confruntă casele de licitații și comercianții de artă mai mici și de specialitate; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să efectueze o evaluare a impactului funcționării pieței operelor de artă în general, care să includă dificultățile administrative cu care se confruntă casele de licitații și comercianții de artă mai mici și de specialitate;

| 11. | reamintește că mai multe dintre dispozițiile directivei asigură o aplicare echilibrată a dreptului de suită, luând în considerare interesele tuturor părților interesate, în special diminuarea treptată a ratelor aplicabile, plafonarea dreptului la 12  500 EUR, excluderea vânzărilor de mică valoare și acordarea de derogări în cazul revânzărilor pentru primul cumpărător; subliniază totuși că directiva impune o povară administrativă comercianților; |
| --- | --- |

11.

reamintește că mai multe dintre dispozițiile directivei asigură o aplicare echilibrată a dreptului de suită, luând în considerare interesele tuturor părților interesate, în special diminuarea treptată a ratelor aplicabile, plafonarea dreptului la 12  500 EUR, excluderea vânzărilor de mică valoare și acordarea de derogări în cazul revânzărilor pentru primul cumpărător; subliniază totuși că directiva impune o povară administrativă comercianților;

| 12. | observă că dreptul de suită în beneficiul autorului în viață al unei opere de artă originale poate constitui un instrument util pentru a împiedica discriminarea artiștilor; |
| --- | --- |

12.

observă că dreptul de suită în beneficiul autorului în viață al unei opere de artă originale poate constitui un instrument util pentru a împiedica discriminarea artiștilor;

Concluzii

| 13. | reamintește că piața operelor de artă a fost evaluată la 10 miliarde USD în 2010 și la aproape 12 miliarde USD în 2012, iar dreptul de suită nu reprezintă decât 0,03 % din aceste sume; consideră că aceasta este o piață importantă, din partea căreia artiștii și moștenitorii lor trebuie să beneficieze de o remunerare echitabilă; |
| --- | --- |

13.

reamintește că piața operelor de artă a fost evaluată la 10 miliarde USD în 2010 și la aproape 12 miliarde USD în 2012, iar dreptul de suită nu reprezintă decât 0,03 % din aceste sume; consideră că aceasta este o piață importantă, din partea căreia artiștii și moștenitorii lor trebuie să beneficieze de o remunerare echitabilă;

| 14. | constată că studiile și statisticile referitoare la piața operelor de artă nu sugerează că dreptul de suită are un impact negativ asupra localizării pieței operelor de artă și nici asupra nivelului cifrelor de afaceri; |
| --- | --- |

14.

constată că studiile și statisticile referitoare la piața operelor de artă nu sugerează că dreptul de suită are un impact negativ asupra localizării pieței operelor de artă și nici asupra nivelului cifrelor de afaceri;

| 15. | reamintește că directiva nu a fost pusă în aplicare în totalitate în toate statele membre decât la 1 ianuarie 2012, deși dreptul de suită este deja recunoscut în numeroase state membre de câteva zeci de ani; |
| --- | --- |

15.

reamintește că directiva nu a fost pusă în aplicare în totalitate în toate statele membre decât la 1 ianuarie 2012, deși dreptul de suită este deja recunoscut în numeroase state membre de câteva zeci de ani;

| 16. | subliniază că este important să se acorde sprijin proactiv artiștilor locali, inclusiv celor tineri; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este important să se acorde sprijin proactiv artiștilor locali, inclusiv celor tineri;

| 17. | consideră că este prematur să se efectueze o nouă analiză a directivei încă din 2014, potrivit propunerii Comisiei, și sugerează realizarea analizei respective în 2015 (și anume la 4 ani de la evaluarea efectuată în 2011); |
| --- | --- |

17.

consideră că este prematur să se efectueze o nouă analiză a directivei încă din 2014, potrivit propunerii Comisiei, și sugerează realizarea analizei respective în 2015 (și anume la 4 ani de la evaluarea efectuată în 2011);

| 18. | invită Comisia să reexamineze, în următorul său raport de evaluare, pertinența ratelor aplicabile, pragurile aferente și pertinența categoriilor de beneficiari ai directivei; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să reexamineze, în următorul său raport de evaluare, pertinența ratelor aplicabile, pragurile aferente și pertinența categoriilor de beneficiari ai directivei;

| 19. | solicită Comisiei să colaboreze îndeaproape cu părțile interesate pentru a consolida poziția pieței europene a operelor de artă și a soluționa anumite chestiuni precum „efectul de cascadă” și dificultățile administrative cu care se confruntă casele de licitații și comercianții de mici dimensiuni și specializați; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să colaboreze îndeaproape cu părțile interesate pentru a consolida poziția pieței europene a operelor de artă și a soluționa anumite chestiuni precum „efectul de cascadă” și dificultățile administrative cu care se confruntă casele de licitații și comercianții de mici dimensiuni și specializați;

| 20. | salută inițiativele întreprinse de unele țări terțe în direcția instituirii dreptului de suită și invită Comisia să depună în continuare eforturi în forurile multilaterale pentru a consolida poziția pieței europene de artă la nivel mondial; |
| --- | --- |

20.

salută inițiativele întreprinse de unele țări terțe în direcția instituirii dreptului de suită și invită Comisia să depună în continuare eforturi în forurile multilaterale pentru a consolida poziția pieței europene de artă la nivel mondial;

o

o o

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 272, 13.10.2001, p. 32.

(2)  Artprice, Art Market Trends 2011 (Tendințele pieței operelor de artă în 2011), http://imgpublic.artprice.com/pdf/trends2011_en.pdf

(3)  Idem.

(4)  Idem.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/19

---

P7_TA(2012)0426

Plățile efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil

Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil (2012/2040(INI))

(2015/C 419/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 26 și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 11 ianuarie 2012, intitulată „Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil” (COM(2011)0941), denumită în continuare „Cartea verde”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 11 ianuarie 2012, intitulată „Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil” (COM(2011)0941), denumită în continuare „Cartea verde”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012, intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012, intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (COM(2011)0942),

| — | având în vedere consultarea publică organizată de Comisie între 11 ianuarie 2012 și 11 aprilie 2012 cu privire la Cartea verde, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică organizată de Comisie între 11 ianuarie 2012 și 11 aprilie 2012 cu privire la Cartea verde,

| — | având în vedere conferința organizată de Comisie la 4 mai 2012 cu privire la plățile efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința organizată de Comisie la 4 mai 2012 cu privire la plățile efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și de debitare directă în euro și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și de debitare directă în euro și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 (1),

| — | având în vedere documentul de informare din martie 2012 referitor la aplicarea normelor de concurență în sectorul plăților, elaborat de subgrupul pentru bănci și plăți din cadrul Rețelei europene în domeniul concurenței (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de informare din martie 2012 referitor la aplicarea normelor de concurență în sectorul plăților, elaborat de subgrupul pentru bănci și plăți din cadrul Rețelei europene în domeniul concurenței (2),

| — | având în vedere recomandările Băncii Centrale Europene din aprilie 2012 privind securitatea plăților pe internet (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Băncii Centrale Europene din aprilie 2012 privind securitatea plăților pe internet (3),

| — | având în vedere răspunsul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din 11 aprilie 2012 la consultarea publică a Comisiei cu privire la Cartea verde intitulată „Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil” (4); |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din 11 aprilie 2012 la consultarea publică a Comisiei cu privire la Cartea verde intitulată „Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil” (4);

| — | având în vedere documentul de lucru al Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2012 referitor la Cartea verde (INT/634), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2012 referitor la Cartea verde (INT/634),

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 24 iulie 2002 privind o procedură în conformitate cu articolul 81 din Tratatul CE și cu articolul 53 din Acordul privind SEE în Cazul COMP/29.373 Visa International (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 24 iulie 2002 privind o procedură în conformitate cu articolul 81 din Tratatul CE și cu articolul 53 din Acordul privind SEE în Cazul COMP/29.373 Visa International (5),

| — | având în vedere Decizia Comisiei din 19 decembrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/34.579 – MasterCard, Cazul COMP/36.518 – EuroCommerce, Cazul COMP/38.580 – Commercial Cards (6)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei din 19 decembrie 2007 privind o procedură în temeiul articolului 81 din Tratatul CE și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/34.579 – MasterCard, Cazul COMP/36.518 – EuroCommerce, Cazul COMP/38.580 – Commercial Cards (6)),

| — | având în vedere hotărârea Tribunalului din 24 mai 2012 în cauza MasterCard, Inc. și alții împotriva Comisiei Europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Tribunalului din 24 mai 2012 în cauza MasterCard, Inc. și alții împotriva Comisiei Europene (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0304/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0304/2012),

| A. | întrucât piața europeană a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil este în continuare fragmentată dincolo de frontierele naționale și numai câțiva actori majori au capacitatea de a se face acceptați de comercianți și de a opera la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața europeană a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil este în continuare fragmentată dincolo de frontierele naționale și numai câțiva actori majori au capacitatea de a se face acceptați de comercianți și de a opera la nivel transfrontalier;

| B. | întrucât poziția dominantă a doi prestatori neeuropeni de servicii de plată cu cardul pot genera taxe excesive și nejustificate atât pentru consumatori, cât și pentru comercianți, iar băncile corespunzătoare (așa numitele bănci de emitere și de acceptare) profită de această situație așa cum afirmă Comisia în cartea verde; |
| --- | --- |

B.

întrucât poziția dominantă a doi prestatori neeuropeni de servicii de plată cu cardul pot genera taxe excesive și nejustificate atât pentru consumatori, cât și pentru comercianți, iar băncile corespunzătoare (așa numitele bănci de emitere și de acceptare) profită de această situație așa cum afirmă Comisia în cartea verde;

| C. | întrucât dezvoltarea și utilizarea la o scară mai largă a plăților cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil pot ajuta, de asemenea, comerțul electronic european să capete o amploare și o diversitate sporite; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezvoltarea și utilizarea la o scară mai largă a plăților cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil pot ajuta, de asemenea, comerțul electronic european să capete o amploare și o diversitate sporite;

| D. | întrucât proporția și varietatea plăților efectuate pe internet și de pe telefonul mobil înregistrează o creștere constantă în Europa și în întreaga lume; |
| --- | --- |

D.

întrucât proporția și varietatea plăților efectuate pe internet și de pe telefonul mobil înregistrează o creștere constantă în Europa și în întreaga lume;

| E. | întrucât, ca urmare a progreselor înregistrate, sistemele de plată cu cardul pot fi înlocuite treptat prin alte mijloace de plată electronice și mobile; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca urmare a progreselor înregistrate, sistemele de plată cu cardul pot fi înlocuite treptat prin alte mijloace de plată electronice și mobile;

| F. | întrucât Cartea verde nu abordează costurile și consecințele sociale asociate plăților în numerar sau prin cec comparativ cu plățile efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil, împiedicând astfel o analiză a costurilor economice și în materie de bunăstare, precum și a beneficiilor sociale ale plăților în numerar sau prin cec; |
| --- | --- |

F.

întrucât Cartea verde nu abordează costurile și consecințele sociale asociate plăților în numerar sau prin cec comparativ cu plățile efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil, împiedicând astfel o analiză a costurilor economice și în materie de bunăstare, precum și a beneficiilor sociale ale plăților în numerar sau prin cec;

| G. | întrucât modelul de afaceri actual pentru plățile cu cardul permite niveluri excesive ale comisioanelor bancare multilaterale (CIM), care uneori par să depășească costul efectiv al finanțării sistemului, fapt ce reprezintă un obstacol în calea concurenței pe piața plăților; |
| --- | --- |

G.

întrucât modelul de afaceri actual pentru plățile cu cardul permite niveluri excesive ale comisioanelor bancare multilaterale (CIM), care uneori par să depășească costul efectiv al finanțării sistemului, fapt ce reprezintă un obstacol în calea concurenței pe piața plăților;

| H. | întrucât acceptarea transfrontalieră este o opțiune accesibilă în prezent doar unui număr limitat de operatori și întrucât această procedură ar putea să lărgească posibilitățile de alegere ale comercianților, mărind astfel concurența și reducând costurile pentru consumatori; |
| --- | --- |

H.

întrucât acceptarea transfrontalieră este o opțiune accesibilă în prezent doar unui număr limitat de operatori și întrucât această procedură ar putea să lărgească posibilitățile de alegere ale comercianților, mărind astfel concurența și reducând costurile pentru consumatori;

| I. | întrucât suprataxele pentru utilizarea plăților cu cardul nu sunt permise în unele state membre, însă sunt practicate la scară largă în altele și întrucât suprataxele excesive au fost în defavoarea consumatorilor deoarece adeseori prestatorii de servicii de plată nu oferă metode de plată alternative pentru plățile cu suprataxă; |
| --- | --- |

I.

întrucât suprataxele pentru utilizarea plăților cu cardul nu sunt permise în unele state membre, însă sunt practicate la scară largă în altele și întrucât suprataxele excesive au fost în defavoarea consumatorilor deoarece adeseori prestatorii de servicii de plată nu oferă metode de plată alternative pentru plățile cu suprataxă;

| J. | întrucât cadrul SEPA (zonei unice de plăți în euro) pentru plățile prin card prevede posibilitatea folosirii de către clienți a cardurilor de uz general pentru a efectua plăți și retrageri de numerar în euro în zona SEPA cu aceeași ușurință și aceleași facilități ca în țara de origine. Nu ar trebuie să existe diferențe între folosirea cardului (cardurilor) în țara de origine sau în alt loc din cadrul SEPA. Nu ar trebui să mai existe sisteme de carduri de uz general create pentru folosirea într-o singură țară și nici sisteme de carduri create numai pentru uzul transfrontalier în cadrul SEPA. |
| --- | --- |

J.

întrucât cadrul SEPA (zonei unice de plăți în euro) pentru plățile prin card prevede posibilitatea folosirii de către clienți a cardurilor de uz general pentru a efectua plăți și retrageri de numerar în euro în zona SEPA cu aceeași ușurință și aceleași facilități ca în țara de origine. Nu ar trebuie să existe diferențe între folosirea cardului (cardurilor) în țara de origine sau în alt loc din cadrul SEPA. Nu ar trebui să mai existe sisteme de carduri de uz general create pentru folosirea într-o singură țară și nici sisteme de carduri create numai pentru uzul transfrontalier în cadrul SEPA.

| K. | întrucât se poate preconiza că migrarea cu succes către SEPA va stimula dezvoltarea de mijloace paneuropene de plată inovatoare, |
| --- | --- |

K.

întrucât se poate preconiza că migrarea cu succes către SEPA va stimula dezvoltarea de mijloace paneuropene de plată inovatoare,

Diferitele metode de plată

| 1. | salută Cartea verde a Comisiei și consideră că întrebările și considerațiile ridicate în cadrul ei sunt foarte relevante și este pe deplin de acord cu obiectivele menționate pentru creșterea concurenței, a diversității, a inovării și a securității plăților, precum și a încrederii consumatorilor; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde a Comisiei și consideră că întrebările și considerațiile ridicate în cadrul ei sunt foarte relevante și este pe deplin de acord cu obiectivele menționate pentru creșterea concurenței, a diversității, a inovării și a securității plăților, precum și a încrederii consumatorilor;

| 2. | este de acord cu punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia trebuie să se distingă trei piețe diferite ale produselor în domeniul sistemelor de carduri bancare cu patru părți- mai întâi, o piață în cadrul căreia diferitele sisteme de carduri se află în concurență pentru a-și asigura la nivelul instituțiilor financiare clienții de emitere sau acceptare; apoi, o primă piață „în aval”, în cadrul căreia băncile de emitere se află în concurență pentru clientela formată din titularii de carduri bancare („piața de emitere”); în sfârșit, o a doua piață „în aval”, în care băncile de acceptare se află în concurență pentru clientela formată din comercianți („piața de acceptare”) și consideră că libera concurență trebuie consolidată pe fiecare dintre aceste piețe; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu punctul de vedere al Comisiei potrivit căruia trebuie să se distingă trei piețe diferite ale produselor în domeniul sistemelor de carduri bancare cu patru părți- mai întâi, o piață în cadrul căreia diferitele sisteme de carduri se află în concurență pentru a-și asigura la nivelul instituțiilor financiare clienții de emitere sau acceptare; apoi, o primă piață „în aval”, în cadrul căreia băncile de emitere se află în concurență pentru clientela formată din titularii de carduri bancare („piața de emitere”); în sfârșit, o a doua piață „în aval”, în care băncile de acceptare se află în concurență pentru clientela formată din comercianți („piața de acceptare”) și consideră că libera concurență trebuie consolidată pe fiecare dintre aceste piețe;

| 3. | subliniază importanța autoreglementării bazate pe piață în cooperare cu toate părțile interesate, dar recunoaște că autoreglementarea nu poate obține rezultatele dorite într-un termen acceptabil ca urmare a conflictelor de interese; se așteaptă ca Comisia să prezinte propunerile legislative necesare pentru a asigura o veritabilă SEPA pentru plățile efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil și subliniază în acest sens importanța viitoarei revizuiri a Directivei privind serviciile de plată; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța autoreglementării bazate pe piață în cooperare cu toate părțile interesate, dar recunoaște că autoreglementarea nu poate obține rezultatele dorite într-un termen acceptabil ca urmare a conflictelor de interese; se așteaptă ca Comisia să prezinte propunerile legislative necesare pentru a asigura o veritabilă SEPA pentru plățile efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil și subliniază în acest sens importanța viitoarei revizuiri a Directivei privind serviciile de plată;

| 4. | subliniază nevoia unei viziuni clare și cuprinzătoare a SEPA pentru plățile efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil și furnizarea orientărilor și termenelor necesare pentru atingerea obiectivului fundamental potrivit căruia nu trebuie să existe nicio diferență între plățile transfrontaliere și cele naționale; |
| --- | --- |

4.

subliniază nevoia unei viziuni clare și cuprinzătoare a SEPA pentru plățile efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil și furnizarea orientărilor și termenelor necesare pentru atingerea obiectivului fundamental potrivit căruia nu trebuie să existe nicio diferență între plățile transfrontaliere și cele naționale;

| 5. | subliniază nevoia progreselor către un sistem de compensare și decontare în timp real, care este deja accesibil din punct de vedere tehnic și utilizat pentru anumite plăți și subliniază că evoluția către o economie în timp real ar trebui să fie un obiectiv important la nivelul întregii SEPA și că un sistem interbancar avansat în timp real ar trebui să fie accesibil la nivelul întregii SEPA; |
| --- | --- |

5.

subliniază nevoia progreselor către un sistem de compensare și decontare în timp real, care este deja accesibil din punct de vedere tehnic și utilizat pentru anumite plăți și subliniază că evoluția către o economie în timp real ar trebui să fie un obiectiv important la nivelul întregii SEPA și că un sistem interbancar avansat în timp real ar trebui să fie accesibil la nivelul întregii SEPA;

| 6. | așadar, consideră că toate sistemele naționale de plată cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil ar trebui să adere sau să se transforme într-un sistem paneuropean compatibil SEPA astfel încât toate plățile efectuate cu cardul, de pe telefonul mobil și pe internet să fie acceptate oriunde în SEPA, iar Comisia ar trebui să sugereze perioada necesară pentru realizarea acestei tranziții; |
| --- | --- |

6.

așadar, consideră că toate sistemele naționale de plată cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil ar trebui să adere sau să se transforme într-un sistem paneuropean compatibil SEPA astfel încât toate plățile efectuate cu cardul, de pe telefonul mobil și pe internet să fie acceptate oriunde în SEPA, iar Comisia ar trebui să sugereze perioada necesară pentru realizarea acestei tranziții;

| 7. | subliniază faptul că toate terminalele ar trebui să poată accepta toate cardurile și să respecte cerințele de interoperabilitate și, prin urmare, ar trebui înlăturată orice barieră tehnică generată de diferențele privind cerințele de funcționalitate și certificare pentru terminale, întrucât standardele și normele comune și aplicațiile informatice standardizate pentru terminalele ar crește concurența; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că toate terminalele ar trebui să poată accepta toate cardurile și să respecte cerințele de interoperabilitate și, prin urmare, ar trebui înlăturată orice barieră tehnică generată de diferențele privind cerințele de funcționalitate și certificare pentru terminale, întrucât standardele și normele comune și aplicațiile informatice standardizate pentru terminalele ar crește concurența;

| 8. | consideră că un demers de autoreglementare nu este suficient pentru piața europeană integrată de plăți; invită Comisia să ia măsuri legislative pentru a asigura securitatea plăților, concurența loială, incluziunea financiară, protecția datelor cu caracter personal și transparența pentru consumatori; |
| --- | --- |

8.

consideră că un demers de autoreglementare nu este suficient pentru piața europeană integrată de plăți; invită Comisia să ia măsuri legislative pentru a asigura securitatea plăților, concurența loială, incluziunea financiară, protecția datelor cu caracter personal și transparența pentru consumatori;

| 9. | invită Comisia să reformeze guvernanța SEPA pentru a garanta că procesul de luare a deciziilor este democratic, transparent și în serviciul interesului public; remarcă faptul că aceasta necesită un rol mai activ și de prim-plan al Comisiei și al Băncii Centrale Europene (BCE) în guvernanța SEPA, precum și o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate în organismele decizionale și de punere în aplicare a deciziilor SEPA, garantând implicarea suficientă a utilizatorilor finali; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să reformeze guvernanța SEPA pentru a garanta că procesul de luare a deciziilor este democratic, transparent și în serviciul interesului public; remarcă faptul că aceasta necesită un rol mai activ și de prim-plan al Comisiei și al Băncii Centrale Europene (BCE) în guvernanța SEPA, precum și o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate în organismele decizionale și de punere în aplicare a deciziilor SEPA, garantând implicarea suficientă a utilizatorilor finali;

| 10. | își exprimă îngrijorarea față de reglementarea nejustificat de strictă, în stadiul actual, a piețelor plăților pe internet și de pe telefonul mobil, deoarece aceste metode de plată se află încă în proces de dezvoltare; consideră că orice inițiativă legislativă în acest sector riscă să fie caracterizată de un accent nejustificat pe instrumente de plată deja existente și astfel poate descuraja inovația și poate perturba piața înainte ca aceasta să se dezvolte; solicită Comisiei să adopte, în cadrul oricărei propuneri viitoare, o abordare adecvată a acestor metode noi de plată, asigurând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în special pentru consumatorii vulnerabili; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea față de reglementarea nejustificat de strictă, în stadiul actual, a piețelor plăților pe internet și de pe telefonul mobil, deoarece aceste metode de plată se află încă în proces de dezvoltare; consideră că orice inițiativă legislativă în acest sector riscă să fie caracterizată de un accent nejustificat pe instrumente de plată deja existente și astfel poate descuraja inovația și poate perturba piața înainte ca aceasta să se dezvolte; solicită Comisiei să adopte, în cadrul oricărei propuneri viitoare, o abordare adecvată a acestor metode noi de plată, asigurând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în special pentru consumatorii vulnerabili;

| 11. | subliniază că, deși plățile electronice joacă un rol tot mai important în Europa și în lume, există încă obstacole serioase în calea unei piețe unice digitale europene integrate pe deplin și în mod eficient, competitivă, inovatoare, sigură, transparentă și favorabilă consumatorilor în ceea ce privește aceste forme de plăți; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, deși plățile electronice joacă un rol tot mai important în Europa și în lume, există încă obstacole serioase în calea unei piețe unice digitale europene integrate pe deplin și în mod eficient, competitivă, inovatoare, sigură, transparentă și favorabilă consumatorilor în ceea ce privește aceste forme de plăți;

| 12. | constată că în contextul crizei actuale este esențial să se ia măsuri care să încurajeze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să relanseze consumul, că deși piața digitală este o oportunitate importantă în vederea atingerii acestor obiective, Uniunea Europeană trebuie, în acest sens, să fie în măsură să instituie o piață internă digitală completă, și că este esențial, pe de-o parte, să se elimine obstacolele existente și, pe de altă parte, să se încurajeze încrederea consumatorilor; în acest sens, existența unei piețe unice europene a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil, neutră și sigură, care să faciliteze libera concurență și inovarea, este esențială pentru realizarea unei veritabile piețe unice digitale și ar putea aduce o contribuție majoră la creșterea încrederii consumatorilor; |
| --- | --- |

12.

constată că în contextul crizei actuale este esențial să se ia măsuri care să încurajeze creșterea economică și crearea de locuri de muncă și să relanseze consumul, că deși piața digitală este o oportunitate importantă în vederea atingerii acestor obiective, Uniunea Europeană trebuie, în acest sens, să fie în măsură să instituie o piață internă digitală completă, și că este esențial, pe de-o parte, să se elimine obstacolele existente și, pe de altă parte, să se încurajeze încrederea consumatorilor; în acest sens, existența unei piețe unice europene a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil, neutră și sigură, care să faciliteze libera concurență și inovarea, este esențială pentru realizarea unei veritabile piețe unice digitale și ar putea aduce o contribuție majoră la creșterea încrederii consumatorilor;

| 13. | constată că dezvoltarea unor sisteme de plată transparente, sigure și eficiente pe piața digitală europeană este esențială pentru a garanta o veritabilă economie digitală și pentru a facilita comerțul electronic transfrontalier; |
| --- | --- |

13.

constată că dezvoltarea unor sisteme de plată transparente, sigure și eficiente pe piața digitală europeană este esențială pentru a garanta o veritabilă economie digitală și pentru a facilita comerțul electronic transfrontalier;

| 14. | subliniază faptul că un cadru european pentru plăți electronice sigur, fiabil și transparent este esențial pentru lansarea unei piețe digitale unice; accentuează importanța organizării unor campanii de informare în scopul sensibilizării consumatorilor cu privire la opțiunile disponibile pe piață și la condițiile și cerințele pentru plăți electronice sigure, considerând că asemenea campanii ar trebui să se deruleze la nivelul UE, pentru a depăși, de asemenea, preocupările de multe ori nefondate legate de aceste forme de plată; consideră că, în această privință, punctele de contact destinate consumatorilor ar consolida încrederea în plățile la distanță; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că un cadru european pentru plăți electronice sigur, fiabil și transparent este esențial pentru lansarea unei piețe digitale unice; accentuează importanța organizării unor campanii de informare în scopul sensibilizării consumatorilor cu privire la opțiunile disponibile pe piață și la condițiile și cerințele pentru plăți electronice sigure, considerând că asemenea campanii ar trebui să se deruleze la nivelul UE, pentru a depăși, de asemenea, preocupările de multe ori nefondate legate de aceste forme de plată; consideră că, în această privință, punctele de contact destinate consumatorilor ar consolida încrederea în plățile la distanță;

| 15. | subliniază că, în acest context, ar trebui să se ia măsuri care să pună capăt practicii frecvente de discriminare a consumatorilor europeni, ale căror plăți pentru tranzacțiile electronice transfrontaliere nu sunt acceptate din cauza provenienței acestora; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în acest context, ar trebui să se ia măsuri care să pună capăt practicii frecvente de discriminare a consumatorilor europeni, ale căror plăți pentru tranzacțiile electronice transfrontaliere nu sunt acceptate din cauza provenienței acestora;

| 16. | regretă faptul că, în situația actuală, majoritatea costurilor pentru plăți nu sunt transparente, subliniind faptul că cei care nu folosesc metode de plată scumpe totuși își acoperă costurile; reamintește faptul că fiecare metodă de plată își are costurile sale; prin urmare, solicită Comisiei, de asemenea, să țină seama în viitor de costurile, caracteristicile și impactul social al plăților în numerar și prin cec pentru toți actorii de pe piață comparativ cu alte metode de plată; reamintește că toți europenii ar trebui să aibă acces la servicii bancare de bază; subliniază faptul că măsurile pentru realizarea standardelor tehnice comune se iau în lumina importanței, eficienței și suficienței standardelor aflate în vigoare în prezent în Europa; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că, în situația actuală, majoritatea costurilor pentru plăți nu sunt transparente, subliniind faptul că cei care nu folosesc metode de plată scumpe totuși își acoperă costurile; reamintește faptul că fiecare metodă de plată își are costurile sale; prin urmare, solicită Comisiei, de asemenea, să țină seama în viitor de costurile, caracteristicile și impactul social al plăților în numerar și prin cec pentru toți actorii de pe piață comparativ cu alte metode de plată; reamintește că toți europenii ar trebui să aibă acces la servicii bancare de bază; subliniază faptul că măsurile pentru realizarea standardelor tehnice comune se iau în lumina importanței, eficienței și suficienței standardelor aflate în vigoare în prezent în Europa;

Standardizare și interoperabilitate

| 17. | consideră că standardele tehnice comune, pe baza accesului deschis, nu doar ar îmbunătăți competitivitatea economiei europene și funcționarea pieței interne, ci ar promova interoperabilitatea și ar aduce totodată avantaje în materie de securitate sub forma unor standarde de securitate comune, ceea ce ar fi în beneficiul consumatorilor și al comercianților deopotrivă; |
| --- | --- |

17.

consideră că standardele tehnice comune, pe baza accesului deschis, nu doar ar îmbunătăți competitivitatea economiei europene și funcționarea pieței interne, ci ar promova interoperabilitatea și ar aduce totodată avantaje în materie de securitate sub forma unor standarde de securitate comune, ceea ce ar fi în beneficiul consumatorilor și al comercianților deopotrivă;

| 18. | subliniază faptul că pentru plățile pe internet sau de pe telefonul mobil majoritatea standardelor ar trebui să fie aceleași ca cele pentru actualele plăți SEPA, dar sunt necesare noi standarde pentru securitate și pentru identificarea clienților, precum și pentru a furniza servicii interbancare online în timp real și subliniază faptul că dezvoltarea de noi standarde nu este suficientă, implementarea coordonată fiind cel puțin la fel de importantă; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că pentru plățile pe internet sau de pe telefonul mobil majoritatea standardelor ar trebui să fie aceleași ca cele pentru actualele plăți SEPA, dar sunt necesare noi standarde pentru securitate și pentru identificarea clienților, precum și pentru a furniza servicii interbancare online în timp real și subliniază faptul că dezvoltarea de noi standarde nu este suficientă, implementarea coordonată fiind cel puțin la fel de importantă;

| 19. | subliniază faptul că standardizarea nu ar trebui să impună bariere în calea concurenței și a inovării, ci ar trebui, în schimb, să elimine obstacolele, pentru a garanta un mediu concurențial echitabil pentru toate părțile; prin urmare, recomandă ca standardele să fie deschise pentru a permite inovarea și concurența pe piață, întrucât mandatarea unui standard unic sau închis ar limita dezvoltarea pieței și inovarea, ar impune o restricție disproporționată și nu ar crea condiții de concurență echitabile; totuși, ia act de investigația antitrust realizată de Comisie privind procesul de standardizare pentru plățile efectuate pe internet (plăți electronice) elaborat de Consiliul European al Plăților (EPC); |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că standardizarea nu ar trebui să impună bariere în calea concurenței și a inovării, ci ar trebui, în schimb, să elimine obstacolele, pentru a garanta un mediu concurențial echitabil pentru toate părțile; prin urmare, recomandă ca standardele să fie deschise pentru a permite inovarea și concurența pe piață, întrucât mandatarea unui standard unic sau închis ar limita dezvoltarea pieței și inovarea, ar impune o restricție disproporționată și nu ar crea condiții de concurență echitabile; totuși, ia act de investigația antitrust realizată de Comisie privind procesul de standardizare pentru plățile efectuate pe internet (plăți electronice) elaborat de Consiliul European al Plăților (EPC);

| 20. | constată faptul că practic toate tranzacțiile de plată conțin același tip de date și subliniază faptul că ar trebui să existe o comunicare sigură a datelor pentru fiecare plată, făcând posibilă procesarea directă de la un capăt la altul în timp real; observă avantajele utilizării de către toate sistemele a aceluiași format de mesaj și reamintește că alegerea cea mai clară este cea folosită pentru transferul de credit și debitarea directă așa cum sunt definite în anexa la Regulamentul privind data-limită a SEPA (adică ISO XML 20022); recomandă utilizarea aceluiași format de mesaj în toate comunicările de date de tranzacții de la terminal la client, cuprinzând toate informațiile relevante; |
| --- | --- |

20.

constată faptul că practic toate tranzacțiile de plată conțin același tip de date și subliniază faptul că ar trebui să existe o comunicare sigură a datelor pentru fiecare plată, făcând posibilă procesarea directă de la un capăt la altul în timp real; observă avantajele utilizării de către toate sistemele a aceluiași format de mesaj și reamintește că alegerea cea mai clară este cea folosită pentru transferul de credit și debitarea directă așa cum sunt definite în anexa la Regulamentul privind data-limită a SEPA (adică ISO XML 20022); recomandă utilizarea aceluiași format de mesaj în toate comunicările de date de tranzacții de la terminal la client, cuprinzând toate informațiile relevante;

| 21. | subliniază faptul că, având în vedere creșterea rapidă a pieței, dar, în prezent, faza incipientă de dezvoltare a pieței pentru plățile electronice și de pe telefonul mobil, impunerea de standarde obligatorii în aceste domenii esențiale pentru consolidarea pieței unice digitale în Europa ar implica riscul unor efecte negative pentru inovare, concurență și creșterea pieței; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că, având în vedere creșterea rapidă a pieței, dar, în prezent, faza incipientă de dezvoltare a pieței pentru plățile electronice și de pe telefonul mobil, impunerea de standarde obligatorii în aceste domenii esențiale pentru consolidarea pieței unice digitale în Europa ar implica riscul unor efecte negative pentru inovare, concurență și creșterea pieței;

| 22. | subliniază faptul că, potrivit sintezei reacțiilor primite de Comisie la consultarea publică privind Cartea verde, adeseori implementarea standardelor dezvoltate reprezintă o provocare majoră; invită Comisia să studieze posibilitatea mecanismelor de punere în executare, cum ar fi stabilirea termenelor limită de migrare; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că, potrivit sintezei reacțiilor primite de Comisie la consultarea publică privind Cartea verde, adeseori implementarea standardelor dezvoltate reprezintă o provocare majoră; invită Comisia să studieze posibilitatea mecanismelor de punere în executare, cum ar fi stabilirea termenelor limită de migrare;

| 23. | subliniază faptul că taxele pentru retragerile în numerar de la ATM-uri în afara sistemului de plăți al propriei bănci sau a sistemului de card bancar ar trebui să se bazeze mai mult pe costurile în cadrul SEPA; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că taxele pentru retragerile în numerar de la ATM-uri în afara sistemului de plăți al propriei bănci sau a sistemului de card bancar ar trebui să se bazeze mai mult pe costurile în cadrul SEPA;

| 24. | subliniază faptul că cerințele în materie de standardizare și interoperabilitate ar trebui să vizeze îmbunătățirea competitivității, transparenței, caracterului inovator, securității plăților și eficienței pieței europene a plăților, în avantajul tuturor clienților și al altor părți interesate; subliniază faptul că cerințele în materie de standardizare nu ar trebui să impună obstacole prin diferențe inutile în raport cu piața globală; în plus, consideră că standardele comune ar trebui stabilite și la nivel mondial, în strânsă cooperare cu principalii parteneri economici ai UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că cerințele în materie de standardizare și interoperabilitate ar trebui să vizeze îmbunătățirea competitivității, transparenței, caracterului inovator, securității plăților și eficienței pieței europene a plăților, în avantajul tuturor clienților și al altor părți interesate; subliniază faptul că cerințele în materie de standardizare nu ar trebui să impună obstacole prin diferențe inutile în raport cu piața globală; în plus, consideră că standardele comune ar trebui stabilite și la nivel mondial, în strânsă cooperare cu principalii parteneri economici ai UE;

| 25. | solicită Comisiei să evalueze posibilele modalități de promovare a intrării unor actori noi pe piața cardurilor, luând în considerare, de exemplu, oportunitatea unei infrastructuri comune de plată pentru toate tranzacțiile, indiferent de furnizorul cardului; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să evalueze posibilele modalități de promovare a intrării unor actori noi pe piața cardurilor, luând în considerare, de exemplu, oportunitatea unei infrastructuri comune de plată pentru toate tranzacțiile, indiferent de furnizorul cardului;

| 26. | precizează că separarea infrastructurilor de plată de sistemele de plată ar putea spori concurența, deoarece operatorii mai mici nu ar întâmpina blocaje din cauza constrângerilor tehnice; subliniază faptul că prestatorii de servicii de plată ar trebui să fie liberi să aleagă orice combinație de servicii de emitere și de acceptare disponibile în cadrul sistemelor de plată de pe piață, iar infrastructura de plăți ar trebui să proceseze în mod neutru tranzacțiile diferitelor sisteme paralele de plată pentru instrumente similare; |
| --- | --- |

26.

precizează că separarea infrastructurilor de plată de sistemele de plată ar putea spori concurența, deoarece operatorii mai mici nu ar întâmpina blocaje din cauza constrângerilor tehnice; subliniază faptul că prestatorii de servicii de plată ar trebui să fie liberi să aleagă orice combinație de servicii de emitere și de acceptare disponibile în cadrul sistemelor de plată de pe piață, iar infrastructura de plăți ar trebui să proceseze în mod neutru tranzacțiile diferitelor sisteme paralele de plată pentru instrumente similare;

| 27. | constată că este important să se asigure că aceste măsuri respectă întotdeauna principiile concurenței libere și echitabile și intrării și accesului liber pe piață, luând în considerare viitoarele inovații tehnologice din acest sector, astfel încât să se adapteze la viitoarele evoluții, să promoveze și să faciliteze în mod constant inovarea și competitivitatea; |
| --- | --- |

27.

constată că este important să se asigure că aceste măsuri respectă întotdeauna principiile concurenței libere și echitabile și intrării și accesului liber pe piață, luând în considerare viitoarele inovații tehnologice din acest sector, astfel încât să se adapteze la viitoarele evoluții, să promoveze și să faciliteze în mod constant inovarea și competitivitatea;

Guvernanța

| 28. | îndeamnă Comisia să propună acte legislative privind o mai bună guvernanță a SEPA, acoperind structura organizatorică legată de dezvoltarea principalelor caracteristici ale serviciilor de plată și de implementarea cerințelor care trebuie îndeplinite, în timp ce dezvoltarea standardelor tehnice și de securitate ar fi organizate separat pentru susținerea punerii în aplicare a legislației aferente; solicită o reprezentare mai echilibrată a tuturor părților interesate în continuarea dezvoltării de standarde tehnice și de securitate comune în ceea ce privește sistemele de plată; îndeamnă Comisia să răspundă invitațiilor anterioare ale Parlamentului legate de reforma guvernanței SEPA, pentru a asigura o mai bună reprezentare a utilizatorilor de servicii de plată în procesele de luare a deciziilor și de stabilire a standardelor; remarcă faptul că aceste părți pot include, fără a se limita neapărat la acestea, Consiliul European al Plăților (EPC), organizațiile de consumatori, organizațiile de comercianți, mari lanțuri de desfacere cu amănuntul, Autoritatea bancară europeană (ABE), Comisia, experți din diverse domenii, prestatorii nebancari de servicii de plată și comerțul prin card, pe internet și de pe telefonul mobil și operatori de telefonie mobilă; solicită acestor părți interesate să-și organizeze activitatea potrivit noii structuri de guvernanță în care Consiliul SEPA are un rol important; consideră că Consiliul SEPA ar trebui asistat de diferite comitete tehnice sau grupuri de lucru pentru plățile electronice, plățile mobile, prin card și în numerar și alte aspecte privind standardizarea și de grupuri de lucru ad-hoc; reamintește angajamentul Comisiei din declarația privind guvernanța SEPA la Regulamentul (UE) nr. 260/2012 de a prezenta o propunere înainte de sfârșitul anului 2012; invită organismele europene de standardizare, cum ar fi Comitetul European de Standardizare (CEN) și Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI), în colaborare cu Comisia, să joace un rol mai activ în procesul de standardizare a plăților efectuate cu cardul; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia să propună acte legislative privind o mai bună guvernanță a SEPA, acoperind structura organizatorică legată de dezvoltarea principalelor caracteristici ale serviciilor de plată și de implementarea cerințelor care trebuie îndeplinite, în timp ce dezvoltarea standardelor tehnice și de securitate ar fi organizate separat pentru susținerea punerii în aplicare a legislației aferente; solicită o reprezentare mai echilibrată a tuturor părților interesate în continuarea dezvoltării de standarde tehnice și de securitate comune în ceea ce privește sistemele de plată; îndeamnă Comisia să răspundă invitațiilor anterioare ale Parlamentului legate de reforma guvernanței SEPA, pentru a asigura o mai bună reprezentare a utilizatorilor de servicii de plată în procesele de luare a deciziilor și de stabilire a standardelor; remarcă faptul că aceste părți pot include, fără a se limita neapărat la acestea, Consiliul European al Plăților (EPC), organizațiile de consumatori, organizațiile de comercianți, mari lanțuri de desfacere cu amănuntul, Autoritatea bancară europeană (ABE), Comisia, experți din diverse domenii, prestatorii nebancari de servicii de plată și comerțul prin card, pe internet și de pe telefonul mobil și operatori de telefonie mobilă; solicită acestor părți interesate să-și organizeze activitatea potrivit noii structuri de guvernanță în care Consiliul SEPA are un rol important; consideră că Consiliul SEPA ar trebui asistat de diferite comitete tehnice sau grupuri de lucru pentru plățile electronice, plățile mobile, prin card și în numerar și alte aspecte privind standardizarea și de grupuri de lucru ad-hoc; reamintește angajamentul Comisiei din declarația privind guvernanța SEPA la Regulamentul (UE) nr. 260/2012 de a prezenta o propunere înainte de sfârșitul anului 2012; invită organismele europene de standardizare, cum ar fi Comitetul European de Standardizare (CEN) și Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI), în colaborare cu Comisia, să joace un rol mai activ în procesul de standardizare a plăților efectuate cu cardul;

| 29. | recunoaște, în acest context, că SEPA reprezintă fundamentul creării unei piețe europene integrate de plăți și ar trebui să servească ca bază pentru dezvoltarea acesteia și pentru transformarea ei într-o piață mai inovatoare și mai competitivă; |
| --- | --- |

29.

recunoaște, în acest context, că SEPA reprezintă fundamentul creării unei piețe europene integrate de plăți și ar trebui să servească ca bază pentru dezvoltarea acesteia și pentru transformarea ei într-o piață mai inovatoare și mai competitivă;

| 30. | consideră că aplicarea normelor privind plățile electronice este adesea dificilă, inadecvată și neregulată în Europa și că ar trebui să se intensifice eforturile pentru a garanta o aplicare corespunzătoare și uniformă a normelor; |
| --- | --- |

30.

consideră că aplicarea normelor privind plățile electronice este adesea dificilă, inadecvată și neregulată în Europa și că ar trebui să se intensifice eforturile pentru a garanta o aplicare corespunzătoare și uniformă a normelor;

| 31. | afirmă că un demers de autoreglementare nu este suficient; consideră că Comisia și BCE, în cooperare cu statele membre, ar trebui să aibă un rol mai activ și de prim-plan și că toate părțile interesate în cauză, inclusiv asociațiile de consumatori, ar trebui să participe și să fie consultate în mod corespunzător în cadrul procesului decizional; |
| --- | --- |

31.

afirmă că un demers de autoreglementare nu este suficient; consideră că Comisia și BCE, în cooperare cu statele membre, ar trebui să aibă un rol mai activ și de prim-plan și că toate părțile interesate în cauză, inclusiv asociațiile de consumatori, ar trebui să participe și să fie consultate în mod corespunzător în cadrul procesului decizional;

| 32. | consideră că este probabil ca în viitor activitățile tot mai multor companii europene să depindă efectiv de capacitatea de a accepta plăți cu cardul; consideră că este în interesul publicului să se definească norme obiective care să stabilească circumstanțele și procedurile conform cărora sistemele de plată cu cardul pot refuza unilateral să își dea acordul; |
| --- | --- |

32.

consideră că este probabil ca în viitor activitățile tot mai multor companii europene să depindă efectiv de capacitatea de a accepta plăți cu cardul; consideră că este în interesul publicului să se definească norme obiective care să stabilească circumstanțele și procedurile conform cărora sistemele de plată cu cardul pot refuza unilateral să își dea acordul;

| 33. | consideră important să se consolideze guvernanța SEPA și să se ofere Consiliului SEPA reînnoit un rol mai important și consideră că acest nou organ de conducere ar trebui să fie format din principalele părți interesate relevante și să fie conceput astfel încât să creeze posibilitatea controlului democratic prin intermediul Comisiei și al altor autorități europene; propune ca un Consiliu SEPA reînnoit să preia inițiativa, să stabilească un calendar și un plan de lucru, să decidă în privința priorităților și a chestiunilor majore și să arbitreze astfel neînțelegerile dintre părțile interesate; subliniază că controlul democratic ar trebui asigurat printr-un rol mai important acordat Comisiei, BCE și ABE; |
| --- | --- |

33.

consideră important să se consolideze guvernanța SEPA și să se ofere Consiliului SEPA reînnoit un rol mai important și consideră că acest nou organ de conducere ar trebui să fie format din principalele părți interesate relevante și să fie conceput astfel încât să creeze posibilitatea controlului democratic prin intermediul Comisiei și al altor autorități europene; propune ca un Consiliu SEPA reînnoit să preia inițiativa, să stabilească un calendar și un plan de lucru, să decidă în privința priorităților și a chestiunilor majore și să arbitreze astfel neînțelegerile dintre părțile interesate; subliniază că controlul democratic ar trebui asigurat printr-un rol mai important acordat Comisiei, BCE și ABE;

| 34. | salută consultarea părților interesate realizată de Comisie ca parte din Cartea verde privind guvernanța SEPA, în conformitate cu considerentul 5 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012 și așteaptă cu interes propunerea pe care Comisia intenționează s-o prezinte în acest domeniu la sfârșitul acestui an; subliniază faptul că prioritatea imediată a tuturor părților interesate SEPA trebuie să fie pregătirea migrării SEPA conform condițiilor stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 260/2012 pentru a asigura o bună tranziție de la utilizarea sistemelor de plată naționale la cele paneuropene; |
| --- | --- |

34.

salută consultarea părților interesate realizată de Comisie ca parte din Cartea verde privind guvernanța SEPA, în conformitate cu considerentul 5 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012 și așteaptă cu interes propunerea pe care Comisia intenționează s-o prezinte în acest domeniu la sfârșitul acestui an; subliniază faptul că prioritatea imediată a tuturor părților interesate SEPA trebuie să fie pregătirea migrării SEPA conform condițiilor stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 260/2012 pentru a asigura o bună tranziție de la utilizarea sistemelor de plată naționale la cele paneuropene;

Acceptarea transfrontalieră

| 35. | subliniază că standardizarea suplimentară și alinierea practicilor în vederea înlăturării barierelor tehnice și a cerințelor naționale de compensare și decontare ar contribui la o mai bună promovare a acceptării transfrontaliere, procedură care ar intensifica concurența și ar lărgi opțiunile disponibile comercianților, putând avea drept rezultat metode de plată mai rentabile pentru clienți; consideră că ar trebui informați mai bine comercianții în legătură cu posibilitățile transfrontaliere de acceptare; |
| --- | --- |

35.

subliniază că standardizarea suplimentară și alinierea practicilor în vederea înlăturării barierelor tehnice și a cerințelor naționale de compensare și decontare ar contribui la o mai bună promovare a acceptării transfrontaliere, procedură care ar intensifica concurența și ar lărgi opțiunile disponibile comercianților, putând avea drept rezultat metode de plată mai rentabile pentru clienți; consideră că ar trebui informați mai bine comercianții în legătură cu posibilitățile transfrontaliere de acceptare;

| 36. | îndeamnă să se urmărească activ soluții capabile să faciliteze în continuare acceptarea transfrontalieră, având în vedere avantajele sale pentru piața internă; își exprimă îngrijorarea față de obstacolele juridice și tehnice existente la nivel național, cum ar fi unele condiții de autorizare, care ar trebui eliminate pentru a nu exista un tratament diferit pentru un acceptator extern compatibil SEPA față de tratamentul primit de un acceptator intern în țara respectivă; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă să se urmărească activ soluții capabile să faciliteze în continuare acceptarea transfrontalieră, având în vedere avantajele sale pentru piața internă; își exprimă îngrijorarea față de obstacolele juridice și tehnice existente la nivel național, cum ar fi unele condiții de autorizare, care ar trebui eliminate pentru a nu exista un tratament diferit pentru un acceptator extern compatibil SEPA față de tratamentul primit de un acceptator intern în țara respectivă;

| 37. | subliniază faptul că nu ar trebuie să existe diferențe majore între legislațiile privind diferitele conturi de plăți, iar plătitorul ar trebui să poată face un virament pe internet sau de pe telefonul mobil către orice beneficiar al cărui cont este deschis la orice instituție financiară conectată la SEPA; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că nu ar trebuie să existe diferențe majore între legislațiile privind diferitele conturi de plăți, iar plătitorul ar trebui să poată face un virament pe internet sau de pe telefonul mobil către orice beneficiar al cărui cont este deschis la orice instituție financiară conectată la SEPA;

| 38. | subliniază faptul că toți prestatorii de servicii de plată ar trebuie să aibă aceleași drepturi de acces la instrumentele de compensare și decontare, dacă au proceduri adecvate de gestionare a riscului, îndeplinesc cerințele tehnice minime și sunt considerate suficient de stabile pentru a nu crea riscuri; de fapt, sunt supuse acelorași cerințe relevante ca și băncile; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că toți prestatorii de servicii de plată ar trebuie să aibă aceleași drepturi de acces la instrumentele de compensare și decontare, dacă au proceduri adecvate de gestionare a riscului, îndeplinesc cerințele tehnice minime și sunt considerate suficient de stabile pentru a nu crea riscuri; de fapt, sunt supuse acelorași cerințe relevante ca și băncile;

Comisioanele interbancare multilaterale (CIM)

| 39. | reamintește că potrivit hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene din 24 mai 2012 în „cauza Mastercard”, comisionul interbancar multilateral (CIM) poate fi considerat anticoncurențial și solicită Comisiei să propună o modalitate prin care să se țină seama de această decizie în reglementarea modelelor de afaceri ale plăților efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil. |
| --- | --- |

39.

reamintește că potrivit hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene din 24 mai 2012 în „cauza Mastercard”, comisionul interbancar multilateral (CIM) poate fi considerat anticoncurențial și solicită Comisiei să propună o modalitate prin care să se țină seama de această decizie în reglementarea modelelor de afaceri ale plăților efectuate cu cardul, pe internet sau de pe telefonul mobil.

| 40. | ia act de faptul că veniturile obținute din CIM-uri în prezent sunt în multe cazuri prea ridicate comparativ cu costul pe care ar trebui să îl acopere; subliniază faptul că ar putea fi necesar un echilibru între diferitele taxe de plată pentru a asigura că practicile de subvenționare încrucișată nu promovează alegerea unor instrumente ineficiente și solicită Comisiei să garanteze prin regulament că CIM-urile nu denaturează concurența prin crearea de obstacole în calea noilor participanți la piață și a inovării; invită Comisia să efectueze, până la sfârșitul anului 2012, un studiu de evaluare a impactului privind diferitele opțiuni; subliniază faptul că sunt necesare claritatea și securitatea juridică cu privire la CIM-uri; |
| --- | --- |

40.

ia act de faptul că veniturile obținute din CIM-uri în prezent sunt în multe cazuri prea ridicate comparativ cu costul pe care ar trebui să îl acopere; subliniază faptul că ar putea fi necesar un echilibru între diferitele taxe de plată pentru a asigura că practicile de subvenționare încrucișată nu promovează alegerea unor instrumente ineficiente și solicită Comisiei să garanteze prin regulament că CIM-urile nu denaturează concurența prin crearea de obstacole în calea noilor participanți la piață și a inovării; invită Comisia să efectueze, până la sfârșitul anului 2012, un studiu de evaluare a impactului privind diferitele opțiuni; subliniază faptul că sunt necesare claritatea și securitatea juridică cu privire la CIM-uri;

| 41. | subliniază faptul că la capătul unei perioade de tranziție cardul de plăți compatibil SEPA al unei persoane din orice stat membru ar trebui acceptat la orice terminal de plăți din SEPA, iar plata ar trebui procesată în mod sigur; subliniază faptul că această cerință poate implica nevoia reglementării CIM-urilor pentru a ajunge sub un anumit prag, dar insistă aceasta nu trebuie să ducă la creșterea CIM-urilor în niciun stat, ci mai degrabă la o scădere și poate la o abordare zero într-o etapă ulterioară; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că la capătul unei perioade de tranziție cardul de plăți compatibil SEPA al unei persoane din orice stat membru ar trebui acceptat la orice terminal de plăți din SEPA, iar plata ar trebui procesată în mod sigur; subliniază faptul că această cerință poate implica nevoia reglementării CIM-urilor pentru a ajunge sub un anumit prag, dar insistă aceasta nu trebuie să ducă la creșterea CIM-urilor în niciun stat, ci mai degrabă la o scădere și poate la o abordare zero într-o etapă ulterioară;

| 42. | consideră că acceptarea la nivel transfrontalier sau central ar trebui consolidată și orice obstacol tehnic sau juridic ar trebui eliminat, întrucât ar contribui la reducerea nivelului CIM-urilor și a comisioanelor plătite de comercianți; |
| --- | --- |

42.

consideră că acceptarea la nivel transfrontalier sau central ar trebui consolidată și orice obstacol tehnic sau juridic ar trebui eliminat, întrucât ar contribui la reducerea nivelului CIM-urilor și a comisioanelor plătite de comercianți;

| 43. | consideră că CIM-urile ar trebui să fie reglementate la nivel european, în vederea asigurării unui acces mai ușor al noilor participanți la piață la acceptarea transfrontalieră, oferind astfel comercianților o veritabilă posibilitate de a alege sistemele de plată la care doresc să adere; remarcă faptul că, în măsura în care noua propunere legislativă prevede existența unor comisioane, trebuie garantată transparența deplină privind elementele care constituie respectivele comisioane; reamintește faptul că articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012 de stabilire a cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și de debitare directă în euro subliniază că, după 1 februarie 2017, nu mai pot fi aplicate CIM-uri per tranzacție; solicită aceeași abordare pentru plățile efectuate cu cardul; |
| --- | --- |

43.

consideră că CIM-urile ar trebui să fie reglementate la nivel european, în vederea asigurării unui acces mai ușor al noilor participanți la piață la acceptarea transfrontalieră, oferind astfel comercianților o veritabilă posibilitate de a alege sistemele de plată la care doresc să adere; remarcă faptul că, în măsura în care noua propunere legislativă prevede existența unor comisioane, trebuie garantată transparența deplină privind elementele care constituie respectivele comisioane; reamintește faptul că articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012 de stabilire a cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și de debitare directă în euro subliniază că, după 1 februarie 2017, nu mai pot fi aplicate CIM-uri per tranzacție; solicită aceeași abordare pentru plățile efectuate cu cardul;

| 44. | consideră că modelul de afaceri pentru sistemele de plați cu trei părți și mixte poate ridica preocupări privind concurența similare celor referitoare la sistemele de plăți cu patru părți; consideră, prin urmare, că toate sistemele de carduri, fie cu patru părți, cu trei părți sau mixte, precum și orice noi participanți la piață trebuie să beneficieze de tratament egal pentru a asigura condiții de concurență echitabile și pentru a stimula concurența și transparența pentru consumatori și comercianți; |
| --- | --- |

44.

consideră că modelul de afaceri pentru sistemele de plați cu trei părți și mixte poate ridica preocupări privind concurența similare celor referitoare la sistemele de plăți cu patru părți; consideră, prin urmare, că toate sistemele de carduri, fie cu patru părți, cu trei părți sau mixte, precum și orice noi participanți la piață trebuie să beneficieze de tratament egal pentru a asigura condiții de concurență echitabile și pentru a stimula concurența și transparența pentru consumatori și comercianți;

Cuplarea mărcilor (co-badging)

| 45. | constată că o cuplare a mărcilor, la care sistemele de plăți implicate au aderat în mod voluntar, ar fi în beneficiul consumatorilor, deoarece ar avea drept rezultat mai puține carduri în portofelele consumatorilor și ar facilita accesul sistemelor naționale interne la piața mai largă a SEPA, încurajând concurența; cu toate acestea, subliniază că nu ar trebui folosită cuplarea mărcilor pentru a evita sistemele naționale printr-o utilizare predeterminată a mărcii naționale; |
| --- | --- |

45.

constată că o cuplare a mărcilor, la care sistemele de plăți implicate au aderat în mod voluntar, ar fi în beneficiul consumatorilor, deoarece ar avea drept rezultat mai puține carduri în portofelele consumatorilor și ar facilita accesul sistemelor naționale interne la piața mai largă a SEPA, încurajând concurența; cu toate acestea, subliniază că nu ar trebui folosită cuplarea mărcilor pentru a evita sistemele naționale printr-o utilizare predeterminată a mărcii naționale;

| 46. | subliniază că titularii de carduri ar trebui să aibă libertatea de a alege alternativa de cuplare activată pe propriul card și insistă asupra faptului că comercianții ar trebui să aibă dreptul de a alege alternativa de cuplare pe care sunt dispuși s-o accepte, iar în fiecare situație specifică de plată titularii de carduri ar trebui să aibă dreptul de a alege alternativa de cuplare preferată dintre cele acceptate de comerciant; invită Comisia să propună soluții pentru încurajarea cuplării a mai mult de un sistem compatibil SEPA; consideră că ar trebui analizate în mod serios aspecte cum ar fi compatibilitatea procedurilor de gestionare, interoperabilitatea tehnică și responsabilitatea în domeniul elementelor vulnerabile de securitate; |
| --- | --- |

46.

subliniază că titularii de carduri ar trebui să aibă libertatea de a alege alternativa de cuplare activată pe propriul card și insistă asupra faptului că comercianții ar trebui să aibă dreptul de a alege alternativa de cuplare pe care sunt dispuși s-o accepte, iar în fiecare situație specifică de plată titularii de carduri ar trebui să aibă dreptul de a alege alternativa de cuplare preferată dintre cele acceptate de comerciant; invită Comisia să propună soluții pentru încurajarea cuplării a mai mult de un sistem compatibil SEPA; consideră că ar trebui analizate în mod serios aspecte cum ar fi compatibilitatea procedurilor de gestionare, interoperabilitatea tehnică și responsabilitatea în domeniul elementelor vulnerabile de securitate;

| 47. | consideră că ar trebui introdus cardul multiplu printr-o informare adecvată a consumatorilor pentru ca aceștia să fie protejați și să nu fie expuși riscului de a fi implicați în situații înșelătoare; subliniază faptul că trebuie să fie foarte clar pentru toate părțile cine este responsabil pentru protecția și confidențialitatea datelor titularilor de carduri și ale comercianților și cine este responsabil pentru instrumentele de plată cuplate; |
| --- | --- |

47.

consideră că ar trebui introdus cardul multiplu printr-o informare adecvată a consumatorilor pentru ca aceștia să fie protejați și să nu fie expuși riscului de a fi implicați în situații înșelătoare; subliniază faptul că trebuie să fie foarte clar pentru toate părțile cine este responsabil pentru protecția și confidențialitatea datelor titularilor de carduri și ale comercianților și cine este responsabil pentru instrumentele de plată cuplate;

Suprataxe

| 48. | consideră că suprataxele, rabaturile și alte practici de orientare a clientului (steering), în felul în care sunt aplicate în mod obișnuit, sunt adeseori dăunătoare pentru utilizatorii finali ai serviciilor de plată; ia act de faptul că suprataxarea bazată numai pe opțiunea de plată a clientului riscă să fie arbitrară și poate fi folosită în mod abuziv mai degrabă pentru a strânge venituri suplimentare decât pentru a acoperi costuri; consideră că ar fi importantă interzicerea posibilităților suprataxelor excesive în legătură cu comisionul de comerciant pentru o tranzacție individuală și controlul rabaturilor și al practicilor similare de ghidare a consumatorilor la nivelul UE; subliniază, prin urmare, faptul că comercianții ar trebui să accepte un instrument de plată utilizat curent fără suprataxe (cardul de debit compatibil SEPA, plata electronică), iar suprataxele asupra altor instrumente nu pot depăși în niciun moment costurile directe suplimentare ale respectivelor instrumente față de instrumentul acceptat fără suprataxe; |
| --- | --- |

48.

consideră că suprataxele, rabaturile și alte practici de orientare a clientului (steering), în felul în care sunt aplicate în mod obișnuit, sunt adeseori dăunătoare pentru utilizatorii finali ai serviciilor de plată; ia act de faptul că suprataxarea bazată numai pe opțiunea de plată a clientului riscă să fie arbitrară și poate fi folosită în mod abuziv mai degrabă pentru a strânge venituri suplimentare decât pentru a acoperi costuri; consideră că ar fi importantă interzicerea posibilităților suprataxelor excesive în legătură cu comisionul de comerciant pentru o tranzacție individuală și controlul rabaturilor și al practicilor similare de ghidare a consumatorilor la nivelul UE; subliniază, prin urmare, faptul că comercianții ar trebui să accepte un instrument de plată utilizat curent fără suprataxe (cardul de debit compatibil SEPA, plata electronică), iar suprataxele asupra altor instrumente nu pot depăși în niciun moment costurile directe suplimentare ale respectivelor instrumente față de instrumentul acceptat fără suprataxe;

| 49. | subliniază că este necesar să se solicite o mai mare transparență și o mai bună informare a consumatorului cu privire la suprataxele și taxele suplimentare pentru diversele metode de plată, dat fiind faptul că comercianții includ adesea costurile tranzacției în prețurile produselor și serviciilor lor și, prin urmare, consumatorii nu sunt informați în prealabil în mod corespunzător cu privire la costul total și, astfel, plătesc mai mult pentru achizițiile lor, situație care compromite încrederea consumatorilor; |
| --- | --- |

49.

subliniază că este necesar să se solicite o mai mare transparență și o mai bună informare a consumatorului cu privire la suprataxele și taxele suplimentare pentru diversele metode de plată, dat fiind faptul că comercianții includ adesea costurile tranzacției în prețurile produselor și serviciilor lor și, prin urmare, consumatorii nu sunt informați în prealabil în mod corespunzător cu privire la costul total și, astfel, plătesc mai mult pentru achizițiile lor, situație care compromite încrederea consumatorilor;

| 50. | subliniază faptul că suprataxarea bazată numai pe opțiunea de plată a clientului riscă să fie arbitrară, poate fi folosită în mod abuziv mai degrabă pentru a strânge venituri suplimentare decât pentru a acoperi costuri și în general nu este benefică pentru dezvoltarea pieței unice, întrucât împiedică concurența și mărește fragmentarea pieței și confuzia în rândul consumatorilor; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că suprataxarea bazată numai pe opțiunea de plată a clientului riscă să fie arbitrară, poate fi folosită în mod abuziv mai degrabă pentru a strânge venituri suplimentare decât pentru a acoperi costuri și în general nu este benefică pentru dezvoltarea pieței unice, întrucât împiedică concurența și mărește fragmentarea pieței și confuzia în rândul consumatorilor;

| 51. | remarcă faptul că limitarea suprataxelor la costul direct al utilizării unui instrument de plată ar putea reprezenta o posibilitate, la fel ca și o interdicție la nivelul UE a suprataxării; prin urmare, invită Comisia să realizeze o evaluare de impact privind interzicerea posibilităților de suprataxare excesivă în legătură cu comisionul de comerciant, precum și privind interdicția la nivelul UE a suprataxări, conform articolului 19 din Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

51.

remarcă faptul că limitarea suprataxelor la costul direct al utilizării unui instrument de plată ar putea reprezenta o posibilitate, la fel ca și o interdicție la nivelul UE a suprataxării; prin urmare, invită Comisia să realizeze o evaluare de impact privind interzicerea posibilităților de suprataxare excesivă în legătură cu comisionul de comerciant, precum și privind interdicția la nivelul UE a suprataxări, conform articolului 19 din Directiva 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor;

Securitatea plăților

| 52. | subliniază că, pentru a permite valorificarea deplină a potențialului plăților electronice, încrederea consumatorilor este esențială, drept care ar trebui să se asigure un nivel ridicat de securitate ca garanție împotriva riscului de fraudă și pentru a proteja datele sensibile și cu caracter personal ale consumatorilor; |
| --- | --- |

52.

subliniază că, pentru a permite valorificarea deplină a potențialului plăților electronice, încrederea consumatorilor este esențială, drept care ar trebui să se asigure un nivel ridicat de securitate ca garanție împotriva riscului de fraudă și pentru a proteja datele sensibile și cu caracter personal ale consumatorilor;

| 53. | subliniază faptul că ar trebui protejată confidențialitatea datelor consumatorilor în conformitate cu legislația europeană și națională și fiecare parte din lanțul de plată ar trebui să aibă acces numai la datele relevante pentru procesarea plății, iar restul datelor ar fi transferate în mod criptat; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că ar trebui protejată confidențialitatea datelor consumatorilor în conformitate cu legislația europeană și națională și fiecare parte din lanțul de plată ar trebui să aibă acces numai la datele relevante pentru procesarea plății, iar restul datelor ar fi transferate în mod criptat;

| 54. | consideră că cerințele minime de securitate pentru plățile efectuate pe internet, cu cardul și de pe telefonul mobil ar trebui să fie aceleași în toate statele membre și că ar trebui să existe un organism comun de reglementare care să stabilească cerințele; subliniază că soluțiile standardizate de securitate ar simplifica informațiile privind clienții și astfel ar fi modalitatea de adaptare a clienților la sistemele de securitate, ceea ce ar reduce costurile la PSP; prin urmare, sugerează ca toți prestatorii de servicii de plată (PSP) să fie obligați să adopte soluții comune de securitate minimă, care, desigur, pot fi îmbunătățite de prestatorii de servicii de plată, dar aceste îmbunătățiri nu ar trebui să devină obstacole în calea concurenței; |
| --- | --- |

54.

consideră că cerințele minime de securitate pentru plățile efectuate pe internet, cu cardul și de pe telefonul mobil ar trebui să fie aceleași în toate statele membre și că ar trebui să existe un organism comun de reglementare care să stabilească cerințele; subliniază că soluțiile standardizate de securitate ar simplifica informațiile privind clienții și astfel ar fi modalitatea de adaptare a clienților la sistemele de securitate, ceea ce ar reduce costurile la PSP; prin urmare, sugerează ca toți prestatorii de servicii de plată (PSP) să fie obligați să adopte soluții comune de securitate minimă, care, desigur, pot fi îmbunătățite de prestatorii de servicii de plată, dar aceste îmbunătățiri nu ar trebui să devină obstacole în calea concurenței;

| 55. | reamintește că responsabilitatea finală pentru măsurile de securitate asociate diferitelor metode de plată nu poate reveni clienților, dar că aceștia ar trebui să fie informați asupra precauțiilor în materie de securitate, iar instituțiile financiare ar trebui să-și asume responsabilitatea pentru costurile legate de fraude, cu excepția cazului în care sunt generate de client „în urma fraudei sau a nerespectării, intenționate sau din neglijență gravă, a uneia sau a mai multor obligații care îi revin în temeiul articolului 56” din Directiva privind serviciile de plată”; consideră, prin urmare, că ar trebui încurajate campaniile de informare publică pentru a crește în rândul publicului gradul de informare și a spori numărul de cunoștințe legate de securitatea digitală în special; invită Comisia să țină seama, la dezvoltarea strategiei și instrumentelor pentru integrarea piețelor de plăți efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil, de standardele și recomandările AEPD cu privire la transparență, identificarea operator/persoană împuternicită de către operator, proporționalitate și drepturile persoanei vizate; consideră că este important ca toate fraudele din SEPA să fie raportate unui site centralizat pentru monitorizare, statistică și evaluare pentru a răspunde rapid unor noi amenințări la adresa securității și că principalele evoluții trebuie făcute publice; solicită Comisiei să extindă noțiunea luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii dincolo de mecanismele de autentificare și garantare a securității pentru a asigura reducerea la minimum a datelor, a implementa setările de confidențialitate implicită, a limita accesul la informațiile despre persoane la ceea ce este strict necesar pentru a furniza serviciul și pentru a pune în aplicare instrumente care permit utilizatorilor să-și protejeze mai bine datele personale; |
| --- | --- |

55.

reamintește că responsabilitatea finală pentru măsurile de securitate asociate diferitelor metode de plată nu poate reveni clienților, dar că aceștia ar trebui să fie informați asupra precauțiilor în materie de securitate, iar instituțiile financiare ar trebui să-și asume responsabilitatea pentru costurile legate de fraude, cu excepția cazului în care sunt generate de client „în urma fraudei sau a nerespectării, intenționate sau din neglijență gravă, a uneia sau a mai multor obligații care îi revin în temeiul articolului 56” din Directiva privind serviciile de plată”; consideră, prin urmare, că ar trebui încurajate campaniile de informare publică pentru a crește în rândul publicului gradul de informare și a spori numărul de cunoștințe legate de securitatea digitală în special; invită Comisia să țină seama, la dezvoltarea strategiei și instrumentelor pentru integrarea piețelor de plăți efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil, de standardele și recomandările AEPD cu privire la transparență, identificarea operator/persoană împuternicită de către operator, proporționalitate și drepturile persoanei vizate; consideră că este important ca toate fraudele din SEPA să fie raportate unui site centralizat pentru monitorizare, statistică și evaluare pentru a răspunde rapid unor noi amenințări la adresa securității și că principalele evoluții trebuie făcute publice; solicită Comisiei să extindă noțiunea luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii dincolo de mecanismele de autentificare și garantare a securității pentru a asigura reducerea la minimum a datelor, a implementa setările de confidențialitate implicită, a limita accesul la informațiile despre persoane la ceea ce este strict necesar pentru a furniza serviciul și pentru a pune în aplicare instrumente care permit utilizatorilor să-și protejeze mai bine datele personale;

| 56. | consideră că securitatea plăților cu cardul față în față este în general ridicată și că trecerea treptată de la cardurile magnetice la cardurile cu cip, care ar trebui finalizată rapid, va spori și mai mult nivelul de securitate; își exprimă preocuparea legată de aspecte de securitate asociate cu alte forme de plată cu cardul și legată de faptul că anumite aplicări actuale ale standardului EMV în Europa ar putea să nu fie pe deplin compatibile și solicită remedierea acestei situații nedorite și reamintește că soluțiile îmbunătățite sunt, de asemenea, necesare pentru plățile cu cardul la distanță în rețea; invită Comisia să strângă date din surse independente privind fraudele la plățile online și să introducă în propunerile sale legislative corespunzătoare dispoziții împotriva fraudei; |
| --- | --- |

56.

consideră că securitatea plăților cu cardul față în față este în general ridicată și că trecerea treptată de la cardurile magnetice la cardurile cu cip, care ar trebui finalizată rapid, va spori și mai mult nivelul de securitate; își exprimă preocuparea legată de aspecte de securitate asociate cu alte forme de plată cu cardul și legată de faptul că anumite aplicări actuale ale standardului EMV în Europa ar putea să nu fie pe deplin compatibile și solicită remedierea acestei situații nedorite și reamintește că soluțiile îmbunătățite sunt, de asemenea, necesare pentru plățile cu cardul la distanță în rețea; invită Comisia să strângă date din surse independente privind fraudele la plățile online și să introducă în propunerile sale legislative corespunzătoare dispoziții împotriva fraudei;

| 57. | consideră că furnizarea către terțe părți a datelor cu privire la disponibilitatea fondurilor din conturile bancare presupune anumite riscuri; precizează că unul dintre aceste riscuri este imposibilitatea consumatorilor de a cunoaște pe deplin cine are acces la informațiile privind conturile acestora, în contextul cărui cadru legal și care operator răspunde de serviciile de plată pe care le utilizează consumatorul; subliniază faptul că protecția datelor nu poate fi compromisă în nicio etapă; |
| --- | --- |

57.

consideră că furnizarea către terțe părți a datelor cu privire la disponibilitatea fondurilor din conturile bancare presupune anumite riscuri; precizează că unul dintre aceste riscuri este imposibilitatea consumatorilor de a cunoaște pe deplin cine are acces la informațiile privind conturile acestora, în contextul cărui cadru legal și care operator răspunde de serviciile de plată pe care le utilizează consumatorul; subliniază faptul că protecția datelor nu poate fi compromisă în nicio etapă;

| 58. | subliniază că o schimbările tehnice sau în materie de reglementare ar putea diminua aceste riscuri în materie de securitate și ar face ca plățile efectuate prin intermediul prestatorilor nebancari de servicii de plată să fie la fel de sigure precum plățile efectuate direct din conturile bancare, atât timp cât sunt disponibile în practică sisteme sigure, iar legitimitatea acestui tip de acces și organizațiile care solicită acest acces sunt definite în mod clar; |
| --- | --- |

58.

subliniază că o schimbările tehnice sau în materie de reglementare ar putea diminua aceste riscuri în materie de securitate și ar face ca plățile efectuate prin intermediul prestatorilor nebancari de servicii de plată să fie la fel de sigure precum plățile efectuate direct din conturile bancare, atât timp cât sunt disponibile în practică sisteme sigure, iar legitimitatea acestui tip de acces și organizațiile care solicită acest acces sunt definite în mod clar;

| 59. | prin urmare, nu sprijină accesul părților terțe la informațiile privind contul bancar al clientului dacă nu s-a demonstrat că sistemul este sigur și dacă nu a fost testat amănunțit; precizează că, în orice reglementare, accesul părților terțe ar trebui limitat la informații binare (da-nu) privind disponibilitatea fondurilor și ar trebui să se acorde o atenție specială securității, protecției datelor și drepturilor consumatorilor; în special, consideră că ar trebui să se specifice în mod clar care părți pot avea acces la informații în mod nediscriminatoriu, precum și în ce condiții pot fi stocate datele și aceste dispoziții trebuie să facă obiectul unei relații contractuale între părțile implicate; subliniază faptul că ar trebui stabilită o distincție clară între accesul la informațiile privind disponibilitatea fondurilor pentru o anumită tranzacție și accesul la informațiile referitoare la contul unui client în general la crearea unui cadru de reglementare pentru accesul părților terțe; solicită Comisiei să asigure protecția datelor personale, propunând, după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, o reglementare clară privind rolul jucat de fiecare actor în colectarea datelor și scopul în care se colectează datele și o definire clară a actorilor responsabili cu strângerea, procesarea și stocarea datelor; adaugă faptul că utilizatorii de carduri ar trebui să aibă posibilitatea de a avea acces la datele personale și de a le modifica, de asemenea, într-un context transfrontalier complex; consideră că cerințele privind protecția datelor personale ar trebui implementate în temeiul principiului luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii/din oficiu (privacy by design/by default), iar întreprinderile sau consumatorii nu ar trebui să poarte responsabilitatea protejării propriilor date; |
| --- | --- |

59.

prin urmare, nu sprijină accesul părților terțe la informațiile privind contul bancar al clientului dacă nu s-a demonstrat că sistemul este sigur și dacă nu a fost testat amănunțit; precizează că, în orice reglementare, accesul părților terțe ar trebui limitat la informații binare (da-nu) privind disponibilitatea fondurilor și ar trebui să se acorde o atenție specială securității, protecției datelor și drepturilor consumatorilor; în special, consideră că ar trebui să se specifice în mod clar care părți pot avea acces la informații în mod nediscriminatoriu, precum și în ce condiții pot fi stocate datele și aceste dispoziții trebuie să facă obiectul unei relații contractuale între părțile implicate; subliniază faptul că ar trebui stabilită o distincție clară între accesul la informațiile privind disponibilitatea fondurilor pentru o anumită tranzacție și accesul la informațiile referitoare la contul unui client în general la crearea unui cadru de reglementare pentru accesul părților terțe; solicită Comisiei să asigure protecția datelor personale, propunând, după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, o reglementare clară privind rolul jucat de fiecare actor în colectarea datelor și scopul în care se colectează datele și o definire clară a actorilor responsabili cu strângerea, procesarea și stocarea datelor; adaugă faptul că utilizatorii de carduri ar trebui să aibă posibilitatea de a avea acces la datele personale și de a le modifica, de asemenea, într-un context transfrontalier complex; consideră că cerințele privind protecția datelor personale ar trebui implementate în temeiul principiului luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii/din oficiu (privacy by design/by default), iar întreprinderile sau consumatorii nu ar trebui să poarte responsabilitatea protejării propriilor date;

| 60. | consideră că drepturile la rambursare ale consumatorilor ar trebui consolidate, atât în cazul plăților neautorizate, cât și al bunurilor și serviciilor nelivrate (sau livrate necorespunzător) și că mecanismele eficiente de recurs colectiv și de soluționare alternativă a litigiilor sunt instrumente indispensabile pentru protecția consumatorilor și în domeniul plăților electronice; |
| --- | --- |

60.

consideră că drepturile la rambursare ale consumatorilor ar trebui consolidate, atât în cazul plăților neautorizate, cât și al bunurilor și serviciilor nelivrate (sau livrate necorespunzător) și că mecanismele eficiente de recurs colectiv și de soluționare alternativă a litigiilor sunt instrumente indispensabile pentru protecția consumatorilor și în domeniul plăților electronice;

| 61. | subliniază faptul că, pe măsură ce amenințările la adresa securității cresc, Comitetul European de Standardizare și Institutul European de Standardizare pentru Telecomunicații trebuie să se implice în mod activ în dezvoltarea standardelor de securitate; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că, pe măsură ce amenințările la adresa securității cresc, Comitetul European de Standardizare și Institutul European de Standardizare pentru Telecomunicații trebuie să se implice în mod activ în dezvoltarea standardelor de securitate;

| 62. | subliniază faptul că, în cazul sistemelor de plăți în care unul sau mai mulți participanți sunt în diferite state membre, Comisia ar trebui să înainteze o propunere prin care să clarifice ce sistem judiciar sau extrajudiciar de soluționare al litigiilor ar trebui folosit și consumatorii ar trebui să folosească și aibă acces cu ușurință la aceste organisme alternative de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că, în cazul sistemelor de plăți în care unul sau mai mulți participanți sunt în diferite state membre, Comisia ar trebui să înainteze o propunere prin care să clarifice ce sistem judiciar sau extrajudiciar de soluționare al litigiilor ar trebui folosit și consumatorii ar trebui să folosească și aibă acces cu ușurință la aceste organisme alternative de soluționare a litigiilor;

o

o
  o

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 94, 30.3.2012, p. 22.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/information_paper_payments_en.pdf

(3)  http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommendationsforthesecurityofinternetpaymentsen.pdf

(4)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2012/12-04-11_Mobile_Payments_EN.pdf

(5)  JO L 318, 22.11.2002, p. 17.

(6)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/dec_docs/34579/34579_1889_2.pdf; rezumatul deciziei, publicat în JO C 264, 6.11.2009, p. 8.

(7)  Cauza T-111/08, MasterCard, Inc şi alţii împotriva Comisiei Europene, nepublicată încă.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/28

---

P7_TA(2012)0427

Sistemul bancar paralel

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la sistemul bancar paralel (2012/2115(INI))

(2015/C 419/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerile și comunicarea Comisiei Europene din 12 septembrie 2012 privind uniunea bancară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile și comunicarea Comisiei Europene din 12 septembrie 2012 privind uniunea bancară,

| — | având în vedere concluziile summitului G20 din 18 iunie 2012 care a solicitat finalizarea lucrărilor privind sistemul bancar paralel pentru a realiza implementarea deplină a reformelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului G20 din 18 iunie 2012 care a solicitat finalizarea lucrărilor privind sistemul bancar paralel pentru a realiza implementarea deplină a reformelor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (1),

| — | având în vedere raportul preliminar al echipei de lucru înființate de FSB privind tranzacțiile repo și împrumuturile de titluri de valoare publicat la 27 aprilie 2012 și raportul consultativ referitor la fondurile alocate tranzacțiilor pe piața monetară (FPM) publicat de IOSCO în aceeași zi, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul preliminar al echipei de lucru înființate de FSB privind tranzacțiile repo și împrumuturile de titluri de valoare publicat la 27 aprilie 2012 și raportul consultativ referitor la fondurile alocate tranzacțiilor pe piața monetară (FPM) publicat de IOSCO în aceeași zi,

| — | având în vedere studiul ocazional (nr. 133) al BCE privind sistemul bancar paralel în zona euro, dat publicității la 30 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul ocazional (nr. 133) al BCE privind sistemul bancar paralel în zona euro, dat publicității la 30 aprilie 2012,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind sistemul bancar paralel (COM(2012)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind sistemul bancar paralel (COM(2012)0102),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 iulie 2012 intitulat „Norme privind produsele, managementul lichidității, depozitari, fonduri de piață monetară și investiții pe termen lung pentru OPCVM, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 iulie 2012 intitulat „Norme privind produsele, managementul lichidității, depozitari, fonduri de piață monetară și investiții pe termen lung pentru OPCVM,

| — | având în vedere raportul FSB publicat la 27 octombrie 2011 în legătură cu înăsprirea supravegherii și reglementării sistemului bancar paralel, ca răspuns la invitațiile adresate de G20 la Seul în 2010 și Cannes în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FSB publicat la 27 octombrie 2011 în legătură cu înăsprirea supravegherii și reglementării sistemului bancar paralel, ca răspuns la invitațiile adresate de G20 la Seul în 2010 și Cannes în 2011,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0354/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0354/2012),

| A. | întrucât conceptul de sistem bancar paralel (SBP), potrivit definiției FSB, se referă la sistemul de intermediere de credite care implică entități și activități din afara sistemului bancar tradițional; |
| --- | --- |

A.

întrucât conceptul de sistem bancar paralel (SBP), potrivit definiției FSB, se referă la sistemul de intermediere de credite care implică entități și activități din afara sistemului bancar tradițional;

| B. | întrucât entitățile reglementate din cadrul sistemului bancar tradițional participă în mod semnificativ la activitățile definite ca făcând parte din sistemul bancar paralel și sunt în multe feluri interconectate cu entitățile bancare paralele; |
| --- | --- |

B.

întrucât entitățile reglementate din cadrul sistemului bancar tradițional participă în mod semnificativ la activitățile definite ca făcând parte din sistemul bancar paralel și sunt în multe feluri interconectate cu entitățile bancare paralele;

| C. | întrucât o proporție considerabilă din activitatea bancară paralelă are o latură care ține de sectorul bancar reglementat și respectiva latură ar trebui preluată în totalitate în cadrul de reglementare existent; |
| --- | --- |

C.

întrucât o proporție considerabilă din activitatea bancară paralelă are o latură care ține de sectorul bancar reglementat și respectiva latură ar trebui preluată în totalitate în cadrul de reglementare existent;

| D. | întrucât unele elemente care intră sub incidența termenului SBP sunt esențiale pentru finanțarea economiei reale și ar trebui avută o grijă corespunzătoare în momentul definirii domeniului de aplicare al oricărei măsuri de reglementare noi sau al extinderii domeniului de aplicare al unei măsuri existente; |
| --- | --- |

D.

întrucât unele elemente care intră sub incidența termenului SBP sunt esențiale pentru finanțarea economiei reale și ar trebui avută o grijă corespunzătoare în momentul definirii domeniului de aplicare al oricărei măsuri de reglementare noi sau al extinderii domeniului de aplicare al unei măsuri existente;

| E. | întrucât o anumită parte din sectorul bancar paralel menține, în mod oportun, riscul separat de sectorul bancar evitând, drept urmare, un potențial impact asupra contribuabililor sau sistemului; întrucât, cu toate acestea, înțelegerea deplină a operațiunilor sistemului bancar paralel, a legăturilor dintre acestea și instituțiile și regulamentele financiare pentru a oferi transparență, reducerea riscului sistemic și eliminarea practicilor incorecte, reprezintă o parte necesară a stabilității financiare; |
| --- | --- |

E.

întrucât o anumită parte din sectorul bancar paralel menține, în mod oportun, riscul separat de sectorul bancar evitând, drept urmare, un potențial impact asupra contribuabililor sau sistemului; întrucât, cu toate acestea, înțelegerea deplină a operațiunilor sistemului bancar paralel, a legăturilor dintre acestea și instituțiile și regulamentele financiare pentru a oferi transparență, reducerea riscului sistemic și eliminarea practicilor incorecte, reprezintă o parte necesară a stabilității financiare;

| F. | întrucât, pentru a face lumină în problema SBP, se impune ca orice reglementare să abordeze pe deplin aspectele legate de reversibilitatea, complexitatea și opacitatea activităților financiare care țin de acesta, în special într-o situație de criză; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pentru a face lumină în problema SBP, se impune ca orice reglementare să abordeze pe deplin aspectele legate de reversibilitatea, complexitatea și opacitatea activităților financiare care țin de acesta, în special într-o situație de criză;

| G. | întrucât FSB a estimat dimensiunea la nivel mondial a sistemului bancar paralel la aproximativ 51 de mii de miliarde EUR în 2011, în creștere față de valoarea din 2002, de 21 de mii de miliarde EUR; întrucât această valoare reprezintă 25-30 % din totalul sistemului financiar și jumătate din totalul activelor bancare; |
| --- | --- |

G.

întrucât FSB a estimat dimensiunea la nivel mondial a sistemului bancar paralel la aproximativ 51 de mii de miliarde EUR în 2011, în creștere față de valoarea din 2002, de 21 de mii de miliarde EUR; întrucât această valoare reprezintă 25-30 % din totalul sistemului financiar și jumătate din totalul activelor bancare;

| H. | întrucât, în ciuda anumitor efecte pozitive potențiale, precum creșterea eficienței sistemului financiar, sistemul bancar paralel a fost identificat ca fiind unul dintre principalele elemente declanșatoare sau factori care pot contribui la criza financiară și amenința stabilitatea sistemului financiar; întrucât FSB solicită o supraveghere mai strictă a participației în SBP, care (i) poate suscita preocupări referitoare la riscurile sistemice îndeosebi prin transformări ale scadenței/lichidităților, nivelul efectului de multiplicare și transferul de risc de credit deficient, precum și (ii) preocupări legate de arbitrajul de reglementare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ciuda anumitor efecte pozitive potențiale, precum creșterea eficienței sistemului financiar, sistemul bancar paralel a fost identificat ca fiind unul dintre principalele elemente declanșatoare sau factori care pot contribui la criza financiară și amenința stabilitatea sistemului financiar; întrucât FSB solicită o supraveghere mai strictă a participației în SBP, care (i) poate suscita preocupări referitoare la riscurile sistemice îndeosebi prin transformări ale scadenței/lichidităților, nivelul efectului de multiplicare și transferul de risc de credit deficient, precum și (ii) preocupări legate de arbitrajul de reglementare;

| I. | întrucât propunerile referitoare la sistemul bancar paralel și la structura componentelor de distribuție cu amănuntul și investiții ale împrumutătorilor reprezintă elemente importante ale unei implementări efective a deciziei G20 din 2008 privind reglementarea fiecărui produs și a fiecărui actor; întrucât Comisia trebuie să examineze acest domeniu cu mai multă rapiditate și mai mult simț critic; |
| --- | --- |

I.

întrucât propunerile referitoare la sistemul bancar paralel și la structura componentelor de distribuție cu amănuntul și investiții ale împrumutătorilor reprezintă elemente importante ale unei implementări efective a deciziei G20 din 2008 privind reglementarea fiecărui produs și a fiecărui actor; întrucât Comisia trebuie să examineze acest domeniu cu mai multă rapiditate și mai mult simț critic;

| J. | întrucât SBP, ca fenomen global necesită o abordare normativă globală, pe baza recomandărilor FSB (care urmează să fie publicate în următoarele săptămâni), completate de recomandările altor organisme de reglementare naționale sau supranaționale; |
| --- | --- |

J.

întrucât SBP, ca fenomen global necesită o abordare normativă globală, pe baza recomandărilor FSB (care urmează să fie publicate în următoarele săptămâni), completate de recomandările altor organisme de reglementare naționale sau supranaționale;

A.   
  Definiția sistemului bancar paralel

| 1. | salută Cartea verde a Comisiei ca un prim pas în direcția unei monitorizări și a unei supravegheri mai stricte a SBP; susține abordarea Comisiei bazată pe reglementarea indirectă și pe extinderea sau revizuirea corespunzătoare a reglementării existente a SBP; în același timp subliniază necesitatea reglementării directe atunci când reglementările existente sunt insuficiente în ceea ce privește unele aspecte funcționale ale sale, evitând, în același timp, suprapunerile și asigurând corelarea cu reglementările existente; solicită o abordare holistică față de sistemul bancar paralel, care să acorde importanță atât aspectelor prudențiale, cât și aspectelor legate de conduita de piață; remarcă o trecere extensivă către finanțarea bazată pe piață și vânzarea cu amânuntul de produse financiare extrem de complexe; prin urmare, subliniază faptul că ar trebui aibă în vedere practicile de piață și protecția consumatorului; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea verde a Comisiei ca un prim pas în direcția unei monitorizări și a unei supravegheri mai stricte a SBP; susține abordarea Comisiei bazată pe reglementarea indirectă și pe extinderea sau revizuirea corespunzătoare a reglementării existente a SBP; în același timp subliniază necesitatea reglementării directe atunci când reglementările existente sunt insuficiente în ceea ce privește unele aspecte funcționale ale sale, evitând, în același timp, suprapunerile și asigurând corelarea cu reglementările existente; solicită o abordare holistică față de sistemul bancar paralel, care să acorde importanță atât aspectelor prudențiale, cât și aspectelor legate de conduita de piață; remarcă o trecere extensivă către finanțarea bazată pe piață și vânzarea cu amânuntul de produse financiare extrem de complexe; prin urmare, subliniază faptul că ar trebui aibă în vedere practicile de piață și protecția consumatorului;

| 2. | subliniază faptul că orice înăsprire a reglementării instituțiilor de credit, firmelor de investiții și a întreprinderilor de asigurare și de reasigurare va crea în mod necesar stimulente pentru a muta activitățile în afara domeniului de aplicare al legislației sectoriale existente; prin urmare, subliniază nevoia de a îmbunătăți procedurile pentru analizarea sistematică, preventivă a eventualului impact al modificărilor aduse legislației din sectorul financiar asupra fluxului de risc și de capital prin entități financiare mai puțin reglementate sau nereglementate și de a extinde regimul normativ în consecință pentru a evita arbitrajul de reglementare; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că orice înăsprire a reglementării instituțiilor de credit, firmelor de investiții și a întreprinderilor de asigurare și de reasigurare va crea în mod necesar stimulente pentru a muta activitățile în afara domeniului de aplicare al legislației sectoriale existente; prin urmare, subliniază nevoia de a îmbunătăți procedurile pentru analizarea sistematică, preventivă a eventualului impact al modificărilor aduse legislației din sectorul financiar asupra fluxului de risc și de capital prin entități financiare mai puțin reglementate sau nereglementate și de a extinde regimul normativ în consecință pentru a evita arbitrajul de reglementare;

| 3. | este de acord cu definiția dată de FSB sistemului bancar paralel, și anume „un sistem de intermediari, instrumente, entități sau contracte financiare care generează o combinație de funcții similare activităților bancare, aflate însă în afara zonei reglementate sau beneficiind de un regim de reglementare care fie este lax, fie nu comportă noțiunea de riscuri sistemice și care nu are acces garantat la facilitățile de lichidități oferite de banca centrală sau la garanțiile de credit oferite de sectorul public”; subliniază faptul că, în contradicție cu ceea ce poate sugera termenul, sistemul bancar paralel nu reprezintă neapărat o parte nereglementată sau ilegală a sectorului financiar; subliniază cât de dificilă este implementarea acestei definiții într-un context de monitorizare, reglementare și supraveghere, de asemenea, din cauza opacității persistente, a lipsei de date și a înțelegerii deficitare a acestui sistem; |
| --- | --- |

3.

este de acord cu definiția dată de FSB sistemului bancar paralel, și anume „un sistem de intermediari, instrumente, entități sau contracte financiare care generează o combinație de funcții similare activităților bancare, aflate însă în afara zonei reglementate sau beneficiind de un regim de reglementare care fie este lax, fie nu comportă noțiunea de riscuri sistemice și care nu are acces garantat la facilitățile de lichidități oferite de banca centrală sau la garanțiile de credit oferite de sectorul public”; subliniază faptul că, în contradicție cu ceea ce poate sugera termenul, sistemul bancar paralel nu reprezintă neapărat o parte nereglementată sau ilegală a sectorului financiar; subliniază cât de dificilă este implementarea acestei definiții într-un context de monitorizare, reglementare și supraveghere, de asemenea, din cauza opacității persistente, a lipsei de date și a înțelegerii deficitare a acestui sistem;

B.   
  Structurarea datelor și analiza

| 4. | subliniază faptul că de la izbucnirea crizei doar puține practici ale SBP au dispărut; remarcă totuși că natura inovatoare a SBP poate duce la noi evoluții care pot reprezenta o sursă de risc sistemic care ar trebui abordată; de aceea, subliniază necesitatea de a colecta la nivel european și mondial date mai multe și mai pertinente referitoare la tranzacțiile din sistemul bancar paralel, participanții la piață, fluxurile și interconexiunile financiare, pentru a avea o imagine de ansamblu completă a sectorului; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că de la izbucnirea crizei doar puține practici ale SBP au dispărut; remarcă totuși că natura inovatoare a SBP poate duce la noi evoluții care pot reprezenta o sursă de risc sistemic care ar trebui abordată; de aceea, subliniază necesitatea de a colecta la nivel european și mondial date mai multe și mai pertinente referitoare la tranzacțiile din sistemul bancar paralel, participanții la piață, fluxurile și interconexiunile financiare, pentru a avea o imagine de ansamblu completă a sectorului;

| 5. | consideră că o cooperare internațională strânsă și unirea eforturilor la nivel mondial sunt absolut esențiale pentru a obține o imagine completă asupra sistemului bancar paralel; |
| --- | --- |

5.

consideră că o cooperare internațională strânsă și unirea eforturilor la nivel mondial sunt absolut esențiale pentru a obține o imagine completă asupra sistemului bancar paralel;

| 6. | consideră că o imagine mai completă și o mai bună monitorizare și analiză vor permite identificarea atât a acelor aspecte ale SBP care au efecte benefice asupra economiei reale, cât și a acelora care stârnesc preocupări în legătură cu riscul sistemic și arbitrajul de reglementare; subliniază necesitatea unor proceduri mai stricte de evaluare a riscului, raportare și supraveghere, în cazul instituțiilor cu un profil de risc concentrat cu relevanță sistemică; reamintește angajamentele asumate de G20 în cadrul summitului de la Los Cobos de a elabora un sistem de identificatori internaționali ai entităților juridice și subliniază necesitatea de a asigura o reprezentare adecvată a intereselor europene în cadrul guvernanței sale; |
| --- | --- |

6.

consideră că o imagine mai completă și o mai bună monitorizare și analiză vor permite identificarea atât a acelor aspecte ale SBP care au efecte benefice asupra economiei reale, cât și a acelora care stârnesc preocupări în legătură cu riscul sistemic și arbitrajul de reglementare; subliniază necesitatea unor proceduri mai stricte de evaluare a riscului, raportare și supraveghere, în cazul instituțiilor cu un profil de risc concentrat cu relevanță sistemică; reamintește angajamentele asumate de G20 în cadrul summitului de la Los Cobos de a elabora un sistem de identificatori internaționali ai entităților juridice și subliniază necesitatea de a asigura o reprezentare adecvată a intereselor europene în cadrul guvernanței sale;

| 7. | remarcă că este necesar ca autoritățile de supraveghere să cunoască, cel puțin sub formă agregată, contractele repo încheiate de instituții, împrumuturile de titluri de valoare și toate formele de datorii sau de acorduri de recuperare de tipul popririlor sau clawback ale instituțiilor. Remarcă în continuare că pentru a aborda acest lucru, raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare referitor la CRD IV, care este în prezent negociat cu Consiliul, solicită raportarea acestor informații către un registru central de tranzacții sau un depozitar central de titluri de valoare pentru a favoriza accesul, printre altele, ABE, AEVMP, al autorităților competente relevante, CERS, al băncilor centrale relevante și al SEBC. remarcă, de asemenea, că acest raport solicită ca acordurile neînregistrate de recuperare a creanțelor să fie considerate fără efecte juridice în cadrul procedurilor de lichidare; |
| --- | --- |

7.

remarcă că este necesar ca autoritățile de supraveghere să cunoască, cel puțin sub formă agregată, contractele repo încheiate de instituții, împrumuturile de titluri de valoare și toate formele de datorii sau de acorduri de recuperare de tipul popririlor sau clawback ale instituțiilor. Remarcă în continuare că pentru a aborda acest lucru, raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare referitor la CRD IV, care este în prezent negociat cu Consiliul, solicită raportarea acestor informații către un registru central de tranzacții sau un depozitar central de titluri de valoare pentru a favoriza accesul, printre altele, ABE, AEVMP, al autorităților competente relevante, CERS, al băncilor centrale relevante și al SEBC. remarcă, de asemenea, că acest raport solicită ca acordurile neînregistrate de recuperare a creanțelor să fie considerate fără efecte juridice în cadrul procedurilor de lichidare;

| 8. | susține crearea și administrarea de către BCE a unei baze de date centralizate la nivelul UE privind tranzacțiile repo în euro alimentată de infrastructuri și bănci custode în măsura în care acestea internalizează decontarea repo în propria contabilitate; consideră totuși că o astfel de bază de date ar trebui să acopere tranzacțiile repo în toate denominările de monedă pentru ca autoritățile de supraveghere să aibă o imagine și o înțelegere de ansamblu cu privire la piața mondială a tranzacțiilor repo; solicită Comisiei să adopte rapid (la începutul lui 2013) o abordare coerentă pentru colectarea de date centralizate, identificând golurile informaționale și alăturându-se eforturilor depuse prin inițiativele altor organisme și autorități naționale, îndeosebi registrul de tranzacții creat în temeiul Regulamentului privind infrastructura pieței europene; invită Comisia să înainteze un raport (până la mijlocului lui 2013) care să acopere, fără a se limita la aceasta, construcția instituțională necesară (de exemplu, BCE, CERS, un registru central independent), conținutul și frecvența interogării de date, în special cu privire la tranzacțiile repo în euro și transferurile de risc financiar și nivelul resurselor necesare; |
| --- | --- |

8.

susține crearea și administrarea de către BCE a unei baze de date centralizate la nivelul UE privind tranzacțiile repo în euro alimentată de infrastructuri și bănci custode în măsura în care acestea internalizează decontarea repo în propria contabilitate; consideră totuși că o astfel de bază de date ar trebui să acopere tranzacțiile repo în toate denominările de monedă pentru ca autoritățile de supraveghere să aibă o imagine și o înțelegere de ansamblu cu privire la piața mondială a tranzacțiilor repo; solicită Comisiei să adopte rapid (la începutul lui 2013) o abordare coerentă pentru colectarea de date centralizate, identificând golurile informaționale și alăturându-se eforturilor depuse prin inițiativele altor organisme și autorități naționale, îndeosebi registrul de tranzacții creat în temeiul Regulamentului privind infrastructura pieței europene; invită Comisia să înainteze un raport (până la mijlocului lui 2013) care să acopere, fără a se limita la aceasta, construcția instituțională necesară (de exemplu, BCE, CERS, un registru central independent), conținutul și frecvența interogării de date, în special cu privire la tranzacțiile repo în euro și transferurile de risc financiar și nivelul resurselor necesare;

| 9. | consideră că, în ciuda cantității substanțiale de date și informații solicitate de DCC în baza obligației de raportare repo, Comisia ar trebui să investigheze disponibilitatea, actualitatea și exhaustivitatea datelor în scopul cartografierii și monitorizării; |
| --- | --- |

9.

consideră că, în ciuda cantității substanțiale de date și informații solicitate de DCC în baza obligației de raportare repo, Comisia ar trebui să investigheze disponibilitatea, actualitatea și exhaustivitatea datelor în scopul cartografierii și monitorizării;

| 10. | salută dezvoltarea unui identificator internațional al entităților juridice, și consideră că, având în vedere utilitatea acestuia, ar trebui dezvoltate standarde comune similare în legătură cu cerințele de raportare aferente operațiunilor repo și cu titluri de valoare care să acopere principalul, rata dobânzii, garanția, marjele de ajustare, scadența, contrapartidele și alte aspecte, care contribuie la formarea agregatelor; |
| --- | --- |

10.

salută dezvoltarea unui identificator internațional al entităților juridice, și consideră că, având în vedere utilitatea acestuia, ar trebui dezvoltate standarde comune similare în legătură cu cerințele de raportare aferente operațiunilor repo și cu titluri de valoare care să acopere principalul, rata dobânzii, garanția, marjele de ajustare, scadența, contrapartidele și alte aspecte, care contribuie la formarea agregatelor;

| 11. | subliniază că pentru a avea o abordare globală unificată pentru ca autoritățile de reglementare să analizeze datele și să le poată schimba între ele cu scopul de a acționa, dacă este necesar, pentru a preveni amplificarea unui risc sistemic și a proteja stabilitatea financiară, este esențial să existe formate comune de raportare bazate pe standarde transparente ale sectorului; |
| --- | --- |

11.

subliniază că pentru a avea o abordare globală unificată pentru ca autoritățile de reglementare să analizeze datele și să le poată schimba între ele cu scopul de a acționa, dacă este necesar, pentru a preveni amplificarea unui risc sistemic și a proteja stabilitatea financiară, este esențial să existe formate comune de raportare bazate pe standarde transparente ale sectorului;

| 12. | în plus, subliniază necesitatea de a avea o imagine mai completă a transferurilor de risc efectuate de instituțiile financiare, inclusiv, fără a se limita la transferurile efectuate prin tranzacții cu instrumente financiare derivate, date care vor fi furnizate în temeiul Regulamentului privind infrastructura pieței europene și al directivelor MIFID/MIFIR, pentru a determina cine, ce și de la cine a cumpărat și modul în care sunt suportate riscurile transferate; subliniază faptul că obținerea unei cartografieri în timp real a tranzacțiilor din cadrul tuturor serviciilor financiare ar trebui să constituie un obiectiv la realizarea căruia contribuind posibilitățile de automatizare prin mesaje standardizate și identificatori de date; invită deci Comisia, după consultarea CERS și a organismelor internaționale cum ar fi FSB, să introducă în raportul său privind colectarea centralizată a datelor eforturile actuale vizând standardizarea mesajelor și a formatelor de date și o evaluare a fezabilității înființării unui registru central al transferurilor de risc care ar trebui să poată colecta și monitoriza în timp real datele privind transferurile de risc, utilizând pe deplin datele furnizate în conformitate cu cerințele de raportare ale legislației financiare actuale și viitoare și incorporând datele disponibile pe plan internațional; |
| --- | --- |

12.

în plus, subliniază necesitatea de a avea o imagine mai completă a transferurilor de risc efectuate de instituțiile financiare, inclusiv, fără a se limita la transferurile efectuate prin tranzacții cu instrumente financiare derivate, date care vor fi furnizate în temeiul Regulamentului privind infrastructura pieței europene și al directivelor MIFID/MIFIR, pentru a determina cine, ce și de la cine a cumpărat și modul în care sunt suportate riscurile transferate; subliniază faptul că obținerea unei cartografieri în timp real a tranzacțiilor din cadrul tuturor serviciilor financiare ar trebui să constituie un obiectiv la realizarea căruia contribuind posibilitățile de automatizare prin mesaje standardizate și identificatori de date; invită deci Comisia, după consultarea CERS și a organismelor internaționale cum ar fi FSB, să introducă în raportul său privind colectarea centralizată a datelor eforturile actuale vizând standardizarea mesajelor și a formatelor de date și o evaluare a fezabilității înființării unui registru central al transferurilor de risc care ar trebui să poată colecta și monitoriza în timp real datele privind transferurile de risc, utilizând pe deplin datele furnizate în conformitate cu cerințele de raportare ale legislației financiare actuale și viitoare și incorporând datele disponibile pe plan internațional;

| 13. | consideră că cerințele de raportare bancară constituie un instrument esențial și valoros pentru a identifica activitatea SBP; reiterează că regulile contabile ar trebui să reflecte realitatea și că, în mod ideal bilanțul contabil ar trebui să reflecte pe cât posibil agregatele; |
| --- | --- |

13.

consideră că cerințele de raportare bancară constituie un instrument esențial și valoros pentru a identifica activitatea SBP; reiterează că regulile contabile ar trebui să reflecte realitatea și că, în mod ideal bilanțul contabil ar trebui să reflecte pe cât posibil agregatele;

| 14. | subliniază faptul că aceste noi sarcini vor necesita un nivel suficient de noi resurse; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că aceste noi sarcini vor necesita un nivel suficient de noi resurse;

C.   
  Contracararea riscurilor sistemice asociate sistemului bancar paralel

| 15. | subliniază faptul că anumite activități și entități SBP pot fi fie reglementate, fie nereglementate, în funcție de țară; subliniază importanța unui mediu concurențial echitabil între țări, precum și între sectorul bancar și entitățile din sistemul bancar paralel pentru a evita arbitrajul de reglementare care ar apărea în cazul unor stimulente normative distorsionate; remarcă în continuare că în prezent interdependența financiară între sectorul bancar și entitățile din sistemul bancar paralel este excesivă; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că anumite activități și entități SBP pot fi fie reglementate, fie nereglementate, în funcție de țară; subliniază importanța unui mediu concurențial echitabil între țări, precum și între sectorul bancar și entitățile din sistemul bancar paralel pentru a evita arbitrajul de reglementare care ar apărea în cazul unor stimulente normative distorsionate; remarcă în continuare că în prezent interdependența financiară între sectorul bancar și entitățile din sistemul bancar paralel este excesivă;

| 16. | remarcă că în prezent reglementarea, evaluarea și auditul exacte devin aproape imposibile dacă riscul de credit este distorsionat sau fluxurile de numerar sunt perturbate; |
| --- | --- |

16.

remarcă că în prezent reglementarea, evaluarea și auditul exacte devin aproape imposibile dacă riscul de credit este distorsionat sau fluxurile de numerar sunt perturbate;

| 17. | consideră că fondurile și administratorii ar trebui să demonstreze că au un plan de siguranță și că pozițiile pot fi înțelese în mod adecvat și preluate de altcineva; |
| --- | --- |

17.

consideră că fondurile și administratorii ar trebui să demonstreze că au un plan de siguranță și că pozițiile pot fi înțelese în mod adecvat și preluate de altcineva;

| 18. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți publicarea transferurilor de active financiare acoperind lacunele Standardelor internaționale de raportare financiară; subliniază responsabilitatea controlorilor financiari cum ar fi contabilii și auditorii interni, de a semnala eventualele evoluții dăunătoare și amplificarea riscurilor; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a îmbunătăți publicarea transferurilor de active financiare acoperind lacunele Standardelor internaționale de raportare financiară; subliniază responsabilitatea controlorilor financiari cum ar fi contabilii și auditorii interni, de a semnala eventualele evoluții dăunătoare și amplificarea riscurilor;

| 19. | consideră că regulile de contabilitate ar trebui să reflecte realitatea și că evaluarea activelor la un cost de achiziție cu mult peste valoarea de piață a dus la instabilitate în rândul entităților bancare și al altor entități și nu ar trebui permisă; solicită Comisiei să încurajeze modificările IFRS, acordând mai multă atenție agregatelor fără compensare și fără ponderare a riscului; |
| --- | --- |

19.

consideră că regulile de contabilitate ar trebui să reflecte realitatea și că evaluarea activelor la un cost de achiziție cu mult peste valoarea de piață a dus la instabilitate în rândul entităților bancare și al altor entități și nu ar trebui permisă; solicită Comisiei să încurajeze modificările IFRS, acordând mai multă atenție agregatelor fără compensare și fără ponderare a riscului;

| 20. | consideră că reglementarea financiară ar trebui să vizeze abordarea complexității și opacității serviciilor și produselor financiare și că măsurile de reglementare cum ar fi creșterea cerințelor de capital și înlăturarea reducerilor ponderii de risc au un rol în descurajarea acoperirii complexe împotriva riscurilor prin intermediul instrumentelor financiare derivate. consideră că noile produse financiare nu ar trebui să fie comercializate sau aprobate dacă nu sunt însoțite de o demonstrație cu privire la posibilitatea de rezoluție a acestora pentru autoritățile de reglementare; |
| --- | --- |

20.

consideră că reglementarea financiară ar trebui să vizeze abordarea complexității și opacității serviciilor și produselor financiare și că măsurile de reglementare cum ar fi creșterea cerințelor de capital și înlăturarea reducerilor ponderii de risc au un rol în descurajarea acoperirii complexe împotriva riscurilor prin intermediul instrumentelor financiare derivate. consideră că noile produse financiare nu ar trebui să fie comercializate sau aprobate dacă nu sunt însoțite de o demonstrație cu privire la posibilitatea de rezoluție a acestora pentru autoritățile de reglementare;

| 21. | propune penalizarea asimetriei de informații, în special în ceea ce privește documentarea și declinările de responsabilitate atribuite serviciilor și produselor financiare; consideră că, în cazurile justificate, astfel de declarații de declinare de responsabilitate ar trebui să facă obiectul unei taxe pentru „scris mărunt” (pe pagină pentru fiecare declarație de declinare a responsabilității). |
| --- | --- |

21.

propune penalizarea asimetriei de informații, în special în ceea ce privește documentarea și declinările de responsabilitate atribuite serviciilor și produselor financiare; consideră că, în cazurile justificate, astfel de declarații de declinare de responsabilitate ar trebui să facă obiectul unei taxe pentru „scris mărunt” (pe pagină pentru fiecare declarație de declinare a responsabilității).

| 22. | subliniază faptul că rapoartele Comisiei pentru afaceri economice și monetare referitoare la CRD IV (2), despre care are în prezent discuții cu Consiliul, reprezintă un pas important în direcția abordării corecte a sistemului bancar paralel prin impunerea regimului patrimonial al liniilor de lichiditate vehiculelor și canalelor de investiții structurate, prin fixarea unei limite de expunere de 25 % dintre fondurile proprii pentru toate entitățile nereglementate, ceea ce va determina băncile să adopte Indicatorul de finanțare netă stabilă, și prin recunoașterea riscului mai mare, în raport cu entitățile financiare reglementate și nereglementate, al expunerilor la respectivele entități în cadrul provizioanelor prudențiale pentru riscurile de lichiditate; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că rapoartele Comisiei pentru afaceri economice și monetare referitoare la CRD IV (2), despre care are în prezent discuții cu Consiliul, reprezintă un pas important în direcția abordării corecte a sistemului bancar paralel prin impunerea regimului patrimonial al liniilor de lichiditate vehiculelor și canalelor de investiții structurate, prin fixarea unei limite de expunere de 25 % dintre fondurile proprii pentru toate entitățile nereglementate, ceea ce va determina băncile să adopte Indicatorul de finanțare netă stabilă, și prin recunoașterea riscului mai mare, în raport cu entitățile financiare reglementate și nereglementate, al expunerilor la respectivele entități în cadrul provizioanelor prudențiale pentru riscurile de lichiditate;

| 23. | remarcă că una dintre lecțiile crizei financiare este că în timp ce în mod normal există o distincție clară între riscul de asigurare și riscul de credit, distincția poate fi mai puțin clară, de exemplu, în cazul produselor de asigurare de credite; invită Comisia să revizuiască legislația referitoare la conglomeratele bancare, de asigurări și, în special conglomeratele financiare cu scopul de a asigura condiții de concurență egală între bănci și societățile de asigurări și de a preveni arbitrajul de reglementare și/sau de supraveghere; |
| --- | --- |

23.

remarcă că una dintre lecțiile crizei financiare este că în timp ce în mod normal există o distincție clară între riscul de asigurare și riscul de credit, distincția poate fi mai puțin clară, de exemplu, în cazul produselor de asigurare de credite; invită Comisia să revizuiască legislația referitoare la conglomeratele bancare, de asigurări și, în special conglomeratele financiare cu scopul de a asigura condiții de concurență egală între bănci și societățile de asigurări și de a preveni arbitrajul de reglementare și/sau de supraveghere;

| 24. | consideră în continuare că extinderea propusă a CRD IV la anumite societăți financiare care nu atrag depozite și nu sunt acoperite de definiția din Regulamentul privind cerințele de capital (CRR) este necesară pentru a aborda riscuri specifice, având în vedere că anumite dispoziții pot fi ajustate la specificitățile acestor entități pentru a evita un impact disproporționat asupra societăților financiare respective; |
| --- | --- |

24.

consideră în continuare că extinderea propusă a CRD IV la anumite societăți financiare care nu atrag depozite și nu sunt acoperite de definiția din Regulamentul privind cerințele de capital (CRR) este necesară pentru a aborda riscuri specifice, având în vedere că anumite dispoziții pot fi ajustate la specificitățile acestor entități pentru a evita un impact disproporționat asupra societăților financiare respective;

| 25. | consideră că supravegherea bancară europeană nu trebuie să excludă din sfera sa de acțiune sectorul sistemului bancar paralel; |
| --- | --- |

25.

consideră că supravegherea bancară europeană nu trebuie să excludă din sfera sa de acțiune sectorul sistemului bancar paralel;

| 26. | subliniază necesitatea de a face în așa fel încât toate entitățile SBP care sunt subvenționate de o bancă sau sunt asociate unei bănci să fie incluse în bilanțul contabil al băncii din motive de consolidare prudențială; invită Comisia să examineze, până la începutul lui 2013, modalitățile prin care se poate garanta că entitățile care nu sunt consolidate din perspectivă contabilă sunt consolidate din motive de consolidare prudențială cu scopul de a îmbunătăți stabilitatea financiară mondială; încurajează Comisia să țină seama de orice îndrumare din partea BCBS sau a altor organisme internaționale în vederea unei mai bune alinieri a contabilității și a perimetrului de consolidare aferent riscurilor; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea de a face în așa fel încât toate entitățile SBP care sunt subvenționate de o bancă sau sunt asociate unei bănci să fie incluse în bilanțul contabil al băncii din motive de consolidare prudențială; invită Comisia să examineze, până la începutul lui 2013, modalitățile prin care se poate garanta că entitățile care nu sunt consolidate din perspectivă contabilă sunt consolidate din motive de consolidare prudențială cu scopul de a îmbunătăți stabilitatea financiară mondială; încurajează Comisia să țină seama de orice îndrumare din partea BCBS sau a altor organisme internaționale în vederea unei mai bune alinieri a contabilității și a perimetrului de consolidare aferent riscurilor;

| 27. | subliniază necesitatea de a asigura o mai mare transparență în structura și activitățile instituțiilor financiare; invită Comisia, ținând cont de concluziile raportului Liikanen, să propună măsuri cu privire la dezvoltarea structurală a unui sector bancar european ținând cont atât de avantajele, cât și de eventualele riscuri ale combinării activităților bancare cu amănuntul și de investiții; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea de a asigura o mai mare transparență în structura și activitățile instituțiilor financiare; invită Comisia, ținând cont de concluziile raportului Liikanen, să propună măsuri cu privire la dezvoltarea structurală a unui sector bancar european ținând cont atât de avantajele, cât și de eventualele riscuri ale combinării activităților bancare cu amănuntul și de investiții;

| 28. | ia act de importanța pieței repo și a împrumuturilor de titluri de valoare; invită Comisia să adopte măsuri, până la începutul lui 2013 pentru a crește transparența, în special pentru clienți, care ar putea include raportarea cumulată cu privire la un identificator al garanțiilor și la reutilizarea garanțiilor către autoritățile de reglementare, precum și pentru a permite autorităților de reglementare să impună niveluri minime recomandate ale marjelor de ajustare în cazul piețelor de finanțare cu garanții, fără însă a le standardiza; recunoaște în acest context importanța determinării clare a proprietății asupra titlurilor de valoare și a asigurării protecției acesteia; cu toate acestea, invită Comisia să inițieze o reflecție la nivel mondial asupra marjelor în completarea abordărilor sectoriale deja întreprinse și să studieze și să analizeze impunerea unor limite pentru reipotecarea garanțiilor; subliniază necesitatea de a revizui legea falimentului în legătură atât cu piața repo și a împrumuturilor de titluri de valoare, cât și cu titrizările în vederea armonizării și abordării chestiunilor legate de prioritate cu privire la rezolvarea situațiilor de criză cu care se confruntă instituțiile financiare reglementate; solicită Comisiei să ia în considerare diferite abordări pentru a restricționa privilegiile în cazul falimentului, inclusiv propuneri privind limitarea privilegiilor în cazul falimentului pentru tranzacțiile compensate la nivel central, precum și pentru garanțiile care îndeplinesc criteriile de eligibilitate armonizate predefinite; |
| --- | --- |

28.

ia act de importanța pieței repo și a împrumuturilor de titluri de valoare; invită Comisia să adopte măsuri, până la începutul lui 2013 pentru a crește transparența, în special pentru clienți, care ar putea include raportarea cumulată cu privire la un identificator al garanțiilor și la reutilizarea garanțiilor către autoritățile de reglementare, precum și pentru a permite autorităților de reglementare să impună niveluri minime recomandate ale marjelor de ajustare în cazul piețelor de finanțare cu garanții, fără însă a le standardiza; recunoaște în acest context importanța determinării clare a proprietății asupra titlurilor de valoare și a asigurării protecției acesteia; cu toate acestea, invită Comisia să inițieze o reflecție la nivel mondial asupra marjelor în completarea abordărilor sectoriale deja întreprinse și să studieze și să analizeze impunerea unor limite pentru reipotecarea garanțiilor; subliniază necesitatea de a revizui legea falimentului în legătură atât cu piața repo și a împrumuturilor de titluri de valoare, cât și cu titrizările în vederea armonizării și abordării chestiunilor legate de prioritate cu privire la rezolvarea situațiilor de criză cu care se confruntă instituțiile financiare reglementate; solicită Comisiei să ia în considerare diferite abordări pentru a restricționa privilegiile în cazul falimentului, inclusiv propuneri privind limitarea privilegiilor în cazul falimentului pentru tranzacțiile compensate la nivel central, precum și pentru garanțiile care îndeplinesc criteriile de eligibilitate armonizate predefinite;

| 29. | consideră că stimulentele asociate titrizării trebuie abordate în mod corespunzător; subliniază că cerințele de solvabilitate și lichiditate pentru titrizări ar trebui să promoveze un portofoliu de investiții de înaltă calitate și bine diversificat, evitând astfel comportamentul mimetic; invită Comisia să examineze piața produselor titrizate, inclusiv o revizuire a obligațiunilor acoperite care pot crește riscurile pentru bilanțurile contabile ale băncilor; invită Comisia să propună măsuri în vederea creșterii simțitoare a transparenței acesteia. invită Comisia să actualizeze, dacă este necesar, regulamentul actual pentru a-l alinia cu noul cadru al BCBS privind titrizarea aflat în prezent în discuție, cel târziu până la începutul lui 2013; propune limitarea numărului de titrizări pe care le poate suferi un produs financiar și cerințe speciale furnizorilor de produse titrizate (de exemplu, inițiatori sau finanțatori) pentru ca acestora să le revină o parte a riscurilor asociate titrizării, pentru ca riscurile să revină efectiv furnizorului în loc să fie transferate administratorului de active, precum și măsuri de realizare a transparenței; solicită îndeosebi introducerea unei metodologii coerente de evaluare a activelor titrizate și standardizarea produselor supuse titrizării din diferite legislații și jurisdicții; |
| --- | --- |

29.

consideră că stimulentele asociate titrizării trebuie abordate în mod corespunzător; subliniază că cerințele de solvabilitate și lichiditate pentru titrizări ar trebui să promoveze un portofoliu de investiții de înaltă calitate și bine diversificat, evitând astfel comportamentul mimetic; invită Comisia să examineze piața produselor titrizate, inclusiv o revizuire a obligațiunilor acoperite care pot crește riscurile pentru bilanțurile contabile ale băncilor; invită Comisia să propună măsuri în vederea creșterii simțitoare a transparenței acesteia. invită Comisia să actualizeze, dacă este necesar, regulamentul actual pentru a-l alinia cu noul cadru al BCBS privind titrizarea aflat în prezent în discuție, cel târziu până la începutul lui 2013; propune limitarea numărului de titrizări pe care le poate suferi un produs financiar și cerințe speciale furnizorilor de produse titrizate (de exemplu, inițiatori sau finanțatori) pentru ca acestora să le revină o parte a riscurilor asociate titrizării, pentru ca riscurile să revină efectiv furnizorului în loc să fie transferate administratorului de active, precum și măsuri de realizare a transparenței; solicită îndeosebi introducerea unei metodologii coerente de evaluare a activelor titrizate și standardizarea produselor supuse titrizării din diferite legislații și jurisdicții;

| 30. | remarcă că „coșurile” de active au fost răscumpărate după modelul „originate to repo” obținând în unele cazuri ratinguri mai bune; subliniază faptul că astfel de tranzacții nu ar trebui utilizate ca măsură de reglementare pentru lichiditate (a se vedea raportul ECON cu privire la CRD IV); |
| --- | --- |

30.

remarcă că „coșurile” de active au fost răscumpărate după modelul „originate to repo” obținând în unele cazuri ratinguri mai bune; subliniază faptul că astfel de tranzacții nu ar trebui utilizate ca măsură de reglementare pentru lichiditate (a se vedea raportul ECON cu privire la CRD IV);

| 31. | recunoaște rolul important pe care îl joacă fondurile de piață monetară (FPM) în finanțarea instituțiilor financiare pe termen scurt și în diversificarea riscului; recunoaște diferența între rolul și structura FPM din UE și SUA; recunoaște că orientările AEVMP pe 2010 au impus standarde mai stricte pentru FPM-uri (în ceea ce privește calitatea creditelor, maturitatea titlurilor de valoare și mai buna informare a investitorilor); remarcă, cu toate acestea, că anumite FPM-uri, îndeosebi cele care oferă investitorilor o valoare netă stabilă a activelor sunt vulnerabile în fața retragerilor masive; de aceea, subliniază faptul că trebuie luate măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți rezistența acestor fonduri și a acoperi riscul de lichiditate; susține recomandările propuse în cadrul raportului final al IOSCO din octombrie 2012 în legătură cu reglementarea și administrarea FPM-urilor prezente în mai multe jurisdicții; consideră că FPM-urile care oferă o valoare netă stabilă a activelor (VNA) ar trebui să facă obiectul unor măsuri menite să reducă riscurile specifice asociate cu caracteristica de stabilitate a VNA și să internalizeze costurile asociate acestor riscuri; consideră că autoritățile de reglementare ar trebui să ceară, unde este posibil, o convertire la VNA fluctuantă/variabilă sau, alternativ, ar trebui introduse elemente de siguranță pentru a întări rezistența FPM-urilor care propun VNA stabilă și capacitatea acestora de a face față unor rambursări masive; invită Comisia să prezinte o revizuire a cadrului OPCVM, focalizată în special pe chestiunea FPM-urilor, în primul semestru al lui 2013, prin care să solicite FPM-urilor fie să adopte o valoare variabilă a activelor cu evaluare zilnică, fie, în cazul în care se menține o valoare constantă, să trebuiască să solicite o licență bancară cu scop limitat și să se supună cerințelor de adecvare a capitalului și altor cerințe prudențiale; subliniază că arbitrajul de reglementare trebuie redus la minimum; |
| --- | --- |

31.

recunoaște rolul important pe care îl joacă fondurile de piață monetară (FPM) în finanțarea instituțiilor financiare pe termen scurt și în diversificarea riscului; recunoaște diferența între rolul și structura FPM din UE și SUA; recunoaște că orientările AEVMP pe 2010 au impus standarde mai stricte pentru FPM-uri (în ceea ce privește calitatea creditelor, maturitatea titlurilor de valoare și mai buna informare a investitorilor); remarcă, cu toate acestea, că anumite FPM-uri, îndeosebi cele care oferă investitorilor o valoare netă stabilă a activelor sunt vulnerabile în fața retragerilor masive; de aceea, subliniază faptul că trebuie luate măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți rezistența acestor fonduri și a acoperi riscul de lichiditate; susține recomandările propuse în cadrul raportului final al IOSCO din octombrie 2012 în legătură cu reglementarea și administrarea FPM-urilor prezente în mai multe jurisdicții; consideră că FPM-urile care oferă o valoare netă stabilă a activelor (VNA) ar trebui să facă obiectul unor măsuri menite să reducă riscurile specifice asociate cu caracteristica de stabilitate a VNA și să internalizeze costurile asociate acestor riscuri; consideră că autoritățile de reglementare ar trebui să ceară, unde este posibil, o convertire la VNA fluctuantă/variabilă sau, alternativ, ar trebui introduse elemente de siguranță pentru a întări rezistența FPM-urilor care propun VNA stabilă și capacitatea acestora de a face față unor rambursări masive; invită Comisia să prezinte o revizuire a cadrului OPCVM, focalizată în special pe chestiunea FPM-urilor, în primul semestru al lui 2013, prin care să solicite FPM-urilor fie să adopte o valoare variabilă a activelor cu evaluare zilnică, fie, în cazul în care se menține o valoare constantă, să trebuiască să solicite o licență bancară cu scop limitat și să se supună cerințelor de adecvare a capitalului și altor cerințe prudențiale; subliniază că arbitrajul de reglementare trebuie redus la minimum;

| 32. | invită Comisia, în contextul revizuirii OPCVM, să exploreze în continuare ideea de a introduce furnizări specifice de lichiditate pentru FPM-uri, stabilind cerințele minime privind lichiditatea la vedere, săptămânală și lunară (20 %, 40 %, 60 %) și să perceapă taxe de lichiditate începând de la un prag declanșator care să implice, de asemenea, o obligație de informare directă față de autoritatea de supraveghere competentă și AEVMP; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia, în contextul revizuirii OPCVM, să exploreze în continuare ideea de a introduce furnizări specifice de lichiditate pentru FPM-uri, stabilind cerințele minime privind lichiditatea la vedere, săptămânală și lunară (20 %, 40 %, 60 %) și să perceapă taxe de lichiditate începând de la un prag declanșator care să implice, de asemenea, o obligație de informare directă față de autoritatea de supraveghere competentă și AEVMP;

| 33. | recunoaște beneficiile fondurilor cotate la bursă (FCB) prin faptul că oferă investitorilor persoane fizice acces la o gamă mai largă de active (ca, de exemplu, cele de pe piața de mărfuri) dar subliniază riscurile antrenate de FCB-uri în ceea ce privește complexitatea, riscul de contrapartidă, lichiditatea produselor și posibil manipularea reglementărilor (arbitrajul de reglementare); avertizează cu privire la riscurile asociate FCB-urilor sintetice din cauza creșterii opacității și complexității acestora, îndeosebi atunci când unitățile FCB-urilor sunt comercializate către investitorii persoane fizice; de aceea, invită Comisia să trateze aceste posibile vulnerabilități structurale în cadrul revizuirii OPCVM aflate în curs, ținând seama de diferitele categorii de clienți (de exemplu, investitori persoane fizice, investitori profesionali, investitori instituționali) și de diferitele profiluri de risc ale acestora; |
| --- | --- |

33.

recunoaște beneficiile fondurilor cotate la bursă (FCB) prin faptul că oferă investitorilor persoane fizice acces la o gamă mai largă de active (ca, de exemplu, cele de pe piața de mărfuri) dar subliniază riscurile antrenate de FCB-uri în ceea ce privește complexitatea, riscul de contrapartidă, lichiditatea produselor și posibil manipularea reglementărilor (arbitrajul de reglementare); avertizează cu privire la riscurile asociate FCB-urilor sintetice din cauza creșterii opacității și complexității acestora, îndeosebi atunci când unitățile FCB-urilor sunt comercializate către investitorii persoane fizice; de aceea, invită Comisia să trateze aceste posibile vulnerabilități structurale în cadrul revizuirii OPCVM aflate în curs, ținând seama de diferitele categorii de clienți (de exemplu, investitori persoane fizice, investitori profesionali, investitori instituționali) și de diferitele profiluri de risc ale acestora;

| 34. | solicită Comisiei să deruleze studii de impact ample cu privire la efectele tuturor propunerilor legislative viitoare asupra finanțării economiei reale; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să deruleze studii de impact ample cu privire la efectele tuturor propunerilor legislative viitoare asupra finanțării economiei reale;

o

o o

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Consiliului pentru Stabilitate Financiară. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Consiliului pentru Stabilitate Financiară.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0331.

(2)  A7-0170/2012 și A7-0171/2012.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/33

---

P7_TA(2012)0428

Protecţia copiilor în lumea digitală

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală 2012/2068(INI)

(2015/C 419/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și Convenția Consiliului Europei pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și Convenția Consiliului Europei pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului din 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului din 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/GAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/GAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (2),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (3),

| — | având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (4),

| — | având în vedere Recomandarea 2006/952/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii de informare audiovizuale și on-line (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2006/952/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii de informare audiovizuale și on-line (5),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind protecția copiilor în lumea digitală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind protecția copiilor în lumea digitală (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 15 februarie 2011, intitulată „O agendă a UE pentru drepturile copilului” (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 15 februarie 2011, intitulată „O agendă a UE pentru drepturile copilului” (COM(2011)0060),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245/2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei prezentată Consiliului și Parlamentului European din 28 martie 2012, intitulată „Combaterea criminalității în era digitală actuală: instituirea unui Centru european de combatere a criminalității informatice” (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei prezentată Consiliului și Parlamentului European din 28 martie 2012, intitulată „Combaterea criminalității în era digitală actuală: instituirea unui Centru european de combatere a criminalității informatice” (COM(2012)0140),

| — | având în vedere Strategia Consiliului Europei pentru drepturile copilului (2012-2015) din 15 februarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Consiliului Europei pentru drepturile copilului (2012-2015) din 15 februarie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 2 mai 2012, intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 2 mai 2012, intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 septembrie 2011 referitor la aplicarea Recomandării Consiliului din 24 septembrie 1998 privind protecția minorilor și demnitatea umană și a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii audiovizuale și de informare on-line –PROTECȚIA COPIILOR ÎN LUMEA DIGITALĂ (COM(2011)0556); |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 13 septembrie 2011 referitor la aplicarea Recomandării Consiliului din 24 septembrie 1998 privind protecția minorilor și demnitatea umană și a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecția minorilor și a demnității umane, precum și dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii audiovizuale și de informare on-line –PROTECȚIA COPIILOR ÎN LUMEA DIGITALĂ (COM(2011)0556);

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la o abordare globală a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la o abordare globală a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0353/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0353/2012),

| A. | întrucât protecția minorilor în lumea digitală trebuie abordată la nivelul de reglementare, prin aplicarea unor măsuri mai eficiente, inclusiv prin autoreglementare, determinând acest sector să-și asume partea de răspundere care îi revine, și la nivelul de educație și formare, prin formarea copiilor, a părinților și a profesorilor pentru a împiedica minorii să acceseze conținut ilegal; |
| --- | --- |

A.

întrucât protecția minorilor în lumea digitală trebuie abordată la nivelul de reglementare, prin aplicarea unor măsuri mai eficiente, inclusiv prin autoreglementare, determinând acest sector să-și asume partea de răspundere care îi revine, și la nivelul de educație și formare, prin formarea copiilor, a părinților și a profesorilor pentru a împiedica minorii să acceseze conținut ilegal;

| B. | întrucât există necesitatea de a aborda toate formele conținutului online ilegal și întrucât caracteristicile specifice ale abuzului sexual asupra copiilor trebuie recunoscute nu doar ca un conținut ilegal, ci și ca una dintre cele mai odioase forme de conținut disponibil online; |
| --- | --- |

B.

întrucât există necesitatea de a aborda toate formele conținutului online ilegal și întrucât caracteristicile specifice ale abuzului sexual asupra copiilor trebuie recunoscute nu doar ca un conținut ilegal, ci și ca una dintre cele mai odioase forme de conținut disponibil online;

| C. | întrucât unul dintre principalele obiective ale unei strategii eficiente de protecție a copiilor ar trebui să fie garantarea faptului că toți copiii, tinerii și părinții/cei care îi îngrijesc dețin informații și aptitudini pentru a se putea proteja online; |
| --- | --- |

C.

întrucât unul dintre principalele obiective ale unei strategii eficiente de protecție a copiilor ar trebui să fie garantarea faptului că toți copiii, tinerii și părinții/cei care îi îngrijesc dețin informații și aptitudini pentru a se putea proteja online;

| D. | întrucât dezvoltarea rapidă a tehnologiilor impune găsirea promptă a unor soluții prin auto- și coreglementare, precum și prin intermediul unor organisme permanente care să poată adopta o abordare holistică în medii diferite; |
| --- | --- |

D.

întrucât dezvoltarea rapidă a tehnologiilor impune găsirea promptă a unor soluții prin auto- și coreglementare, precum și prin intermediul unor organisme permanente care să poată adopta o abordare holistică în medii diferite;

| E. | întrucât mediul digital oferă numeroase oportunități legate de educație și de învățare; întrucât sectorul educației se adaptează lumii digitale, însă cu un ritm și într-un mod care nu țin pasul cu viteza schimbărilor tehnologice din viața minorilor și întrucât părinții și instructorii întâmpină dificultăți în încercarea de a ajuta copiii să utilizeze mijloacele de comunicare cu atenție, având însă tendința de a rămâne la marginea vieții virtuale a acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât mediul digital oferă numeroase oportunități legate de educație și de învățare; întrucât sectorul educației se adaptează lumii digitale, însă cu un ritm și într-un mod care nu țin pasul cu viteza schimbărilor tehnologice din viața minorilor și întrucât părinții și instructorii întâmpină dificultăți în încercarea de a ajuta copiii să utilizeze mijloacele de comunicare cu atenție, având însă tendința de a rămâne la marginea vieții virtuale a acestora;

| F. | întrucât, pe de-o parte, minorii utilizează cu mare ușurință internetul, iar pe de altă parte au nevoie de ajutor pentru a-l utiliza într-un mod înțelept, responsabil și sigur; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe de-o parte, minorii utilizează cu mare ușurință internetul, iar pe de altă parte au nevoie de ajutor pentru a-l utiliza într-un mod înțelept, responsabil și sigur;

| G. | întrucât este important ca nu numai minorii să înțeleagă mai bine care sunt pericolele posibile pe care le întâmpină online, ci și familiile, școlile și societatea civilă trebuie să își asume în comun responsabilitatea pentru educația minorilor și să asigure protecția corespunzătoare a copiilor atunci când aceștia utilizează internetul și alte mijloace de comunicare noi; |
| --- | --- |

G.

întrucât este important ca nu numai minorii să înțeleagă mai bine care sunt pericolele posibile pe care le întâmpină online, ci și familiile, școlile și societatea civilă trebuie să își asume în comun responsabilitatea pentru educația minorilor și să asigure protecția corespunzătoare a copiilor atunci când aceștia utilizează internetul și alte mijloace de comunicare noi;

| H. | întrucât educația cu privire la mijloacele de comunicare și la noile tehnologii de informare și de comunicare are un rol important în ceea ce privește elaborarea unor politici privind protecția minorilor în lumea digitală și asigurarea unei utilizări sigure, adecvate și critice a tehnologiilor respective; |
| --- | --- |

H.

întrucât educația cu privire la mijloacele de comunicare și la noile tehnologii de informare și de comunicare are un rol important în ceea ce privește elaborarea unor politici privind protecția minorilor în lumea digitală și asigurarea unei utilizări sigure, adecvate și critice a tehnologiilor respective;

| I. | întrucât dezvoltarea tehnologiilor digitale reprezintă o ocazie deosebită de a oferi copiilor și tinerilor posibilități de a utiliza în mod eficient mijloace de comunicare noi și internetul în moduri care le oferă posibilitatea să comunice cu alții și, prin urmare, le oferă posibilitatea să participe și să aibă un rol activ în societate, online și offline; |
| --- | --- |

I.

întrucât dezvoltarea tehnologiilor digitale reprezintă o ocazie deosebită de a oferi copiilor și tinerilor posibilități de a utiliza în mod eficient mijloace de comunicare noi și internetul în moduri care le oferă posibilitatea să comunice cu alții și, prin urmare, le oferă posibilitatea să participe și să aibă un rol activ în societate, online și offline;

| J. | întrucât exercitarea drepturilor cetățenești, precum și a drepturilor conexe, care includ participarea la viața culturală, socială și democratică, implică accesul, inclusiv pentru minori, la utilizarea unor instrumente, servicii și conținuturi digitale pluraliste și sigure; |
| --- | --- |

J.

întrucât exercitarea drepturilor cetățenești, precum și a drepturilor conexe, care includ participarea la viața culturală, socială și democratică, implică accesul, inclusiv pentru minori, la utilizarea unor instrumente, servicii și conținuturi digitale pluraliste și sigure;

| K. | întrucât, pe lângă combaterea conținuturilor ilegale și necorespunzătoare, măsurile de prevenire și intervenție luate în vederea protecției minorilor trebuie să țină cont și de multe alte pericole, cum ar fi hărțuirea, discriminarea și limitarea accesului la aceste servicii, supravegherea online, atacurile la adresa vieții personale și a libertății de exprimare și de informare, lipsa de claritate cu privire la scopurile în care se colectează datele personale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, pe lângă combaterea conținuturilor ilegale și necorespunzătoare, măsurile de prevenire și intervenție luate în vederea protecției minorilor trebuie să țină cont și de multe alte pericole, cum ar fi hărțuirea, discriminarea și limitarea accesului la aceste servicii, supravegherea online, atacurile la adresa vieții personale și a libertății de exprimare și de informare, lipsa de claritate cu privire la scopurile în care se colectează datele personale;

| L. | întrucât noile posibilități de informare și comunicare oferite de lumea digitală, precum computerele, televiziunea pe diferite platforme, telefoanele mobile, jocurile video, tabletele, aplicațiile, și nivelul de difuzare al unor mijloace de comunicare diferite care converg într-un sistem digital unic, implică nu numai o multitudine de posibilități și de oportunități pentru copii și adolescenți, dar și riscuri în ceea ce privește accesul facil la conținut ilegal, neadecvat sau dăunător dezvoltării minorilor, precum și posibilitatea ca datele să fie colectate cu scopul de a viza copiii în calitate de consumatori, având efecte dăunătoare și necuantificate; |
| --- | --- |

L.

întrucât noile posibilități de informare și comunicare oferite de lumea digitală, precum computerele, televiziunea pe diferite platforme, telefoanele mobile, jocurile video, tabletele, aplicațiile, și nivelul de difuzare al unor mijloace de comunicare diferite care converg într-un sistem digital unic, implică nu numai o multitudine de posibilități și de oportunități pentru copii și adolescenți, dar și riscuri în ceea ce privește accesul facil la conținut ilegal, neadecvat sau dăunător dezvoltării minorilor, precum și posibilitatea ca datele să fie colectate cu scopul de a viza copiii în calitate de consumatori, având efecte dăunătoare și necuantificate;

| M. | întrucât, în ceea ce privește libera circulație a serviciilor audiovizuale în cadrul pieței interne, bunăstarea minorilor și demnitatea umană reprezintă interese care trebuie protejate în mod deosebit din punct de vedere legal; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în ceea ce privește libera circulație a serviciilor audiovizuale în cadrul pieței interne, bunăstarea minorilor și demnitatea umană reprezintă interese care trebuie protejate în mod deosebit din punct de vedere legal;

| N. | întrucât măsurile adoptate de statele membre pentru a combate conținutul online ilegal nu sunt întotdeauna eficiente și implică în mod inevitabil abordări diferite cu privire la prevenirea publicării unui conținut dăunător; și întrucât acest conținut online ilegal ar trebui șters imediat pe baza unor proceduri legale adecvate; |
| --- | --- |

N.

întrucât măsurile adoptate de statele membre pentru a combate conținutul online ilegal nu sunt întotdeauna eficiente și implică în mod inevitabil abordări diferite cu privire la prevenirea publicării unui conținut dăunător; și întrucât acest conținut online ilegal ar trebui șters imediat pe baza unor proceduri legale adecvate;

| O. | întrucât faptul că informațiile și datele cu caracter personal referitoare la minori rămân online poate duce la prelucrarea ilegală a acestora, la exploatarea minorilor respectivi sau poate afecta demnitatea personală a acestora, existând astfel posibilitatea de a dăuna în mod grav identității, facultăților mintale și incluziunii sociale ale acestora, în special deoarece aceste detalii pot ajunge în mâinile cui nu trebuie; |
| --- | --- |

O.

întrucât faptul că informațiile și datele cu caracter personal referitoare la minori rămân online poate duce la prelucrarea ilegală a acestora, la exploatarea minorilor respectivi sau poate afecta demnitatea personală a acestora, existând astfel posibilitatea de a dăuna în mod grav identității, facultăților mintale și incluziunii sociale ale acestora, în special deoarece aceste detalii pot ajunge în mâinile cui nu trebuie;

| P. | întrucât dezvoltarea rapidă a resurselor rețelelor sociale comportă anumite riscuri privind securitatea vieții private, datele cu caracter personal și demnitatea personală a minorilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât dezvoltarea rapidă a resurselor rețelelor sociale comportă anumite riscuri privind securitatea vieții private, datele cu caracter personal și demnitatea personală a minorilor;

| Q. | întrucât aproximativ 15 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 10 și 17 ani, care utilizează internetul, primesc într-o formă sau alta propuneri sexuale și întrucât 34 % dintre aceștia găsesc conținut cu caracter sexual, deși nu l-au căutat; |
| --- | --- |

Q.

întrucât aproximativ 15 % dintre copiii cu vârste cuprinse între 10 și 17 ani, care utilizează internetul, primesc într-o formă sau alta propuneri sexuale și întrucât 34 % dintre aceștia găsesc conținut cu caracter sexual, deși nu l-au căutat;

| R. | întrucât diversele coduri de conduită adoptate de furnizorii de conținuturi și servicii digitale nu respectă întotdeauna cerințele legislației europene sau naționale privind transparența, independența, confidențialitatea și prelucrarea datelor cu caracter personal și pot prezenta riscuri în ceea ce privește crearea de profiluri în scopuri comerciale, alte forme de exploatare precum abuzul sexual și chiar traficul de persoane; |
| --- | --- |

R.

întrucât diversele coduri de conduită adoptate de furnizorii de conținuturi și servicii digitale nu respectă întotdeauna cerințele legislației europene sau naționale privind transparența, independența, confidențialitatea și prelucrarea datelor cu caracter personal și pot prezenta riscuri în ceea ce privește crearea de profiluri în scopuri comerciale, alte forme de exploatare precum abuzul sexual și chiar traficul de persoane;

| S. | întrucât reclamele adresate copiilor ar trebui să fie responsabile și moderate; |
| --- | --- |

S.

întrucât reclamele adresate copiilor ar trebui să fie responsabile și moderate;

| T. | întrucât minorii trebuie protejați de pericolele lumii digitale în funcție de vârsta lor și de progresele acestora în ceea ce privește dezvoltarea; întrucât statele membre semnalează dificultăți de coordonare a aspectelor privind adoptarea categoriilor de clasificare a conținuturilor pe categorii de vârstă și grad de risc privind conținuturile; |
| --- | --- |

T.

întrucât minorii trebuie protejați de pericolele lumii digitale în funcție de vârsta lor și de progresele acestora în ceea ce privește dezvoltarea; întrucât statele membre semnalează dificultăți de coordonare a aspectelor privind adoptarea categoriilor de clasificare a conținuturilor pe categorii de vârstă și grad de risc privind conținuturile;

| U. | întrucât, recunoscând, în același timp, numeroasele pericole cu care se confruntă minorii în lumea digitală, ar trebui, de asemenea, să acceptăm în continuare oportunitățile multiple pe care le oferă lumea digitală în cultivarea unei societăți bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

U.

întrucât, recunoscând, în același timp, numeroasele pericole cu care se confruntă minorii în lumea digitală, ar trebui, de asemenea, să acceptăm în continuare oportunitățile multiple pe care le oferă lumea digitală în cultivarea unei societăți bazate pe cunoaștere;

| V. | întrucât rolul părinților în protecția copiilor lor împotriva pericolelor generate de lumea digitală este foarte important, |
| --- | --- |

V.

întrucât rolul părinților în protecția copiilor lor împotriva pericolelor generate de lumea digitală este foarte important,

Un cadru de drepturi și de guvernanță

| 1. | subliniază că protecția drepturilor copilului în cadrul UE a intrat într-o nouă etapă odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și cu impunerea caracterului obligatoriu din punct de vedere juridic al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care, la articolul 24, definește protecția copiilor ca drept fundamental și prevede că în toate acțiunile lor privind copiii, inițiate fie de autorități publice, fie de instituții private, interesul superior al copilului trebuie să fie considerat primordial; reiterează necesitatea ca UE să respecte pe deplin standardele ce decurg din acele instrumente internaționale la care UE ca atare nu este parte, astfel cum solicită Curtea Europeană de Justiție în cauza C-540/03, Parlamentul European/Consiliu; |
| --- | --- |

1.

subliniază că protecția drepturilor copilului în cadrul UE a intrat într-o nouă etapă odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și cu impunerea caracterului obligatoriu din punct de vedere juridic al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care, la articolul 24, definește protecția copiilor ca drept fundamental și prevede că în toate acțiunile lor privind copiii, inițiate fie de autorități publice, fie de instituții private, interesul superior al copilului trebuie să fie considerat primordial; reiterează necesitatea ca UE să respecte pe deplin standardele ce decurg din acele instrumente internaționale la care UE ca atare nu este parte, astfel cum solicită Curtea Europeană de Justiție în cauza C-540/03, Parlamentul European/Consiliu;

| 2. | îndeamnă statele membre să transpună și să aplice în mod armonios și în timp util Directiva 2011/92/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile; invită statele membre să asigure cea mai mare armonizare posibilă în ceea ce privește eforturile pe care acestea le depun în domeniul protecției minorilor în lumea digitală; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă statele membre să transpună și să aplice în mod armonios și în timp util Directiva 2011/92/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile; invită statele membre să asigure cea mai mare armonizare posibilă în ceea ce privește eforturile pe care acestea le depun în domeniul protecției minorilor în lumea digitală;

| 3. | reiterează apelul adresat statelor membre de a semna și ratifica, dacă nu au făcut-o încă, instrumentele internaționale privind protecția copilului, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, Al treilea protocol opțional la Convenția privind drepturile copilului și Convenția europeană privind exercitarea drepturilor copilului, precum și de a transpune aceste instrumente, garantând certitudinea juridică și claritatea necesare, în acord cu ordinea juridică a UE; |
| --- | --- |

3.

reiterează apelul adresat statelor membre de a semna și ratifica, dacă nu au făcut-o încă, instrumentele internaționale privind protecția copilului, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, Al treilea protocol opțional la Convenția privind drepturile copilului și Convenția europeană privind exercitarea drepturilor copilului, precum și de a transpune aceste instrumente, garantând certitudinea juridică și claritatea necesare, în acord cu ordinea juridică a UE;

| 4. | invită Comisia să consolideze mecanismele interne existente pentru a asigura o abordare consecventă și coordonată cu privire la protecția drepturilor minorilor în lumea digitală; salută Strategia europeană a Comisiei pentru un internet mai bun pentru copii și invită Comisia să consolideze mecanismele interne existente pentru a asigura o abordare consecventă și coordonată pentru siguranța online a copilului; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să consolideze mecanismele interne existente pentru a asigura o abordare consecventă și coordonată cu privire la protecția drepturilor minorilor în lumea digitală; salută Strategia europeană a Comisiei pentru un internet mai bun pentru copii și invită Comisia să consolideze mecanismele interne existente pentru a asigura o abordare consecventă și coordonată pentru siguranța online a copilului;

| 5. | subliniază necesitatea de a integra drepturile copilului în toate domeniile de politică ale UE, prin analiza impactului măsurilor privind drepturile, siguranța și integritatea fizică și mintală a copiilor, precum și faptul că acest proces trebuie să includă propunerile Comisiei referitoare la lumea digitală, elaborate într-un mod clar; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea de a integra drepturile copilului în toate domeniile de politică ale UE, prin analiza impactului măsurilor privind drepturile, siguranța și integritatea fizică și mintală a copiilor, precum și faptul că acest proces trebuie să includă propunerile Comisiei referitoare la lumea digitală, elaborate într-un mod clar;

| 6. | subliniază că numai o combinație de natură globală de măsuri juridice, tehnice și educaționale, care să includă acțiunile de prevenire, poate să abordeze în mod adecvat pericolele cu care copiii de confruntă online și să crească nivelul de protecție a copiilor în mediul online; |
| --- | --- |

6.

subliniază că numai o combinație de natură globală de măsuri juridice, tehnice și educaționale, care să includă acțiunile de prevenire, poate să abordeze în mod adecvat pericolele cu care copiii de confruntă online și să crească nivelul de protecție a copiilor în mediul online;

| 7. | salută noua agenție de securitate informatică cu sediul la Europol și invită Comisia să se asigure că echipa pentru protecția copilului din cadrul noului centru dispune de suficiente resurse și cooperează în mod eficient cu Interpolul; |
| --- | --- |

7.

salută noua agenție de securitate informatică cu sediul la Europol și invită Comisia să se asigure că echipa pentru protecția copilului din cadrul noului centru dispune de suficiente resurse și cooperează în mod eficient cu Interpolul;

| 8. | își exprimă speranța că Programul pentru un internet mai sigur va continua, fiind finanțat în mod corespunzător pentru desfășurarea tuturor activităților sale și pentru menținerea caracterului specific al acestuia și invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport referitor la reușitele și la eșecurile sale în vederea asigurării eficienței maxime în viitor; |
| --- | --- |

8.

își exprimă speranța că Programul pentru un internet mai sigur va continua, fiind finanțat în mod corespunzător pentru desfășurarea tuturor activităților sale și pentru menținerea caracterului specific al acestuia și invită Comisia să prezinte Parlamentului un raport referitor la reușitele și la eșecurile sale în vederea asigurării eficienței maxime în viitor;

| 9. | îndeamnă statele membre și Comisia să adopte măsuri corespunzătoare, inclusiv acțiuni prin intermediul internetului, cum ar fi programe de cercetare și de educație, dacă este cazul în cooperare cu organizațiile relevante ale societății civile, familiile școlile, serviciile audiovizuale, reprezentanții acestui sector și alte părți interesate, menite să reducă riscul ca copiii să devină victime ale internetului; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă statele membre și Comisia să adopte măsuri corespunzătoare, inclusiv acțiuni prin intermediul internetului, cum ar fi programe de cercetare și de educație, dacă este cazul în cooperare cu organizațiile relevante ale societății civile, familiile școlile, serviciile audiovizuale, reprezentanții acestui sector și alte părți interesate, menite să reducă riscul ca copiii să devină victime ale internetului;

| 10. | ia act de crearea coaliției CEO, la inițiativa Comisiei, pentru siguranța online a copiilor; în acest cadru, solicită o colaborare strânsă cu asociațiile și organizațiile din societatea civilă care își desfășoară activitatea, între altele, în domeniul protecției minorilor, al protecției datelor, al educației, cu reprezentanții părinților și ai cadrelor didactice, inclusiv la nivel european, precum și cu diversele direcții generale ale Comisiei care se ocupă cu protecția consumatorilor și cu justiția; |
| --- | --- |

10.

ia act de crearea coaliției CEO, la inițiativa Comisiei, pentru siguranța online a copiilor; în acest cadru, solicită o colaborare strânsă cu asociațiile și organizațiile din societatea civilă care își desfășoară activitatea, între altele, în domeniul protecției minorilor, al protecției datelor, al educației, cu reprezentanții părinților și ai cadrelor didactice, inclusiv la nivel european, precum și cu diversele direcții generale ale Comisiei care se ocupă cu protecția consumatorilor și cu justiția;

Mijloacele de comunicare și mijloacele de comunicare noi: acces și educație

| 11. | subliniază că internetul le oferă copiilor și tinerilor instrumente extrem de valoroase, pe care le pot utiliza pentru a-și exprima sau afirma punctele de vedere, pentru a accesa informații și a învăța și a-și cere drepturile și constituie un excelent mod de comunicare, care oferă posibilitatea deschiderii către lume și a dezvoltării personale; |
| --- | --- |

11.

subliniază că internetul le oferă copiilor și tinerilor instrumente extrem de valoroase, pe care le pot utiliza pentru a-și exprima sau afirma punctele de vedere, pentru a accesa informații și a învăța și a-și cere drepturile și constituie un excelent mod de comunicare, care oferă posibilitatea deschiderii către lume și a dezvoltării personale;

| 12. | subliniază, totuși, că mediul online și rețelele de socializare prezintă riscuri importante pentru viața privată și demnitatea copiilor, care se numără printre cei mai vulnerabili utilizatori; |
| --- | --- |

12.

subliniază, totuși, că mediul online și rețelele de socializare prezintă riscuri importante pentru viața privată și demnitatea copiilor, care se numără printre cei mai vulnerabili utilizatori;

| 13. | amintește că internetul expune copiii și la pericole, prin fenomene precum pornografia infantilă, schimbul de materiale privind violența, criminalitatea informatică, intimidarea, hărțuirea, manipularea psihologică, prin faptul că copiii pot accesa sau dobândi bunuri și servicii restricționate din punct de vedere legal sau nepotrivite vârstei, expunerea la publicitate cu conținut nepotrivit vârstei, agresivă sau înșelătoare, înșelătoria, furtul de identitate, frauda și alte pericole similare de natură financiară care pot duce la experiențe traumatizante; |
| --- | --- |

13.

amintește că internetul expune copiii și la pericole, prin fenomene precum pornografia infantilă, schimbul de materiale privind violența, criminalitatea informatică, intimidarea, hărțuirea, manipularea psihologică, prin faptul că copiii pot accesa sau dobândi bunuri și servicii restricționate din punct de vedere legal sau nepotrivite vârstei, expunerea la publicitate cu conținut nepotrivit vârstei, agresivă sau înșelătoare, înșelătoria, furtul de identitate, frauda și alte pericole similare de natură financiară care pot duce la experiențe traumatizante;

| 14. | susține, în acest sens, eforturile statelor membre de a promova educarea și formarea sistematice ale copiilor, părinților, educatorilor, cadrelor didactice din școală și asistenților sociali cu scopul de a permite acestora să înțeleagă lumea digitală și să identifice pericolele care ar putea dăuna integrității fizice sau mintale a copiilor, de a reduce riscurile legate de mijloacele de comunicare digitale și de a furniza informații referitoare la chestiunile care trebuie raportate și la modul în care trebuie să se trateze copiii deveniți victime; subliniază, totodată, că copiii trebuie să înțeleagă faptul că propria utilizare a tehnologiei digitale poate atenta la drepturile altora sau poate chiar constitui un comportament de natură penală; |
| --- | --- |

14.

susține, în acest sens, eforturile statelor membre de a promova educarea și formarea sistematice ale copiilor, părinților, educatorilor, cadrelor didactice din școală și asistenților sociali cu scopul de a permite acestora să înțeleagă lumea digitală și să identifice pericolele care ar putea dăuna integrității fizice sau mintale a copiilor, de a reduce riscurile legate de mijloacele de comunicare digitale și de a furniza informații referitoare la chestiunile care trebuie raportate și la modul în care trebuie să se trateze copiii deveniți victime; subliniază, totodată, că copiii trebuie să înțeleagă faptul că propria utilizare a tehnologiei digitale poate atenta la drepturile altora sau poate chiar constitui un comportament de natură penală;

| 15. | consideră că este extrem de important ca formarea privind competențele în materie de mijloace de comunicare să înceapă cât se poate de devreme, învățând copiii și adolescenții să decidă în mod critic și în cunoștință de cauză ce căi doresc să urmeze pe internet și pe care preferă să le evite și promovând valori fundamentale despre conviețuire și atitudinea respectuoasă și tolerantă față de alte persoane; |
| --- | --- |

15.

consideră că este extrem de important ca formarea privind competențele în materie de mijloace de comunicare să înceapă cât se poate de devreme, învățând copiii și adolescenții să decidă în mod critic și în cunoștință de cauză ce căi doresc să urmeze pe internet și pe care preferă să le evite și promovând valori fundamentale despre conviețuire și atitudinea respectuoasă și tolerantă față de alte persoane;

| 16. | vede în programul „Media Education” instrumentul esențial pentru a permite minorilor să utilizeze în mod critic mijloacele de comunicare și oportunitățile oferite de lumea digitală și invită statele membre să includă acest instrument în programele școlare; reamintește faptul că, având în vedere dezvoltarea constantă a comerțului digital, „Consumer Education” are, de asemenea, importanța sa; |
| --- | --- |

16.

vede în programul „Media Education” instrumentul esențial pentru a permite minorilor să utilizeze în mod critic mijloacele de comunicare și oportunitățile oferite de lumea digitală și invită statele membre să includă acest instrument în programele școlare; reamintește faptul că, având în vedere dezvoltarea constantă a comerțului digital, „Consumer Education” are, de asemenea, importanța sa;

| 17. | reafirmă importanța dobândirii de către minori și părinții acestora a cunoștințelor și a competențelor digitale și în materie de mijloace de comunicare; subliniază, de asemenea, că competențele digitale și utilizarea internetului de către minori în condiții de siguranță trebuie să reprezinte o prioritate în cadrul politicilor sociale, educaționale și legate de tineret de la nivelul statelor membre și al Uniunii și o componentă esențială a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

17.

reafirmă importanța dobândirii de către minori și părinții acestora a cunoștințelor și a competențelor digitale și în materie de mijloace de comunicare; subliniază, de asemenea, că competențele digitale și utilizarea internetului de către minori în condiții de siguranță trebuie să reprezinte o prioritate în cadrul politicilor sociale, educaționale și legate de tineret de la nivelul statelor membre și al Uniunii și o componentă esențială a Strategiei Europa 2020;

| 18. | susține o formare digitală continuă pentru educatorii care lucrează în permanență cu elevi în școli; |
| --- | --- |

18.

susține o formare digitală continuă pentru educatorii care lucrează în permanență cu elevi în școli;

| 19. | subliniază necesitatea unei alianțe educaționale între familii, școală, societatea civilă și alte părți interesate, inclusiv între cele implicate în domeniul serviciilor media și audiovizuale, cu scopul de a garanta o dinamică echilibrată și proactivă între lumea digitală și minori; încurajează Comisia să susțină inițiativele de sensibilizare destinate părinților și cadrelor didactice, pentru ca aceștia să fie capabili să îi îndrume cât mai bine pe minori în utilizarea instrumentelor și a serviciilor digitale; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea unei alianțe educaționale între familii, școală, societatea civilă și alte părți interesate, inclusiv între cele implicate în domeniul serviciilor media și audiovizuale, cu scopul de a garanta o dinamică echilibrată și proactivă între lumea digitală și minori; încurajează Comisia să susțină inițiativele de sensibilizare destinate părinților și cadrelor didactice, pentru ca aceștia să fie capabili să îi îndrume cât mai bine pe minori în utilizarea instrumentelor și a serviciilor digitale;

| 20. | încurajează Comisia și statele membre să sprijine accesul egal al minorilor la conținuturi digitale pluraliste sigure și de calitate în programele și serviciile existente și noi dedicate tinerilor, educației, culturii și artei; |
| --- | --- |

20.

încurajează Comisia și statele membre să sprijine accesul egal al minorilor la conținuturi digitale pluraliste sigure și de calitate în programele și serviciile existente și noi dedicate tinerilor, educației, culturii și artei;

| 21. | invită statele membre, autoritățile publice și furnizorii de servicii de acces să își intensifice campaniile de comunicare, în vederea sensibilizării minorilor, adolescenților, părinților și educatorilor în ceea ce privește pericolele necontrolate ale lumii digitale; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre, autoritățile publice și furnizorii de servicii de acces să își intensifice campaniile de comunicare, în vederea sensibilizării minorilor, adolescenților, părinților și educatorilor în ceea ce privește pericolele necontrolate ale lumii digitale;

| 22. | recunoaște rolul serviciilor de informare publice în promovarea unui spațiu online sigur și de încredere pentru minori; |
| --- | --- |

22.

recunoaște rolul serviciilor de informare publice în promovarea unui spațiu online sigur și de încredere pentru minori;

| 23. | îndeamnă Comisia să includă în prioritățile sale principale protecția copiilor împotriva publicității agresive sau înșelătoare televizate și online; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Comisia să includă în prioritățile sale principale protecția copiilor împotriva publicității agresive sau înșelătoare televizate și online;

| 24. | subliniază mai ales rolul sectorului privat și al industriei, precum și al altor părți interesate, în ceea ce privește responsabilitatea acestora legată de aceste aspecte, precum și de etichetarea pentru paginile web care să indice dacă sunt sigure pentru copii și de promovarea unui sistem de „netiquette”(„etichetă pe net”) pentru copii; subliniază că toate aceste măsuri ar trebui să respecte pe deplin statul de drept și certitudinea juridică, să țină seama de drepturile utilizatorilor finali și să respecte procedurile legale și judiciare actuale, precum și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și jurisprudența CEJ și pe cea a CEDO; invită acest sector să respecte și să pună în aplicare pe deplin codurile de conduită și inițiativele similare existente, cum ar fi Angajamentul UE și Declarația de la Barcelona cu privire la forumul bunurilor de consum; |
| --- | --- |

24.

subliniază mai ales rolul sectorului privat și al industriei, precum și al altor părți interesate, în ceea ce privește responsabilitatea acestora legată de aceste aspecte, precum și de etichetarea pentru paginile web care să indice dacă sunt sigure pentru copii și de promovarea unui sistem de „netiquette”(„etichetă pe net”) pentru copii; subliniază că toate aceste măsuri ar trebui să respecte pe deplin statul de drept și certitudinea juridică, să țină seama de drepturile utilizatorilor finali și să respecte procedurile legale și judiciare actuale, precum și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și jurisprudența CEJ și pe cea a CEDO; invită acest sector să respecte și să pună în aplicare pe deplin codurile de conduită și inițiativele similare existente, cum ar fi Angajamentul UE și Declarația de la Barcelona cu privire la forumul bunurilor de consum;

| 25. | subliniază faptul că o atenție deosebită trebuie să se acorde comercializării online a substanțelor nocive, precum alcoolul, care pot ajunge la tineri; subliniază că, dată fiind natura și sfera de aplicare a metodelor de comercializare online, de exemplu prin intermediul rețelelor sociale, este foarte dificil pentru statele membre să monitorizeze comercializarea online a alcoolului, iar acțiunile Comisiei ar aduce, prin urmare, o valoare adăugată în acest sens; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că o atenție deosebită trebuie să se acorde comercializării online a substanțelor nocive, precum alcoolul, care pot ajunge la tineri; subliniază că, dată fiind natura și sfera de aplicare a metodelor de comercializare online, de exemplu prin intermediul rețelelor sociale, este foarte dificil pentru statele membre să monitorizeze comercializarea online a alcoolului, iar acțiunile Comisiei ar aduce, prin urmare, o valoare adăugată în acest sens;

| 26. | evidențiază eficacitatea educației formale, informale, nonformale și a educației reciproce în difuzarea practicilor sigure și a potențialelor amenințări (prin exemple concrete) în rândul minorilor cu privire la utilizarea internetului, a rețelelor de socializare, a jocurilor video și a telefoniei mobile și încurajează „European Schoolnet” să favorizeze îndrumarea prin mentor în rândul elevilor în acest domeniu; subliniază necesitatea de a informa și părinții cu privire la practicile sigure și la amenințări; |
| --- | --- |

26.

evidențiază eficacitatea educației formale, informale, nonformale și a educației reciproce în difuzarea practicilor sigure și a potențialelor amenințări (prin exemple concrete) în rândul minorilor cu privire la utilizarea internetului, a rețelelor de socializare, a jocurilor video și a telefoniei mobile și încurajează „European Schoolnet” să favorizeze îndrumarea prin mentor în rândul elevilor în acest domeniu; subliniază necesitatea de a informa și părinții cu privire la practicile sigure și la amenințări;

| 27. | invită Comisia și statele membre să dezvolte mecanisme destinate dobândirii de către copii și tineri a competențelor necesare și asigurării accesului în cunoștință de cauză al acestora la internet și la noile mijloace de comunicare și subliniază, în această privință, importanța integrării competențelor în materie de mijloace de informare digitale în toate nivelurile educației formale, informale, nonformale, incluzând o abordare bazată pe învățarea pe tot parcursul vieții cât se poate de devreme; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia și statele membre să dezvolte mecanisme destinate dobândirii de către copii și tineri a competențelor necesare și asigurării accesului în cunoștință de cauză al acestora la internet și la noile mijloace de comunicare și subliniază, în această privință, importanța integrării competențelor în materie de mijloace de informare digitale în toate nivelurile educației formale, informale, nonformale, incluzând o abordare bazată pe învățarea pe tot parcursul vieții cât se poate de devreme;

Dreptul la protecție

Combaterea conținuturilor ilegale

| 28. | subliniază provocările cu care se confruntă dreptul penal în ceea ce privește funcționarea sa în mediul online în raport cu principiile certitudinii juridice și ale legalității, prezumția de nevinovăție, drepturile victimelor și drepturile suspectului; subliniază, în acest sens, provocările apărute în legătură cu furnizarea unei definiții clare, de exemplu în cazul manipulării psihologice a copiilor pe internet și al pornografiei infantile – denumite, de preferință, „materiale prezentând abuzuri sexuale asupra copiilor”; |
| --- | --- |

28.

subliniază provocările cu care se confruntă dreptul penal în ceea ce privește funcționarea sa în mediul online în raport cu principiile certitudinii juridice și ale legalității, prezumția de nevinovăție, drepturile victimelor și drepturile suspectului; subliniază, în acest sens, provocările apărute în legătură cu furnizarea unei definiții clare, de exemplu în cazul manipulării psihologice a copiilor pe internet și al pornografiei infantile – denumite, de preferință, „materiale prezentând abuzuri sexuale asupra copiilor”;

| 29. | invită, așadar, Comisia ca, în cadrul obligației sale de raportare privind transpunerea Directivei 2011/92/UE, să colecteze date exacte și clare cu privire la infracțiunea de manipulare psihologică pe internet, care să includă identificarea riguroasă a dispozițiilor naționale care incriminează astfel de comportamente; invită statele membre și Comisia să colecteze date cu privire la această infracțiune, care să cuprindă numărul procedurilor penale inițiate, numărul condamnărilor și jurisprudența națională relevantă, precum și să facă schimb de cele mai bune practici în ceea ce privește urmărirea penală și pedepsele; invită Comisia să aducă îmbunătățiri substanțiale elaborării și publicării informațiilor statistice pentru a permite o mai bună elaborare și revizuire a politicilor; |
| --- | --- |

29.

invită, așadar, Comisia ca, în cadrul obligației sale de raportare privind transpunerea Directivei 2011/92/UE, să colecteze date exacte și clare cu privire la infracțiunea de manipulare psihologică pe internet, care să includă identificarea riguroasă a dispozițiilor naționale care incriminează astfel de comportamente; invită statele membre și Comisia să colecteze date cu privire la această infracțiune, care să cuprindă numărul procedurilor penale inițiate, numărul condamnărilor și jurisprudența națională relevantă, precum și să facă schimb de cele mai bune practici în ceea ce privește urmărirea penală și pedepsele; invită Comisia să aducă îmbunătățiri substanțiale elaborării și publicării informațiilor statistice pentru a permite o mai bună elaborare și revizuire a politicilor;

| 30. | recunoaște, în această privință, nivelul înalt de cooperare care există între autoritățile polițienești și judiciare din statele membre, precum și între acestea și Europol și Eurojust în ceea ce privește infracțiunile comise împotriva copiilor prin intermediul mediilor digitale, un exemplu fiind operațiunea „Icarus” din 2011, care a vizat anihilarea unei rețele online de distribuție de fișiere conținând abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

30.

recunoaște, în această privință, nivelul înalt de cooperare care există între autoritățile polițienești și judiciare din statele membre, precum și între acestea și Europol și Eurojust în ceea ce privește infracțiunile comise împotriva copiilor prin intermediul mediilor digitale, un exemplu fiind operațiunea „Icarus” din 2011, care a vizat anihilarea unei rețele online de distribuție de fișiere conținând abuzuri sexuale asupra copiilor;

| 31. | subliniază, totodată, că ar fi util să se realizeze o mai bună armonizare a dreptului penal și a procedurilor penale ale statelor membre, inclusiv a drepturilor în materie de proceduri și de protecție a datelor cu caracter personal ale persoanelor suspectate și respectarea drepturilor fundamentale în temeiul Cartei UE, având în vedere actualele bariere din calea unei cooperări depline și a încrederii reciproce; |
| --- | --- |

31.

subliniază, totodată, că ar fi util să se realizeze o mai bună armonizare a dreptului penal și a procedurilor penale ale statelor membre, inclusiv a drepturilor în materie de proceduri și de protecție a datelor cu caracter personal ale persoanelor suspectate și respectarea drepturilor fundamentale în temeiul Cartei UE, având în vedere actualele bariere din calea unei cooperări depline și a încrederii reciproce;

| 32. | salută intenția Comisiei de a lua în considerare posibilele măsuri legislative, în cazul în care măsurile de autoreglementare ale acestui sector nu dau roade; |
| --- | --- |

32.

salută intenția Comisiei de a lua în considerare posibilele măsuri legislative, în cazul în care măsurile de autoreglementare ale acestui sector nu dau roade;

| 33. | subliniază, totodată, că propunerile de legislație penală a UE trebuie să respecte pe deplin principiile subsidiarității, proporționalității și principiile generale care reglementează dreptul penal și trebuie să demonstreze în mod clar că scopul lor este de a aduce o valoare adăugată într-o abordare comună a UE privind combaterea criminalității transfrontaliere grave, astfel cum se menționează în Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (8); |
| --- | --- |

33.

subliniază, totodată, că propunerile de legislație penală a UE trebuie să respecte pe deplin principiile subsidiarității, proporționalității și principiile generale care reglementează dreptul penal și trebuie să demonstreze în mod clar că scopul lor este de a aduce o valoare adăugată într-o abordare comună a UE privind combaterea criminalității transfrontaliere grave, astfel cum se menționează în Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2012 referitoare la abordarea UE privind dreptul penal (8);

| 34. | invită Comisia și statele membre să facă tot posibilul pentru a consolida cooperarea cu țările terțe în ceea ce privește eliminarea promptă a paginilor web care conțin sau difuzează conținuturi sau comportamente ilegale de pe teritoriul acestora, precum și lupta împotriva criminalității informatice; încurajează, în acest sens, schimbul internațional de cunoștințe specializate și de bune practici și punerea în comun a ideilor între guverne, agențiile de aplicare a legii, unitățile de poliție specializate în criminalitatea informatică, liniile telefonice de urgență, organizațiile de protecție a copilului și sectorul internetului; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să facă tot posibilul pentru a consolida cooperarea cu țările terțe în ceea ce privește eliminarea promptă a paginilor web care conțin sau difuzează conținuturi sau comportamente ilegale de pe teritoriul acestora, precum și lupta împotriva criminalității informatice; încurajează, în acest sens, schimbul internațional de cunoștințe specializate și de bune practici și punerea în comun a ideilor între guverne, agențiile de aplicare a legii, unitățile de poliție specializate în criminalitatea informatică, liniile telefonice de urgență, organizațiile de protecție a copilului și sectorul internetului;

| 35. | solicită, în acest sens, adoptarea integrală a tuturor măsurilor indicate în foaia de parcurs a Consiliului din 2009, vizând consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale, precum și elaborarea unei abordări comune referitoare la admisibilitatea și la evaluarea probelor, cu scopul de a elimina barierele din calea liberei circulații a probelor adunate într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

35.

solicită, în acest sens, adoptarea integrală a tuturor măsurilor indicate în foaia de parcurs a Consiliului din 2009, vizând consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale, precum și elaborarea unei abordări comune referitoare la admisibilitatea și la evaluarea probelor, cu scopul de a elimina barierele din calea liberei circulații a probelor adunate într-un alt stat membru;

| 36. | susține introducerea și consolidarea sistemelor de linii telefonice de urgență destinate raportării infracțiunilor, precum și a conținuturilor și a conduitelor ilegale, ținând seama, între altele, de experiența acumulată în cazul liniei de urgență europene pentru copiii dispăruți, precum și în cel al sistemelor naționale de alertare rapidă și al sistemului automat european de alertă privind copiii dispăruți; subliniază, însă, că orice acțiune penală imediată bazată pe raportare trebuie să asigure un echilibru între, pe de o parte, drepturile potențialelor victime și obligația pozitivă de a reacționa ce le revine statelor membre în temeiul articolelor 2 și 8 din CEDO și astfel cum a fost deja subliniat de jurisprudența Convenția europeană a drepturilor omului și, pe de altă parte, drepturile suspectului; invită, în acest sens, statele membre și Comisia să întreprindă un schimb de cele mai bune practici în ceea ce privește cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor comise împotriva copiilor în lumea digitală; reamintește că articolul 8 din propunerea Comisiei de regulament general privind protecția datelor (COM(2012)0011) cuprinde garanții specifice pentru prelucrarea datelor cu caracter personal ale copiilor, cum ar fi consimțământul obligatoriu al părinților pentru prelucrarea datelor copiilor cu vârsta sub 13 ani; |
| --- | --- |

36.

susține introducerea și consolidarea sistemelor de linii telefonice de urgență destinate raportării infracțiunilor, precum și a conținuturilor și a conduitelor ilegale, ținând seama, între altele, de experiența acumulată în cazul liniei de urgență europene pentru copiii dispăruți, precum și în cel al sistemelor naționale de alertare rapidă și al sistemului automat european de alertă privind copiii dispăruți; subliniază, însă, că orice acțiune penală imediată bazată pe raportare trebuie să asigure un echilibru între, pe de o parte, drepturile potențialelor victime și obligația pozitivă de a reacționa ce le revine statelor membre în temeiul articolelor 2 și 8 din CEDO și astfel cum a fost deja subliniat de jurisprudența Convenția europeană a drepturilor omului și, pe de altă parte, drepturile suspectului; invită, în acest sens, statele membre și Comisia să întreprindă un schimb de cele mai bune practici în ceea ce privește cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor comise împotriva copiilor în lumea digitală; reamintește că articolul 8 din propunerea Comisiei de regulament general privind protecția datelor (COM(2012)0011) cuprinde garanții specifice pentru prelucrarea datelor cu caracter personal ale copiilor, cum ar fi consimțământul obligatoriu al părinților pentru prelucrarea datelor copiilor cu vârsta sub 13 ani;

| 37. | remarcă faptul că procedurile de notificare și retragere („notice and take down”) din anumite state membre sunt încă prea lente; salută inițiativa Comisiei de a publica o evaluare a impactului în acest sens și recomandă creșterea eficienței acestor proceduri și continuarea dezvoltării acestora în statele membre în interesul obținerii celor mai bune practici; |
| --- | --- |

37.

remarcă faptul că procedurile de notificare și retragere („notice and take down”) din anumite state membre sunt încă prea lente; salută inițiativa Comisiei de a publica o evaluare a impactului în acest sens și recomandă creșterea eficienței acestor proceduri și continuarea dezvoltării acestora în statele membre în interesul obținerii celor mai bune practici;

| 38. | invită Comisia și statele membre să evalueze eficiența colaborării cu poliția în vederea protejării minorilor împotriva infracțiunilor online, a liniilor telefonice de urgență și a acordurilor actuale cu furnizorii de servicii de internet; solicită dezvoltarea unor sinergii cu alte servicii conexe, inclusiv cu sistemele poliției și cu cele de justiție pentru minori în vederea protejării minorilor împotriva infracțiunilor online, în special prin coordonarea și integrarea liniilor telefonice de urgență și a punctelor de contact; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să evalueze eficiența colaborării cu poliția în vederea protejării minorilor împotriva infracțiunilor online, a liniilor telefonice de urgență și a acordurilor actuale cu furnizorii de servicii de internet; solicită dezvoltarea unor sinergii cu alte servicii conexe, inclusiv cu sistemele poliției și cu cele de justiție pentru minori în vederea protejării minorilor împotriva infracțiunilor online, în special prin coordonarea și integrarea liniilor telefonice de urgență și a punctelor de contact;

| 39. | încurajează statele membre să dezvolte liniile telefonice de urgență naționale și alte puncte de contact, cum ar fi așa-numitele „safety buttons”, conforme standardelor INHOPE, să îmbunătățească gradul acestora de integrare, și să analizeze cu atenție rezultatele atinse; |
| --- | --- |

39.

încurajează statele membre să dezvolte liniile telefonice de urgență naționale și alte puncte de contact, cum ar fi așa-numitele „safety buttons”, conforme standardelor INHOPE, să îmbunătățească gradul acestora de integrare, și să analizeze cu atenție rezultatele atinse;

| 40. | subliniază importanța de a difuza instrumentele fiabile, precum paginile de avertizare sau semnalele acustice și vizuale, în vederea limitării accesului direct al minorilor la conținuturi dăunătoare; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța de a difuza instrumentele fiabile, precum paginile de avertizare sau semnalele acustice și vizuale, în vederea limitării accesului direct al minorilor la conținuturi dăunătoare;

| 41. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească informațiile privind liniile telefonice de urgență și alte puncte de contact, cum ar fi așa-numitele safety buttons”, pentru minori și familiile acestora, permițându-le acestora să raporteze mai ușor conținuturile ilegale, și invită statele membre să sensibilizeze opinia publică în ceea ce privește existența liniilor telefonice de urgență ca puncte de contact pentru raportarea imaginilor reprezentând abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească informațiile privind liniile telefonice de urgență și alte puncte de contact, cum ar fi așa-numitele safety buttons”, pentru minori și familiile acestora, permițându-le acestora să raporteze mai ușor conținuturile ilegale, și invită statele membre să sensibilizeze opinia publică în ceea ce privește existența liniilor telefonice de urgență ca puncte de contact pentru raportarea imaginilor reprezentând abuzuri sexuale asupra copiilor;

| 42. | susține angajamentul asumat de furnizorii de conținuturi și serviciile digitale de a pune în aplicare codurile de conduită în conformitate cu reglementările în vigoare, pentru a identifica, a preveni și a elimina conținuturile ilegale pe baza unor decizii luate de autoritățile judiciare; încurajează Comisia și statele membre să realizeze evaluări în acest domeniu; |
| --- | --- |

42.

susține angajamentul asumat de furnizorii de conținuturi și serviciile digitale de a pune în aplicare codurile de conduită în conformitate cu reglementările în vigoare, pentru a identifica, a preveni și a elimina conținuturile ilegale pe baza unor decizii luate de autoritățile judiciare; încurajează Comisia și statele membre să realizeze evaluări în acest domeniu;

| 43. | invită Comisia și statele membre să realizeze o nouă campanie destinată părinților, vizând să îi ajute să înțeleagă conținutul digital pe care îl manipulează copiii lor și, mai ales, modurile de protecție a acestora împotriva conținuturilor digitale ilicite, neadecvate sau periculoase; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia și statele membre să realizeze o nouă campanie destinată părinților, vizând să îi ajute să înțeleagă conținutul digital pe care îl manipulează copiii lor și, mai ales, modurile de protecție a acestora împotriva conținuturilor digitale ilicite, neadecvate sau periculoase;

| 44. | deplânge nerespectarea pactului semnat la 9 februarie 2009 între Comisie și 17 site-uri de socializare în rețea, dintre care Facebook și MySpace, care viza promova protecția și securitatea copiilor în mediul online; |
| --- | --- |

44.

deplânge nerespectarea pactului semnat la 9 februarie 2009 între Comisie și 17 site-uri de socializare în rețea, dintre care Facebook și MySpace, care viza promova protecția și securitatea copiilor în mediul online;

| 45. | subliniază faptul că infracțiunile online au adesea un caracter transfrontalier și că, prin urmare, cooperarea internațională dintre autoritățile de aplicare a legii existente ar trebui să reprezinte un element important în lupta împotriva acestor infracțiuni; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că infracțiunile online au adesea un caracter transfrontalier și că, prin urmare, cooperarea internațională dintre autoritățile de aplicare a legii existente ar trebui să reprezinte un element important în lupta împotriva acestor infracțiuni;

| 46. | îndeamnă statele membre și Comisia să sprijine și să lanseze programe de sensibilizare a copiilor, a părinților și a educatorilor pentru a oferi informațiile necesare pentru protejarea împotriva criminalității informatice, precum și să îi încurajeze să raporteze site-urile și comportamentul online suspect; |
| --- | --- |

46.

îndeamnă statele membre și Comisia să sprijine și să lanseze programe de sensibilizare a copiilor, a părinților și a educatorilor pentru a oferi informațiile necesare pentru protejarea împotriva criminalității informatice, precum și să îi încurajeze să raporteze site-urile și comportamentul online suspect;

| 47. | invită statele membre să aplice în mod corespunzător normele de procedură actuale privind închiderea site-urilor cu un conținut de exploatare, amenințător, abuziv, discriminatoriu sau cu alt tip de conținut rău intenționat; |
| --- | --- |

47.

invită statele membre să aplice în mod corespunzător normele de procedură actuale privind închiderea site-urilor cu un conținut de exploatare, amenințător, abuziv, discriminatoriu sau cu alt tip de conținut rău intenționat;

Combaterea conținuturilor dăunătoare

| 48. | invită Comisia să analizeze eficiența diverselor sisteme de clasificare voluntară a conținuturilor inadecvate destinate minorilor din statele membre și încurajează Comisia, statele membre și sectorul internetului să consolideze cooperarea cu privire la dezvoltarea unor strategii și standarde privind formarea minorilor cu privire la utilizarea responsabilă a internetului și să-i sensibilizeze și să-i protejeze pe aceștia în ceea ce privește expunerea online și offline la conținuturi inadecvate pentru vârsta lor, inclusiv la violență, la publicitatea care încurajează cheltuielile exagerate și achiziționarea de bunuri sau credite virtuale prin intermediul telefoanelor lor mobile; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să analizeze eficiența diverselor sisteme de clasificare voluntară a conținuturilor inadecvate destinate minorilor din statele membre și încurajează Comisia, statele membre și sectorul internetului să consolideze cooperarea cu privire la dezvoltarea unor strategii și standarde privind formarea minorilor cu privire la utilizarea responsabilă a internetului și să-i sensibilizeze și să-i protejeze pe aceștia în ceea ce privește expunerea online și offline la conținuturi inadecvate pentru vârsta lor, inclusiv la violență, la publicitatea care încurajează cheltuielile exagerate și achiziționarea de bunuri sau credite virtuale prin intermediul telefoanelor lor mobile;

| 49. | salută inovațiile tehnice prin care întreprinderile oferă soluții speciale online, care permit copiilor să utilizeze internetul în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

49.

salută inovațiile tehnice prin care întreprinderile oferă soluții speciale online, care permit copiilor să utilizeze internetul în condiții de siguranță;

| 50. | invită asociațiile furnizorilor de servicii audiovizuale și digitale, în cooperare cu alte asociații în domeniu, să integreze protecția minorilor în statutele lor respective și să indice categoria de vârstă adecvată; |
| --- | --- |

50.

invită asociațiile furnizorilor de servicii audiovizuale și digitale, în cooperare cu alte asociații în domeniu, să integreze protecția minorilor în statutele lor respective și să indice categoria de vârstă adecvată;

| 51. | încurajează statele membre să continue dialogul pentru armonizarea clasificării conținuturilor digitale pentru minori, în cooperare cu operatorii și asociațiile în domeniu și cu țările terțe; |
| --- | --- |

51.

încurajează statele membre să continue dialogul pentru armonizarea clasificării conținuturilor digitale pentru minori, în cooperare cu operatorii și asociațiile în domeniu și cu țările terțe;

| 52. | încurajează Comisia și statele membre să clasifice jocurile electronice cu ajutorul unor caractere clare, în funcție de categoriile de vârstă vizate de acestea și, mai ales, în funcție de conținutul lor; |
| --- | --- |

52.

încurajează Comisia și statele membre să clasifice jocurile electronice cu ajutorul unor caractere clare, în funcție de categoriile de vârstă vizate de acestea și, mai ales, în funcție de conținutul lor;

| 53. | invită Comisia să continue aplicarea „European Framework for safer mobile”, valorizând opțiunile care facilitează controlul parental; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să continue aplicarea „European Framework for safer mobile”, valorizând opțiunile care facilitează controlul parental;

| 54. | subliniază activitatea de calitate desfășurată de organizațiile aparținând societății civile și încurajează aceste organizații să coopereze și să își desfășoare activitatea împreună dincolo de frontiere, precum și să lucreze în parteneriat cu organele de aplicare a legii, cu guvernele, cu furnizorii de servicii de internet și cu populația; |
| --- | --- |

54.

subliniază activitatea de calitate desfășurată de organizațiile aparținând societății civile și încurajează aceste organizații să coopereze și să își desfășoare activitatea împreună dincolo de frontiere, precum și să lucreze în parteneriat cu organele de aplicare a legii, cu guvernele, cu furnizorii de servicii de internet și cu populația;

Protecția sferei private

| 55. | reiterează importanța pentru copii a protejării datelor, în special în ceea ce privește dezvoltarea rapidă a mijloacelor de socializare în rețea și a forumurilor de discuții, având în vedere creșterea fluxului și a accesibilității datelor cu caracter personal prin mijloacele de comunicare digitale; |
| --- | --- |

55.

reiterează importanța pentru copii a protejării datelor, în special în ceea ce privește dezvoltarea rapidă a mijloacelor de socializare în rețea și a forumurilor de discuții, având în vedere creșterea fluxului și a accesibilității datelor cu caracter personal prin mijloacele de comunicare digitale;

| 56. | salută noua propunere de regulament privind protecția datelor (COM(2012)0011) și prevederile speciale din aceasta privind consimțământul copiilor și dreptul de a fi uitați, care interzic păstrarea online a informațiilor legate de datele cu caracter personal ale minorilor, care poate reprezenta un risc la adresa vieții personale și profesionale a acestora, având în vedere că natura permanentă a informațiilor și a datelor de pe internet legate de copii poate fi folosită în mod necorespunzător în detrimentul demnității și al incluziunii sociale ale acestora; |
| --- | --- |

56.

salută noua propunere de regulament privind protecția datelor (COM(2012)0011) și prevederile speciale din aceasta privind consimțământul copiilor și dreptul de a fi uitați, care interzic păstrarea online a informațiilor legate de datele cu caracter personal ale minorilor, care poate reprezenta un risc la adresa vieții personale și profesionale a acestora, având în vedere că natura permanentă a informațiilor și a datelor de pe internet legate de copii poate fi folosită în mod necorespunzător în detrimentul demnității și al incluziunii sociale ale acestora;

| 57. | subliniază că aceste prevederi trebuie să fie clarificate și dezvoltate, astfel încât să se asigure faptul că sunt clare și pe deplin funcționale în momentul în care noua legislație va fi adoptată și că nu subminează libertatea internetului; |
| --- | --- |

57.

subliniază că aceste prevederi trebuie să fie clarificate și dezvoltate, astfel încât să se asigure faptul că sunt clare și pe deplin funcționale în momentul în care noua legislație va fi adoptată și că nu subminează libertatea internetului;

| 58. | salută, de asemenea, intenția de a crea un sistem electronic pentru certificarea vârstei; |
| --- | --- |

58.

salută, de asemenea, intenția de a crea un sistem electronic pentru certificarea vârstei;

| 59. | consideră că proprietarii și administratorii de pagini web ar trebui să indice într-un mod clar și transparent politica de protecție a datelor aplicată și să prevadă un sistem vizând acordul parental obligatoriu pentru prelucrarea datelor copiilor cu vârsta sub 13 ani; solicită să se depună mai multe eforturi pentru consolidarea automată, pe cât posibil, a dreptului la viață privată, pentru a se evita victimizarea secundară a copiilor; |
| --- | --- |

59.

consideră că proprietarii și administratorii de pagini web ar trebui să indice într-un mod clar și transparent politica de protecție a datelor aplicată și să prevadă un sistem vizând acordul parental obligatoriu pentru prelucrarea datelor copiilor cu vârsta sub 13 ani; solicită să se depună mai multe eforturi pentru consolidarea automată, pe cât posibil, a dreptului la viață privată, pentru a se evita victimizarea secundară a copiilor;

| 60. | subliniază importanța sensibilizării utilizatorilor cu privire la modul în care furnizorii de servicii sau de rețele sociale prelucrează datele cu caracter personal ale utilizatorilor și ale terților asociați, precum și la posibilele căi de atac de care dispun aceștia în cazul unei utilizări a datelor lor dincolo de scopurile legitime pentru care au fost colectate de către furnizori și partenerii lor, într-un limbaj și o formă adecvate profilului utilizatorilor, acordând o atenție deosebită minorilor; consideră că furnizorii au responsabilități stricte în acest domeniu și solicită ca informațiile transmise utilizatorilor cu privire la politica editorială să fie clare și inteligibile; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța sensibilizării utilizatorilor cu privire la modul în care furnizorii de servicii sau de rețele sociale prelucrează datele cu caracter personal ale utilizatorilor și ale terților asociați, precum și la posibilele căi de atac de care dispun aceștia în cazul unei utilizări a datelor lor dincolo de scopurile legitime pentru care au fost colectate de către furnizori și partenerii lor, într-un limbaj și o formă adecvate profilului utilizatorilor, acordând o atenție deosebită minorilor; consideră că furnizorii au responsabilități stricte în acest domeniu și solicită ca informațiile transmise utilizatorilor cu privire la politica editorială să fie clare și inteligibile;

| 61. | încurajează cu tărie promovarea în orice sector digital a unor opțiuni tehnologice utile care, dacă se dorește acest lucru, pot limita navigarea pe internet a minorilor în limite trasabile și cu acces condiționat, oferind astfel un instrument eficient pentru controlul parental; remarcă însă că astfel de măsuri nu pot ține locul unei formări solide a minorilor cu privire la utilizarea mijloacelor de comunicare; |
| --- | --- |

61.

încurajează cu tărie promovarea în orice sector digital a unor opțiuni tehnologice utile care, dacă se dorește acest lucru, pot limita navigarea pe internet a minorilor în limite trasabile și cu acces condiționat, oferind astfel un instrument eficient pentru controlul parental; remarcă însă că astfel de măsuri nu pot ține locul unei formări solide a minorilor cu privire la utilizarea mijloacelor de comunicare;

| 62. | subliniază faptul că este important ca minorii și adolescenții să fie informați foarte devreme cu privire la drepturile lor privind sfera privată pe internet și să fie învățați să recunoască metodele, uneori subtile, utilizate pentru a obține anumite informații de la ei; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că este important ca minorii și adolescenții să fie informați foarte devreme cu privire la drepturile lor privind sfera privată pe internet și să fie învățați să recunoască metodele, uneori subtile, utilizate pentru a obține anumite informații de la ei;

Dreptul la replică în mijloacele de comunicare digitale

| 63. | invită statele membre să dezvolte și să armonizeze sisteme privind dreptul la replică în mijloacele de comunicare digitale, îmbunătățindu-le, de asemenea, eficacitatea; |
| --- | --- |

63.

invită statele membre să dezvolte și să armonizeze sisteme privind dreptul la replică în mijloacele de comunicare digitale, îmbunătățindu-le, de asemenea, eficacitatea;

Dreptul la cetățenia digitală

| 64. | subliniază că tehnologia digitală este un instrument important legat de cetățenie, care facilitează participarea unui număr ridicat de cetățeni care locuiesc în zone îndepărtate și în special a tinerilor, permițându-le acestora să profite din plin de libertatea de exprimare și de comunicare în mediul online; |
| --- | --- |

64.

subliniază că tehnologia digitală este un instrument important legat de cetățenie, care facilitează participarea unui număr ridicat de cetățeni care locuiesc în zone îndepărtate și în special a tinerilor, permițându-le acestora să profite din plin de libertatea de exprimare și de comunicare în mediul online;

| 65. | invită statele membre să considere platformele digitale ca fiind instrumente de formare privind participarea democratică pentru fiecare copil, în special cu privire la cei mai vulnerabili copii; |
| --- | --- |

65.

invită statele membre să considere platformele digitale ca fiind instrumente de formare privind participarea democratică pentru fiecare copil, în special cu privire la cei mai vulnerabili copii;

| 66. | subliniază oportunitatea pe care o reprezintă noile mijloace de comunicare pentru a promova, în cadrul serviciilor și al conținuturilor digitale, a înțelegerii și a dialogului între generații, sexe și diverse grupuri culturale și etnice; |
| --- | --- |

66.

subliniază oportunitatea pe care o reprezintă noile mijloace de comunicare pentru a promova, în cadrul serviciilor și al conținuturilor digitale, a înțelegerii și a dialogului între generații, sexe și diverse grupuri culturale și etnice;

| 67. | amintește faptul că, pe internet, informațiile și cetățenia sunt strâns legate și că implicarea cetățenilor tineri este amenințată în prezent de un dezinteres pe care aceștia îl manifestă cu privire la informare: |
| --- | --- |

67.

amintește faptul că, pe internet, informațiile și cetățenia sunt strâns legate și că implicarea cetățenilor tineri este amenințată în prezent de un dezinteres pe care aceștia îl manifestă cu privire la informare:

o

o o

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(2)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(3)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(4)  JO L 327, 24.11.2006, p. 12.

(5)  JO L 378, 27.12.2006, p. 72.

(6)  JO C 372, 20.12.2011, p. 15.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0323.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0208.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/42

---

P7_TA(2012)0429

Inițiativa pentru antreprenoriatul social

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la inițiativa pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale (2012/2004(INI))

(2015/C 419/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 18 aprilie 2012, intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 18 aprilie 2012, intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere documentul de lucru al Secțiunii pentru piața unică, producție și consum din Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Inițiativa privind antreprenoriatul social – Crearea unui climat favorabil pentru întreprinderile sociale, principalele părți interesate de economia socială și de inovare”, INT/606 din 22 februarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Secțiunii pentru piața unică, producție și consum din Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Inițiativa privind antreprenoriatul social – Crearea unui climat favorabil pentru întreprinderile sociale, principalele părți interesate de economia socială și de inovare”, INT/606 din 22 februarie 2012,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 8 februarie 2012 pentru un regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (COM(2012)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 8 februarie 2012 pentru un regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (COM(2012)0035),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 decembrie 2011 pentru o directivă privind achizițiile publice (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 decembrie 2011 pentru o directivă privind achizițiile publice (COM(2011)0896),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 7 decembrie 2011 pentru un regulament privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 7 decembrie 2011 pentru un regulament privind fondurile europene de antreprenoriat social (COM(2011)0862),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 intitulată „Inițiativa privind antreprenoriatul social – Crearea unui climat favorabil pentru întreprinderile sociale, principalele părți interesate de economia socială și de inovare” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 intitulată „Inițiativa privind antreprenoriatul social – Crearea unui climat favorabil pentru întreprinderile sociale, principalele părți interesate de economia socială și de inovare” (COM(2011)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „Către un Act privind piața unică – Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 pentru un program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011 pentru un program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială (COM(2011)0609),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011de regulament privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 6 octombrie 2011de regulament privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (COM(2011)0607),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 privind „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 privind „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758),

| — | având în vedere publicarea studiului realizat de Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare și de Rețeaua europeană de cercetare EMES în 2008, intitulat „Întreprinderea din sectorul economiei sociale: un model nou pentru reducerea sărăciei și crearea de locuri de muncă” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicarea studiului realizat de Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare și de Rețeaua europeană de cercetare EMES în 2008, intitulat „Întreprinderea din sectorul economiei sociale: un model nou pentru reducerea sărăciei și crearea de locuri de muncă” (1),

| — | având în vedere Avizul explicativ IN/589 al CESE din 26 octombrie 2011 privind antreprenoriatul social și întreprinderile sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul explicativ IN/589 al CESE din 26 octombrie 2011 privind antreprenoriatul social și întreprinderile sociale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (1),

| — | având în vedere declarația sa din 10 martie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația sa din 10 martie 2011 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la statutul societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la statutul societății cooperative europene în legătură cu participarea lucrătorilor (3),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0305/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0305/2012),

| A. | întrucât întreprinderile din sectorul economiei sociale, care au peste 11 milioane de angajați în UE și reprezintă 6 % din întreaga forță de muncă din Uniune, respectiv 10 % din totalitatea întreprinderilor europene, și anume 2 milioane de întreprinderi, contribuie în mod semnificativ la modelul social european și la Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât întreprinderile din sectorul economiei sociale, care au peste 11 milioane de angajați în UE și reprezintă 6 % din întreaga forță de muncă din Uniune, respectiv 10 % din totalitatea întreprinderilor europene, și anume 2 milioane de întreprinderi, contribuie în mod semnificativ la modelul social european și la Strategia Europa 2020;

| B. | întrucât diferitele evoluții istorice au condus la cadre juridice pentru tot felul de întreprinderi, inclusiv pentru întreprinderile din economia socială și pentru afaceri sociale, cu diferențe semnificative între statele membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât diferitele evoluții istorice au condus la cadre juridice pentru tot felul de întreprinderi, inclusiv pentru întreprinderile din economia socială și pentru afaceri sociale, cu diferențe semnificative între statele membre;

| C. | întrucât cele mai multe tipuri de întreprinderi din economia socială nu sunt recunoscute prin niciun cadru juridic la nivel european și sunt recunoscute doar la nivel național în anumite state membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele mai multe tipuri de întreprinderi din economia socială nu sunt recunoscute prin niciun cadru juridic la nivel european și sunt recunoscute doar la nivel național în anumite state membre;

| D. | întrucât efectele actualei crize sociale, economice și financiare, precum și schimbările demografice, îndeosebi îmbătrânirea populației, constituie o încercare pentru sistemele de protecție socială, inclusiv regimurile de asigurări obligatorii și facultative și, prin urmare, ar trebui promovate sisteme novatoare de asistență socială, pentru asigurarea unei securități sociale adecvate și decente; |
| --- | --- |

D.

întrucât efectele actualei crize sociale, economice și financiare, precum și schimbările demografice, îndeosebi îmbătrânirea populației, constituie o încercare pentru sistemele de protecție socială, inclusiv regimurile de asigurări obligatorii și facultative și, prin urmare, ar trebui promovate sisteme novatoare de asistență socială, pentru asigurarea unei securități sociale adecvate și decente;

| E. | întrucât Actul privind piața unică și Strategia Europa 2020, ambele urmărind să asigure o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și, în acest mod, să crească numărul și calitatea locurilor de muncă și să combată sărăcia, sunt puternic interrelaționate, iar întreprinderile din sectorul economiei sociale, prin potențialul lor de inovare, își pot aduce o contribuție substanțială la aceste nevoi sociale; |
| --- | --- |

E.

întrucât Actul privind piața unică și Strategia Europa 2020, ambele urmărind să asigure o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și, în acest mod, să crească numărul și calitatea locurilor de muncă și să combată sărăcia, sunt puternic interrelaționate, iar întreprinderile din sectorul economiei sociale, prin potențialul lor de inovare, își pot aduce o contribuție substanțială la aceste nevoi sociale;

| F. | întrucât Comisia recunoaște că actorii din economia socială și întreprinderile din acest sector constituie vectori importanți de creștere economică și inovare socială, deoarece oferă posibilitatea creării de locuri de muncă durabile, și de încurajare a integrării pe piața muncii a grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia recunoaște că actorii din economia socială și întreprinderile din acest sector constituie vectori importanți de creștere economică și inovare socială, deoarece oferă posibilitatea creării de locuri de muncă durabile, și de încurajare a integrării pe piața muncii a grupurilor vulnerabile;

| G. | întrucât propunerea de regulament privind fondurile europene de antreprenoriat social și propunerea privind Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, prezentate de către Comisie, sunt salutare; |
| --- | --- |

G.

întrucât propunerea de regulament privind fondurile europene de antreprenoriat social și propunerea privind Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, prezentate de către Comisie, sunt salutare;

| H. | întrucât întreprinderile din sectorul economiei sociale pot contribui la furnizarea de servicii sociale, care constituie componente esențiale ale unui stat providență, și contribuie, în acest mod, la realizarea obiectivelor comune ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât întreprinderile din sectorul economiei sociale pot contribui la furnizarea de servicii sociale, care constituie componente esențiale ale unui stat providență, și contribuie, în acest mod, la realizarea obiectivelor comune ale Uniunii Europene;

| I. | întrucât numeroase întreprinderi din sectorul economiei sociale se confruntă cu dificultăți legate de accesul la finanțarea necesară extinderii activităților lor și au nevoie, prin urmare, de sprijin specific și adaptat în mod special, cum ar fi sistemul bancar social, instrumentele de preluare a riscului, fondurile filantropice sau (micro)creditele, în special în cazul microîntreprinderilor și al IMM-urilor; întrucât, în acest sens, fondurile structurale și programele ale UE exercită un rol semnificativ în facilitarea accesului la finanțare al întreprinderilor din sectorul economiei sociale și, de asemenea, al întreprinderilor cu intensitate investițională ridicată; |
| --- | --- |

I.

întrucât numeroase întreprinderi din sectorul economiei sociale se confruntă cu dificultăți legate de accesul la finanțarea necesară extinderii activităților lor și au nevoie, prin urmare, de sprijin specific și adaptat în mod special, cum ar fi sistemul bancar social, instrumentele de preluare a riscului, fondurile filantropice sau (micro)creditele, în special în cazul microîntreprinderilor și al IMM-urilor; întrucât, în acest sens, fondurile structurale și programele ale UE exercită un rol semnificativ în facilitarea accesului la finanțare al întreprinderilor din sectorul economiei sociale și, de asemenea, al întreprinderilor cu intensitate investițională ridicată;

| J. | întrucât cea mai mare parte a întreprinderilor din sectorul economiei sociale încurajează reforma politicilor prin promovarea bunei guvernări, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a părților interesate, și sprijină învățarea reciprocă și inovarea socială și răspund, în acest mod, cerințelor adresate tot mai frecvent de către cetățeni cu privire la un comportament al întreprinderilor care să fie etic, respectuos față de standardele sociale și față de mediu; |
| --- | --- |

J.

întrucât cea mai mare parte a întreprinderilor din sectorul economiei sociale încurajează reforma politicilor prin promovarea bunei guvernări, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a părților interesate, și sprijină învățarea reciprocă și inovarea socială și răspund, în acest mod, cerințelor adresate tot mai frecvent de către cetățeni cu privire la un comportament al întreprinderilor care să fie etic, respectuos față de standardele sociale și față de mediu;

| K. | întrucât întreprinderile din sectorul economiei sociale, prin natura activităților lor și prin modurile lor de funcționare, contribuie la edificarea unei societăți cu un grad mai înalt de coeziune, mai democratice și mai „active”, oferă adesea – sau ar trebui să ofere – condiții de lucru favorabile, precum și remunerare egală pentru muncă egală și sprijină egalitatea de șanse între femei și bărbați, permițând, în acest mod, concilierea vieții profesionale cu cea personală; |
| --- | --- |

K.

întrucât întreprinderile din sectorul economiei sociale, prin natura activităților lor și prin modurile lor de funcționare, contribuie la edificarea unei societăți cu un grad mai înalt de coeziune, mai democratice și mai „active”, oferă adesea – sau ar trebui să ofere – condiții de lucru favorabile, precum și remunerare egală pentru muncă egală și sprijină egalitatea de șanse între femei și bărbați, permițând, în acest mod, concilierea vieții profesionale cu cea personală;

| L. | întrucât s-a luat act de propunerea Comisiei de a adăuga noua categorie de persoane defavorizate la contractele rezervate, |
| --- | --- |

L.

întrucât s-a luat act de propunerea Comisiei de a adăuga noua categorie de persoane defavorizate la contractele rezervate,

Introducere

| 1. | salută comunicările Comisiei intitulate „Inițiativa privind antreprenoriatul social” și „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”, care cuprind recomandări către guvernele naționale referitoare la îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru întreprinderile din sectorul economiei sociale, ceea ce poate oferi șanse noi și crea noi locuri de muncă, printre altele în sectorul sănătății și al serviciilor sociale (așa-numitul sector alb), precum și în cel al protecției mediului (așa-numitul sector verde), ambele cu un ritm rapid de creștere – două domenii care oferă șanse noi economiei sociale și economiei în ansamblu; |
| --- | --- |

1.

salută comunicările Comisiei intitulate „Inițiativa privind antreprenoriatul social” și „Către o redresare generatoare de locuri de muncă”, care cuprind recomandări către guvernele naționale referitoare la îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru întreprinderile din sectorul economiei sociale, ceea ce poate oferi șanse noi și crea noi locuri de muncă, printre altele în sectorul sănătății și al serviciilor sociale (așa-numitul sector alb), precum și în cel al protecției mediului (așa-numitul sector verde), ambele cu un ritm rapid de creștere – două domenii care oferă șanse noi economiei sociale și economiei în ansamblu;

| 2. | afirmă că economia socială face parte din economia de piață ecosocială și din piața unică europeană și atrage atenția asupra rezistenței ridicate la crize și a modelelor comerciale solide care o caracterizează; subliniază că întreprinderile din sectorul economiei sociale încearcă, în numeroase cazuri, să răspundă nevoilor sociale și umane care nu sunt luate în considerare – cel puțin nu în mod corespunzător – de operatorii comerciali sau de către stat; subliniază că locurile de muncă din sectorul economiei sociale prezintă o probabilitate mai mare de a fi menținute la nivel local; |
| --- | --- |

2.

afirmă că economia socială face parte din economia de piață ecosocială și din piața unică europeană și atrage atenția asupra rezistenței ridicate la crize și a modelelor comerciale solide care o caracterizează; subliniază că întreprinderile din sectorul economiei sociale încearcă, în numeroase cazuri, să răspundă nevoilor sociale și umane care nu sunt luate în considerare – cel puțin nu în mod corespunzător – de operatorii comerciali sau de către stat; subliniază că locurile de muncă din sectorul economiei sociale prezintă o probabilitate mai mare de a fi menținute la nivel local;

| 3. | subliniază că prin „întreprindere socială” se înțelege o întreprindere, indiferent de forma sa juridică, care:






  (a) | are drept obiectiv principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, conform statutului, actului constitutiv sau oricărui alt document statutar pe baza căruia a fost înființată activitatea comercială, atunci când întreprinderea:






  — | oferă servicii sau bunuri unor persoane vulnerabile, marginalizate, dezavantajate sau excluse și/sau |
| --- | --- | --- | --- |

3.

subliniază că prin „întreprindere socială” se înțelege o întreprindere, indiferent de forma sa juridică, care:

(a)

are drept obiectiv principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, conform statutului, actului constitutiv sau oricărui alt document statutar pe baza căruia a fost înființată activitatea comercială, atunci când întreprinderea:

—

oferă servicii sau bunuri unor persoane vulnerabile, marginalizate, dezavantajate sau excluse și/sau

| — | oferă bunuri sau servicii utilizând o metodă de producție, care întruchipează obiectivul său social; |
| --- | --- |

—

oferă bunuri sau servicii utilizând o metodă de producție, care întruchipează obiectivul său social;

| (b) | utilizează profiturile obținute în primul rând pentru atingerea obiectivelor sale principale în loc să le distribuie și deține proceduri și norme definite în prealabil pentru orice situație excepțională în care profiturile sunt distribuite acționarilor sau proprietarilor, ceea ce garantează că o astfel de distribuire a profiturilor nu subminează obiectivele principale; precum și |
| --- | --- |

(b)

utilizează profiturile obținute în primul rând pentru atingerea obiectivelor sale principale în loc să le distribuie și deține proceduri și norme definite în prealabil pentru orice situație excepțională în care profiturile sunt distribuite acționarilor sau proprietarilor, ceea ce garantează că o astfel de distribuire a profiturilor nu subminează obiectivele principale; precum și

| (c) | este administrată într-un mod responsabil și transparent, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și/sau a acționarilor afectați de activitățile sale comerciale. |
| --- | --- |

(c)

este administrată într-un mod responsabil și transparent, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și/sau a acționarilor afectați de activitățile sale comerciale.

Acțiuni recomandate pentru diferite tipuri de întreprinderi

| 4. | subliniază faptul că activitățile desfășurate de voluntari în diferite sectoare ale economiei sociale, inclusiv activitățile tinerilor la început de carieră, marcate de entuziasmul lor și de competențele lor de tip nou, dar și ale persoanelor în vârstă, care au acumulat o experiență vastă și un larg bagaj de competențe, constituie o contribuție importantă la creșterea economică, solidaritate și coeziunea socială și oferă sens vieții multor persoane; solicită, prin urmare, o recunoaștere și un sprijin financiar și structural adecvat la nivel local, național și european; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că activitățile desfășurate de voluntari în diferite sectoare ale economiei sociale, inclusiv activitățile tinerilor la început de carieră, marcate de entuziasmul lor și de competențele lor de tip nou, dar și ale persoanelor în vârstă, care au acumulat o experiență vastă și un larg bagaj de competențe, constituie o contribuție importantă la creșterea economică, solidaritate și coeziunea socială și oferă sens vieții multor persoane; solicită, prin urmare, o recunoaștere și un sprijin financiar și structural adecvat la nivel local, național și european;

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că întreprinderile din sectorul economiei sociale nu sunt defavorizate de alte tipuri de întreprinderi care să-și aleagă exclusiv domenii rentabile din sectorul economiei sociale; atrage atenția asupra faptului că aceste domenii se situează, în cea mai mare parte, în mediul urban, astfel încât alte zone, în mare parte rurale sau periferice, în care costurile aferente logisticii sunt mai ridicate, se văd obligate să se mulțumească cu o gamă de servicii mai redusă din punct de vedere cantitativ și calitativ; subliniază că utilizatorii ar trebui să poată alege între mai mulți prestatori de servicii; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că întreprinderile din sectorul economiei sociale nu sunt defavorizate de alte tipuri de întreprinderi care să-și aleagă exclusiv domenii rentabile din sectorul economiei sociale; atrage atenția asupra faptului că aceste domenii se situează, în cea mai mare parte, în mediul urban, astfel încât alte zone, în mare parte rurale sau periferice, în care costurile aferente logisticii sunt mai ridicate, se văd obligate să se mulțumească cu o gamă de servicii mai redusă din punct de vedere cantitativ și calitativ; subliniază că utilizatorii ar trebui să poată alege între mai mulți prestatori de servicii;

| 6. | subliniază importanța unei strategii și a unor măsuri de promovare a spiritului antreprenorial și a întreprinderilor sociale novatoare, în special pentru tineri și persoanele defavorizate, pentru a asigura un acces mai larg și mai ușor al întreprinzătorilor, atât femei, cât și bărbați, la programele și fondurile Uniunii Europene și ale statelor membre; solicită să se acorde susținerea corespunzătoare pentru a se asigura continuitatea programului Erasmus pentru tinerii întreprinzători și pentru a spori atractivitatea și vizibilitatea acestuia la nivelul sectorului economiei sociale; reamintește totuși că desfășurarea de activități profesionale independente trebuie să fie însoțită de programe de orientare suficient de ample; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța unei strategii și a unor măsuri de promovare a spiritului antreprenorial și a întreprinderilor sociale novatoare, în special pentru tineri și persoanele defavorizate, pentru a asigura un acces mai larg și mai ușor al întreprinzătorilor, atât femei, cât și bărbați, la programele și fondurile Uniunii Europene și ale statelor membre; solicită să se acorde susținerea corespunzătoare pentru a se asigura continuitatea programului Erasmus pentru tinerii întreprinzători și pentru a spori atractivitatea și vizibilitatea acestuia la nivelul sectorului economiei sociale; reamintește totuși că desfășurarea de activități profesionale independente trebuie să fie însoțită de programe de orientare suficient de ample;

| 7. | ia act de diversitatea din cadrul sectorului economiei sociale; subliniază că dezvoltarea de noi cadre juridice la nivelul Uniunii Europene, indiferent de tipul acestora, ar trebui să fie facultativă pentru întreprinderi și precedată de o evaluare a impactului, pentru a se ține seama de existența unor modele de antreprenoriat social diferite la nivelul statele membre; subliniază că eventualele măsuri ar trebuie să demonstreze că aduc o valoare adăugată la nivelul întregii Uniuni Europene; |
| --- | --- |

7.

ia act de diversitatea din cadrul sectorului economiei sociale; subliniază că dezvoltarea de noi cadre juridice la nivelul Uniunii Europene, indiferent de tipul acestora, ar trebui să fie facultativă pentru întreprinderi și precedată de o evaluare a impactului, pentru a se ține seama de existența unor modele de antreprenoriat social diferite la nivelul statele membre; subliniază că eventualele măsuri ar trebuie să demonstreze că aduc o valoare adăugată la nivelul întregii Uniuni Europene;

| 8. | sprijină inițiativele adoptate la nivelul Uniunii Europene prin care se vizează extinderea și consolidarea sectorului asociativ, care a atins deja un stadiu avansat de dezvoltare în diferite state membre; solicită un statut european al asociațiilor, care să vină în completarea statutelor juridice deja existente la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

8.

sprijină inițiativele adoptate la nivelul Uniunii Europene prin care se vizează extinderea și consolidarea sectorului asociativ, care a atins deja un stadiu avansat de dezvoltare în diferite state membre; solicită un statut european al asociațiilor, care să vină în completarea statutelor juridice deja existente la nivelul statelor membre;

| 9. | salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere de simplificare a Regulamentului privind statutul societății cooperative europene; |
| --- | --- |

9.

salută intenția Comisiei de a prezenta o propunere de simplificare a Regulamentului privind statutul societății cooperative europene;

| 10. | salută studiul privind situația societăților mutuale din Europa, realizat de Comisie cu strânsa participare a sectorului interesat; subliniază faptul că societățile mutuale ar trebui recunoscute, prin intermediul unui statut european, ca actor distinct și important în cadrul economiei și al societății europene; subliniază avantajele unui statut european legate de facilitarea activității transfrontaliere a societăților mutuale; încurajează statele membre care nu au instituit până în prezent un statut național al societăților mutuale să întreprindă acest demers; |
| --- | --- |

10.

salută studiul privind situația societăților mutuale din Europa, realizat de Comisie cu strânsa participare a sectorului interesat; subliniază faptul că societățile mutuale ar trebui recunoscute, prin intermediul unui statut european, ca actor distinct și important în cadrul economiei și al societății europene; subliniază avantajele unui statut european legate de facilitarea activității transfrontaliere a societăților mutuale; încurajează statele membre care nu au instituit până în prezent un statut național al societăților mutuale să întreprindă acest demers;

| 11. | salută propunerea Comisiei de regulament privind statutul unei fundații europene; |
| --- | --- |

11.

salută propunerea Comisiei de regulament privind statutul unei fundații europene;

| 12. | reamintește că, în Comunicarea COM(2004)0018, Comisia s-a angajat să întreprindă douăsprezece acțiuni concrete de sprijinire a dezvoltării cooperativelor și consideră regretabil faptul că, până în prezent, nu s-au realizat numeroase progrese în această direcție; invită Comisia să dea dovadă de voință și să propună, în spiritul inițiativei din 2004, noi măsuri de îmbunătățire a condițiilor de funcționare a cooperativelor, societăților mutuale, asociațiilor și fundațiilor și să sprijine, în acest mod, dezvoltarea sectorului economiei sociale în general; |
| --- | --- |

12.

reamintește că, în Comunicarea COM(2004)0018, Comisia s-a angajat să întreprindă douăsprezece acțiuni concrete de sprijinire a dezvoltării cooperativelor și consideră regretabil faptul că, până în prezent, nu s-au realizat numeroase progrese în această direcție; invită Comisia să dea dovadă de voință și să propună, în spiritul inițiativei din 2004, noi măsuri de îmbunătățire a condițiilor de funcționare a cooperativelor, societăților mutuale, asociațiilor și fundațiilor și să sprijine, în acest mod, dezvoltarea sectorului economiei sociale în general;

| 13. | salută adoptarea pachetului revizuit de norme ale Uniunii Europene în materie de ajutoare de stat destinate serviciilor sociale și locale, încurajând în același timp Comisia să clarifice în continuare aceste norme pentru a facilita înțelegerea și aplicarea lor de către autoritățile locale și regionale, în special cu privire la întreprinderile sociale; |
| --- | --- |

13.

salută adoptarea pachetului revizuit de norme ale Uniunii Europene în materie de ajutoare de stat destinate serviciilor sociale și locale, încurajând în același timp Comisia să clarifice în continuare aceste norme pentru a facilita înțelegerea și aplicarea lor de către autoritățile locale și regionale, în special cu privire la întreprinderile sociale;

Întreprinderile care urmăresc obiective sociale sau care au un impact social

| 14. | subliniază faptul că întreprinderile din sectorul economiei sociale sunt furnizori importanți de servicii de interes general (SSIG); atrage atenția asupra faptului că, adesea, aceste întreprinderi au avut drept punct de plecare organizații ale societății civile, organizații de voluntari și/sau asociații caritabile care asigură furnizarea de servicii orientate spre individ sau sunt strâns legate de acestea, și sunt concepute pentru a răspunde nevoilor umane vitale, în special nevoilor utilizatorilor aflați în situații de vulnerabilitate; subliniază că întreprinderile sociale se află, în numeroase cazuri, într-o postură intermediară, la intersecția sectoarelor public și privat, tradiționale, furnizând servicii publice, adică în cadrul procedurilor de achiziții publice; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că întreprinderile din sectorul economiei sociale sunt furnizori importanți de servicii de interes general (SSIG); atrage atenția asupra faptului că, adesea, aceste întreprinderi au avut drept punct de plecare organizații ale societății civile, organizații de voluntari și/sau asociații caritabile care asigură furnizarea de servicii orientate spre individ sau sunt strâns legate de acestea, și sunt concepute pentru a răspunde nevoilor umane vitale, în special nevoilor utilizatorilor aflați în situații de vulnerabilitate; subliniază că întreprinderile sociale se află, în numeroase cazuri, într-o postură intermediară, la intersecția sectoarelor public și privat, tradiționale, furnizând servicii publice, adică în cadrul procedurilor de achiziții publice;

| 15. | consideră că ar trebui să se facă o distincție între noțiunea de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) și cea de antreprenoriat social, deși unele întreprinderi comerciale cu activități semnificative în materie de RSI pot fi strâns interconectate cu antreprenoriatul social; |
| --- | --- |

15.

consideră că ar trebui să se facă o distincție între noțiunea de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) și cea de antreprenoriat social, deși unele întreprinderi comerciale cu activități semnificative în materie de RSI pot fi strâns interconectate cu antreprenoriatul social;

Perspective financiare – îmbunătățirea mediului juridic și a celui fiscal

| 16. | consideră că programul PSCI (Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială) 2014-2020, prin faptul că dispune de o axă destinată microfinanțării și antreprenoriatului social, contribuie la eforturile vizând garantarea unui acces mai larg la microcredite al microîntreprinderilor din sectorul economiei sociale, ținând seama totodată de diversitatea nevoilor de finanțare ale întreprinderilor din sectorul economiei sociale; |
| --- | --- |

16.

consideră că programul PSCI (Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială) 2014-2020, prin faptul că dispune de o axă destinată microfinanțării și antreprenoriatului social, contribuie la eforturile vizând garantarea unui acces mai larg la microcredite al microîntreprinderilor din sectorul economiei sociale, ținând seama totodată de diversitatea nevoilor de finanțare ale întreprinderilor din sectorul economiei sociale;

| 17. | își exprimă convingerea că sunt necesare diferite instrumente financiare, cum ar fi fondul european de antreprenoriat social, fondurile europene cu capital de risc și fondurile europene de tip „investitor prudențial” (European Angels Funds) pentru îmbunătățirea accesului întreprinderilor din sectorul economiei sociale la piețele financiare; |
| --- | --- |

17.

își exprimă convingerea că sunt necesare diferite instrumente financiare, cum ar fi fondul european de antreprenoriat social, fondurile europene cu capital de risc și fondurile europene de tip „investitor prudențial” (European Angels Funds) pentru îmbunătățirea accesului întreprinderilor din sectorul economiei sociale la piețele financiare;

| 18. | subliniază necesitatea sprijinirii întreprinderilor din sectorul economiei sociale prin mijloace financiare suficiente la nivel local, regional, național și la nivelul Uniunii Europene și evidențiază fondurile relevante din cadrul financiar multianual 2014-2020 (cum ar fi Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Programul pentru schimbări sociale și inovare socială, Programul pentru cercetare și inovare, precum și Orizont 2020); solicită în mod expres susținerea întreprinderilor sociale novatoare, îndeosebi a celor care promovează un nivel ridicat al calității locurilor de muncă, combat sărăcia și excluziunea socială și investesc în educație, formare profesională și învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea sprijinirii întreprinderilor din sectorul economiei sociale prin mijloace financiare suficiente la nivel local, regional, național și la nivelul Uniunii Europene și evidențiază fondurile relevante din cadrul financiar multianual 2014-2020 (cum ar fi Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Programul pentru schimbări sociale și inovare socială, Programul pentru cercetare și inovare, precum și Orizont 2020); solicită în mod expres susținerea întreprinderilor sociale novatoare, îndeosebi a celor care promovează un nivel ridicat al calității locurilor de muncă, combat sărăcia și excluziunea socială și investesc în educație, formare profesională și învățarea pe tot parcursul vieții;

| 19. | subliniază că este necesar să se simplifice accesul la fondurile europene, permițându-se totodată stabilirea unui nivel adecvat de flexibilitate la nivelul statelor membre, că ar trebui să se ofere posibilități de finanțare care să beneficieze de o publicitate mai clară și că, în plus, ar trebui simplificate cerințele de ordin organizatoric, administrativ și contabil; |
| --- | --- |

19.

subliniază că este necesar să se simplifice accesul la fondurile europene, permițându-se totodată stabilirea unui nivel adecvat de flexibilitate la nivelul statelor membre, că ar trebui să se ofere posibilități de finanțare care să beneficieze de o publicitate mai clară și că, în plus, ar trebui simplificate cerințele de ordin organizatoric, administrativ și contabil;

| 20. | subliniază că introducerea unor noi forme de sprijin financiar va fi precedată de o analiză a instrumentelor existente, efectuată cu scopul de a verifica eficiența acestora; prin urmare, consideră că este necesară elaborarea unor instrumente pentru măsurarea și compararea randamentului social al investițiilor cu scopul de a favoriza dezvoltarea unei piețe de investiții mai transparente; |
| --- | --- |

20.

subliniază că introducerea unor noi forme de sprijin financiar va fi precedată de o analiză a instrumentelor existente, efectuată cu scopul de a verifica eficiența acestora; prin urmare, consideră că este necesară elaborarea unor instrumente pentru măsurarea și compararea randamentului social al investițiilor cu scopul de a favoriza dezvoltarea unei piețe de investiții mai transparente;

| 21. | consideră că este necesar să se creeze condițiile necesare pentru ca întreprinderile sociale să-și poată câștiga independența financiară și să se poată angaja în activități comerciale; |
| --- | --- |

21.

consideră că este necesar să se creeze condițiile necesare pentru ca întreprinderile sociale să-și poată câștiga independența financiară și să se poată angaja în activități comerciale;

| 22. | consideră că sunt necesare procese de gestionare responsabile, sprijinite de un mecanism de finanțare transparent și care să facă obiectul unei monitorizări adecvate, pentru a se menține orientarea antreprenoriatului social și a întreprinderilor din sectorul economiei sociale; |
| --- | --- |

22.

consideră că sunt necesare procese de gestionare responsabile, sprijinite de un mecanism de finanțare transparent și care să facă obiectul unei monitorizări adecvate, pentru a se menține orientarea antreprenoriatului social și a întreprinderilor din sectorul economiei sociale;

Măsurători, sprijin și promovare

| 23. | solicită realizarea unui studiu comparativ, lansat de Comisie și desfășurat în cooperare cu întreprinderile din sectorul economiei sociale, referitor la diferitele cadre juridice în vigoare la nivel național și regional în întreaga Uniune Europeană și la condițiile și caracteristicile desfășurării activității întreprinderilor sociale, inclusiv dimensiunea și numărul activităților lor și domeniile acestora, precum și la sistemele naționale de certificare și de etichetare; |
| --- | --- |

23.

solicită realizarea unui studiu comparativ, lansat de Comisie și desfășurat în cooperare cu întreprinderile din sectorul economiei sociale, referitor la diferitele cadre juridice în vigoare la nivel național și regional în întreaga Uniune Europeană și la condițiile și caracteristicile desfășurării activității întreprinderilor sociale, inclusiv dimensiunea și numărul activităților lor și domeniile acestora, precum și la sistemele naționale de certificare și de etichetare;

| 24. | subliniază că întreprinderile sociale diferă foarte mult din punctul de vedere al formei, dimensiunii, obiectului de activitate, economiei și cooperării; constată că există întreprinderi sociale care joacă un rol de prim-plan în activitatea de dezvoltare din domeniile de activitate respective și care au capacitatea adecvată pentru propria dezvoltare, dar există și întreprinderi care au nevoie de know-how la înființare sau pentru dezvoltare și gestionare; |
| --- | --- |

24.

subliniază că întreprinderile sociale diferă foarte mult din punctul de vedere al formei, dimensiunii, obiectului de activitate, economiei și cooperării; constată că există întreprinderi sociale care joacă un rol de prim-plan în activitatea de dezvoltare din domeniile de activitate respective și care au capacitatea adecvată pentru propria dezvoltare, dar există și întreprinderi care au nevoie de know-how la înființare sau pentru dezvoltare și gestionare;

| 25. | consideră că, pentru a spori competitivitatea întreprinderilor sociale la nivelul Uniunii Europene, trebuie favorizată crearea unor grupuri de inovare socială, cu valoare adăugată nu doar pe plan local; mai mult decât atât, consideră că, dacă primesc stimulente corespunzătoare, întreprinderile din sectorul economiei sociale pot juca un rol esențial pentru ocuparea profesională a lucrătorilor calificați cu vârsta de peste 50 de ani care au ieșit de pe piața muncii; |
| --- | --- |

25.

consideră că, pentru a spori competitivitatea întreprinderilor sociale la nivelul Uniunii Europene, trebuie favorizată crearea unor grupuri de inovare socială, cu valoare adăugată nu doar pe plan local; mai mult decât atât, consideră că, dacă primesc stimulente corespunzătoare, întreprinderile din sectorul economiei sociale pot juca un rol esențial pentru ocuparea profesională a lucrătorilor calificați cu vârsta de peste 50 de ani care au ieșit de pe piața muncii;

| 26. | sprijină propunerea Comisiei de creare a unei platforme online multilingve, accesibile și ușor utilizabile pentru întreprinderile sociale, care ar trebui, printre altele, să permită învățarea reciprocă și schimbul de modele a căror eficacitate a fost testată și confirmată, să favorizeze dezvoltarea parteneriatelor, să faciliteze utilizarea în comun a informațiilor referitoare la accesul la fonduri și posibilitățile de formare și să îndeplinească rolul de rețea de cooperare transfrontalieră; solicită Comisiei și statelor membre să acorde atenție întreprinderilor sociale, în cadrul metodei deschise de coordonare; |
| --- | --- |

26.

sprijină propunerea Comisiei de creare a unei platforme online multilingve, accesibile și ușor utilizabile pentru întreprinderile sociale, care ar trebui, printre altele, să permită învățarea reciprocă și schimbul de modele a căror eficacitate a fost testată și confirmată, să favorizeze dezvoltarea parteneriatelor, să faciliteze utilizarea în comun a informațiilor referitoare la accesul la fonduri și posibilitățile de formare și să îndeplinească rolul de rețea de cooperare transfrontalieră; solicită Comisiei și statelor membre să acorde atenție întreprinderilor sociale, în cadrul metodei deschise de coordonare;

| 27. | sprijină propunerea Comisiei de instituire a unui grup de experți privind antreprenoriatul social (GECES) în vederea monitorizării și evaluării stadiului măsurilor preconizate în Comunicarea COM(2011)0682; |
| --- | --- |

27.

sprijină propunerea Comisiei de instituire a unui grup de experți privind antreprenoriatul social (GECES) în vederea monitorizării și evaluării stadiului măsurilor preconizate în Comunicarea COM(2011)0682;

| 28. | solicită Comisiei și statelor membre să analizeze viabilitatea și oportunitatea introducerii unei „etichete sociale europene”, care să fie acordată întreprinderilor din sectorul economiei sociale, pentru a se îmbunătăți accesul la achizițiile publice și novatoare din punct de vedere social, fără a se încălca nicio normă în materie de concurență; sugerează că întreprinderile care dețin o astfel de etichetă ar trebui să fie monitorizate în mod regulat cu privire la respectarea dispozițiilor stabilite în etichetă; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei și statelor membre să analizeze viabilitatea și oportunitatea introducerii unei „etichete sociale europene”, care să fie acordată întreprinderilor din sectorul economiei sociale, pentru a se îmbunătăți accesul la achizițiile publice și novatoare din punct de vedere social, fără a se încălca nicio normă în materie de concurență; sugerează că întreprinderile care dețin o astfel de etichetă ar trebui să fie monitorizate în mod regulat cu privire la respectarea dispozițiilor stabilite în etichetă;

| 29. | solicită ca Uniunea Europeană să adopte norme privind achizițiile publice care să aplice principiul „ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic” (OCAE) în locul principiului „celui mai mic cost” lansează proceduri de ofertare de prestări de servicii; |
| --- | --- |

29.

solicită ca Uniunea Europeană să adopte norme privind achizițiile publice care să aplice principiul „ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic” (OCAE) în locul principiului „celui mai mic cost” lansează proceduri de ofertare de prestări de servicii;

| 30. | solicită Comisiei să promoveze o mai bună înțelegere și creșterea nivelului de cunoștințe cu privire la întreprinderile sociale și economia socială și să îmbunătățească vizibilitatea amândurora, prin susținerea cercetării universitare în materie, inclusiv în cadrul celui de-Al optulea program-cadru (Orizont), și să inițieze un raport periodic de activitate privind întreprinderile din sectorul economiei sociale și rezultatele acestora pe plan social; solicită statelor membre să dea curs cererii de propuneri lansate de către Comisie în vederea obținerii de statistici fiabile cu privire la întreprinderile din sectorul economiei sociale, statistici care să fie elaborate de institutele naționale de profil; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să promoveze o mai bună înțelegere și creșterea nivelului de cunoștințe cu privire la întreprinderile sociale și economia socială și să îmbunătățească vizibilitatea amândurora, prin susținerea cercetării universitare în materie, inclusiv în cadrul celui de-Al optulea program-cadru (Orizont), și să inițieze un raport periodic de activitate privind întreprinderile din sectorul economiei sociale și rezultatele acestora pe plan social; solicită statelor membre să dea curs cererii de propuneri lansate de către Comisie în vederea obținerii de statistici fiabile cu privire la întreprinderile din sectorul economiei sociale, statistici care să fie elaborate de institutele naționale de profil;

| 31. | solicită Comisiei și statelor membre să integreze întreprinderile din sectorul economiei sociale în planurile de acțiune privind ocuparea forței de muncă și incluziunea socială și sprijină crearea unui „Premiu european pentru antreprenoriatul social”, destinat să recunoască efectele sale sociale; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei și statelor membre să integreze întreprinderile din sectorul economiei sociale în planurile de acțiune privind ocuparea forței de muncă și incluziunea socială și sprijină crearea unui „Premiu european pentru antreprenoriatul social”, destinat să recunoască efectele sale sociale;

| 32. | subliniază faptul că antreprenoriatul social necesită un nivel maxim de sprijin și acceptare, datorită unui efort de sensibilizare și nu în ultimul rând prin reliefarea avantajelor care nu prezintă un caracter pur economic și solicită lansarea unei campanii largi de informare, cu sprijinul Comisiei Europene, al statelor membre și al partenerilor sociali, prin introducerea unei platforme online accesibile și multilingve care să furnizeze rapid și cu ușurință informații cetățenilor aflați în căutare de produse și servicii sociale; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că antreprenoriatul social necesită un nivel maxim de sprijin și acceptare, datorită unui efort de sensibilizare și nu în ultimul rând prin reliefarea avantajelor care nu prezintă un caracter pur economic și solicită lansarea unei campanii largi de informare, cu sprijinul Comisiei Europene, al statelor membre și al partenerilor sociali, prin introducerea unei platforme online accesibile și multilingve care să furnizeze rapid și cu ușurință informații cetățenilor aflați în căutare de produse și servicii sociale;

| 33. | solicită statelor membre să examineze avantajele introducerii principiilor întreprinderilor sociale/antreprenoriatului social și ale responsabilității sociale în programele de predare din cadrul școlilor, universităților și al altor instituții de învățământ, precum și în programele de învățare pe tot parcursul vieții, cu scopul de a dezvolta competențele sociale și civice și de a sprijini plasarea forței de muncă în întreprinderile din sectorul economiei sociale; de asemenea, solicită Comisiei și statelor membre să sprijine educația prin mijloace convenționale și online a întreprinzătorilor sociali și să promoveze o cooperare mai strânsă între întreprinderile din sectorul economiei sociale, societățile comerciale și mediul universitar pentru a spori gradul de sensibilizare și a crește nivelul cunoștințelor cu privire la întreprinderile din sectorul economiei sociale și pentru a asigura o mai bună înțelegere a acestor întreprinderi, dar și pentru a combate eventualele stereotipuri care persistă; |
| --- | --- |

33.

solicită statelor membre să examineze avantajele introducerii principiilor întreprinderilor sociale/antreprenoriatului social și ale responsabilității sociale în programele de predare din cadrul școlilor, universităților și al altor instituții de învățământ, precum și în programele de învățare pe tot parcursul vieții, cu scopul de a dezvolta competențele sociale și civice și de a sprijini plasarea forței de muncă în întreprinderile din sectorul economiei sociale; de asemenea, solicită Comisiei și statelor membre să sprijine educația prin mijloace convenționale și online a întreprinzătorilor sociali și să promoveze o cooperare mai strânsă între întreprinderile din sectorul economiei sociale, societățile comerciale și mediul universitar pentru a spori gradul de sensibilizare și a crește nivelul cunoștințelor cu privire la întreprinderile din sectorul economiei sociale și pentru a asigura o mai bună înțelegere a acestor întreprinderi, dar și pentru a combate eventualele stereotipuri care persistă;

| 34. | consideră că introducerea unui cadru european comun în materie de publicare a datelor va garanta o informare mai clară și mai eficientă cu privire la investițiile în întreprinderi sociale; |
| --- | --- |

34.

consideră că introducerea unui cadru european comun în materie de publicare a datelor va garanta o informare mai clară și mai eficientă cu privire la investițiile în întreprinderi sociale;

| 35. | salută angajamentul Comisiei de a studia și de a lua în considerare o posibilă utilizare a brevetelor inactive de către întreprinderile din sectorul economiei sociale pentru a facilita dezvoltarea acestora și așteaptă adoptarea unor măsuri concrete în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

35.

salută angajamentul Comisiei de a studia și de a lua în considerare o posibilă utilizare a brevetelor inactive de către întreprinderile din sectorul economiei sociale pentru a facilita dezvoltarea acestora și așteaptă adoptarea unor măsuri concrete în viitorul apropiat;

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

36.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://www.emes.net/fileadmin/emes/PDF_files/News/2008/11.08_EMES_UNDP_publication.pdf

(1)  JO C 76 E, 25.3.2010, p.16.

(2)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 187.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0071.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/48

---

P7_TA(2012)0430

Către o veritabilă uniune economică și monetară

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări destinate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (2012/2151(INI))

(2015/C 419/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28–29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28–29 iunie 2012,

| — | având în vedere declarația șefilor de stat și de guvern din zona euro din 29 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația șefilor de stat și de guvern din zona euro din 29 iunie 2012,

| — | având în vedere raportul din 26 iunie 2012 al președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 26 iunie 2012 al președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară”,

| — | având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, al Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0339/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, al Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0339/2012),

| A. | întrucât, de la semnarea Tratatului de la Roma, Uniunea Europeană a realizat progrese importante în direcția integrării politice, economice, fiscale și monetare; |
| --- | --- |

A.

întrucât, de la semnarea Tratatului de la Roma, Uniunea Europeană a realizat progrese importante în direcția integrării politice, economice, fiscale și monetare;

| B. | întrucât uniunea economică și monetară (UEM) nu constituie un scop în sine, ci, mai degrabă, un instrument care permite realizarea obiectivelor Uniunii și ale statelor membre, îndeosebi o creștere echilibrată și durabilă și un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă; întrucât incluziunea socială și solidaritatea reprezintă pietrele de temelie ale modelului social european și ale integrării europene în ansamblu și nu pot fi excluse din nicio reformă viitoare a Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât uniunea economică și monetară (UEM) nu constituie un scop în sine, ci, mai degrabă, un instrument care permite realizarea obiectivelor Uniunii și ale statelor membre, îndeosebi o creștere echilibrată și durabilă și un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă; întrucât incluziunea socială și solidaritatea reprezintă pietrele de temelie ale modelului social european și ale integrării europene în ansamblu și nu pot fi excluse din nicio reformă viitoare a Uniunii;

| C. | întrucât, într-o societate informațională globalizată, necesitatea unei integrări europene mai strânse construite pe baza legitimității democratice, a responsabilității, a transparenței și a sprijinirii cetățenilor devine din ce în ce mai evidentă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, într-o societate informațională globalizată, necesitatea unei integrări europene mai strânse construite pe baza legitimității democratice, a responsabilității, a transparenței și a sprijinirii cetățenilor devine din ce în ce mai evidentă;

| D. | întrucât o integrare europeană mai strânsă ar trebui să asigure o implicare parlamentară sporită atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât o integrare europeană mai strânsă ar trebui să asigure o implicare parlamentară sporită atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii;

| E. | întrucât Uniunea se află într-un punct critic și trebuie să se aleagă o orientare clară, fie în direcția unirii forțelor în cadrul Uniunii și a edificării unui viitor pentru o Uniune puternică, ghidată de valori și bazată pe solidaritate într-o lume globalizată, fie în direcția unei Uniuni introvertite și obligate să se adapteze cu pasivitate la globalizare; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea se află într-un punct critic și trebuie să se aleagă o orientare clară, fie în direcția unirii forțelor în cadrul Uniunii și a edificării unui viitor pentru o Uniune puternică, ghidată de valori și bazată pe solidaritate într-o lume globalizată, fie în direcția unei Uniuni introvertite și obligate să se adapteze cu pasivitate la globalizare;

| F. | întrucât criza economică, financiară și bancară și actuala recesiune economică au dus la o datorie publică și privată ridicată la nivel național și la probleme legate de finanțele publice în mai multe state membre, care, împreună cu dezechilibre macroeconomice excesive, au afectat într-un mod rapid, direct și negativ dezvoltarea socioeconomică a zonei euro și a întregii Uniuni; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza economică, financiară și bancară și actuala recesiune economică au dus la o datorie publică și privată ridicată la nivel național și la probleme legate de finanțele publice în mai multe state membre, care, împreună cu dezechilibre macroeconomice excesive, au afectat într-un mod rapid, direct și negativ dezvoltarea socioeconomică a zonei euro și a întregii Uniuni;

| G. | întrucât între 2008 și jumătatea lui 2012, rata șomajului în UE-27 a crescut de la aproximativ 7 % la 10,4 %, adică 25 de milioane de șomeri, și întrucât mai mult de unul din cinci tineri este șomer (22 %), rata șomajului în rândul tinerilor depășind 50 % în unele state membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât între 2008 și jumătatea lui 2012, rata șomajului în UE-27 a crescut de la aproximativ 7 % la 10,4 %, adică 25 de milioane de șomeri, și întrucât mai mult de unul din cinci tineri este șomer (22 %), rata șomajului în rândul tinerilor depășind 50 % în unele state membre;

| H. | întrucât crearea de locuri de muncă, locurile de muncă de calitate și condițiile decente de muncă sunt esențiale pentru depășirea crizei actuale; |
| --- | --- |

H.

întrucât crearea de locuri de muncă, locurile de muncă de calitate și condițiile decente de muncă sunt esențiale pentru depășirea crizei actuale;

| I. | întrucât mai multe state membre se confruntă în prezent cu o situație economică și financiară foarte dificilă, agravată de tensiunile continue de pe piețele obligațiunilor suverane care se reflectă, în cazul anumitor țări, în ratele ridicate ale dobânzilor la împrumuturi, precum și în ratele foarte scăzute sau negative ale dobânzilor la împrumuturi în cazul altora, creând un dezechilibru și, prin urmare, o instabilitate financiară și economică semnificativă; |
| --- | --- |

I.

întrucât mai multe state membre se confruntă în prezent cu o situație economică și financiară foarte dificilă, agravată de tensiunile continue de pe piețele obligațiunilor suverane care se reflectă, în cazul anumitor țări, în ratele ridicate ale dobânzilor la împrumuturi, precum și în ratele foarte scăzute sau negative ale dobânzilor la împrumuturi în cazul altora, creând un dezechilibru și, prin urmare, o instabilitate financiară și economică semnificativă;

| J. | întrucât direcțiile divergente de evoluție a competitivității, combinate cu un potențial de creștere scăzut, cu o rată a șomajului ridicată și cu un nivel ridicat al deficitelor și al datoriei publice și private nu se limitează la a cauza prejudicii unor state membre, ci, de asemenea, vulnerabilizează întreaga zonă euro; |
| --- | --- |

J.

întrucât direcțiile divergente de evoluție a competitivității, combinate cu un potențial de creștere scăzut, cu o rată a șomajului ridicată și cu un nivel ridicat al deficitelor și al datoriei publice și private nu se limitează la a cauza prejudicii unor state membre, ci, de asemenea, vulnerabilizează întreaga zonă euro;

| K. | întrucât evenimentele recente au demonstrat cu claritate că zona euro continuă să fie lipsită de mijloace corespunzătoare pentru a rezolva criza sau a reacționa în mod adecvat la șocurile economice regionale și globale care au loc în cadrul său; |
| --- | --- |

K.

întrucât evenimentele recente au demonstrat cu claritate că zona euro continuă să fie lipsită de mijloace corespunzătoare pentru a rezolva criza sau a reacționa în mod adecvat la șocurile economice regionale și globale care au loc în cadrul său;

| L. | întrucât rolul important exercitat de euro, atât în cadrul zonei euro, cât și la nivel mondial, în calitatea sa de a doua monedă de rezervă la nivel internațional, solicită o reacție puternică din partea Europei și măsuri europene coordonate care să readucă stabilitate și creștere economică; |
| --- | --- |

L.

întrucât rolul important exercitat de euro, atât în cadrul zonei euro, cât și la nivel mondial, în calitatea sa de a doua monedă de rezervă la nivel internațional, solicită o reacție puternică din partea Europei și măsuri europene coordonate care să readucă stabilitate și creștere economică;

| M. | întrucât, pe parcursul ultimului deceniu, euro le-a oferit numeroase avantaje cetățenilor Uniunii, cum ar fi stabilitatea prețurilor, eliminarea costurilor asociate conversiei monetare în cadrul zonei euro, imposibilitatea deprecierilor concurențiale nominale, scăderea ratelor dobânzilor, încurajarea integrării piețelor financiare și facilitarea circulației transfrontaliere a capitalurilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pe parcursul ultimului deceniu, euro le-a oferit numeroase avantaje cetățenilor Uniunii, cum ar fi stabilitatea prețurilor, eliminarea costurilor asociate conversiei monetare în cadrul zonei euro, imposibilitatea deprecierilor concurențiale nominale, scăderea ratelor dobânzilor, încurajarea integrării piețelor financiare și facilitarea circulației transfrontaliere a capitalurilor;

| N. | întrucât moneda unică a Uniunii nu ar trebui să devină un simbol al diviziunii care amenință întregul proiect european, ci ar trebui să rămână moneda Uniunii în ansamblu care să dea dovadă de spirit de decizie și să fie capabilă să adopte decizii de mare anvergură pentru un viitor comun și prosper; |
| --- | --- |

N.

întrucât moneda unică a Uniunii nu ar trebui să devină un simbol al diviziunii care amenință întregul proiect european, ci ar trebui să rămână moneda Uniunii în ansamblu care să dea dovadă de spirit de decizie și să fie capabilă să adopte decizii de mare anvergură pentru un viitor comun și prosper;

| O. | întrucât progresul către o UEM autentică ar trebui să respecte dorința statelor membre care nu doresc să introducă moneda euro pentru a-și păstra respectivele monede naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât progresul către o UEM autentică ar trebui să respecte dorința statelor membre care nu doresc să introducă moneda euro pentru a-și păstra respectivele monede naționale;

| P. | întrucât apartenența la zona euro presupune un grad ridicat de interdependență economică și financiară între statele membre în cauză și necesită, prin urmare, o coordonare mai strânsă a politicilor financiare, fiscale, sociale și economice, statele membre cedând o parte din competențele lor Uniunii, această coordonare fiind însoțită de instrumente de supraveghere mai stricte și de o aplicare efectivă; întrucât, cu toate acestea, această integrare sporită a statelor membre a căror monedă este euro, posibil completată de un grup de alte state membre care doresc să introducă moneda euro, trebuie să fie dezvoltată în cadrul unei singure Europe cu două viteze, având în vedere evitarea unor politici care ar conduce în cele din urmă la crearea a două Europe diferite; |
| --- | --- |

P.

întrucât apartenența la zona euro presupune un grad ridicat de interdependență economică și financiară între statele membre în cauză și necesită, prin urmare, o coordonare mai strânsă a politicilor financiare, fiscale, sociale și economice, statele membre cedând o parte din competențele lor Uniunii, această coordonare fiind însoțită de instrumente de supraveghere mai stricte și de o aplicare efectivă; întrucât, cu toate acestea, această integrare sporită a statelor membre a căror monedă este euro, posibil completată de un grup de alte state membre care doresc să introducă moneda euro, trebuie să fie dezvoltată în cadrul unei singure Europe cu două viteze, având în vedere evitarea unor politici care ar conduce în cele din urmă la crearea a două Europe diferite;

| Q. | întrucât din ultimul studiu Eurobarometru reiese că, din cauza crizei persistente, s-a înregistrat o scădere accentuată a încrederii în instituțiile politice, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, precum și o deteriorare pronunțată a imaginii pozitive a Uniunii în cadrul opiniei publice; întrucât, cu toate acestea, Uniunea rămâne, în percepția cetățenilor, actorul cel mai eficace în combaterea crizei economice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât din ultimul studiu Eurobarometru reiese că, din cauza crizei persistente, s-a înregistrat o scădere accentuată a încrederii în instituțiile politice, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, precum și o deteriorare pronunțată a imaginii pozitive a Uniunii în cadrul opiniei publice; întrucât, cu toate acestea, Uniunea rămâne, în percepția cetățenilor, actorul cel mai eficace în combaterea crizei economice;

| R. | întrucât responsabilii politici de la nivelul Uniunii și de la cel național ar trebui să le explice în permanență cetățenilor lor avantajele integrării europene și implicațiile și provocările unei monede unice, inclusiv costurile și riscurile aferente unei destrămări a zonei euro; |
| --- | --- |

R.

întrucât responsabilii politici de la nivelul Uniunii și de la cel național ar trebui să le explice în permanență cetățenilor lor avantajele integrării europene și implicațiile și provocările unei monede unice, inclusiv costurile și riscurile aferente unei destrămări a zonei euro;

| S. | întrucât 17 state membre au adoptat deja moneda unică a Uniunii, iar celelalte vor adera la euro în marea lor majoritate de îndată ce sunt pregătite; |
| --- | --- |

S.

întrucât 17 state membre au adoptat deja moneda unică a Uniunii, iar celelalte vor adera la euro în marea lor majoritate de îndată ce sunt pregătite;

| T. | întrucât orice îndoieli legate de viitorul UEM în general, inclusiv caracterul ireversibil al apartenenței la zona euro, și al monedei unice a Uniunii în particular sunt nefondate, deoarece o Uniune puternică este în interesul tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât orice îndoieli legate de viitorul UEM în general, inclusiv caracterul ireversibil al apartenenței la zona euro, și al monedei unice a Uniunii în particular sunt nefondate, deoarece o Uniune puternică este în interesul tuturor cetățenilor;

| U. | întrucât restabilirea încrederii constituie principalul factor pentru a convinge cetățenii și întreprinderile europene să reînceapă să investească în economie și pentru a crea condiții de natură să permită instituțiilor financiare să asigure din nou credite pentru economia reală pe o bază largă, dar solidă; |
| --- | --- |

U.

întrucât restabilirea încrederii constituie principalul factor pentru a convinge cetățenii și întreprinderile europene să reînceapă să investească în economie și pentru a crea condiții de natură să permită instituțiilor financiare să asigure din nou credite pentru economia reală pe o bază largă, dar solidă;

| V. | întrucât răspunsul la criza euro este complex și necesită eforturi susținute și sub mai multe aspecte la toate nivelurile instituționale și politice; |
| --- | --- |

V.

întrucât răspunsul la criza euro este complex și necesită eforturi susținute și sub mai multe aspecte la toate nivelurile instituționale și politice;

| W. | întrucât instituțiile Uniunii și șefii de stat și de guvern ai statelor membre în general și ai statelor membre ale zonei euro în particular joacă un rol important în crearea unei uniuni fiscale care să permită înglobarea tuturor mecanismelor de gestionare a crizelor din zona euro, precum fondul de urgență al Mecanismului european de stabilitate, într-un cadru instituțional în care Parlamentul European să fie pe deplin implicat în calitate de colegiuitor; întrucât actuala structură interguvernamentală reprezintă o lipsă acută de legitimitate democratică; întrucât moneda comună poate fi stabilizată doar dacă statele membre sunt dispuse să transfere Uniunii competențele pe care le dețin în materie de politică fiscală; |
| --- | --- |

W.

întrucât instituțiile Uniunii și șefii de stat și de guvern ai statelor membre în general și ai statelor membre ale zonei euro în particular joacă un rol important în crearea unei uniuni fiscale care să permită înglobarea tuturor mecanismelor de gestionare a crizelor din zona euro, precum fondul de urgență al Mecanismului european de stabilitate, într-un cadru instituțional în care Parlamentul European să fie pe deplin implicat în calitate de colegiuitor; întrucât actuala structură interguvernamentală reprezintă o lipsă acută de legitimitate democratică; întrucât moneda comună poate fi stabilizată doar dacă statele membre sunt dispuse să transfere Uniunii competențele pe care le dețin în materie de politică fiscală;

| X. | întrucât pentru restabilirea încrederii este necesar, de asemenea, ca șefii de stat și de guvern și miniștrii lor să explice și să promoveze în propriile state membre deciziile asupra cărora s-a convenit la nivelul Uniunii; întrucât tendința de a atribui pe nedrept Uniunii în unele situații deciziile impopulare echivalează cu un joc al percepției deosebit de periculos, care riscă să submineze bazele Uniunii, solidaritatea și, în cele din urmă, să compromită credibilitatea liderilor naționali înșiși și în mod potențial proiectul european în ansamblu; |
| --- | --- |

X.

întrucât pentru restabilirea încrederii este necesar, de asemenea, ca șefii de stat și de guvern și miniștrii lor să explice și să promoveze în propriile state membre deciziile asupra cărora s-a convenit la nivelul Uniunii; întrucât tendința de a atribui pe nedrept Uniunii în unele situații deciziile impopulare echivalează cu un joc al percepției deosebit de periculos, care riscă să submineze bazele Uniunii, solidaritatea și, în cele din urmă, să compromită credibilitatea liderilor naționali înșiși și în mod potențial proiectul european în ansamblu;

| Y. | întrucât Uniunea este în prezent fragilă din punct de vedere social; întrucât mai multe state membre se află într-un proces de reformă structurală extrem de solicitant și de aplicare de programe de consolidare; întrucât uniunea politică reprezintă în ultimă instanță soluția pentru a depăși această perioadă dificilă, încurajând solidaritatea, precum și pentru a continua proiectul european; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Uniunea este în prezent fragilă din punct de vedere social; întrucât mai multe state membre se află într-un proces de reformă structurală extrem de solicitant și de aplicare de programe de consolidare; întrucât uniunea politică reprezintă în ultimă instanță soluția pentru a depăși această perioadă dificilă, încurajând solidaritatea, precum și pentru a continua proiectul european;

| Z. | întrucât Consiliul European și summit-ul zonei euro din 28 și 29 iunie 2012 au confirmat voința de a adopta măsurile necesare pentru a asigura o Europă stabilă din punct de vedere financiar, competitivă și prosperă și pentru a crește, în acest mod, bunăstarea cetățenilor; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Consiliul European și summit-ul zonei euro din 28 și 29 iunie 2012 au confirmat voința de a adopta măsurile necesare pentru a asigura o Europă stabilă din punct de vedere financiar, competitivă și prosperă și pentru a crește, în acest mod, bunăstarea cetățenilor;

| AA. | întrucât diferențele tot mai pronunțate dintre țările situate în centrul Uniunii și cele periferice nu ar trebui să capete un caracter cronic; întrucât trebuie creat un cadru permanent care să permită statelor membre aflate într-o situație dificilă să se bazeze pe sprijinul oferit de alte state membre în spirit de solidaritate; întrucât statele membre care doresc să beneficieze de solidaritate ar trebui să fie obligate să-și asume responsabilitatea în ceea ce privește punerea în aplicare a tuturor angajamentelor lor din domeniul bugetar, precum și a recomandărilor specifice fiecărei țări și a angajamentelor asumate în cadrul semestrului european, îndeosebi a celor legate de Pactul de stabilitate și creștere (PSG), de Pactul euro plus și de procedura privind dezechilibrele macroeconomice și Strategia Europa 2020, ținând cont de situațiile specifice pentru fiecare țară; întrucât asigurarea stabilității financiare a fiecărui stat membru reprezintă pentru statele membre o chestiune de interes comun; întrucât articolul 121 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că statele membre își consideră politicile economice ca fiind o chestiune de interes comun și le coordonează în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

AA.

întrucât diferențele tot mai pronunțate dintre țările situate în centrul Uniunii și cele periferice nu ar trebui să capete un caracter cronic; întrucât trebuie creat un cadru permanent care să permită statelor membre aflate într-o situație dificilă să se bazeze pe sprijinul oferit de alte state membre în spirit de solidaritate; întrucât statele membre care doresc să beneficieze de solidaritate ar trebui să fie obligate să-și asume responsabilitatea în ceea ce privește punerea în aplicare a tuturor angajamentelor lor din domeniul bugetar, precum și a recomandărilor specifice fiecărei țări și a angajamentelor asumate în cadrul semestrului european, îndeosebi a celor legate de Pactul de stabilitate și creștere (PSG), de Pactul euro plus și de procedura privind dezechilibrele macroeconomice și Strategia Europa 2020, ținând cont de situațiile specifice pentru fiecare țară; întrucât asigurarea stabilității financiare a fiecărui stat membru reprezintă pentru statele membre o chestiune de interes comun; întrucât articolul 121 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că statele membre își consideră politicile economice ca fiind o chestiune de interes comun și le coordonează în cadrul Consiliului;

| AB. | întrucât este primordial să fie finalizată piața internă pentru a putea reveni la creșterea economică; întrucât Comisia, în calitatea sa de gardian al tratatelor, trebuie să-și intensifice eforturile de asigurare a respectării și a punerii în aplicare a legislației existente privind piața internă; întrucât este necesar ca în vederea bunei funcționări a pieței interne regulile de integrare pe piață să se sprijine mai mult pe regulamente, iar nu pe directive; |
| --- | --- |

AB.

întrucât este primordial să fie finalizată piața internă pentru a putea reveni la creșterea economică; întrucât Comisia, în calitatea sa de gardian al tratatelor, trebuie să-și intensifice eforturile de asigurare a respectării și a punerii în aplicare a legislației existente privind piața internă; întrucât este necesar ca în vederea bunei funcționări a pieței interne regulile de integrare pe piață să se sprijine mai mult pe regulamente, iar nu pe directive;

| AC. | întrucât nu încape nicio îndoială că integrarea europeană este un proces ireversibil și progresiv; |
| --- | --- |

AC.

întrucât nu încape nicio îndoială că integrarea europeană este un proces ireversibil și progresiv;

Acțiuni viitoare: raportul celor patru președinți

| AD. | întrucât, din punct de vedere democratic și în lumina tuturor prevederilor Tratatului de la Lisabona, este inacceptabil faptul că Președintele Parlamentului European, care este compus din membri aleși care reprezintă peste 502 milioane de cetățeni europeni, nu a fost angrenat în elaborarea raportului sus-menționat, intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară”; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, din punct de vedere democratic și în lumina tuturor prevederilor Tratatului de la Lisabona, este inacceptabil faptul că Președintele Parlamentului European, care este compus din membri aleși care reprezintă peste 502 milioane de cetățeni europeni, nu a fost angrenat în elaborarea raportului sus-menționat, intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară”;

| AE. | întrucât a sosit momentul ca liderii politici ai Uniunii Europene și ai statelor membre ale acesteia să-și demonstreze voința, creativitatea, curajul, rezistența și capacitățile de lideri pentru a elimina deficiențele încă existente care împiedică în continuare funcționarea adecvată a UEM; întrucât metoda interguvernamentală și-a atins limitele și nu este adecvată procesului decizional democratic și eficient în secolul 21; întrucât ar trebui făcut un salt către o Europă federală autentică; |
| --- | --- |

AE.

întrucât a sosit momentul ca liderii politici ai Uniunii Europene și ai statelor membre ale acesteia să-și demonstreze voința, creativitatea, curajul, rezistența și capacitățile de lideri pentru a elimina deficiențele încă existente care împiedică în continuare funcționarea adecvată a UEM; întrucât metoda interguvernamentală și-a atins limitele și nu este adecvată procesului decizional democratic și eficient în secolul 21; întrucât ar trebui făcut un salt către o Europă federală autentică;

| AF. | întrucât raportul sus-menționat, intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, optează fără echivoc să spargă cercul neîncrederii prin intermediul măsurilor structurale; întrucât raportul ar trebui să acorde atenție, de asemenea, dimensiunii sociale; |
| --- | --- |

AF.

întrucât raportul sus-menționat, intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, optează fără echivoc să spargă cercul neîncrederii prin intermediul măsurilor structurale; întrucât raportul ar trebui să acorde atenție, de asemenea, dimensiunii sociale;

| AG. | întrucât Consiliul European din 28 și 29 iunie 2012 a solicitat Președintelui său să întocmească o foaie de parcurs specifică, prevăzând termene obligatorii pentru realizarea unei UEM autentice; întrucât dezvoltarea unei viziuni de ansamblu pe termen lung prin intermediul unei foi de parcurs este un semnal important care ar putea să contribuie la restabilirea încrederii, care ar putea crește pe măsură ce foaia de parcurs este pusă în aplicare pas cu pas; |
| --- | --- |

AG.

întrucât Consiliul European din 28 și 29 iunie 2012 a solicitat Președintelui său să întocmească o foaie de parcurs specifică, prevăzând termene obligatorii pentru realizarea unei UEM autentice; întrucât dezvoltarea unei viziuni de ansamblu pe termen lung prin intermediul unei foi de parcurs este un semnal important care ar putea să contribuie la restabilirea încrederii, care ar putea crește pe măsură ce foaia de parcurs este pusă în aplicare pas cu pas;

| AH. | întrucât progresele constante realizate în punerea în aplicare a foii de parcurs pe termen lung nu oferă nicio soluție imediată la criză și nu ar trebui să întârzie măsurile pe termen scurt, care sunt la rândul lor necesare; |
| --- | --- |

AH.

întrucât progresele constante realizate în punerea în aplicare a foii de parcurs pe termen lung nu oferă nicio soluție imediată la criză și nu ar trebui să întârzie măsurile pe termen scurt, care sunt la rândul lor necesare;

| AI. | întrucât nu este exclus să fie necesare noi modificări ale tratatului pentru creșterea legitimității democratice a unei UEM pe deplin operaționale; întrucât Comisia ar trebui să prezinte inițiativele legislative actuale care nu trebuie să fie întârziate de dezvoltarea instituțională pe termen lung; |
| --- | --- |

AI.

întrucât nu este exclus să fie necesare noi modificări ale tratatului pentru creșterea legitimității democratice a unei UEM pe deplin operaționale; întrucât Comisia ar trebui să prezinte inițiativele legislative actuale care nu trebuie să fie întârziate de dezvoltarea instituțională pe termen lung;

| AJ. | întrucât perfectarea unei veritabile uniuni economice și monetare în cadrul Uniunii va necesita pe termen mediu realizarea unei modificări a tratatului; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât perfectarea unei veritabile uniuni economice și monetare în cadrul Uniunii va necesita pe termen mediu realizarea unei modificări a tratatului;

| AK. | întrucât utilizarea la maximum a procedurilor și a flexibilității tratatelor existente cu scopul de a îmbunătăți rapid guvernanța UEM în contextul elaborării unui spațiu politic european real reprezintă o condiție pentru construirea unui consens democratic pentru o schimbare viitoare cuprinzătoare și de succes a tratatului; |
| --- | --- |

AK.

întrucât utilizarea la maximum a procedurilor și a flexibilității tratatelor existente cu scopul de a îmbunătăți rapid guvernanța UEM în contextul elaborării unui spațiu politic european real reprezintă o condiție pentru construirea unui consens democratic pentru o schimbare viitoare cuprinzătoare și de succes a tratatului;

| AL. | întrucât Parlamentul European are dreptul de a depune la Consiliu propuneri de modificare a tratatelor, care trebuie analizate ulterior printr-o convenție, în vederea perfectării cadrului unei veritabile UEM prin creșterea competențelor Uniunii, în special în domeniul politicii economice și prin consolidarea resurselor proprii și capacității bugetare ale Uniunii, a rolului și responsabilității democratice ale Comisiei și a prerogativelor Parlamentului; |
| --- | --- |

AL.

întrucât Parlamentul European are dreptul de a depune la Consiliu propuneri de modificare a tratatelor, care trebuie analizate ulterior printr-o convenție, în vederea perfectării cadrului unei veritabile UEM prin creșterea competențelor Uniunii, în special în domeniul politicii economice și prin consolidarea resurselor proprii și capacității bugetare ale Uniunii, a rolului și responsabilității democratice ale Comisiei și a prerogativelor Parlamentului;

| AM. | întrucât este realist și adecvat să se considere că o astfel de convenție nu ar trebui să se producă înainte de următoarele alegeri ale Parlamentului European; întrucât preparativele pentru o astfel de convenție ar trebui să înceapă deja înainte de următoarele alegeri; |
| --- | --- |

AM.

întrucât este realist și adecvat să se considere că o astfel de convenție nu ar trebui să se producă înainte de următoarele alegeri ale Parlamentului European; întrucât preparativele pentru o astfel de convenție ar trebui să înceapă deja înainte de următoarele alegeri;

| AN. | întrucât atât măsurile propuse în baza tratatelor existente cât şi viitoarele modificări ale tratatului nu ar trebui să excludă posibilitatea ca alte state membre să le aplice în mod voluntar și ar trebui să garanteze integritatea Uniunii; |
| --- | --- |

AN.

întrucât atât măsurile propuse în baza tratatelor existente cât şi viitoarele modificări ale tratatului nu ar trebui să excludă posibilitatea ca alte state membre să le aplice în mod voluntar și ar trebui să garanteze integritatea Uniunii;

| AO. | întrucât viitoarele schimbări aduse tratatului nu ar trebui să constituie un obstacol în calea unei aplicări rapide a ceea ce poate fi deja realizat în temeiul tratatelor existente; întrucât tratatele existente permit o marjă considerabilă de progres substanțial către o UEM bazată pe un cadru financiar, bugetar și economic îmbunătățit și mai integrat și pe o legitimitate și răspundere democratică mai puternică; |
| --- | --- |

AO.

întrucât viitoarele schimbări aduse tratatului nu ar trebui să constituie un obstacol în calea unei aplicări rapide a ceea ce poate fi deja realizat în temeiul tratatelor existente; întrucât tratatele existente permit o marjă considerabilă de progres substanțial către o UEM bazată pe un cadru financiar, bugetar și economic îmbunătățit și mai integrat și pe o legitimitate și răspundere democratică mai puternică;

| AP. | întrucât potențialul maxim al Tratatului de la Lisabona referitor la ocuparea forței de muncă și politicile sociale nu a fost exploatat până în prezent, în primul rând în ceea ce privește:






  — | articolul 9 din TFUE, conform căruia, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă și de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare; |
| --- | --- | --- |

AP.

întrucât potențialul maxim al Tratatului de la Lisabona referitor la ocuparea forței de muncă și politicile sociale nu a fost exploatat până în prezent, în primul rând în ceea ce privește:

—

articolul 9 din TFUE, conform căruia, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă și de garantarea unei protecții sociale corespunzătoare;

| — | articolul 151 din TFUE, care stipulează că „Uniunea și statele membre [...] au ca obiective promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai și de muncă, permițând armonizarea acestora în condiții de progres, o protecție socială adecvată, dialogul social, dezvoltarea resurselor umane care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii”; |
| --- | --- |

—

articolul 151 din TFUE, care stipulează că „Uniunea și statele membre [...] au ca obiective promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai și de muncă, permițând armonizarea acestora în condiții de progres, o protecție socială adecvată, dialogul social, dezvoltarea resurselor umane care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii”;

| — | articolul 153 alineatul (1) din TFUE, în general, și, în special, articolul 153 alineatul (1) litera (h), care prevede „integrarea persoanelor excluse de pe piața forței de muncă”; |
| --- | --- |

—

articolul 153 alineatul (1) din TFUE, în general, și, în special, articolul 153 alineatul (1) litera (h), care prevede „integrarea persoanelor excluse de pe piața forței de muncă”;

| AQ. | întrucât articolul 48 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede o procedură specifică de adoptare a unui act pentru care TFUE impune o procedură legislativă specială în conformitate cu procedura legislativă ordinară; întrucât articolul 333 din TFUE cuprinde, de asemenea, dispoziții care permit folosirea procedurii legislative ordinare în contextul cooperării consolidate; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât articolul 48 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede o procedură specifică de adoptare a unui act pentru care TFUE impune o procedură legislativă specială în conformitate cu procedura legislativă ordinară; întrucât articolul 333 din TFUE cuprinde, de asemenea, dispoziții care permit folosirea procedurii legislative ordinare în contextul cooperării consolidate;

| AR. | întrucât toate statele membre ar trebui să adopte măsuri împreună în direcția unei integrări europene mai aprofundate; întrucât ar putea fi necesare decizii care să se aplice doar zonei euro, în cazul în care specificul zonei euro impune sau justifică astfel de măsuri rezonabile și corecte, incluzând posibilitatea ca alte state membre să le aplice în mod voluntar, având drepturi și obligații în mod echilibrat; |
| --- | --- |

AR.

întrucât toate statele membre ar trebui să adopte măsuri împreună în direcția unei integrări europene mai aprofundate; întrucât ar putea fi necesare decizii care să se aplice doar zonei euro, în cazul în care specificul zonei euro impune sau justifică astfel de măsuri rezonabile și corecte, incluzând posibilitatea ca alte state membre să le aplice în mod voluntar, având drepturi și obligații în mod echilibrat;

| AS. | întrucât o strategie europeană comună pentru tineret este esențială pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor și a pericolului de a pierde o întreagă generație în Europa; |
| --- | --- |

AS.

întrucât o strategie europeană comună pentru tineret este esențială pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor și a pericolului de a pierde o întreagă generație în Europa;

Uniunea bancară

| AT. | întrucât măsurile întreprinse până în prezent pentru stabilizarea sistemului financiar au fost insuficiente pentru a restabili pe deplin încrederea; întrucât Banca Centrală Europeană (BCE), prin seriile sale de măsuri temporare excepționale de asistență acordată statelor membre și băncilor, a exercitat un rol decisiv în aceste „operațiuni de salvare” fără să-și fi pierdut din vedere obiectivul fundamental, și anume garantarea stabilității prețurilor; |
| --- | --- |

AT.

întrucât măsurile întreprinse până în prezent pentru stabilizarea sistemului financiar au fost insuficiente pentru a restabili pe deplin încrederea; întrucât Banca Centrală Europeană (BCE), prin seriile sale de măsuri temporare excepționale de asistență acordată statelor membre și băncilor, a exercitat un rol decisiv în aceste „operațiuni de salvare” fără să-și fi pierdut din vedere obiectivul fundamental, și anume garantarea stabilității prețurilor;

| AU. | întrucât independența operațională a BCE în domeniul politicii monetare, în temeiul tratatelor, constituie în continuare o piatră de temelie a credibilității UEM și a monedei unice; |
| --- | --- |

AU.

întrucât independența operațională a BCE în domeniul politicii monetare, în temeiul tratatelor, constituie în continuare o piatră de temelie a credibilității UEM și a monedei unice;

| AV. | întrucât situația precară a sectorului bancar din mai multe state membre și din Uniune în ansamblul ei constituie o amenințare la adresa economiei reale și a finanțelor publice, iar costul gestionării crizei bancare este repercutat într-o măsură excesivă asupra contribuabililor, dezvoltarea economiei reale împiedicând astfel creșterea economică; întrucât mecanismele și structurile existente sunt insuficiente pentru a evita efectele negative colaterale; |
| --- | --- |

AV.

întrucât situația precară a sectorului bancar din mai multe state membre și din Uniune în ansamblul ei constituie o amenințare la adresa economiei reale și a finanțelor publice, iar costul gestionării crizei bancare este repercutat într-o măsură excesivă asupra contribuabililor, dezvoltarea economiei reale împiedicând astfel creșterea economică; întrucât mecanismele și structurile existente sunt insuficiente pentru a evita efectele negative colaterale;

| AW. | întrucât statele membre suferă de un dezechilibru aparent între băncile care efectuează operațiuni pe piața europeană și pasivele contingente susținute de entitățile lor suverane; întrucât în timpul crizei actuale a devenit de la sine înțeles faptul că legătura dintre bancă și entitatea suverană este mai puternică și mai dăunătoare în cadrul unei uniuni monetare, în care rata internă de schimb este fixată și nu există niciun mecanism la nivelul Uniunii care să diminueze costurile restructurării bancare; |
| --- | --- |

AW.

întrucât statele membre suferă de un dezechilibru aparent între băncile care efectuează operațiuni pe piața europeană și pasivele contingente susținute de entitățile lor suverane; întrucât în timpul crizei actuale a devenit de la sine înțeles faptul că legătura dintre bancă și entitatea suverană este mai puternică și mai dăunătoare în cadrul unei uniuni monetare, în care rata internă de schimb este fixată și nu există niciun mecanism la nivelul Uniunii care să diminueze costurile restructurării bancare;

| AX. | întrucât, pentru funcționarea armonioasă a UEM, este esențial să se întrerupă buclele de reacții negative dintre fondurile suverane, bănci și economia reală; |
| --- | --- |

AX.

întrucât, pentru funcționarea armonioasă a UEM, este esențial să se întrerupă buclele de reacții negative dintre fondurile suverane, bănci și economia reală;

| AY. | întrucât criza a creat o dispersie a dobânzilor la împrumuturi și a fragmentat, de asemenea, de facto piața unică pentru servicii financiare; |
| --- | --- |

AY.

întrucât criza a creat o dispersie a dobânzilor la împrumuturi și a fragmentat, de asemenea, de facto piața unică pentru servicii financiare;

| AZ. | întrucât Parlamentul a afirmat în repetate rânduri și consecvent că sunt necesare de urgență măsuri suplimentare și de mare anvergură pentru soluționarea crizei din sectorul bancar; întrucât ar trebui să se facă o diferențiere între măsurile pe termen scurt de stabilizare a unei situații de criză bancară acută și măsurile pe termen mediu și lung, inclusiv angajamentul G-20 de punere în aplicare la timp, pe deplin și într-un mod aprofundat a normelor adoptate pe plan internațional privind capitalul bancar, lichiditățile și efectul de levier, având drept scop realizarea unei uniuni bancare europene pe deplin operaționale; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât Parlamentul a afirmat în repetate rânduri și consecvent că sunt necesare de urgență măsuri suplimentare și de mare anvergură pentru soluționarea crizei din sectorul bancar; întrucât ar trebui să se facă o diferențiere între măsurile pe termen scurt de stabilizare a unei situații de criză bancară acută și măsurile pe termen mediu și lung, inclusiv angajamentul G-20 de punere în aplicare la timp, pe deplin și într-un mod aprofundat a normelor adoptate pe plan internațional privind capitalul bancar, lichiditățile și efectul de levier, având drept scop realizarea unei uniuni bancare europene pe deplin operaționale;

| BA. | întrucât toate măsurile luate în contextul unei astfel de uniuni bancare nu ar trebui să împiedice funcționarea corectă continuă a pieței interne a serviciilor financiare și libera circulație a capitalului; |
| --- | --- |

BA.

întrucât toate măsurile luate în contextul unei astfel de uniuni bancare nu ar trebui să împiedice funcționarea corectă continuă a pieței interne a serviciilor financiare și libera circulație a capitalului;

| BB. | întrucât instituțiile financiare și reprezentanții acestora ar trebui să acționeze în mod responsabil și conform unor înalte standarde morale, în serviciul economiei reale; |
| --- | --- |

BB.

întrucât instituțiile financiare și reprezentanții acestora ar trebui să acționeze în mod responsabil și conform unor înalte standarde morale, în serviciul economiei reale;

| BC. | întrucât Uniunea necesită un mecanism european unic de supraveghere a instituțiilor bancare; întrucât, pentru a asigura încrederea necesară în piața financiară și stabilitatea într-o piață internă comună a serviciilor financiare, este esențial un cadru european pentru garantarea fiabilă și eficientă a depozitelor, precum și pentru gestionarea crizelor din sectorul bancar; |
| --- | --- |

BC.

întrucât Uniunea necesită un mecanism european unic de supraveghere a instituțiilor bancare; întrucât, pentru a asigura încrederea necesară în piața financiară și stabilitatea într-o piață internă comună a serviciilor financiare, este esențial un cadru european pentru garantarea fiabilă și eficientă a depozitelor, precum și pentru gestionarea crizelor din sectorul bancar;

| BD. | întrucât toate măsurile de realizare a uniunii bancare ar trebui să fie însoțite de o îmbunătățire a transparenței și a responsabilității instituțiilor care o pun în aplicare; |
| --- | --- |

BD.

întrucât toate măsurile de realizare a uniunii bancare ar trebui să fie însoțite de o îmbunătățire a transparenței și a responsabilității instituțiilor care o pun în aplicare;

| BE. | întrucât ar trebui examinată problema necesității de a solicita separarea juridică a anumitor activități financiare deosebit de riscante de activitățile băncilor care acceptă depozite în cadrul aceluiași grup bancar, în conformitate cu raportul Liikanen; |
| --- | --- |

BE.

întrucât ar trebui examinată problema necesității de a solicita separarea juridică a anumitor activități financiare deosebit de riscante de activitățile băncilor care acceptă depozite în cadrul aceluiași grup bancar, în conformitate cu raportul Liikanen;

| BF. | întrucât autoritățile de supraveghere ar trebui, în general, să detecteze și să corecteze problemele încă din primele etape, pentru a preveni apariția crizelor și a menține stabilitatea și soliditatea financiară; |
| --- | --- |

BF.

întrucât autoritățile de supraveghere ar trebui, în general, să detecteze și să corecteze problemele încă din primele etape, pentru a preveni apariția crizelor și a menține stabilitatea și soliditatea financiară;

| BG. | întrucât, în prezent, cea mai mare parte a competențelor în materie de supraveghere din Uniune rămâne între mâinile autorităților naționale de supraveghere, în timp ce Autoritatea Europeană de Supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană – ABE), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 (1) asigură un rol de coordonare; întrucât actualul sistem de autorități naționale de supraveghere s-a dovedit prea fragmentat pentru a face față încercărilor din prezent; |
| --- | --- |

BG.

întrucât, în prezent, cea mai mare parte a competențelor în materie de supraveghere din Uniune rămâne între mâinile autorităților naționale de supraveghere, în timp ce Autoritatea Europeană de Supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană – ABE), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 (1) asigură un rol de coordonare; întrucât actualul sistem de autorități naționale de supraveghere s-a dovedit prea fragmentat pentru a face față încercărilor din prezent;

| BH. | întrucât un mecanism european de supraveghere caracterizat printr-un înalt nivel de calitate și prin eficacitate este indispensabil pentru a asigura că problemele sunt detectate și abordate eficient, pentru a garanta condiții egale de concurență pentru toate instituțiile bancare, a se restabili încrederea transfrontalieră și a se evita fragmentarea pieței interne; |
| --- | --- |

BH.

întrucât un mecanism european de supraveghere caracterizat printr-un înalt nivel de calitate și prin eficacitate este indispensabil pentru a asigura că problemele sunt detectate și abordate eficient, pentru a garanta condiții egale de concurență pentru toate instituțiile bancare, a se restabili încrederea transfrontalieră și a se evita fragmentarea pieței interne;

| BI. | întrucât ar trebui convenită o repartizare clară a responsabilităților operaționale între un mecanism european de supraveghere și autoritățile naționale de supraveghere, în funcție de dimensiunile și modelul de afaceri al băncilor și de tipul sarcinilor de supraveghere, în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității; |
| --- | --- |

BI.

întrucât ar trebui convenită o repartizare clară a responsabilităților operaționale între un mecanism european de supraveghere și autoritățile naționale de supraveghere, în funcție de dimensiunile și modelul de afaceri al băncilor și de tipul sarcinilor de supraveghere, în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității;

| BJ. | întrucât supravegherea la nivel european a instituțiilor bancare din cadrul UEM, precum și consolidarea rolului ABE în ceea ce privește protejarea pieței interne constituie priorități absolute pentru adoptarea măsurilor de combatere a crizei; întrucât, cu toate acestea, ar trebui să se asigure faptul că, pentru a garanta stabilitatea pieței financiare interne, statelor a căror monedă nu este euro și care decid să adere la mecanismul unic de supraveghere printr-o cooperare consolidată li se permite să participe într-o formulă care garantează relații simetrice între obligațiile acceptate și impactul asupra procesului decizional; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât supravegherea la nivel european a instituțiilor bancare din cadrul UEM, precum și consolidarea rolului ABE în ceea ce privește protejarea pieței interne constituie priorități absolute pentru adoptarea măsurilor de combatere a crizei; întrucât, cu toate acestea, ar trebui să se asigure faptul că, pentru a garanta stabilitatea pieței financiare interne, statelor a căror monedă nu este euro și care decid să adere la mecanismul unic de supraveghere printr-o cooperare consolidată li se permite să participe într-o formulă care garantează relații simetrice între obligațiile acceptate și impactul asupra procesului decizional;

| BK. | întrucât mecanismul unic de supraveghere ar trebui să cuprindă de la bun început instituțiile financiare care solicită sprijin direct din partea Uniunii, precum și instituțiile financiare care prezintă importanță sistemică; |
| --- | --- |

BK.

întrucât mecanismul unic de supraveghere ar trebui să cuprindă de la bun început instituțiile financiare care solicită sprijin direct din partea Uniunii, precum și instituțiile financiare care prezintă importanță sistemică;

| BL. | întrucât independența mecanismului european unic de supraveghere față de influența exercitată de clasa politică și mediile financiare nu echivalează cu o scutire de la a oferi explicații, a-și motiva deciziile și a răspunde în fața Parlamentului, în mod regulat și de fiecare dată când situația impune acest lucru, pentru acțiunile și deciziile adoptate în domeniul supravegherii europene, având în vedere impactul pe care măsurile de supraveghere îl pot avea asupra finanțelor publice, a băncilor, a angajaților și a clienților; întrucât o responsabilitate democratică efectivă necesită, printre altele, aprobarea de către Parlament a președintelui sau președintei consiliului de supraveghere al mecanismului european unic de supraveghere, care sunt desemnați în urma unei proceduri deschise de selecție, precum și obligația președintelui sau președintei de a raporta către Parlamentul European și de a fi audiați de acesta, dreptul Parlamentului de a adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris sau oral și dreptul de anchetă al Parlamentului în conformitate cu TFUE; |
| --- | --- |

BL.

întrucât independența mecanismului european unic de supraveghere față de influența exercitată de clasa politică și mediile financiare nu echivalează cu o scutire de la a oferi explicații, a-și motiva deciziile și a răspunde în fața Parlamentului, în mod regulat și de fiecare dată când situația impune acest lucru, pentru acțiunile și deciziile adoptate în domeniul supravegherii europene, având în vedere impactul pe care măsurile de supraveghere îl pot avea asupra finanțelor publice, a băncilor, a angajaților și a clienților; întrucât o responsabilitate democratică efectivă necesită, printre altele, aprobarea de către Parlament a președintelui sau președintei consiliului de supraveghere al mecanismului european unic de supraveghere, care sunt desemnați în urma unei proceduri deschise de selecție, precum și obligația președintelui sau președintei de a raporta către Parlamentul European și de a fi audiați de acesta, dreptul Parlamentului de a adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris sau oral și dreptul de anchetă al Parlamentului în conformitate cu TFUE;

| BM. | întrucât Mecanismul european de stabilitate (MES) va putea finanța în mod direct în viitor băncile aflate în dificultate, în anumite condiții; întrucât, din acest motiv, intrarea în funcțiune a mecanismului unic de supraveghere constituie sarcina primordială și cea mai urgentă a realizării uniunii bancare; |
| --- | --- |

BM.

întrucât Mecanismul european de stabilitate (MES) va putea finanța în mod direct în viitor băncile aflate în dificultate, în anumite condiții; întrucât, din acest motiv, intrarea în funcțiune a mecanismului unic de supraveghere constituie sarcina primordială și cea mai urgentă a realizării uniunii bancare;

| BN. | întrucât setul unic de norme (codul normativ unic) pe care ABE îl elaborează în prezent ar trebui să asigure deplina armonizare a normelor și aplicarea uniformă a acestora în întreaga Uniune; întrucât finalizarea codului normativ unic privind supravegherea bancară și cerințele prudențiale armonizate și consolidate pe o scară mai largă sunt necesare pentru funcționarea eficace a mecanismului unic de supraveghere, deoarece autoritatea europeană de supraveghere nu-și poate desfășura activitatea dacă normele prudențiale naționale sunt divergente; |
| --- | --- |

BN.

întrucât setul unic de norme (codul normativ unic) pe care ABE îl elaborează în prezent ar trebui să asigure deplina armonizare a normelor și aplicarea uniformă a acestora în întreaga Uniune; întrucât finalizarea codului normativ unic privind supravegherea bancară și cerințele prudențiale armonizate și consolidate pe o scară mai largă sunt necesare pentru funcționarea eficace a mecanismului unic de supraveghere, deoarece autoritatea europeană de supraveghere nu-și poate desfășura activitatea dacă normele prudențiale naționale sunt divergente;

| BO. | întrucât, ca urmare a instituirii unui mecanism unic de supraveghere, regulile de votare din cadrul ABE ar trebui să fie adaptate atent, cu scopul de a facilita cooperarea constructivă dintre statele membre din zona euro și cele din afara acesteia și de a lua în considerare pe deplin interesele tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

BO.

întrucât, ca urmare a instituirii unui mecanism unic de supraveghere, regulile de votare din cadrul ABE ar trebui să fie adaptate atent, cu scopul de a facilita cooperarea constructivă dintre statele membre din zona euro și cele din afara acesteia și de a lua în considerare pe deplin interesele tuturor statelor membre;

| BP. | întrucât procedurile legislative aflate în curs care vizează instituirea mecanismului unic de supraveghere ar trebui finalizate fără întârziere; |
| --- | --- |

BP.

întrucât procedurile legislative aflate în curs care vizează instituirea mecanismului unic de supraveghere ar trebui finalizate fără întârziere;

| BQ. | întrucât, în vederea punerii în aplicare a noii arhitecturi financiare, este esențial să se deblocheze rapid negocierile referitoare la Directiva privind sistemele de garantare a depozitelor și la Directiva privind sistemele de compensare pentru investitori, negocieri suspendate între Parlament și Consiliu în ciuda importanței cruciale a acestora pentru oferirea unor mecanisme comune de salvare a bancilor și de garantare a depozitelor clienților; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât, în vederea punerii în aplicare a noii arhitecturi financiare, este esențial să se deblocheze rapid negocierile referitoare la Directiva privind sistemele de garantare a depozitelor și la Directiva privind sistemele de compensare pentru investitori, negocieri suspendate între Parlament și Consiliu în ciuda importanței cruciale a acestora pentru oferirea unor mecanisme comune de salvare a bancilor și de garantare a depozitelor clienților;

| BR. | întrucât un cadru european unic de garantare a depozitelor necesită cerințe stricte, uniforme și comune aplicabile tuturor sistemelor de garantare a depozitelor din Uniune, pentru a ajunge la același nivel de protecție și de stabilitate a sistemelor de garantare a depozitelor și pentru a garanta condiții de concurență echitabile; întrucât doar prin această abordare se pot crea condițiile prealabile pentru flexibilitatea necesară, pentru a acorda suficientă atenție situațiilor naționale specifice din sectorul financiar; |
| --- | --- |

BR.

întrucât un cadru european unic de garantare a depozitelor necesită cerințe stricte, uniforme și comune aplicabile tuturor sistemelor de garantare a depozitelor din Uniune, pentru a ajunge la același nivel de protecție și de stabilitate a sistemelor de garantare a depozitelor și pentru a garanta condiții de concurență echitabile; întrucât doar prin această abordare se pot crea condițiile prealabile pentru flexibilitatea necesară, pentru a acorda suficientă atenție situațiilor naționale specifice din sectorul financiar;

| BS. | întrucât un fond european unic de garantare a depozitelor (FEGD), dotat cu sisteme de garantare a depozitelor care funcționează și care dețin o finanțare adecvată, întărind credibilitatea sistemelor și încrederea deponenților, ar putea să constituie obiectivul pe termen lung, după punerea în funcțiune a unui cadru de salvare eficient și a unui mecanism unic de supraveghere corespunzător; |
| --- | --- |

BS.

întrucât un fond european unic de garantare a depozitelor (FEGD), dotat cu sisteme de garantare a depozitelor care funcționează și care dețin o finanțare adecvată, întărind credibilitatea sistemelor și încrederea deponenților, ar putea să constituie obiectivul pe termen lung, după punerea în funcțiune a unui cadru de salvare eficient și a unui mecanism unic de supraveghere corespunzător;

| BT. | întrucât planificarea ex-ante, rapiditatea, intervenția precoce, măsurile de precauție („due diligence”), accesul la informații de calitate și credibilitatea sunt esențiale în gestionarea crizelor bancare; |
| --- | --- |

BT.

întrucât planificarea ex-ante, rapiditatea, intervenția precoce, măsurile de precauție („due diligence”), accesul la informații de calitate și credibilitatea sunt esențiale în gestionarea crizelor bancare;

| BU. | întrucât ar trebui înființat un regim european unic de redresare și salvare, de preferință în paralel cu intrarea în vigoare a mecanismului unic de supraveghere, pentru a se restabili viabilitatea băncilor aflate într-o situație dificilă și pentru salvarea instituțiilor financiare neviabile; |
| --- | --- |

BU.

întrucât ar trebui înființat un regim european unic de redresare și salvare, de preferință în paralel cu intrarea în vigoare a mecanismului unic de supraveghere, pentru a se restabili viabilitatea băncilor aflate într-o situație dificilă și pentru salvarea instituțiilor financiare neviabile;

| BV. | întrucât, pe termen scurt, are prioritate absolută adoptarea actualei propuneri-cadru a Comisiei privind cadrul de gestionare a crizelor destinat băncilor aflate în criză; |
| --- | --- |

BV.

întrucât, pe termen scurt, are prioritate absolută adoptarea actualei propuneri-cadru a Comisiei privind cadrul de gestionare a crizelor destinat băncilor aflate în criză;

| BW. | întrucât scopul general al unui sistem de salvare și al unui cadru de redresare eficace este de a minimiza utilizarea eventuală a resurselor contribuabililor necesare redresării și salvării instituțiilor bancare; |
| --- | --- |

BW.

întrucât scopul general al unui sistem de salvare și al unui cadru de redresare eficace este de a minimiza utilizarea eventuală a resurselor contribuabililor necesare redresării și salvării instituțiilor bancare;

| BX. | întrucât protecția economiilor private necesită menținerea unei separații funcționale și totodată asigurarea unei coordonări eficace între fondurile europene destinate garantării depozitelor și cele destinate redresării și salvării; |
| --- | --- |

BX.

întrucât protecția economiilor private necesită menținerea unei separații funcționale și totodată asigurarea unei coordonări eficace între fondurile europene destinate garantării depozitelor și cele destinate redresării și salvării;

| BY. | întrucât mecanismele de salvare și cele de garantare a depozitelor ar trebui să dispună de o structură financiară solidă, în primul rând de tip ex-ante, bazată pe contribuțiile acestui sector, în care contribuția unei instituții financiare ar trebui să reflecte gradul de risc al instituției respective, iar fondurile publice europene nu ar trebui utilizate decât cu titlu de mecanism de susținere în ultimă instanță și aceasta într-o măsură cât mai mică; |
| --- | --- |

BY.

întrucât mecanismele de salvare și cele de garantare a depozitelor ar trebui să dispună de o structură financiară solidă, în primul rând de tip ex-ante, bazată pe contribuțiile acestui sector, în care contribuția unei instituții financiare ar trebui să reflecte gradul de risc al instituției respective, iar fondurile publice europene nu ar trebui utilizate decât cu titlu de mecanism de susținere în ultimă instanță și aceasta într-o măsură cât mai mică;

Uniunea fiscală

| BZ. | întrucât, în această privință, raportul sus-menționat intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” reprezintă un important progres, din moment ce recunoaște faptul că „buna funcționare a UEM necesită nu numai aplicarea rapidă și energică a măsurilor deja convenite în temeiul cadrului de guvernanță economică consolidat (în special Pactul de stabilitate și creștere și Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța), ci și o acțiune de calitate în direcția unei uniuni fiscale”; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât, în această privință, raportul sus-menționat intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară” reprezintă un important progres, din moment ce recunoaște faptul că „buna funcționare a UEM necesită nu numai aplicarea rapidă și energică a măsurilor deja convenite în temeiul cadrului de guvernanță economică consolidat (în special Pactul de stabilitate și creștere și Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța), ci și o acțiune de calitate în direcția unei uniuni fiscale”;

| CA. | întrucât finanțele publice solide, bugetele echilibrate dintr-un ciclu economic și perspectivele de creștere durabilă pe termen mediu, precum și nivelurile adecvate de investiții publice constituie o cerință de bază pentru stabilitatea economică și financiară pe termen lung, pentru statul social și pentru plata costurilor evoluției demografice preconizate; |
| --- | --- |

CA.

întrucât finanțele publice solide, bugetele echilibrate dintr-un ciclu economic și perspectivele de creștere durabilă pe termen mediu, precum și nivelurile adecvate de investiții publice constituie o cerință de bază pentru stabilitatea economică și financiară pe termen lung, pentru statul social și pentru plata costurilor evoluției demografice preconizate;

| CB. | întrucât buna funcționare a UEM necesită o punere în aplicare deplină și rapidă a măsurilor deja convenite în cadrul guvernanței economice consolidate, cum ar fi PSC consolidat și semestrul european, completate cu politici de consolidare a creșterii; întrucât în termen de cel mult cinci ani de la data intrării în vigoare a Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG), pe baza evaluării experienței dobândite în urma punerii în aplicare a acestuia, ar trebui să se adopte măsurile necesare, în conformitate cu TUE și cu TFUE, în vederea integrării substanței TSCG în cadrul legislativ al Uniunii; |
| --- | --- |

CB.

întrucât buna funcționare a UEM necesită o punere în aplicare deplină și rapidă a măsurilor deja convenite în cadrul guvernanței economice consolidate, cum ar fi PSC consolidat și semestrul european, completate cu politici de consolidare a creșterii; întrucât în termen de cel mult cinci ani de la data intrării în vigoare a Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG), pe baza evaluării experienței dobândite în urma punerii în aplicare a acestuia, ar trebui să se adopte măsurile necesare, în conformitate cu TUE și cu TFUE, în vederea integrării substanței TSCG în cadrul legislativ al Uniunii;

| CC. | întrucât Pactul pentru creștere și locuri de muncă insistă asupra necesității de a continua o consolidare fiscală în strânsă coordonare cu creșterea economică și solicită acordarea unei atenții deosebite investițiilor în sectoare de viitor; întrucât Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru a identifica investițiile care urmează să capete un statut prioritar la nivelul Uniunii și la nivelul cadrelor fiscale naționale; |
| --- | --- |

CC.

întrucât Pactul pentru creștere și locuri de muncă insistă asupra necesității de a continua o consolidare fiscală în strânsă coordonare cu creșterea economică și solicită acordarea unei atenții deosebite investițiilor în sectoare de viitor; întrucât Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru a identifica investițiile care urmează să capete un statut prioritar la nivelul Uniunii și la nivelul cadrelor fiscale naționale;

| CD. | întrucât criza evidențiază necesitatea unui progres calitativ în direcția unei uniuni fiscale mai solide și mai democratice, beneficiind de o creștere a resurselor proprii ale Uniunii și de mecanisme mai eficace de corectare a traiectoriilor fiscale nesustenabile, a nivelului datoriilor și de stabilire a limitelor superioare ale soldului bugetar al statelor membre; |
| --- | --- |

CD.

întrucât criza evidențiază necesitatea unui progres calitativ în direcția unei uniuni fiscale mai solide și mai democratice, beneficiind de o creștere a resurselor proprii ale Uniunii și de mecanisme mai eficace de corectare a traiectoriilor fiscale nesustenabile, a nivelului datoriilor și de stabilire a limitelor superioare ale soldului bugetar al statelor membre;

| CE. | întrucât o „UEM veritabilă” ar trebui să fie sprijinită și acceptată de către cetățenii Uniunii; întrucât trebuie, așadar, subliniată necesitatea de a implica factorii de decizie politică, partenerii sociali și organizațiile societății civile la toate nivelurile politice; |
| --- | --- |

CE.

întrucât o „UEM veritabilă” ar trebui să fie sprijinită și acceptată de către cetățenii Uniunii; întrucât trebuie, așadar, subliniată necesitatea de a implica factorii de decizie politică, partenerii sociali și organizațiile societății civile la toate nivelurile politice;

| CF. | întrucât mecanismele suplimentare care garantează că toate statele membre își respectă angajamentele asumate în cadrul propriilor exerciții bugetare ar trebui să consolideze și nu să slăbească actualul cadru de guvernanță economică; întrucât rolul independent al comisarului european pentru afaceri economice și monetare, trebuie să fie consolidat, alături de instituirea unor mecanisme solide de răspundere în fața Parlamentului și a Consiliului; întrucât ar trebui să fie înființată o trezorerie europeană, prezidată de un ministru european de finanțe, responsabil personal în fața Parlamentului; |
| --- | --- |

CF.

întrucât mecanismele suplimentare care garantează că toate statele membre își respectă angajamentele asumate în cadrul propriilor exerciții bugetare ar trebui să consolideze și nu să slăbească actualul cadru de guvernanță economică; întrucât rolul independent al comisarului european pentru afaceri economice și monetare, trebuie să fie consolidat, alături de instituirea unor mecanisme solide de răspundere în fața Parlamentului și a Consiliului; întrucât ar trebui să fie înființată o trezorerie europeană, prezidată de un ministru european de finanțe, responsabil personal în fața Parlamentului;

| CG. | întrucât în conformitate cu tratatele existente clauza de flexibilitate (articolul 352 din TFUE) poate fi utilizată în acest scop și pentru a crea un birou european de trezorerie, care reprezintă o componentă-cheie pentru o veritabilă uniune economică și monetară; |
| --- | --- |

CG.

întrucât în conformitate cu tratatele existente clauza de flexibilitate (articolul 352 din TFUE) poate fi utilizată în acest scop și pentru a crea un birou european de trezorerie, care reprezintă o componentă-cheie pentru o veritabilă uniune economică și monetară;

| CH. | întrucât articolul 136 din TFUE permite adoptarea, în conformitate cu procedura legislativă relevantă dintre cele menționate la articolul 121 și articolul 126 din TFUE, a unor măsuri specifice pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei bugetare a statelor membre a căror monedă este euro; întrucât legislația poate prevedea să se delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ; întrucât TFUE prevede posibilitatea de a conferi Parlamentului sau Consiliului dreptul de a revoca delegarea acordată Comisiei; |
| --- | --- |

CH.

întrucât articolul 136 din TFUE permite adoptarea, în conformitate cu procedura legislativă relevantă dintre cele menționate la articolul 121 și articolul 126 din TFUE, a unor măsuri specifice pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei bugetare a statelor membre a căror monedă este euro; întrucât legislația poate prevedea să se delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ; întrucât TFUE prevede posibilitatea de a conferi Parlamentului sau Consiliului dreptul de a revoca delegarea acordată Comisiei;

| CI. | întrucât, în conformitate cu norma generală a ordinii juridice a Uniunii, Curtea de Justiție a Uniunii Europene este împuternicită să garanteze că la interpretarea și aplicarea tratatelor, legislația Uniunii este respectată dacă nu este exclusă în mod explicit; |
| --- | --- |

CI.

întrucât, în conformitate cu norma generală a ordinii juridice a Uniunii, Curtea de Justiție a Uniunii Europene este împuternicită să garanteze că la interpretarea și aplicarea tratatelor, legislația Uniunii este respectată dacă nu este exclusă în mod explicit;

| CJ. | întrucât negocierile din cadrul trilogului pe marginea așa-numitului „pachet de două regulamente” ar trebui să producă în curând rezultate politice concrete; |
| --- | --- |

CJ.

întrucât negocierile din cadrul trilogului pe marginea așa-numitului „pachet de două regulamente” ar trebui să producă în curând rezultate politice concrete;

| CK. | întrucât PSC este conceput ca un instrument de stabilizare ciclic care, permițând statelor membre să înregistreze un deficit de până la 3 %, face ca șocurile economice din statele membre respective să fie contracarate și absorbite; întrucât această politică anticiclică funcționează doar dacă statele membre obțin excedente bugetare în perioade favorabile; întrucât mecanismele de asistență financiară, precum MES, reprezintă o măsură de ultimă instanță; |
| --- | --- |

CK.

întrucât PSC este conceput ca un instrument de stabilizare ciclic care, permițând statelor membre să înregistreze un deficit de până la 3 %, face ca șocurile economice din statele membre respective să fie contracarate și absorbite; întrucât această politică anticiclică funcționează doar dacă statele membre obțin excedente bugetare în perioade favorabile; întrucât mecanismele de asistență financiară, precum MES, reprezintă o măsură de ultimă instanță;

| CL. | întrucât statele membre părți la TSCG în cadrul UEM trebuie să-și comunice planurile de emisiuni de titluri de datorie publică Comisiei și Consiliului, permițând o coordonare timpurie a emisiunilor de titluri de datorie la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

CL.

întrucât statele membre părți la TSCG în cadrul UEM trebuie să-și comunice planurile de emisiuni de titluri de datorie publică Comisiei și Consiliului, permițând o coordonare timpurie a emisiunilor de titluri de datorie la nivelul Uniunii;

| CM. | întrucât, în temeiul tratatelor existente, statele membre a căror monedă este euro pot finanța un buget al Uniunii majorat în cadrul procedurii privind resursele proprii prin introducerea unor impozite sau a unor taxe specifice în conformitate cu o procedură de cooperare consolidată; întrucât acest lucru ar trebui realizat favorizând legătura sa cu cadrul bugetar deja existent al Uniunii și fără a compromite funcțiile tradiționale ale bugetului Uniunii, de a finanța politicile comune; întrucât o astfel de capacitate bugetară majorată ar trebui să sprijine creșterea și coeziunea socială care vizează corectarea dezechilibrelor, divergențele structurale și urgențele financiare care sunt direct legate de uniunea monetară; |
| --- | --- |

CM.

întrucât, în temeiul tratatelor existente, statele membre a căror monedă este euro pot finanța un buget al Uniunii majorat în cadrul procedurii privind resursele proprii prin introducerea unor impozite sau a unor taxe specifice în conformitate cu o procedură de cooperare consolidată; întrucât acest lucru ar trebui realizat favorizând legătura sa cu cadrul bugetar deja existent al Uniunii și fără a compromite funcțiile tradiționale ale bugetului Uniunii, de a finanța politicile comune; întrucât o astfel de capacitate bugetară majorată ar trebui să sprijine creșterea și coeziunea socială care vizează corectarea dezechilibrelor, divergențele structurale și urgențele financiare care sunt direct legate de uniunea monetară;

| CN. | întrucât emisiunile comune de titluri de datorie ar putea constitui, pe termen mai lung și după îndeplinirea unor condiții stricte, un posibil mijloc de a completa UEM; întrucât emiterea în comun de titluri de datorie de către statele membre din zona euro, cu garanții solidare, poate necesita modificări ale tratatelor; |
| --- | --- |

CN.

întrucât emisiunile comune de titluri de datorie ar putea constitui, pe termen mai lung și după îndeplinirea unor condiții stricte, un posibil mijloc de a completa UEM; întrucât emiterea în comun de titluri de datorie de către statele membre din zona euro, cu garanții solidare, poate necesita modificări ale tratatelor;

| CO. | întrucât o condiție prealabilă necesară pentru emiterea în comun de titluri de datorie o constituie instituirea unui cadru fiscal durabil, orientat atât către creșterea guvernanței economice, a disciplinei fiscale și a gradului de respectare a PSC, cât și către instrumentele de control pentru a preveni hazardul moral; |
| --- | --- |

CO.

întrucât o condiție prealabilă necesară pentru emiterea în comun de titluri de datorie o constituie instituirea unui cadru fiscal durabil, orientat atât către creșterea guvernanței economice, a disciplinei fiscale și a gradului de respectare a PSC, cât și către instrumentele de control pentru a preveni hazardul moral;

| CP. | întrucât o uniune fiscală mai solidă și mai integrată ar trebui să includă un proces treptat de trecere într-un fond de rambursare a datoriei; |
| --- | --- |

CP.

întrucât o uniune fiscală mai solidă și mai integrată ar trebui să includă un proces treptat de trecere într-un fond de rambursare a datoriei;

| CQ. | întrucât introducerea într-un mod lipsit de credibilitate a unor instrumente de emitere în comun de titluri de datorie ar putea avea consecințe incontrolabile și ar putea duce la pierderea încrederii pe termen lung în capacitatea zonei euro de a acționa cu hotărâre; |
| --- | --- |

CQ.

întrucât introducerea într-un mod lipsit de credibilitate a unor instrumente de emitere în comun de titluri de datorie ar putea avea consecințe incontrolabile și ar putea duce la pierderea încrederii pe termen lung în capacitatea zonei euro de a acționa cu hotărâre;

| CR. | întrucât criza datoriei a determinat Uniunea și în special zona euro să instituie noi instrumente de solidaritate financiară în Europa: Fondul european de stabilitate financiară (FESF), MES și alte proiecte legate de foaia de parcurs către o veritabilă uniune economică și monetară; întrucât impactul financiar al acestor instrumente este mult mai mare, în ceea ce privește sumele implicate, decât bugetul Uniunii și întrucât ideea inovatoare privind un buget central pentru zona euro finanțat de membrii zonei euro este propusă acum ca o garanție fundamentală pentru această nouă solidaritate financiară; |
| --- | --- |

CR.

întrucât criza datoriei a determinat Uniunea și în special zona euro să instituie noi instrumente de solidaritate financiară în Europa: Fondul european de stabilitate financiară (FESF), MES și alte proiecte legate de foaia de parcurs către o veritabilă uniune economică și monetară; întrucât impactul financiar al acestor instrumente este mult mai mare, în ceea ce privește sumele implicate, decât bugetul Uniunii și întrucât ideea inovatoare privind un buget central pentru zona euro finanțat de membrii zonei euro este propusă acum ca o garanție fundamentală pentru această nouă solidaritate financiară;

| CS. | întrucât multiplicarea acestor instrumente de solidaritate face dificilă evaluarea contribuției efective a fiecărui stat membru la solidaritatea europeană, care depășește cu mult contribuțiile financiare corespunzătoare ale statelor membre la bugetul Uniunii; întrucât, în plus, este posibil ca diversitatea instrumentelor actuale, în ceea ce privește temeiurile juridice, modul de intervenție și statele membre vizate, să facă întregul sistem greu de coordonat de către liderii europeni, dificil de înțeles pentru cetățenii europeni în general și greu accesibil pentru orice control parlamentar; |
| --- | --- |

CS.

întrucât multiplicarea acestor instrumente de solidaritate face dificilă evaluarea contribuției efective a fiecărui stat membru la solidaritatea europeană, care depășește cu mult contribuțiile financiare corespunzătoare ale statelor membre la bugetul Uniunii; întrucât, în plus, este posibil ca diversitatea instrumentelor actuale, în ceea ce privește temeiurile juridice, modul de intervenție și statele membre vizate, să facă întregul sistem greu de coordonat de către liderii europeni, dificil de înțeles pentru cetățenii europeni în general și greu accesibil pentru orice control parlamentar;

| CT. | întrucât MES ar putea fi integrat în cadrul juridic al Uniunii prin clauza de flexibilitate (articolul 352 din TFUE) în coroborare cu articolul 136 revizuit din TFUE; |
| --- | --- |

CT.

întrucât MES ar putea fi integrat în cadrul juridic al Uniunii prin clauza de flexibilitate (articolul 352 din TFUE) în coroborare cu articolul 136 revizuit din TFUE;

| CU. | întrucât, în conformitate cu tratatele existente, definițiile privind aplicarea clauzei care nu permite sprijinirea financiară a statelor membre pot fi precizate de Consiliu la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului [articolul 125 alineatul (2) din TFUE]; |
| --- | --- |

CU.

întrucât, în conformitate cu tratatele existente, definițiile privind aplicarea clauzei care nu permite sprijinirea financiară a statelor membre pot fi precizate de Consiliu la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului [articolul 125 alineatul (2) din TFUE];

| CV. | întrucât standardele ridicate de responsabilitate democratică la nivelul Uniunii ar trebui aplicate troicii; |
| --- | --- |

CV.

întrucât standardele ridicate de responsabilitate democratică la nivelul Uniunii ar trebui aplicate troicii;

| CW. | întrucât activitățile Comisiei în contextul uniunii fiscale și economice ar trebui să se bazeze pe un dialog social real și să respecte pe deplin autonomia partenerilor sociali; |
| --- | --- |

CW.

întrucât activitățile Comisiei în contextul uniunii fiscale și economice ar trebui să se bazeze pe un dialog social real și să respecte pe deplin autonomia partenerilor sociali;

| CX. | întrucât independența Sistemului Statistic European (SSE) trebuie să fie garantată atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, pentru a menține credibilitatea statisticilor europene în îndeplinirea rolului lor esențial, acela de a facilita crearea unei uniuni fiscale pe deplin reușite (prin intermediul unor standarde de înaltă calitate și a unei abordări sistemice pentru a dezvolta, a produce și a verifica corectitudinea statisticilor referitoare la finanțele din sectorul public); |
| --- | --- |

CX.

întrucât independența Sistemului Statistic European (SSE) trebuie să fie garantată atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, pentru a menține credibilitatea statisticilor europene în îndeplinirea rolului lor esențial, acela de a facilita crearea unei uniuni fiscale pe deplin reușite (prin intermediul unor standarde de înaltă calitate și a unei abordări sistemice pentru a dezvolta, a produce și a verifica corectitudinea statisticilor referitoare la finanțele din sectorul public);

| CY. | întrucât standardele de contabilitate publică ar trebui să se aplice în toate statele membre într-un mod standardizat și ar trebui să fie supuse unor mecanisme de audit intern și extern, ca o măsură complementară fundamentală care însoțește competențele extinse ale Comisiei și rolul de coordonare consolidat al Curții de Conturi Europene și al curților de conturi naționale în ceea ce privește verificarea calității surselor naționale utilizate pentru a stabili nivelul exact al datoriei publice și al deficitului public; |
| --- | --- |

CY.

întrucât standardele de contabilitate publică ar trebui să se aplice în toate statele membre într-un mod standardizat și ar trebui să fie supuse unor mecanisme de audit intern și extern, ca o măsură complementară fundamentală care însoțește competențele extinse ale Comisiei și rolul de coordonare consolidat al Curții de Conturi Europene și al curților de conturi naționale în ceea ce privește verificarea calității surselor naționale utilizate pentru a stabili nivelul exact al datoriei publice și al deficitului public;

Uniunea economică

| CZ. | întrucât până în prezent s-a pus un accent deosebit pe aspectul monetar al UEM, deși este necesar să se creeze de urgență o uniune economică adevărată, în care Strategia Europa 2020 ar reprezenta cadrul obligatoriu pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicilor economice; |
| --- | --- |

CZ.

întrucât până în prezent s-a pus un accent deosebit pe aspectul monetar al UEM, deși este necesar să se creeze de urgență o uniune economică adevărată, în care Strategia Europa 2020 ar reprezenta cadrul obligatoriu pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicilor economice;

| DA. | întrucât Pactul euro plus, Strategia Europa 2020 și Pactul pentru creștere și locuri de muncă ar trebui să fie integrate în legislația Uniunii și să deschidă calea pentru introducerea unui cod de convergență pentru economiile statelor membre; |
| --- | --- |

DA.

întrucât Pactul euro plus, Strategia Europa 2020 și Pactul pentru creștere și locuri de muncă ar trebui să fie integrate în legislația Uniunii și să deschidă calea pentru introducerea unui cod de convergență pentru economiile statelor membre;

| DB. | întrucât semestrul european, conform secțiunii referitoare la măsurile de prevenire din PSC, constituie un cadru corespunzător de coordonare a politicilor economice și a opțiunilor bugetare puse în aplicare la nivel național în concordanță cu recomandările specifice fiecărei țări adoptate de către Consiliu; |
| --- | --- |

DB.

întrucât semestrul european, conform secțiunii referitoare la măsurile de prevenire din PSC, constituie un cadru corespunzător de coordonare a politicilor economice și a opțiunilor bugetare puse în aplicare la nivel național în concordanță cu recomandările specifice fiecărei țări adoptate de către Consiliu;

| DC. | întrucât articolul 9 din TFUE solicită „promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și [...] cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

DC.

întrucât articolul 9 din TFUE solicită „promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și [...] cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”;

| DD. | întrucât consolidarea fiscală, reducerea dezechilibrelor macroeconomice excesive și reformele și investițiile structurale sunt necesare pentru ieșirea din criză și pentru a se asigura o creștere economică și o ocupare a forței de muncă de calitate și durabilă, în cadrul unei societăți bazate pe cunoaștere, reflectând realitatea apartenenței la UEM în condițiile unei economii sociale de piață; întrucât reformele structurale dau randament numai pe termen lung; |
| --- | --- |

DD.

întrucât consolidarea fiscală, reducerea dezechilibrelor macroeconomice excesive și reformele și investițiile structurale sunt necesare pentru ieșirea din criză și pentru a se asigura o creștere economică și o ocupare a forței de muncă de calitate și durabilă, în cadrul unei societăți bazate pe cunoaștere, reflectând realitatea apartenenței la UEM în condițiile unei economii sociale de piață; întrucât reformele structurale dau randament numai pe termen lung;

| DE. | întrucât Pactul pentru creștere și locuri de muncă, aprobat în cadrul reuniunii europene la nivel înalt din 28 și 29 iunie 2012, își poate aduce o importantă contribuție la creșterea economică, ocuparea forței de muncă și îmbunătățirea capacităților competitive europene; întrucât Uniunea și statele membre trebuie să-și asume răspunderea și să acționeze cu rapiditate pentru finalizarea pieței interne și eliberarea potențialului acesteia; întrucât deplasarea accentului prin adoptarea unui pact de creștere este binevenită, chiar dacă mobilizarea finanțării destinate măsurilor de consolidare a creșterii din fondurile structurale reprezintă doar o realocare a unor fonduri existente și, prin urmare, nu oferă resurse financiare suplimentare; |
| --- | --- |

DE.

întrucât Pactul pentru creștere și locuri de muncă, aprobat în cadrul reuniunii europene la nivel înalt din 28 și 29 iunie 2012, își poate aduce o importantă contribuție la creșterea economică, ocuparea forței de muncă și îmbunătățirea capacităților competitive europene; întrucât Uniunea și statele membre trebuie să-și asume răspunderea și să acționeze cu rapiditate pentru finalizarea pieței interne și eliberarea potențialului acesteia; întrucât deplasarea accentului prin adoptarea unui pact de creștere este binevenită, chiar dacă mobilizarea finanțării destinate măsurilor de consolidare a creșterii din fondurile structurale reprezintă doar o realocare a unor fonduri existente și, prin urmare, nu oferă resurse financiare suplimentare;

| DF. | întrucât depinde de statele membre să realizeze fără întârziere reformele convenite în cadrul programelor naționale de reforme și depinde de parlamentele naționale să realizeze controlul la timp și în cunoștință de cauză al acțiunilor realizate de guvernele naționale în această privință; |
| --- | --- |

DF.

întrucât depinde de statele membre să realizeze fără întârziere reformele convenite în cadrul programelor naționale de reforme și depinde de parlamentele naționale să realizeze controlul la timp și în cunoștință de cauză al acțiunilor realizate de guvernele naționale în această privință;

| DG. | întrucât buna funcționare a pieței interne este împiedicată de obstacolele persistente încă în unele state membre; întrucât, pentru a beneficia de întregul potențial de creștere al economiei Uniunii, este necesar să se finalizeze piața internă, mai ales în domenii precum serviciile, energia, telecomunicațiile, standardizarea, simplificarea normelor privind achizițiile publice, industriile de rețea, comerțul electronic și regimul drepturilor de autor; |
| --- | --- |

DG.

întrucât buna funcționare a pieței interne este împiedicată de obstacolele persistente încă în unele state membre; întrucât, pentru a beneficia de întregul potențial de creștere al economiei Uniunii, este necesar să se finalizeze piața internă, mai ales în domenii precum serviciile, energia, telecomunicațiile, standardizarea, simplificarea normelor privind achizițiile publice, industriile de rețea, comerțul electronic și regimul drepturilor de autor;

| DH. | întrucât aprofundarea integrării economice și bugetare va fi compromisă în absența unei coordonări mai strânse în domeniul impozitării; întrucât regula unanimității în domeniul impozitării împiedică dezvoltarea acestuia, instrumentul cooperării consolidate ar trebui să fie utilizat mai frecvent; întrucât se poate face trimitere la poziția Parlamentului European privind baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) și taxa pe tranzacțiile financiare (TTF); întrucât, în domeniul impozitării, este nevoie în mod evident de convergență între structurile sistemelor fiscale și nivelurile de impozitare din statele membre; întrucât concurența fiscală dăunătoare dintre statele membre contravine în mod clar logicii pieței interne și trebuie remediată; |
| --- | --- |

DH.

întrucât aprofundarea integrării economice și bugetare va fi compromisă în absența unei coordonări mai strânse în domeniul impozitării; întrucât regula unanimității în domeniul impozitării împiedică dezvoltarea acestuia, instrumentul cooperării consolidate ar trebui să fie utilizat mai frecvent; întrucât se poate face trimitere la poziția Parlamentului European privind baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) și taxa pe tranzacțiile financiare (TTF); întrucât, în domeniul impozitării, este nevoie în mod evident de convergență între structurile sistemelor fiscale și nivelurile de impozitare din statele membre; întrucât concurența fiscală dăunătoare dintre statele membre contravine în mod clar logicii pieței interne și trebuie remediată;

| DI. | întrucât este important ca redresarea economiei să fie însoțită de o politică privind piața forței de muncă care să stimuleze căutarea unui loc de muncă și spiritul antreprenorial și să reducă șomajul structural, în special în rândul tinerilor, al persoanelor în vârstă și al femeilor, protejând în același timp modelul social european și respectând pe deplin rolul partenerilor sociali și dreptul la negocierea, încheierea și executarea de contracte colective și dreptul la inițierea de acțiuni colective în conformitate cu legile și practicile naționale; întrucât, în acest sens, ar trebui încurajată integrarea piețelor forței de muncă din statele membre, pentru a spori mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă; |
| --- | --- |

DI.

întrucât este important ca redresarea economiei să fie însoțită de o politică privind piața forței de muncă care să stimuleze căutarea unui loc de muncă și spiritul antreprenorial și să reducă șomajul structural, în special în rândul tinerilor, al persoanelor în vârstă și al femeilor, protejând în același timp modelul social european și respectând pe deplin rolul partenerilor sociali și dreptul la negocierea, încheierea și executarea de contracte colective și dreptul la inițierea de acțiuni colective în conformitate cu legile și practicile naționale; întrucât, în acest sens, ar trebui încurajată integrarea piețelor forței de muncă din statele membre, pentru a spori mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă;

| DJ. | întrucât ar trebui să se utilizeze coordonarea obligatorie la nivelul Uniunii în cazul anumitor elemente esențiale de politică economică care prezintă o importanță deosebită pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

DJ.

întrucât ar trebui să se utilizeze coordonarea obligatorie la nivelul Uniunii în cazul anumitor elemente esențiale de politică economică care prezintă o importanță deosebită pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă;

| DK. | întrucât sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice nu constă doar în utilizarea într-un mod economic a resurselor publice, care sunt limitate, ci și într-o impozitare echitabilă, o progresivitate a impozitelor, o percepere bine organizată a impozitelor, o combatere mai eficace a tuturor formelor de evaziune și fraudă fiscală, o cooperare și armonizare fiscală orientate către limitarea concurenței fiscale dăunătoare și un sistem fiscal bine conceput, care să promoveze dezvoltarea întreprinderilor și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

DK.

întrucât sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice nu constă doar în utilizarea într-un mod economic a resurselor publice, care sunt limitate, ci și într-o impozitare echitabilă, o progresivitate a impozitelor, o percepere bine organizată a impozitelor, o combatere mai eficace a tuturor formelor de evaziune și fraudă fiscală, o cooperare și armonizare fiscală orientate către limitarea concurenței fiscale dăunătoare și un sistem fiscal bine conceput, care să promoveze dezvoltarea întreprinderilor și crearea de locuri de muncă;

| DL. | întrucât statele membre ar trebui să fie răspunzătoare pentru punerea în aplicare a Strategiei „Europa 2020”; |
| --- | --- |

DL.

întrucât statele membre ar trebui să fie răspunzătoare pentru punerea în aplicare a Strategiei „Europa 2020”;

| DM. | întrucât Strategia Europa 2020 ar trebui să facă obiectul unei evaluări la jumătatea perioadei, în cadrul căreia să fie identificați și numiți cei care nu și-au îndeplinit obligațiile și care ar trebui să analizeze dacă este necesar ca obiectivele să fie revizuite sau ajustate și cum se pot exercita presiuni sporite asupra statelor membre în scopul atingerii acestor obiective; |
| --- | --- |

DM.

întrucât Strategia Europa 2020 ar trebui să facă obiectul unei evaluări la jumătatea perioadei, în cadrul căreia să fie identificați și numiți cei care nu și-au îndeplinit obligațiile și care ar trebui să analizeze dacă este necesar ca obiectivele să fie revizuite sau ajustate și cum se pot exercita presiuni sporite asupra statelor membre în scopul atingerii acestor obiective;

| DN. | întrucât furnizarea de statistici europene de înaltă calitate are un rol esențial în cadrul noii guvernanțe economice și, în special, acestea reprezintă o condiție prealabilă pentru a sprijini funcționarea corectă a principalelor procese de guvernanță și de garantare a respectării normelor din cadrul acestei guvernanțe, cum ar fi semestrul european, procedura privind dezechilibrele macroeconomice și Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

DN.

întrucât furnizarea de statistici europene de înaltă calitate are un rol esențial în cadrul noii guvernanțe economice și, în special, acestea reprezintă o condiție prealabilă pentru a sprijini funcționarea corectă a principalelor procese de guvernanță și de garantare a respectării normelor din cadrul acestei guvernanțe, cum ar fi semestrul european, procedura privind dezechilibrele macroeconomice și Strategia Europa 2020;

| DO. | întrucât trebuie să se depună în continuare eforturi cu scopul de a moderniza metodele de producție a statisticilor europene, pentru a garanta faptul că ele răspund unor standarde de înaltă calitate, că oferă un bun raport calitate-preț și că presupun o utilizare adecvată a resurselor, precum și pentru a facilita o difuzare corespunzătoare a statisticilor și accesul autorităților publice, al actorilor economici și al cetățenilor la acestea; |
| --- | --- |

DO.

întrucât trebuie să se depună în continuare eforturi cu scopul de a moderniza metodele de producție a statisticilor europene, pentru a garanta faptul că ele răspund unor standarde de înaltă calitate, că oferă un bun raport calitate-preț și că presupun o utilizare adecvată a resurselor, precum și pentru a facilita o difuzare corespunzătoare a statisticilor și accesul autorităților publice, al actorilor economici și al cetățenilor la acestea;

De la legitimitatea și răspunderea democratică la uniunea politică

| DP. | întrucât Uniunea își datorează legitimitatea valorilor sale democratice, obiectivelor pe care le urmărește și competențelor, instrumentelor și instituțiilor sale; |
| --- | --- |

DP.

întrucât Uniunea își datorează legitimitatea valorilor sale democratice, obiectivelor pe care le urmărește și competențelor, instrumentelor și instituțiilor sale;

| DQ. | întrucât această legitimitate decurge dintr-o dublă cetățenie, cea a persoanelor reprezentate de către Parlamentul European și cea a statelor membre reprezentate de Consiliu; |
| --- | --- |

DQ.

întrucât această legitimitate decurge dintr-o dublă cetățenie, cea a persoanelor reprezentate de către Parlamentul European și cea a statelor membre reprezentate de Consiliu;

| DR. | întrucât, din cauza crizei actuale și a modului în care au fost luate unele măsuri de combatere a crizei, dezbaterea a căpătat o nouă amploare, referindu-se la caracterul democratic al procesului decizional din cadrul UEM; |
| --- | --- |

DR.

întrucât, din cauza crizei actuale și a modului în care au fost luate unele măsuri de combatere a crizei, dezbaterea a căpătat o nouă amploare, referindu-se la caracterul democratic al procesului decizional din cadrul UEM;

| DS. | întrucât liderii politici și reprezentanții instituțiilor, ai agențiilor și ai altor organisme ale Uniunii ar trebui să fie răspunzători la nivel politic în fața Parlamentului; întrucât aceștia ar trebui să raporteze periodic și să facă prezentări anuale cu privire la activitatea și previziunile lor înaintea comisiei competente a Parlamentului European; |
| --- | --- |

DS.

întrucât liderii politici și reprezentanții instituțiilor, ai agențiilor și ai altor organisme ale Uniunii ar trebui să fie răspunzători la nivel politic în fața Parlamentului; întrucât aceștia ar trebui să raporteze periodic și să facă prezentări anuale cu privire la activitatea și previziunile lor înaintea comisiei competente a Parlamentului European;

| DT. | întrucât în ultimii ani Consiliul European a încercat să identifice o modalitate de ieșire din criză și a formulat numeroase propuneri în domenii în care tratatele nu au acordat întotdeauna o competență clară Uniunii; |
| --- | --- |

DT.

întrucât în ultimii ani Consiliul European a încercat să identifice o modalitate de ieșire din criză și a formulat numeroase propuneri în domenii în care tratatele nu au acordat întotdeauna o competență clară Uniunii;

| DU. | întrucât decizia Consiliului European de a adopta metoda interguvernamentală, fără a include Parlamentul European ca un actor important în procesul de identificare a unei modalități de ieșire din criză, este regretabilă, deși în unele situații era inevitabilă; |
| --- | --- |

DU.

întrucât decizia Consiliului European de a adopta metoda interguvernamentală, fără a include Parlamentul European ca un actor important în procesul de identificare a unei modalități de ieșire din criză, este regretabilă, deși în unele situații era inevitabilă;

| DV. | întrucât, în ceea ce privește propunerile care intră în sfera competențelor Uniunii, ar trebui să se adopte decizii în conformitate cu procedura legislativă ordinară, Parlamentul participând pe deplin; |
| --- | --- |

DV.

întrucât, în ceea ce privește propunerile care intră în sfera competențelor Uniunii, ar trebui să se adopte decizii în conformitate cu procedura legislativă ordinară, Parlamentul participând pe deplin;

| DW. | întrucât pentru competențele sale de executare din abordarea bazată pe norme a cadrului de guvernanță economică, astfel cum sunt stabilite în special în PSC consolidat și în mecanismul de supraveghere macroeconomică, Comisia ar trebui să fie supusă controlului democratic ex-post al Parlamentului și să răspundă în fața acestuia; |
| --- | --- |

DW.

întrucât pentru competențele sale de executare din abordarea bazată pe norme a cadrului de guvernanță economică, astfel cum sunt stabilite în special în PSC consolidat și în mecanismul de supraveghere macroeconomică, Comisia ar trebui să fie supusă controlului democratic ex-post al Parlamentului și să răspundă în fața acestuia;

| DX. | întrucât instrumentele interguvernamentale care au fost create de la începutul crizei, în decembrie 2009, ar trebui să dobândească un caracter comunitar; |
| --- | --- |

DX.

întrucât instrumentele interguvernamentale care au fost create de la începutul crizei, în decembrie 2009, ar trebui să dobândească un caracter comunitar;

| DY. | întrucât este nevoie de un control, de o participare și de o procedură de codecizie mai democratice în raport cu politica economică, monetară și socială, cu impozitarea, cadrul financiar multianual și resursele proprii; întrucât clauzele pasarelă existente ar trebui să fie activate în acest scop; |
| --- | --- |

DY.

întrucât este nevoie de un control, de o participare și de o procedură de codecizie mai democratice în raport cu politica economică, monetară și socială, cu impozitarea, cadrul financiar multianual și resursele proprii; întrucât clauzele pasarelă existente ar trebui să fie activate în acest scop;

| DZ. | întrucât nu este acceptabil ca Președintele Parlamentului European să nu poată fi prezent la reuniunile Consiliului European și la reuniunile la nivel înalt ale zonei euro pe întreaga durată a acestora; întrucât ar trebui să se găsească de urgență o soluție la această lipsă de legitimitate democratică, prin intermediul unui acord politic între cele două instituții; |
| --- | --- |

DZ.

întrucât nu este acceptabil ca Președintele Parlamentului European să nu poată fi prezent la reuniunile Consiliului European și la reuniunile la nivel înalt ale zonei euro pe întreaga durată a acestora; întrucât ar trebui să se găsească de urgență o soluție la această lipsă de legitimitate democratică, prin intermediul unui acord politic între cele două instituții;

| EA. | întrucât abordarea deficitului democratic actual al UEM și asocierea strictă a oricărei măsuri viitoare către o uniune bancară, o uniune fiscală și o uniune economică cu o răspundere și legitimitate democratică sporite la nivelul Uniunii sunt urgente; |
| --- | --- |

EA.

întrucât abordarea deficitului democratic actual al UEM și asocierea strictă a oricărei măsuri viitoare către o uniune bancară, o uniune fiscală și o uniune economică cu o răspundere și legitimitate democratică sporite la nivelul Uniunii sunt urgente;

| EB. | întrucât, de fiecare dată când se transferă sau se creează noi competențe la nivelul Uniunii ori se înființează noi instituții ale Uniunii, legitimitatea lor ar trebui să fie garantată și ele ar trebui supuse controlului democratic al Parlamentului European și ar trebui să răspundă în fața sa; |
| --- | --- |

EB.

întrucât, de fiecare dată când se transferă sau se creează noi competențe la nivelul Uniunii ori se înființează noi instituții ale Uniunii, legitimitatea lor ar trebui să fie garantată și ele ar trebui supuse controlului democratic al Parlamentului European și ar trebui să răspundă în fața sa;

| EC. | întrucât acordurile interguvernamentale dintre statele membre nu pot crea structuri paralele cu structurile Uniunii; întrucât toate acordurile care instituie regimuri internaționale sau supranaționale ar trebui să fie supuse controlului democratic deplin al Parlamentului European; |
| --- | --- |

EC.

întrucât acordurile interguvernamentale dintre statele membre nu pot crea structuri paralele cu structurile Uniunii; întrucât toate acordurile care instituie regimuri internaționale sau supranaționale ar trebui să fie supuse controlului democratic deplin al Parlamentului European;

| ED. | întrucât asigurarea producției, verificării și diseminării de statistici europene de înaltă calitate de către un SEE veritabil reprezintă o contribuție crucială la consolidarea transparenței depline și a responsabilității democratice efective în elaborarea, gestionarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării politicilor Uniunii atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

ED.

întrucât asigurarea producției, verificării și diseminării de statistici europene de înaltă calitate de către un SEE veritabil reprezintă o contribuție crucială la consolidarea transparenței depline și a responsabilității democratice efective în elaborarea, gestionarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării politicilor Uniunii atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național;

| EE. | întrucât o cooperare între Parlamentul European și parlamentele naționale pe baza protocolului nr. 1 la TUE şi la TFUE privind rolul parlamentelor naţionale în Uniunea Europeană (Protocolul nr. 1) ar trebui consolidată în vederea îmbunătățirii schimbului de opinii și a calității activității parlamentare în domeniul guvernanței UEM, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național; întrucât o astfel de cooperare nu ar trebui considerată ca reprezentând crearea unui nou organism parlamentar mixt care ar fi atât ineficient, cât și ilegitim din punct de vedere democratic și constituțional, |
| --- | --- |

EE.

întrucât o cooperare între Parlamentul European și parlamentele naționale pe baza protocolului nr. 1 la TUE şi la TFUE privind rolul parlamentelor naţionale în Uniunea Europeană (Protocolul nr. 1) ar trebui consolidată în vederea îmbunătățirii schimbului de opinii și a calității activității parlamentare în domeniul guvernanței UEM, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național; întrucât o astfel de cooperare nu ar trebui considerată ca reprezentând crearea unui nou organism parlamentar mixt care ar fi atât ineficient, cât și ilegitim din punct de vedere democratic și constituțional,

| 1. | consideră că este necesar ca guvernanța UEM să fie integrată în cadrul instituțional al Uniunii, fapt care constituie o condiție prealabilă pentru eficiența acesteia și pentru eliminarea lacunei politice actuale dintre politica națională și politicile europene; |
| --- | --- |

1.

consideră că este necesar ca guvernanța UEM să fie integrată în cadrul instituțional al Uniunii, fapt care constituie o condiție prealabilă pentru eficiența acesteia și pentru eliminarea lacunei politice actuale dintre politica națională și politicile europene;

| 2. | solicită tuturor instituțiilor să acționeze rapid prin exploatarea la maximum a posibilităților oferite de tratatele existente și de elementele lor de flexibilitate și, în același timp, să se pregătească pentru schimbările necesare ale tratatului, pentru a garanta siguranța juridică și legitimitatea democratică; reiterează faptul că opțiunea unui nou acord interguvernamental ar trebui exclusă; |
| --- | --- |

2.

solicită tuturor instituțiilor să acționeze rapid prin exploatarea la maximum a posibilităților oferite de tratatele existente și de elementele lor de flexibilitate și, în același timp, să se pregătească pentru schimbările necesare ale tratatului, pentru a garanta siguranța juridică și legitimitatea democratică; reiterează faptul că opțiunea unui nou acord interguvernamental ar trebui exclusă;

| 3. | subliniază faptul că măsurile propuse în baza tratatelor existente și a viitoarelor modificări ale tratatului nu ar trebui să excludă posibilitatea ca alte state membre să le aplice în mod voluntar și ar trebui să garanteze integritatea Uniunii; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că măsurile propuse în baza tratatelor existente și a viitoarelor modificări ale tratatului nu ar trebui să excludă posibilitatea ca alte state membre să le aplice în mod voluntar și ar trebui să garanteze integritatea Uniunii;

| 4. | invită Consiliul, care le-a încredințat mandatul autorilor raportului sus-menționat intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, să îi acorde neîntârziat Președintelui Parlamentului European statutul de coautor al propunerii cu drepturi egale pentru a consolida caracterul democratic al acestui raport; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul, care le-a încredințat mandatul autorilor raportului sus-menționat intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, să îi acorde neîntârziat Președintelui Parlamentului European statutul de coautor al propunerii cu drepturi egale pentru a consolida caracterul democratic al acestui raport;

| 5. | salută faptul că, în ciuda implicării doar cu caracter neoficial de până acum, Conferința președinților Parlamentului a solicitat comisiei competente a Parlamentului să examineze conținutul propunerilor de fond împreună cu cei trei reprezentanți („șerpași”) care participă la negocierile cu Președintele permanent al Consiliului European în numele Parlamentului; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în ciuda implicării doar cu caracter neoficial de până acum, Conferința președinților Parlamentului a solicitat comisiei competente a Parlamentului să examineze conținutul propunerilor de fond împreună cu cei trei reprezentanți („șerpași”) care participă la negocierile cu Președintele permanent al Consiliului European în numele Parlamentului;

| 6. | confirmă faptul că Parlamentul va face uz pe deplin de prerogativa sa de a prezenta Consiliului propuneri de modificare a tratatelor, care trebuie analizate ulterior printr-o convenție, în vederea perfectării cadrului unei veritabile UEM prin creșterea competențelor Uniunii, în special în domeniul politicii economice și prin consolidarea resurselor proprii și a capacității bugetare a Uniunii, a rolului și responsabilității democratice a Comisiei și a prerogativelor Parlamentului; |
| --- | --- |

6.

confirmă faptul că Parlamentul va face uz pe deplin de prerogativa sa de a prezenta Consiliului propuneri de modificare a tratatelor, care trebuie analizate ulterior printr-o convenție, în vederea perfectării cadrului unei veritabile UEM prin creșterea competențelor Uniunii, în special în domeniul politicii economice și prin consolidarea resurselor proprii și a capacității bugetare a Uniunii, a rolului și responsabilității democratice a Comisiei și a prerogativelor Parlamentului;

| 7. | solicită parlamentelor naționale să se angajeze în procesul de întocmire a planurilor bugetare și de reformă ale guvernelor, înainte ca acestea să fie prezentate Uniunii; intenționează să propună Convenției să adauge această responsabilitate explicită la funcțiile de care se bucură parlamentele naționale în temeiul articolului 12 din TUE; |
| --- | --- |

7.

solicită parlamentelor naționale să se angajeze în procesul de întocmire a planurilor bugetare și de reformă ale guvernelor, înainte ca acestea să fie prezentate Uniunii; intenționează să propună Convenției să adauge această responsabilitate explicită la funcțiile de care se bucură parlamentele naționale în temeiul articolului 12 din TUE;

| 8. | solicită președintelui Consiliului să finalizeze neîntârziat și de comun acord cu Parlamentul propunerile legislative discutate în cadrul procedurii legislative ordinare în temeiul Tratatului de la Lisabona, care sunt blocate de Consiliu, și să le adopte, mai ales cele privind DCC IV (cerințele de capital) și sistemele naționale de garantare a depozitelor; |
| --- | --- |

8.

solicită președintelui Consiliului să finalizeze neîntârziat și de comun acord cu Parlamentul propunerile legislative discutate în cadrul procedurii legislative ordinare în temeiul Tratatului de la Lisabona, care sunt blocate de Consiliu, și să le adopte, mai ales cele privind DCC IV (cerințele de capital) și sistemele naționale de garantare a depozitelor;

| 9. | consideră că, la nivelul Uniunii, s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a răspunderii și legitimității democratice în ceea ce privește guvernanța UEM printr-un rol sporit al Parlamentului ca o necesitate absolută și o precondiție pentru orice pas ulterior către o uniune bancară, o uniune fiscală și o uniune economică; |
| --- | --- |

9.

consideră că, la nivelul Uniunii, s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a răspunderii și legitimității democratice în ceea ce privește guvernanța UEM printr-un rol sporit al Parlamentului ca o necesitate absolută și o precondiție pentru orice pas ulterior către o uniune bancară, o uniune fiscală și o uniune economică;

| 10. | consideră că, în conformitate cu tratatele existente, coordonarea și supravegherea disciplinei bugetare a statelor membre a căror monedă este euro ar putea să dobândească un caracter obligatoriu și să fie supuse controlului Curții de Justiție a Uniunii Europene în temeiul articolului 136 din TFUE în coroborare cu articolul 121 alineatul (6), dar că, dintr-un punct de vedere constituțional, această etapă ar trebui luată în considerare doar dacă ar consolida în mod substanțial rolul Parlamentului atât timp cât este vizată punerea în aplicare detaliată a articolului 121 alineatele (3) și (4) din TFUE și pentru a completa și a pune în aplicare procedura de supraveghere multilaterală cu acte delegate în temeiul articolului 290 din TFUE; reamintește că, în conformitate cu tratatele, promovarea unui grad ridicat de ocupare a forței de muncă și garantarea unei protecții sociale adecvate trebuie luate în considerare în definirea și punerea în aplicare a politicilor și activităților Uniunii, mai precis prin introducerea, pe baza strategilor existente, a un nou set de orientări pentru statele membre, inclusiv criterii de referință sociale și economice însoțite de standarde minime care să se aplice pilonilor principali ai economiilor acestora; |
| --- | --- |

10.

consideră că, în conformitate cu tratatele existente, coordonarea și supravegherea disciplinei bugetare a statelor membre a căror monedă este euro ar putea să dobândească un caracter obligatoriu și să fie supuse controlului Curții de Justiție a Uniunii Europene în temeiul articolului 136 din TFUE în coroborare cu articolul 121 alineatul (6), dar că, dintr-un punct de vedere constituțional, această etapă ar trebui luată în considerare doar dacă ar consolida în mod substanțial rolul Parlamentului atât timp cât este vizată punerea în aplicare detaliată a articolului 121 alineatele (3) și (4) din TFUE și pentru a completa și a pune în aplicare procedura de supraveghere multilaterală cu acte delegate în temeiul articolului 290 din TFUE; reamintește că, în conformitate cu tratatele, promovarea unui grad ridicat de ocupare a forței de muncă și garantarea unei protecții sociale adecvate trebuie luate în considerare în definirea și punerea în aplicare a politicilor și activităților Uniunii, mai precis prin introducerea, pe baza strategilor existente, a un nou set de orientări pentru statele membre, inclusiv criterii de referință sociale și economice însoțite de standarde minime care să se aplice pilonilor principali ai economiilor acestora;

| 11. | este de părere că „o veritabilă UEM” nu se poate limita la un sistem de norme, ci are nevoie de o capacitate bugetară consolidată, care să se bazeze pe resurse proprii specifice (inclusiv pe o TTF) care ar trebui, în cadrul bugetului Uniunii, să sprijine creșterea și coeziunea socială care vizează corectarea dezechilibrelor, divergențele structurale și urgențele financiare care sunt direct legate de uniunea monetară, fără a compromite funcțiile tradiționale ale bugetului Uniunii, de a finanța politicile comune; |
| --- | --- |

11.

este de părere că „o veritabilă UEM” nu se poate limita la un sistem de norme, ci are nevoie de o capacitate bugetară consolidată, care să se bazeze pe resurse proprii specifice (inclusiv pe o TTF) care ar trebui, în cadrul bugetului Uniunii, să sprijine creșterea și coeziunea socială care vizează corectarea dezechilibrelor, divergențele structurale și urgențele financiare care sunt direct legate de uniunea monetară, fără a compromite funcțiile tradiționale ale bugetului Uniunii, de a finanța politicile comune;

| 12. | este de părere că, în conformitate cu tratatele existente, articolul 136 din TFUE permite Consiliului, la recomandarea Comisiei și cu aprobarea prin vot a statelor membre a căror monedă este euro, să adopte orientări obligatorii ale politicii economice pentru țările din zona euro în cadrul semestrului european; subliniază că un mecanism de stimulare ar consolida caracterul obligatoriu al coordonării politicii economice; solicită un acord interinstituțional pentru a implica Parlamentul în elaborarea și aprobarea analizei anuale a creșterii și a orientărilor în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

12.

este de părere că, în conformitate cu tratatele existente, articolul 136 din TFUE permite Consiliului, la recomandarea Comisiei și cu aprobarea prin vot a statelor membre a căror monedă este euro, să adopte orientări obligatorii ale politicii economice pentru țările din zona euro în cadrul semestrului european; subliniază că un mecanism de stimulare ar consolida caracterul obligatoriu al coordonării politicii economice; solicită un acord interinstituțional pentru a implica Parlamentul în elaborarea și aprobarea analizei anuale a creșterii și a orientărilor în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă;

| 13. | reiterând intenția sa de intensificare a cooperării cu parlamentele naționale în baza protocolului nr. 1, subliniază că o astfel de cooperare nu ar trebui considerată ca reprezentând crearea unui nou organism parlamentar mixt care este atât ineficient, cât și ilegitim din punct de vedere democratic și constituțional; subliniază deplina legitimitate a Parlamentului ca organism parlamentar la nivelul Uniunii pentru o guvernanță democratică și consolidată a UEM; |
| --- | --- |

13.

reiterând intenția sa de intensificare a cooperării cu parlamentele naționale în baza protocolului nr. 1, subliniază că o astfel de cooperare nu ar trebui considerată ca reprezentând crearea unui nou organism parlamentar mixt care este atât ineficient, cât și ilegitim din punct de vedere democratic și constituțional; subliniază deplina legitimitate a Parlamentului ca organism parlamentar la nivelul Uniunii pentru o guvernanță democratică și consolidată a UEM;

| 14. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului în cel mai scurt termen posibil după consultarea tuturor părților interesate, acordând Parlamentului European rolul de colegiuitor, propuneri de acte care să dea curs recomandărilor detaliate care figurează în anexa la prezentul document; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului în cel mai scurt termen posibil după consultarea tuturor părților interesate, acordând Parlamentului European rolul de colegiuitor, propuneri de acte care să dea curs recomandărilor detaliate care figurează în anexa la prezentul document;

| 15. | confirmă că aceste recomandări respectă principiul subsidiarității și drepturile fundamentale ale cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

15.

confirmă că aceste recomandări respectă principiul subsidiarității și drepturile fundamentale ale cetățenilor Uniunii;

| 16. | solicită Comisiei, pe lângă măsurile care pot și trebuie adoptate cu promptitudine în temeiul tratatelor existente, să enumere evoluțiile instituționale care s-ar putea dovedi necesare pentru consolidarea arhitecturii UEM, bazată pe necesitatea unui cadru financiar integrat, a unui cadru bugetar integrat și a unui cadru integrat de politică economică care să presupună consolidarea rolului Parlamentului; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei, pe lângă măsurile care pot și trebuie adoptate cu promptitudine în temeiul tratatelor existente, să enumere evoluțiile instituționale care s-ar putea dovedi necesare pentru consolidarea arhitecturii UEM, bazată pe necesitatea unui cadru financiar integrat, a unui cadru bugetar integrat și a unui cadru integrat de politică economică care să presupună consolidarea rolului Parlamentului;

| 17. | consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite corespunzătoare de la buget; |
| --- | --- |

17.

consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite corespunzătoare de la buget;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și recomandările detaliate în anexă Comisiei, Consiliului European, Consiliului, Băncii Centrale Europene, Președintelui Eurogrupului și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și recomandările detaliate în anexă Comisiei, Consiliului European, Consiliului, Băncii Centrale Europene, Președintelui Eurogrupului și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

---

ANEXĂ

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONŢINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

1.   Un cadru financiar integrat

Recomandarea 1.1 referitoare la un mecanism unic de supraveghere

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Actualele propuneri ale Comisiei referitoare la mecanismul european unic de supraveghere ar trebui adoptate cât mai curând posibil, astfel încât să se asigure aplicarea eficace a normelor prudențiale, a controlului riscurilor și a prevenirii situațiilor de criză în ceea ce privește instituțiile de credit din întreaga Uniune.

Temeiul juridic, forma și conținutul propunerii ar trebui să ofere posibilitatea unei depline participări a tuturor statelor membre în cadrul mecanismului european unic de supraveghere, într-o formă care să asigure implicarea completă în procesul decizional a statelor membre participante a căror monedă nu este euro, astfel încât să se garanteze o relație de simetrie între obligațiile acceptate și impactul asupra procesului decizional.

Participarea statelor membre ale zonei euro în cadrul autorității europene de supraveghere ar trebui să fie obligatorie.

Propunerea ar trebui supusă controlului democratic cuprinzător exercitat de către Parlamentul European, în limitele dispozițiilor tratatelor.

Temeiul juridic ar trebui să asocieze Parlamentul European în calitate de colegislator în cazul în care rolul de codecizie care revine Parlamentului nu poate fi exercitat prin intermediul unui concept de „pachet de măsuri în materie de supraveghere”. În conformitate cu articolul 263 din TFUE, Curtea de Justiție a Uniunii Europene trebuie să revizuiască legalitatea actelor BCE, altele decât recomandările și avizele, menite să producă efecte juridice vizavi de terțe părți.

Propunerea ar trebui să garanteze faptul că toate sarcinile ABE, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, continuă să fie exercitate la nivelul Uniunii și că propunerile sunt în conformitate cu o funcționare viabilă a autorităților europene de supraveghere, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 1093/2010.

Mecanismul unic de supraveghere trebuie presupună asumarea răspunderii în fața Parlamentului European și a Consiliului pentru acțiunile întreprinse și deciziile luate în domeniul supravegherii europene și ar trebui să prevadă prezentarea de rapoarte comisiei competente a Parlamentului European. Responsabilitatea democratică necesită, printre altele, aprobarea de către Parlament a președintelui sau președintei consiliului de supraveghere al mecanismului unic de supraveghere, care sunt desemnați în urma unei proceduri deschise de selecție, precum și obligația președintelui sau președintei de a raporta către Parlamentul European și de a fi audiați de acesta, dreptul Parlamentului European de a adresa întrebări cu solicitare de răspuns scris sau oral și dreptul de anchetă al Parlamentului European în conformitate cu TFUE.

Mecanismul european unic de supraveghere ar trebui să fie independent de interesele politice naționale și ar trebui să garanteze că interesele Uniunii prevalează asupra intereselor naționale, bazându-se pe un mandat acordat în acest sens de Uniune și pe o guvernanță corespunzătoare.

Procesele decizionale din cadrul mecanismului unic de supraveghere ar trebui să fie specificate în propunerea legislativă relevantă, în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

Autoritatea europeană de supraveghere ar trebui să fie competentă și să își exercite responsabilitatea în ceea ce privește:

| — | supravegherea instituțiilor de credit din țările incluse în sistem, prevăzându-se însă o separare clară a responsabilităților operaționale între autoritățile europene de supraveghere și cele naționale, în funcție de dimensiunile și modelul de afaceri al băncilor și de caracterul sarcinilor de supraveghere; |
| --- | --- |

—

supravegherea instituțiilor de credit din țările incluse în sistem, prevăzându-se însă o separare clară a responsabilităților operaționale între autoritățile europene de supraveghere și cele naționale, în funcție de dimensiunile și modelul de afaceri al băncilor și de caracterul sarcinilor de supraveghere;

| — | comportarea într-o manieră coerentă cu necesitatea de a menține unitatea, integritatea și competitivitatea internațională a pieței interne, de exemplu pentru a se asigura că nu există bariere în calea concurenței între statele membre; |
| --- | --- |

—

comportarea într-o manieră coerentă cu necesitatea de a menține unitatea, integritatea și competitivitatea internațională a pieței interne, de exemplu pentru a se asigura că nu există bariere în calea concurenței între statele membre;

| — | luarea în considerare în măsura cuvenită a impactului activităților sale asupra concurenței și a inovării de pe piața internă, a integrității întregii Uniuni, a competitivității Uniunii la nivel mondial, a incluziunii financiare, a protecției consumatorilor și asupra strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare în măsura cuvenită a impactului activităților sale asupra concurenței și a inovării de pe piața internă, a integrității întregii Uniuni, a competitivității Uniunii la nivel mondial, a incluziunii financiare, a protecției consumatorilor și asupra strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă;

| — | protejarea stabilității și solidității tuturor componentelor sistemului financiar al statelor membre participante, a transparenței piețelor și a produselor financiare și menținerea protecției deponenților, investitorilor și contribuabililor, luând în considerare diversitatea piețelor și a formelor instituționale; |
| --- | --- |

—

protejarea stabilității și solidității tuturor componentelor sistemului financiar al statelor membre participante, a transparenței piețelor și a produselor financiare și menținerea protecției deponenților, investitorilor și contribuabililor, luând în considerare diversitatea piețelor și a formelor instituționale;

| — | evitarea arbitrajului de reglementare și garantarea unor condiții echitabile de concurență; |
| --- | --- |

—

evitarea arbitrajului de reglementare și garantarea unor condiții echitabile de concurență;

| — | consolidarea coordonării internaționale în domeniul supravegherii și, după caz, reprezentarea Uniunii la nivelul instituțiilor financiare internaționale; |
| --- | --- |

—

consolidarea coordonării internaționale în domeniul supravegherii și, după caz, reprezentarea Uniunii la nivelul instituțiilor financiare internaționale;

| — | în cazul în care autoritățile naționale competente nu iau nicio măsură, adoptarea măsurilor necesare pentru restructurarea, salvarea sau închiderea instituțiilor financiare aflate într-o situație dificilă sau al căror faliment ar crea preocupări din punctul de vedere al interesului public general. |
| --- | --- |

—

în cazul în care autoritățile naționale competente nu iau nicio măsură, adoptarea măsurilor necesare pentru restructurarea, salvarea sau închiderea instituțiilor financiare aflate într-o situație dificilă sau al căror faliment ar crea preocupări din punctul de vedere al interesului public general.

Organismelor responsabile cu supravegherea la nivel supranațional ar trebui să li se aloce suficiente resurse, inclusiv de personal, pentru a se garanta faptul că acestea dispun de capacitățile operaționale necesare pentru desfășurarea misiunii lor.

Recomandarea 1.2 referitoare la sistemele de garantare a depozitelor

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Parlamentul European solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a se asigura că procedura legislativă referitoare la Directiva reformată privind sistemele de garantare a depozitelor se poate finaliza cât mai curând posibil, pe baza poziției adoptate de Parlamentul European la 16 februarie 2012.

Având în vedere obiectivul pe termen lung al cadrului european unic de garantare a depozitelor, sunt necesare cerințe stricte, uniforme care să fie aplicabile tuturor sistemelor de garantare a depozitelor din Uniune, pentru a ajunge la același nivel cuprinzător de protecție și de stabilitate a sistemelor de garantare a depozitelor și pentru a garanta condiții de concurență echitabile. Doar prin această abordare se pot crea condițiile prealabile pentru flexibilitatea necesară, pentru a acorda suficientă atenție situațiilor naționale deosebite din sectorul financiar.

Ar trebui analizate opțiunile referitoare la un fond european unic de garantare a depozitelor, dotat cu sisteme de garantare a depozitelor care funcționează și care dețin o finanțare adecvată, care ar spori astfel credibilitatea sistemelor și încrederea deponenților, după punerea în funcțiune a unui cadru de salvare eficient și a unui mecanism unic de supraveghere corespunzător.

Pentru protecția economiilor private, este necesară menținerea unei separații funcționale și totodată asigurarea unei coordonări eficace între fondurile europene destinate garantării depozitelor și cele destinate redresării și salvării.

Mecanismele de garantare a depozitelor, precum și sistemele de redresare și de salvare ar trebui să dispună de o structură financiară solidă, în primul rând de tip ex-ante, bazată pe contribuțiile acestui sector, în care contribuția unei instituții financiare ar trebui să reflecte gradul de risc al instituției respective, iar fondurile publice nu ar trebui utilizate decât cu titlu de mecanism de susținere în ultimă instanță și aceasta într-o măsură cât mai mică.

Recomandarea 1.3 referitoare la redresare și salvare

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Actuala propunere de directivă de instituire a unui cadru pentru redresarea și salvare instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții ar trebui să fie adoptată cât mai curând, pentru a crea un sistem european de aplicare a măsurilor de salvare și a facilita, pe termen mediu, crearea unui regim european unic de redresare și salvare. Ar trebui avut în vedere faptul că anumite sectoare bancare dispun deja de mecanisme de protecție completă și de instrumente de redresare și salvare care ar trebui să fie recunoscute, sprijinite și coordonate în cadrul actului legislativ.

Obiectivul general al unui cadru eficient de salvare și redresare este acela de a reduce la minimum eventuala utilizare a resurselor contribuabililor necesare pentru redresarea și salvarea instituțiilor bancare.

Pentru protecția economiilor private, este necesară menținerea unei separații funcționale și totodată asigurarea unei coordonări eficace între fondurile destinate garantării depozitelor și cele destinate redresării și salvării.

Sistemele de redresare și de salvare, precum și mecanismele de garantare a depozitelor ar trebui să dispună de o structură financiară solidă, în primul rând de tip ex-ante, bazată pe contribuțiile acestui sector, în care contribuția unei instituții financiare ar trebui să reflecte gradul de risc al instituției respective, iar fondurile publice nu ar trebui utilizate decât cu titlu de mecanism de susținere în ultimă instanță și aceasta într-o măsură cât mai mică.

Propunerea ar trebui să concorde, de asemenea, cu alte aspecte ale Rezoluției Parlamentului European din 7 iulie 2010 conținând recomandări către Comisie privind gestionarea crizelor transfrontaliere din sectorul bancar, precum armonizarea legilor privind insolvența și evaluările comune ale riscurilor, funcția unică de rambursare și „scara de intervenție”.

Recomandarea 1.4 referitoare la elemente suplimentare ale unei uniuni bancare

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

| — | introducerea, dacă este necesar, a cerinței privind separarea juridică a anumitor activități financiare deosebit de riscante de activitățile băncilor care acceptă depozite în cadrul aceluiași grup bancar, în conformitate cu raportul Liikanen; |
| --- | --- |

—

introducerea, dacă este necesar, a cerinței privind separarea juridică a anumitor activități financiare deosebit de riscante de activitățile băncilor care acceptă depozite în cadrul aceluiași grup bancar, în conformitate cu raportul Liikanen;

| — | introducerea unui cadru normativ întemeiat pe principiul „norme identice pentru riscuri identice”, care să asigure că instituțiile nebancare care exercită activități ce pot fi asimilate celor de tip bancar sunt supuse controlului autorităților de reglementare; |
| --- | --- |

—

introducerea unui cadru normativ întemeiat pe principiul „norme identice pentru riscuri identice”, care să asigure că instituțiile nebancare care exercită activități ce pot fi asimilate celor de tip bancar sunt supuse controlului autorităților de reglementare;

| — | efectuarea în mod regulat a unor simulări de criză credibile care să testeze sănătatea financiară a băncilor și să încurajeze detectarea în timp util a problemelor și stabilirea cu eficacitate a anvergurii intervenției; |
| --- | --- |

—

efectuarea în mod regulat a unor simulări de criză credibile care să testeze sănătatea financiară a băncilor și să încurajeze detectarea în timp util a problemelor și stabilirea cu eficacitate a anvergurii intervenției;

| — | introducerea unui cadru normativ unic pentru supravegherea prudențială a tuturor băncilor și a unui cadru macroprudențial unic pentru a preîntâmpina o nouă fragmentare financiară. |
| --- | --- |

—

introducerea unui cadru normativ unic pentru supravegherea prudențială a tuturor băncilor și a unui cadru macroprudențial unic pentru a preîntâmpina o nouă fragmentare financiară.

2.   Un cadru fiscal integrat

Recomandarea 2.1 referitoare la pachetul de două regulamente

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

În următoarele domenii, Comisia ar trebui să aibă obligația de a pune în aplicare în mod eficace compromisurile care vor fi convenite cu ocazia negocierilor din cadrul trilogului pe marginea pachetului de două regulamente, negocieri desfășurate între Parlamentul European și Consiliu:

| — | crearea unui calendar bugetar comun; |
| --- | --- |

—

crearea unui calendar bugetar comun;

| — | reforma cadrelor bugetare naționale; |
| --- | --- |

—

reforma cadrelor bugetare naționale;

| — | evaluarea planurilor bugetare, inclusiv o evaluare calitativă a investițiilor și cheltuielilor publice asociate obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

—

evaluarea planurilor bugetare, inclusiv o evaluare calitativă a investițiilor și cheltuielilor publice asociate obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| — | stabilirea de programe de parteneriat economic; |
| --- | --- |

—

stabilirea de programe de parteneriat economic;

| — | o monitorizare mai strictă a statelor membre a căror monedă este euro și care fac obiectul unei proceduri privind deficitul excesiv; |
| --- | --- |

—

o monitorizare mai strictă a statelor membre a căror monedă este euro și care fac obiectul unei proceduri privind deficitul excesiv;

| — | o monitorizare mai strictă statelor membre a căror monedă este euro și care sunt expuse riscului de neîndeplinire a obligațiilor care le revin în temeiul procedurii privind deficitul excesiv; |
| --- | --- |

—

o monitorizare mai strictă statelor membre a căror monedă este euro și care sunt expuse riscului de neîndeplinire a obligațiilor care le revin în temeiul procedurii privind deficitul excesiv;

| — | raportarea în legătură cu emisiunile de titluri de datorie; |
| --- | --- |

—

raportarea în legătură cu emisiunile de titluri de datorie;

| — | o inițiativă care să specifice un set de programe necesare pentru mobilizarea de investiții suplimentare pe termen lung în valoare de aproximativ 1 % din PIB pentru accentuarea creșterii economice durabile și pentru completarea reformelor structurale necesare; |
| --- | --- |

—

o inițiativă care să specifice un set de programe necesare pentru mobilizarea de investiții suplimentare pe termen lung în valoare de aproximativ 1 % din PIB pentru accentuarea creșterii economice durabile și pentru completarea reformelor structurale necesare;

Recomandarea 2.2 privind comunitarizarea pactului fiscal

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Pe baza evaluării experienței dobândite în urma punerii în aplicare a acestuia și în conformitate cu TUE și cu TFUE, pactul fiscal ar trebui transpus în legislația secundară a Uniunii în cel mai scurt termen posibil.

Recomandarea 2.3: Impozitarea

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

În condițiile unei uniuni economice, fiscale și bugetare mai strânse ca niciodată, trebuie să se adopte mai multe măsuri în direcția coordonării sistemelor de impozitare, precum și pentru abordarea concurenței fiscale negative dintre statele membre, care contravine în mod clar logicii unei piețe interne. În primul rând, atunci când toate discuțiile și compromisurile au eșuat, cooperarea consolidată ar trebui utilizată mai des în domeniul impozitării (spre exemplu, pentru instituirea unei CCCTB sau a unei taxe pe tranzacțiile financiare), deoarece cadrele de impozitare armonizate vor asigura un grad mai înalt de integrare a politicilor bugetare.

Recomandarea 2.4: Un buget european central finanțat din resurse proprii

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

În faza elaborării opțiunilor de politici, Comisia și Consiliul ar trebui să aibă obligația de a lua în considerare pozițiile Parlamentului European cu privire la cadrul financiar multianual și resursele proprii. Parlamentul European a exprimat în repetate rânduri necesitatea urgentă a unei reforme a sistemului resurselor proprii și a revenirii la spiritul și litera TFUE, în sensul că bugetul Uniunii trebuie să fie finanțat integral din resurse proprii.

Ar trebui abordată urgent situația în care nevoile financiare ale bugetului Uniunii intră în conflict cu consolidarea bugetară necesară din statele membre. Prin urmare, este momentul reîntoarcerii treptate la o situație în care bugetul Uniunii să fie finanțat din resurse proprii veritabile, fapt care ar degreva în consecință bugetele naționale. În plus, se reamintește faptul că în rezoluțiile sale din 29 martie 2007, 8 iunie 2011, 13 iunie 2012 și 23 octombrie 2012, Parlamentul European și-a explicat punctul de vedere cu privire la semnificația sistemului veritabil de resurse proprii și la modalitățile prin care acest sistem poate fi compatibil cu consolidarea fiscală necesară la nivel național pe termen scurt.

Coordonarea bugetară mai strânsă în cadrul Uniunii impune date consolidate privind conturile publice ale Uniunii, ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, care să reflecte obiectivele Uniunii. Prin urmare, Comisia ar trebui să includă crearea de astfel de date consolidate în următoarele propuneri legislative.

Recomandarea 2.5: Procesul treptat de transfer într-un fond de rambursare a datoriei

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Ar trebui ca datoria excesivă să fie transferată treptat într-un fond de rambursare pe baza propunerii Consiliului Economic German de Experți, care prevede crearea temporară a unui fond care să înglobeze toate datoriile care depășesc valoarea de referință de 60 % ale statelor membre care îndeplinesc anumite criterii; datoria urmează a fi rambursată într-o perioadă de aproximativ 25 de ani; se creează astfel un fond care, în condițiile punerii în aplicare a tuturor mecanismelor existente, va contribui la menținerea datoriei totale a statelor membre sub nivelul de 60 % în viitor.

Recomandarea 2.6 pentru combaterea evaziunii fiscale

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Libera circulație a capitalului nu poate fi utilizată în scopuri de evaziune fiscală, îndeosebi în ceea ce privește statele membre a căror monedă este euro și care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți grave legate de stabilitatea lor financiară în zona euro. Prin urmare, în acord cu importanta sa inițiativă din 27 iunie 2012 de consolidare a luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, precum și a planificării fiscale agresive, Comisia ar trebui să finalizeze cicluri de negocieri internaționale și să depună propuneri vizând îmbunătățirea cooperării și coordonării dintre autoritățile fiscale.

Ar trebui să se instituie o taxă pe tranzacțiile financiare în cadrul cooperării consolidate, în conformitate cu dispozițiile articolelor 326-333 din TFUE.

Recomandarea 2.7 privind asigurarea supravegherii democratice a MES

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

MES ar trebui să evolueze în direcția unei gestionări prin metoda comunitară și să presupună asumarea răspunderii în fața Parlamentului European. Deciziile fundamentale, precum acordarea de asistență financiară unui stat membru și încheierea de memorandumuri, ar trebui să facă obiectul unui control adecvat din partea Parlamentului European.

Troica desemnată pentru a asigura punerea în aplicare a memorandumurilor ar trebui să fie audiată în fața Parlamentului European înainte de asumarea atribuțiilor și ar trebui supusă controlului democratic al Parlamentului European și obligației de a raporta în mod regulat către acesta.

Recomandarea 2.8 privind asigurarea responsabilității și legitimității democratice a coordonării fiscale

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Toate mecanismele nou create în scopul coordonării politicii fiscale ar trebui să fie corelate cu dispoziții suficiente în vederea asigurării responsabilității și legitimității democratice.

3.   Un cadru integrat de politică economică

Recomandarea 3.1 referitoare la îmbunătățirea coordonării ex-ante a politicii economice și la îmbunătățirea semestrului european

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Comisia ar trebui să se asigure de punerea completă în aplicare a compromisurilor care vor fi convenite în cadrul negocierilor privind pachetul de două regulamente desfășurate între Parlamentul European și Consiliu.

Ar trebui să se analizeze cu atenție instrumentele Uniunii referitoare la protecția socială și la standardele sociale minime în Europa, inclusiv instrumentele vizând eliminarea șomajului în rândul tinerilor, cum ar fi Garanția europeană pentru tineret.

Comisia ar trebui să prezinte fără întârziere, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, propuneri de transpunere în legislația secundară a angajamentelor asumate la 28 iunie 2012 de șefii de stat sau de guvern cu privire la Pactul pentru creștere și locuri de muncă; cadrul de coordonare economică ar trebui să ia în considerare în special angajamentul statelor membre privind „urmărirea unei consolidări fiscale diferențiate și favorabile creșterii economice, respectând PSC și luând în considerare circumstanțele specifice fiecărei țări”, precum și promovarea „investițiilor în domeniile care sunt orientate spre viitor și legate în mod direct de potențialul de creștere al economiei”.

Comisia ar trebui să ofere o clarificare privind statutul analizei anuale a creșterii. Semestrul european ar trebui să implice Parlamentul European și parlamentele naționale.

Coordonarea bugetară mai strânsă în cadrul Uniunii impune date consolidate privind conturile publice ale Uniunii, ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, care să reflecte obiectivele Uniunii. Prin urmare, Comisia ar trebui să includă crearea de astfel de date consolidate în următoarele propuneri legislative.

Având în vedere diferitele etape ale semestrului european, astfel cum sunt stabilite în PSC consolidat și în mecanismul de supraveghere macroeconomică, ar trebui să se analizeze dacă este necesar să se introducă legislație suplimentară, având în vedere următoarele:

| — | dezvoltarea și consolidarea pieței interne și încurajarea relațiilor comerciale internaționale constituie elemente centrale pentru stimularea creșterii economice, creșterea competitivității și corectarea dezechilibrelor macroeconomice; prin urmare, Comisia ar trebui să aibă obligația de a lua în considerare în analiza sa anuală privind creșterea măsurile ce urmează a fi adoptate de statele membre pentru a finaliza piața internă; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și consolidarea pieței interne și încurajarea relațiilor comerciale internaționale constituie elemente centrale pentru stimularea creșterii economice, creșterea competitivității și corectarea dezechilibrelor macroeconomice; prin urmare, Comisia ar trebui să aibă obligația de a lua în considerare în analiza sa anuală privind creșterea măsurile ce urmează a fi adoptate de statele membre pentru a finaliza piața internă;

| — | programele naționale de reformă (PNR) și programele naționale de stabilitate (PNS) ar trebui să fie corelate îndeaproape; o monitorizare adecvată ar trebui să asigure coerența PNR și PNS; |
| --- | --- |

—

programele naționale de reformă (PNR) și programele naționale de stabilitate (PNS) ar trebui să fie corelate îndeaproape; o monitorizare adecvată ar trebui să asigure coerența PNR și PNS;

| — | semestrul european ar trebui să permită dezvoltarea unei sinergii mai puternice între bugetele Uniunii și cele ale statelor membre în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa - 2020; astfel, semestrul european ar trebui să fie dezvoltat și pentru a include indicatori de eficiență a resurselor; |
| --- | --- |

—

semestrul european ar trebui să permită dezvoltarea unei sinergii mai puternice între bugetele Uniunii și cele ale statelor membre în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa - 2020; astfel, semestrul european ar trebui să fie dezvoltat și pentru a include indicatori de eficiență a resurselor;

| — | autoritățile și partenerii sociali regionali și locali ar trebui asociați într-o măsură mai mare la planificarea și punerea în aplicare a programelor relevante, cu scopul de a dezvolta la toate nivelurile simțul răspunderii față de obiectivele strategiei și a asigura o mai bună conștientizare la fața locului a obiectivelor și rezultatelor acesteia; |
| --- | --- |

—

autoritățile și partenerii sociali regionali și locali ar trebui asociați într-o măsură mai mare la planificarea și punerea în aplicare a programelor relevante, cu scopul de a dezvolta la toate nivelurile simțul răspunderii față de obiectivele strategiei și a asigura o mai bună conștientizare la fața locului a obiectivelor și rezultatelor acesteia;

| — | analiza anuală a creșterii și mecanismul de alertă ar trebui să fie adoptate de către Comisie înainte de data de 1 decembrie a fiecărui an, cu un capitol specific privind zona euro; Comisia ar trebui să facă publice în totalitate metodologiile și ipotezele sale macroeconomice subiacente; |
| --- | --- |

—

analiza anuală a creșterii și mecanismul de alertă ar trebui să fie adoptate de către Comisie înainte de data de 1 decembrie a fiecărui an, cu un capitol specific privind zona euro; Comisia ar trebui să facă publice în totalitate metodologiile și ipotezele sale macroeconomice subiacente;

| — | Comisia ar trebui să evalueze cu claritate în analiza anuală a creșterii cele mai importante probleme economice și fiscale ale Uniunii și ale fiecărui stat membru în parte, să recomande măsuri prioritare pentru depășirea acestor probleme și să identifice inițiativele întreprinse la nivelul Uniunii și al statelor membre care au permis susținerea creșterii competitivității și a investițiilor pe termen lung, eliminarea obstacolelor din calea creșterii durabile, atingerea obiectivelor stabilite în tratate și în actuala strategie Europa-2020, punerea în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și reducerea dezechilibrelor macroeconomice; |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să evalueze cu claritate în analiza anuală a creșterii cele mai importante probleme economice și fiscale ale Uniunii și ale fiecărui stat membru în parte, să recomande măsuri prioritare pentru depășirea acestor probleme și să identifice inițiativele întreprinse la nivelul Uniunii și al statelor membre care au permis susținerea creșterii competitivității și a investițiilor pe termen lung, eliminarea obstacolelor din calea creșterii durabile, atingerea obiectivelor stabilite în tratate și în actuala strategie Europa-2020, punerea în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și reducerea dezechilibrelor macroeconomice;

| — | statele membre și regiunile acestora ar trebui, în special, să implice mai îndeaproape parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice și societatea civilă în elaborarea programelor naționale de reformă, de dezvoltare și de coeziune, consultând aceste părți în mod regulat; |
| --- | --- |

—

statele membre și regiunile acestora ar trebui, în special, să implice mai îndeaproape parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice și societatea civilă în elaborarea programelor naționale de reformă, de dezvoltare și de coeziune, consultând aceste părți în mod regulat;

| — | Comisia ar trebui să identifice în mod explicit în cadrul analizei anuale a creșterii potențialele efecte economice colaterale transfrontaliere ale principalelor măsuri de politică economică puse în aplicare la nivelul Uniunii, precum și în statele membre; |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să identifice în mod explicit în cadrul analizei anuale a creșterii potențialele efecte economice colaterale transfrontaliere ale principalelor măsuri de politică economică puse în aplicare la nivelul Uniunii, precum și în statele membre;

| — | comisarii cu responsabilități în ceea ce privește semestrul european ar trebui să participe, încă de la adoptarea analizei anuale a creșterii de către Comisie, la dezbateri pe această temă cu comisiile competente din cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

—

comisarii cu responsabilități în ceea ce privește semestrul european ar trebui să participe, încă de la adoptarea analizei anuale a creșterii de către Comisie, la dezbateri pe această temă cu comisiile competente din cadrul Parlamentului;

| — | Consiliul ar trebui să vină în iulie să explice în fața comisiei competente a Parlamentului European orice modificare substanțială pe care a adus-o propunerilor de recomandări specifice pentru fiecare țară ale Comisiei; Comisia ar trebui să ia parte la această audiere pentru a-și exprima opiniile cu privire la situație; |
| --- | --- |

—

Consiliul ar trebui să vină în iulie să explice în fața comisiei competente a Parlamentului European orice modificare substanțială pe care a adus-o propunerilor de recomandări specifice pentru fiecare țară ale Comisiei; Comisia ar trebui să ia parte la această audiere pentru a-și exprima opiniile cu privire la situație;

| — | statele membre ar trebui să prezinte informații cât mai detaliate posibil privind măsurile și instrumentele prevăzute de programele naționale de reformă pentru atingerea obiectivelor naționale stabilite, inclusiv termenele de punere în aplicare, efectele așteptate, potențialele efecte colaterale, riscurile unei aplicări nereușite, costurile și, dacă este cazul, utilizarea fondurilor structurale ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să prezinte informații cât mai detaliate posibil privind măsurile și instrumentele prevăzute de programele naționale de reformă pentru atingerea obiectivelor naționale stabilite, inclusiv termenele de punere în aplicare, efectele așteptate, potențialele efecte colaterale, riscurile unei aplicări nereușite, costurile și, dacă este cazul, utilizarea fondurilor structurale ale Uniunii;

| — | mecanismele de stimulare ar consolida caracterul obligatoriu al coordonării politicii economice. |
| --- | --- |

—

mecanismele de stimulare ar consolida caracterul obligatoriu al coordonării politicii economice.

Recomandarea 3.3 referitoare la un pact social pentru Europa

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Potrivit tratatelor, atunci când se definesc și se pun în aplicare politicile și activitățile Uniunii, trebuie să se țină seama de promovarea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă și de garantarea unei protecții sociale adecvate.

Normele specifice privind supravegherea obligatorie a disciplinei bugetare în zona euro pot și ar trebui să completeze standardele fiscale și macroeconomice cu standarde sociale și de ocupare a forței de muncă, pentru a asigura punerea corespunzătoare în aplicare a dispoziției de mai sus, prin dispoziții financiare adecvate ale Uniunii.

Ar trebui instituit un pact social pentru Europa, care să promoveze:

| — | încadrarea în muncă a tinerilor, inclusiv inițiative cum ar fi Garanția europeană pentru tineret; |
| --- | --- |

—

încadrarea în muncă a tinerilor, inclusiv inițiative cum ar fi Garanția europeană pentru tineret;

| — | finanțarea adecvată și de calitate a serviciilor publice; |
| --- | --- |

—

finanțarea adecvată și de calitate a serviciilor publice;

| — | salarii care să asigure un trai decent; |
| --- | --- |

—

salarii care să asigure un trai decent;

| — | accesul la locuințe sociale și convenabile; |
| --- | --- |

—

accesul la locuințe sociale și convenabile;

| — | un nivel minim de protecție socială care să garanteze accesul universal la servicii de sănătate de bază, indiferent de venituri; |
| --- | --- |

—

un nivel minim de protecție socială care să garanteze accesul universal la servicii de sănătate de bază, indiferent de venituri;

| — | aplicarea unui protocol social care să protejeze drepturile sociale și de muncă fundamentale; |
| --- | --- |

—

aplicarea unui protocol social care să protejeze drepturile sociale și de muncă fundamentale;

| — | standarde europene pentru gestionarea restructurării într-o manieră socială și responsabilă; |
| --- | --- |

—

standarde europene pentru gestionarea restructurării într-o manieră socială și responsabilă;

| — | o nouă strategie în domeniul sănătății și siguranței, inclusiv pentru afecțiunile legate de stres; |
| --- | --- |

—

o nouă strategie în domeniul sănătății și siguranței, inclusiv pentru afecțiunile legate de stres;

| — | remunerare egală și drepturi egale pentru munca cu valoare egală, pentru toți. |
| --- | --- |

—

remunerare egală și drepturi egale pentru munca cu valoare egală, pentru toți.

4.   Consolidarea responsabilității și legitimității democratice

Recomandarea 4.1 referitoare la dialogul economic

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Comisia ar trebui să aibă obligația de a pune integral în aplicare compromisurile care vor fi convenite cu ocazia negocierilor din cadrul trilogului privind pachetul de două regulamente, desfășurate între Parlamentul European și Consiliu.

Recomandarea 4.2: mecanisme europene de susținere financiară

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

Operațiunile FESF/MES și ale oricărei viitoare structuri similare ar trebui supuse controlului și supravegherii democratice periodice exercitate de către Parlamentul European și de către Curtea de Conturi, iar OLAF ar trebui să fie implicat în procedurile respective de control și supraveghere. MES ar trebui să fie comunitarizat.

Recomandarea 4.3 referitoare la creșterea rolului Parlamentului European și al cooperării interparlamentare în contextul semestrului european

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

| — | Președintele Parlamentului European prezintă, în cadrul Consiliului European de primăvară, opiniile Parlamentului în legătură cu analiza anuală a creșterii. ar trebui să se negocieze un acord interinstituțional pentru a implica Parlamentul European în elaborarea și aprobarea analizei anuale a creșterii și a orientărilor în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

Președintele Parlamentului European prezintă, în cadrul Consiliului European de primăvară, opiniile Parlamentului în legătură cu analiza anuală a creșterii. ar trebui să se negocieze un acord interinstituțional pentru a implica Parlamentul European în elaborarea și aprobarea analizei anuale a creșterii și a orientărilor în materie de politică economică și de ocupare a forței de muncă;

| — | Comisia și Consiliul ar trebui să asiste la reuniunile interparlamentare ale reprezentanților parlamentelor naționale cu reprezentanții Parlamentului European, atunci când aceste reuniuni sunt organizate în momente esențiale ale semestrului (și anume: după publicarea analizei anuale a creșterii și după publicarea recomandărilor specifice fiecărei țări), permițând în special parlamentelor naționale să ia în considerare perspectiva europeană atunci când poartă dezbateri asupra bugetelor naționale; |
| --- | --- |

—

Comisia și Consiliul ar trebui să asiste la reuniunile interparlamentare ale reprezentanților parlamentelor naționale cu reprezentanții Parlamentului European, atunci când aceste reuniuni sunt organizate în momente esențiale ale semestrului (și anume: după publicarea analizei anuale a creșterii și după publicarea recomandărilor specifice fiecărei țări), permițând în special parlamentelor naționale să ia în considerare perspectiva europeană atunci când poartă dezbateri asupra bugetelor naționale;

Recomandarea 4.4 referitoare la creșterea transparenței, a legitimității și a responsabilității

Parlamentul European consideră că actul legislativ ce urmează a fi adoptat ar trebui să vizeze următoarele:

| — | pentru a crește transparența, Ecofin și Eurogrupul ar trebui să aibă obligația de a transmite Parlamentului European principalele documente interne, ordini de zi și materiale de informare; de asemenea, președintele Eurogrupului ar trebui să se prezinte periodic în fața Parlamentului European, de exemplu în cadrul unor audieri organizate sub auspiciile Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

pentru a crește transparența, Ecofin și Eurogrupul ar trebui să aibă obligația de a transmite Parlamentului European principalele documente interne, ordini de zi și materiale de informare; de asemenea, președintele Eurogrupului ar trebui să se prezinte periodic în fața Parlamentului European, de exemplu în cadrul unor audieri organizate sub auspiciile Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European;

| — | Parlamentul European trebuie să fie asociat pe deplin la elaborarea ulterioară a raportului celor patru președinți, în conformitate cu metoda comunitară; această participare poate fi organizată la nivel de grup de lucru (lucrări de pregătire), precum și la nivel de președinți (proces decizional); |
| --- | --- |

—

Parlamentul European trebuie să fie asociat pe deplin la elaborarea ulterioară a raportului celor patru președinți, în conformitate cu metoda comunitară; această participare poate fi organizată la nivel de grup de lucru (lucrări de pregătire), precum și la nivel de președinți (proces decizional);

| — | Președintele Parlamentului European ar trebui invitat să participe la reuniunile Consiliului European și la summiturile zonei euro; |
| --- | --- |

—

Președintele Parlamentului European ar trebui invitat să participe la reuniunile Consiliului European și la summiturile zonei euro;

| — | atunci când se transferă sau se creează noi competențe la nivelul Uniunii ori se înființează noi instituții ale Uniunii, acestea ar trebui supuse controlului democratic al Parlamentului European și ar trebui să răspundă în fața sa; |
| --- | --- |

—

atunci când se transferă sau se creează noi competențe la nivelul Uniunii ori se înființează noi instituții ale Uniunii, acestea ar trebui supuse controlului democratic al Parlamentului European și ar trebui să răspundă în fața sa;

| — | Parlamentul European ar trebui să organizeze o audiere pe tema numirii președintelui MES, iar numirea în cauză să aibă loc după obținerea aprobării Parlamentului; președintele MES ar trebui supus obligației de a raporta în mod regulat Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

Parlamentul European ar trebui să organizeze o audiere pe tema numirii președintelui MES, iar numirea în cauză să aibă loc după obținerea aprobării Parlamentului; președintele MES ar trebui supus obligației de a raporta în mod regulat Parlamentului European;

| — | reprezentantul/reprezentanții Comisiei în cadrul troicii ar trebui audiat/audiați în fața Parlamentului European înainte de asumarea atribuțiilor lor și ar trebui supuși obligației de a raporta în mod regulat Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

reprezentantul/reprezentanții Comisiei în cadrul troicii ar trebui audiat/audiați în fața Parlamentului European înainte de asumarea atribuțiilor lor și ar trebui supuși obligației de a raporta în mod regulat Parlamentului European;

| — | consolidarea rolului comisarului pentru afaceri economice și monetare sau crearea unei trezorerii europene ar trebui să fie însoțite de mijloace corespunzătoare de responsabilitate și legitimitate democratică, implicând proceduri de aprobare și control din partea Parlamentului European; |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului comisarului pentru afaceri economice și monetare sau crearea unei trezorerii europene ar trebui să fie însoțite de mijloace corespunzătoare de responsabilitate și legitimitate democratică, implicând proceduri de aprobare și control din partea Parlamentului European;

| — | doar respectul pentru metoda comunitară, dreptul Uniunii și instituțiile Uniunii pot asigura respectarea răspunderii și legitimității democratice în Uniune; potrivit tratatelor, UEM poate fi instituită doar de către Uniune; |
| --- | --- |

—

doar respectul pentru metoda comunitară, dreptul Uniunii și instituțiile Uniunii pot asigura respectarea răspunderii și legitimității democratice în Uniune; potrivit tratatelor, UEM poate fi instituită doar de către Uniune;

| — | moneda Uniunii este euro, iar parlamentul său este Parlamentul European; viitoarea structură a UEM trebuie să recunoască faptul că Parlamentul European este instituția în fața căreia răspund toate celelalte, la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

—

moneda Uniunii este euro, iar parlamentul său este Parlamentul European; viitoarea structură a UEM trebuie să recunoască faptul că Parlamentul European este instituția în fața căreia răspund toate celelalte, la nivelul Uniunii;

| — | procesul de elaborare a unei schițe privind viitorul UEM trebuie să implice pe deplin Parlamentul, în conformitate cu metoda comunitară. |
| --- | --- |

—

procesul de elaborare a unei schițe privind viitorul UEM trebuie să implice pe deplin Parlamentul, în conformitate cu metoda comunitară.

Toate deciziile privind consolidarea UEM trebuie luate pe baza Tratatului privind Uniunea Europeană; orice abatere de la metoda comunitară și utilizarea sporită a acordurilor interguvernamentale arr avea drept efect divizarea și slăbirea Uniunii, inclusiv a zonei euro.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/69

---

P7_TA(2012)0431

Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 2011

Rezoluţia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la activitatea Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 2011 (2012/2048(INI))

(2015/C 419/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (1) și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 și la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (1) și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 și la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (2),

| — | având în vedere Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (3) și modificat ultima dată la Budapesta (Ungaria) la 18 mai 2011 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (3) și modificat ultima dată la Budapesta (Ungaria) la 18 mai 2011 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (5),

| — | având în vedere Declarația pentru dezvoltarea acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația pentru dezvoltarea acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda) (6),

| — | având în vedere Declarația privind a doua revizuire a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind a doua revizuire a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola) (7),

| — | având în vedere Comunicatul adoptat la 29 aprilie 2011 la Yaoundé (Camerun) în cadrul reuniunii regionale a APP organizate în Africa Centrală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul adoptat la 29 aprilie 2011 la Yaoundé (Camerun) în cadrul reuniunii regionale a APP organizate în Africa Centrală (8),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de APP la Budapesta (mai 2011) referitoare la: revoltele democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu: consecințe pentru țările ACP, pentru Europa și pentru întreaga lume; situația din Côte d’Ivoire; provocări pentru viitorul democrației și respectarea ordinii constituționale în țările ACP și în statele membre ale Uniunii Europene; sprijinul bugetar ca mijloc de furnizare a asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) în țările ACP; poluarea apei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de APP la Budapesta (mai 2011) referitoare la: revoltele democratice din Africa de Nord și Orientul Mijlociu: consecințe pentru țările ACP, pentru Europa și pentru întreaga lume; situația din Côte d’Ivoire; provocări pentru viitorul democrației și respectarea ordinii constituționale în țările ACP și în statele membre ale Uniunii Europene; sprijinul bugetar ca mijloc de furnizare a asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) în țările ACP; poluarea apei,

| — | având în vedere declarațiile adoptate de APP la Budapesta (mai 2011) referitoare la: al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan (Coreea de Sud) din 2011; cooperarea pentru un acces universal în perspectiva Reuniunii la nivel înalt privind SIDA din iunie 2011 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile adoptate de APP la Budapesta (mai 2011) referitoare la: al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan (Coreea de Sud) din 2011; cooperarea pentru un acces universal în perspectiva Reuniunii la nivel înalt privind SIDA din iunie 2011 (9),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de APP la Lomé (noiembrie 2011) referitoare la: consecințele Tratatului de la Lisabona asupra Parteneriatului ACP-UE; impactul datoriei asupra finanțării pentru dezvoltare în țările ACP; incluziunea persoanelor cu handicap în țările în curs de dezvoltare; criza alimentară din Cornul Africii, în special din Somalia; consecințele Primăverii arabe asupra statelor subsahariene învecinate (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de APP la Lomé (noiembrie 2011) referitoare la: consecințele Tratatului de la Lisabona asupra Parteneriatului ACP-UE; impactul datoriei asupra finanțării pentru dezvoltare în țările ACP; incluziunea persoanelor cu handicap în țările în curs de dezvoltare; criza alimentară din Cornul Africii, în special din Somalia; consecințele Primăverii arabe asupra statelor subsahariene învecinate (10),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0328/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0328/2012),

| A. | întrucât Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele a confirmat că Consiliul UE ar trebui să fie reprezentat la nivel ministerial la sesiunile Adunării și a precizat că nereprezentarea sa în 2010 la cea de a 20-a sesiune de la Kinshasa a fost un caz excepțional; întrucât Consiliul UE a fost reprezentat la nivel ministerial la ambele sesiuni din 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele a confirmat că Consiliul UE ar trebui să fie reprezentat la nivel ministerial la sesiunile Adunării și a precizat că nereprezentarea sa în 2010 la cea de a 20-a sesiune de la Kinshasa a fost un caz excepțional; întrucât Consiliul UE a fost reprezentat la nivel ministerial la ambele sesiuni din 2011;

| B. | întrucât APP ACP-UE este cel mai mare organism parlamentar care cuprinde atât țări din nord, cât și din sud; |
| --- | --- |

B.

întrucât APP ACP-UE este cel mai mare organism parlamentar care cuprinde atât țări din nord, cât și din sud;

| C. | având în vedere contribuția deosebită a Președinției ungare și a mai multor autorități locale la organizarea și conținutul celei de a 21-a sesiuni de la Budapesta; |
| --- | --- |

C.

având în vedere contribuția deosebită a Președinției ungare și a mai multor autorități locale la organizarea și conținutul celei de a 21-a sesiuni de la Budapesta;

| D. | întrucât în 2011 au fost organizate două misiuni de informare, una în Timorul de Est și a doua la cel de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan (Coreea de Sud); |
| --- | --- |

D.

întrucât în 2011 au fost organizate două misiuni de informare, una în Timorul de Est și a doua la cel de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan (Coreea de Sud);

| E. | întrucât revizuirea Acordului de parteneriat de la Cotonou din 2010 a oferit o șansă prețioasă pentru a consolida rolul APP și dimensiunea sa regională, precum și pentru a dezvolta controlul parlamentar în regiunile și țările ACP; întrucât ratificarea revizuirii acordului nu a fost finalizată până la sfârșitul lui 2011; |
| --- | --- |

E.

întrucât revizuirea Acordului de parteneriat de la Cotonou din 2010 a oferit o șansă prețioasă pentru a consolida rolul APP și dimensiunea sa regională, precum și pentru a dezvolta controlul parlamentar în regiunile și țările ACP; întrucât ratificarea revizuirii acordului nu a fost finalizată până la sfârșitul lui 2011;

| F. | întrucât, în conformitate cu Acordul de la Cotonou, dialogul politic prevăzut la articolul 8 se desfășoară cu includerea APP; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu Acordul de la Cotonou, dialogul politic prevăzut la articolul 8 se desfășoară cu includerea APP;

| G. | întrucât reuniunea regională a APP care a avut loc în Camerun în 2011 a reprezentat o reușită de proporții și a condus la adoptarea Comunicatului de la Yaoundé, menționat mai sus, care subliniază în special indignarea parlamentarilor cu privire la multiplicarea cazurilor de violență sexuală, la riscurile de banalizare și la impunitatea la scară largă; |
| --- | --- |

G.

întrucât reuniunea regională a APP care a avut loc în Camerun în 2011 a reprezentat o reușită de proporții și a condus la adoptarea Comunicatului de la Yaoundé, menționat mai sus, care subliniază în special indignarea parlamentarilor cu privire la multiplicarea cazurilor de violență sexuală, la riscurile de banalizare și la impunitatea la scară largă;

| H. | întrucât, ca urmare a noilor norme adoptate de Parlamentul European cu privire la deplasările asistenților parlamentari, aceștia nu pot asista deputații în cadrul misiunilor, |
| --- | --- |

H.

întrucât, ca urmare a noilor norme adoptate de Parlamentul European cu privire la deplasările asistenților parlamentari, aceștia nu pot asista deputații în cadrul misiunilor,

| 1. | salută faptul că, în 2011, APP a continuat să ofere un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat între Uniunea Europeană și țările ACP privind Acordul de parteneriat de la Cotonou și punerea sa în aplicare, inclusiv acordurile de parteneriat economic; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că, în 2011, APP a continuat să ofere un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat între Uniunea Europeană și țările ACP privind Acordul de parteneriat de la Cotonou și punerea sa în aplicare, inclusiv acordurile de parteneriat economic;

| 2. | subliniază valoarea adăugată a desfășurării sesiunilor APP în statele membre ale UE, prin rotație, și consideră că acest sistem de rotație ar trebui menținut și în viitor, el fiind pus în aplicare începând cu 2003; |
| --- | --- |

2.

subliniază valoarea adăugată a desfășurării sesiunilor APP în statele membre ale UE, prin rotație, și consideră că acest sistem de rotație ar trebui menținut și în viitor, el fiind pus în aplicare începând cu 2003;

| 3. | felicită Președinția ungară pentru contribuția sa activă la cea de a 21-a sesiune, în special la ateliere; |
| --- | --- |

3.

felicită Președinția ungară pentru contribuția sa activă la cea de a 21-a sesiune, în special la ateliere;

| 4. | subliniază necesitatea de a acorda o atenție sporită rezultatelor activității Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, precum și de a asigura coerența între rezoluțiile sale și cele ale PE; este preocupat de scăderea nivelului de participare al deputaților din Parlamentul European, în special la reuniunile comisiilor APP, și solicită o implicare mai mare a deputaților în cadrul reuniunilor și activităților Adunării; solicită o flexibilitate mai mare cu privire la admiterea asistenților parlamentari la reuniunile APP, pentru a spori calitatea activității deputaților; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea de a acorda o atenție sporită rezultatelor activității Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, precum și de a asigura coerența între rezoluțiile sale și cele ale PE; este preocupat de scăderea nivelului de participare al deputaților din Parlamentul European, în special la reuniunile comisiilor APP, și solicită o implicare mai mare a deputaților în cadrul reuniunilor și activităților Adunării; solicită o flexibilitate mai mare cu privire la admiterea asistenților parlamentari la reuniunile APP, pentru a spori calitatea activității deputaților;

| 5. | reamintește angajamentul exprimat de Înaltul Reprezentant/Vicepreședinte potrivit căruia Consiliul UE ar trebui să fie reprezentat la nivel ministerial în cadrul sesiunilor Adunării; salută participarea reînnoită a Consiliului UE la sesiunile APP din 2011 și faptul că Înaltul Reprezentant a clarificat rolul Consiliului UE; solicită o delimitare mai clară a responsabilităților între SEAE și Comisie în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

5.

reamintește angajamentul exprimat de Înaltul Reprezentant/Vicepreședinte potrivit căruia Consiliul UE ar trebui să fie reprezentat la nivel ministerial în cadrul sesiunilor Adunării; salută participarea reînnoită a Consiliului UE la sesiunile APP din 2011 și faptul că Înaltul Reprezentant a clarificat rolul Consiliului UE; solicită o delimitare mai clară a responsabilităților între SEAE și Comisie în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou;

| 6. | subliniază rolul esențial al parlamentelor naționale ale țărilor ACP, precum și al autorităților locale și al actorilor nestatali în elaborarea și monitorizarea documentelor de strategie națională și regională și în execuția Fondului european de dezvoltare (FED) și solicită Comisiei și guvernelor țărilor ACP să garanteze implicarea lor; subliniază, de asemenea, necesitatea unui control parlamentar care să urmărească îndeaproape procesul de negociere și de încheiere a acordurilor de parteneriat economic; |
| --- | --- |

6.

subliniază rolul esențial al parlamentelor naționale ale țărilor ACP, precum și al autorităților locale și al actorilor nestatali în elaborarea și monitorizarea documentelor de strategie națională și regională și în execuția Fondului european de dezvoltare (FED) și solicită Comisiei și guvernelor țărilor ACP să garanteze implicarea lor; subliniază, de asemenea, necesitatea unui control parlamentar care să urmărească îndeaproape procesul de negociere și de încheiere a acordurilor de parteneriat economic;

| 7. | își exprimă preocuparea în legătură cu reducerile bugetare din cadrul statelor membre ale UE care afectează fondurile alocate politicii de dezvoltare; solicită APP să își mențină presiunea asupra statelor membre ale UE pentru ca acestea să își îndeplinească obiectivul de 0,7 % din VNB până în 2015; îi invită pe membrii APP să analizeze mai mult posibilitatea de a direcționa resursele acolo unde este cea mai mare nevoie de ele, pentru a reduce sărăcia, și de a aborda în mod diferențiat modalitățile de ajutor; |
| --- | --- |

7.

își exprimă preocuparea în legătură cu reducerile bugetare din cadrul statelor membre ale UE care afectează fondurile alocate politicii de dezvoltare; solicită APP să își mențină presiunea asupra statelor membre ale UE pentru ca acestea să își îndeplinească obiectivul de 0,7 % din VNB până în 2015; îi invită pe membrii APP să analizeze mai mult posibilitatea de a direcționa resursele acolo unde este cea mai mare nevoie de ele, pentru a reduce sărăcia, și de a aborda în mod diferențiat modalitățile de ajutor;

| 8. | atrage atenția asupra necesității de a implica parlamentele în procesul democratic și în strategiile naționale de dezvoltare; subliniază rolul lor fundamental în procesul de elaborare, de punere în aplicare și de monitorizare a politicilor de dezvoltare; solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să le acorde asistență în cadrul procesului de exercitare a controlului democratic, în special prin consolidarea capacităților; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra necesității de a implica parlamentele în procesul democratic și în strategiile naționale de dezvoltare; subliniază rolul lor fundamental în procesul de elaborare, de punere în aplicare și de monitorizare a politicilor de dezvoltare; solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să le acorde asistență în cadrul procesului de exercitare a controlului democratic, în special prin consolidarea capacităților;

| 9. | subliniază necesitatea susținerii libertății și independenței mijloacelor de informare, acestea fiind elemente esențiale pentru garantarea pluralismului și a participării la viața politică a opoziției democratice și a minorităților; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea susținerii libertății și independenței mijloacelor de informare, acestea fiind elemente esențiale pentru garantarea pluralismului și a participării la viața politică a opoziției democratice și a minorităților;

| 10. | solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să încurajeze cetățenii, în special femeile, să participe la chestiunile legate de dezvoltare, întrucât implicarea societății este esențială dacă se urmăresc progrese în acest sens; recunoaște competențele femeilor în materie de soluționare a problemelor și a conflictelor și îndeamnă Comisia și APP să includă mai multe femei în grupurile operative și în grupurile de lucru și subliniază contribuția valoroasă a Forumului femeilor în această privință; |
| --- | --- |

10.

solicită Uniunii Europene și țărilor ACP să încurajeze cetățenii, în special femeile, să participe la chestiunile legate de dezvoltare, întrucât implicarea societății este esențială dacă se urmăresc progrese în acest sens; recunoaște competențele femeilor în materie de soluționare a problemelor și a conflictelor și îndeamnă Comisia și APP să includă mai multe femei în grupurile operative și în grupurile de lucru și subliniază contribuția valoroasă a Forumului femeilor în această privință;

| 11. | invită parlamentele să exercite un control parlamentar strict în ceea ce privește FED; subliniază poziția importantă a APP în cadrul acestei dezbateri și invită atât APP, cât și parlamentele țărilor ACP să participe activ la aceasta, în special cu ocazia ratificării Acordului de parteneriat de la Cotonou revizuit; |
| --- | --- |

11.

invită parlamentele să exercite un control parlamentar strict în ceea ce privește FED; subliniază poziția importantă a APP în cadrul acestei dezbateri și invită atât APP, cât și parlamentele țărilor ACP să participe activ la aceasta, în special cu ocazia ratificării Acordului de parteneriat de la Cotonou revizuit;

| 12. | solicită Comisiei Europene să prezinte APP informații actualizate cu privire la stadiul ratificării Acordului de parteneriat de la Cotonou, astfel cum a fost revizuit la Ouagadougou la 22 iunie 2010; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei Europene să prezinte APP informații actualizate cu privire la stadiul ratificării Acordului de parteneriat de la Cotonou, astfel cum a fost revizuit la Ouagadougou la 22 iunie 2010;

| 13. | reamintește că, în conformitate cu Acordul de parteneriat de la Cotonou, dialogul politic prevăzut la articolul 8 se desfășoară cu includerea APP și că, prin urmare, APP ar trebui să fie informată și implicată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, în conformitate cu Acordul de parteneriat de la Cotonou, dialogul politic prevăzut la articolul 8 se desfășoară cu includerea APP și că, prin urmare, APP ar trebui să fie informată și implicată în mod corespunzător;

| 14. | reiterează importanța unui dialog politic sporit, autentic și mai cuprinzător cu privire la drepturile omului, incluzând nediscriminarea pe criterii de gen, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

14.

reiterează importanța unui dialog politic sporit, autentic și mai cuprinzător cu privire la drepturile omului, incluzând nediscriminarea pe criterii de gen, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| 15. | salută caracterul parlamentar – și, deci, politic – din ce în ce mai marcant al APP, precum și sporirea implicării membrilor săi și a calității dezbaterilor, ceea ce permite APP să contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE; |
| --- | --- |

15.

salută caracterul parlamentar – și, deci, politic – din ce în ce mai marcant al APP, precum și sporirea implicării membrilor săi și a calității dezbaterilor, ceea ce permite APP să contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE;

| 16. | este preocupat de intensificarea violențelor și a discriminărilor față de persoanele homosexuale din anumite țări și solicită APP să introducă această problemă pe ordinea de zi a dezbaterilor sale; |
| --- | --- |

16.

este preocupat de intensificarea violențelor și a discriminărilor față de persoanele homosexuale din anumite țări și solicită APP să introducă această problemă pe ordinea de zi a dezbaterilor sale;

| 17. | reamintește că discuția cu privire la viitorul grupului de țări ACP după 2020 a început deja și subliniază rolul important pe care APP va trebui să îl aibă în cadrul acestei discuții; subliniază în acest sens necesitatea de a clarifica viitoarele roluri și relații ale diferitelor grupuri (ACP, Uniunea Africană, țările cel mai puțin dezvoltate, G-77, grupările regionale); subliniază necesitatea unei supravegheri parlamentare comune cuprinzătoare, indiferent de rezultatul final; |
| --- | --- |

17.

reamintește că discuția cu privire la viitorul grupului de țări ACP după 2020 a început deja și subliniază rolul important pe care APP va trebui să îl aibă în cadrul acestei discuții; subliniază în acest sens necesitatea de a clarifica viitoarele roluri și relații ale diferitelor grupuri (ACP, Uniunea Africană, țările cel mai puțin dezvoltate, G-77, grupările regionale); subliniază necesitatea unei supravegheri parlamentare comune cuprinzătoare, indiferent de rezultatul final;

| 18. | subliniază importanța pe care APP o atribuie transparenței în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale și comerțul cu acestea și subliniază că APP va solicita în continuare adoptarea unei legislații adecvate în acest sens; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța pe care APP o atribuie transparenței în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale și comerțul cu acestea și subliniază că APP va solicita în continuare adoptarea unei legislații adecvate în acest sens;

| 19. | solicită APP să continue monitorizarea situației din Africa de Nord și din țările ACP aflate în criză și să acorde o atenție deosebită statelor în situație de fragilitate; |
| --- | --- |

19.

solicită APP să continue monitorizarea situației din Africa de Nord și din țările ACP aflate în criză și să acorde o atenție deosebită statelor în situație de fragilitate;

| 20. | invită APP să organizeze în continuare misiuni proprii de observare a alegerilor urmând modelul misiunii de succes din Burundi din 2010, având în vedere că ele reflectă dubla legitimitate a APP, garantând în același timp independența misiunilor sale electorale și o coordonare strânsă cu alte organisme regionale de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

20.

invită APP să organizeze în continuare misiuni proprii de observare a alegerilor urmând modelul misiunii de succes din Burundi din 2010, având în vedere că ele reflectă dubla legitimitate a APP, garantând în același timp independența misiunilor sale electorale și o coordonare strânsă cu alte organisme regionale de observare a alegerilor;

| 21. | salută faptul că în 2011 a avut loc o nouă reuniune regională, în conformitate cu Acordul de parteneriat de la Cotonou și cu Regulamentul de procedură al APP; consideră că aceste reuniuni permit un schimb veritabil de opinii cu privire la chestiunile de interes regional, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, coeziunea regională și negocierile APE; felicită organizatorii pentru succesul reuniunii din Camerun; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că în 2011 a avut loc o nouă reuniune regională, în conformitate cu Acordul de parteneriat de la Cotonou și cu Regulamentul de procedură al APP; consideră că aceste reuniuni permit un schimb veritabil de opinii cu privire la chestiunile de interes regional, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, coeziunea regională și negocierile APE; felicită organizatorii pentru succesul reuniunii din Camerun;

| 22. | salută finalizarea activității grupului de lucru privind metodele de lucru și adoptarea unui prim set de amendamente la Regulamentul de procedură la Budapesta și solicită Biroului APP să pună în aplicare și celelalte recomandări ale acestuia pentru a îmbunătăți eficiența și impactul politic ale APP, atât în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou, cât și pe scena internațională; |
| --- | --- |

22.

salută finalizarea activității grupului de lucru privind metodele de lucru și adoptarea unui prim set de amendamente la Regulamentul de procedură la Budapesta și solicită Biroului APP să pună în aplicare și celelalte recomandări ale acestuia pentru a îmbunătăți eficiența și impactul politic ale APP, atât în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou, cât și pe scena internațională;

| 23. | subliniază importanța vizitelor la fața locului organizate cu ocazia sesiunilor APP, care sunt complementare discuțiilor din cadrul perioadelor de sesiune; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța vizitelor la fața locului organizate cu ocazia sesiunilor APP, care sunt complementare discuțiilor din cadrul perioadelor de sesiune;

| 24. | invită APP să își continue discuțiile cu privire la costurile organizării reuniunilor sale; |
| --- | --- |

24.

invită APP să își continue discuțiile cu privire la costurile organizării reuniunilor sale;

| 25. | salută participarea reprezentanților Parlamentului European și ai APP la consiliul informal al miniștrilor cooperării pentru dezvoltare organizat de Președinția poloneză a Consiliului Uniunii Europene la Sopot în 14 și 15 iulie 2011 și invită președințiile viitoare ale Consiliului să urmeze acest exemplu; |
| --- | --- |

25.

salută participarea reprezentanților Parlamentului European și ai APP la consiliul informal al miniștrilor cooperării pentru dezvoltare organizat de Președinția poloneză a Consiliului Uniunii Europene la Sopot în 14 și 15 iulie 2011 și invită președințiile viitoare ale Consiliului să urmeze acest exemplu;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului ACP, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Biroului APP, precum și guvernelor și parlamentelor Ungariei și Republicii Togoleze. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului ACP, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Biroului APP, precum și guvernelor și parlamentelor Ungariei și Republicii Togoleze.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(2)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

(3)  JO C 231, 26.9.2003, p. 68.

(4)  DV\875101.

(5)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(6)  JO C 58, 1.3.2008, p. 44.

(7)  JO C 68, 18.3.2010, p. 43.

(8)  APP 100.945.

(9)  JO C 327, 10.11.2011, p. 42.

(10)  JO C 145, 23.5.2012, p. 21.

---

Miercuri, 21 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/73

---

P7_TA(2012)0442

Monitorizarea aplicării dreptului UE (2010)

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la cel de al 28-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2010) (2011/2275(INI))

(2015/C 419/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de-al 28-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2010) (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 28-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2010) (COM(2011)0588),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare privind proiectul «EU Pilot»” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare privind proiectul «EU Pilot»” (COM(2010)0070),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Al doilea raport de evaluare privind proiectul «EU Pilot»” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Al doilea raport de evaluare privind proiectul «EU Pilot»” (COM(2011)0930),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007, intitulată „Către o Europă a rezultatelor – aplicarea legislației comunitare” (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007, intitulată „Către o Europă a rezultatelor – aplicarea legislației comunitare” (COM(2007)0502),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu petiționarii în cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu petiționarii în cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la cel de-al 27-lea Raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2009) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la cel de-al 27-lea Raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2009) (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cel de-al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cel de-al 26-lea raport anual privind monitorizarea aplicării legislației Uniunii Europene (2008) (2),

| — | având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 și (SEC(2011)1626), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei (SEC(2011)0193, SEC(2011)0194 și (SEC(2011)1626),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 privind activitățile Comisiei pentru petiții din cursul anului 2010 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 privind activitățile Comisiei pentru petiții din cursul anului 2010 (3),

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și al Comisiei pentru petiții (A7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și al Comisiei pentru petiții (A7-0330/2012),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus o serie de noi temeiuri juridice menite să faciliteze punerea în practică, aplicarea și controlul respectării legislației UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus o serie de noi temeiuri juridice menite să faciliteze punerea în practică, aplicarea și controlul respectării legislației UE;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 298 din TFUE, în îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 298 din TFUE, în îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă;

| C. | întrucât mediul, piața internă și impozitarea sunt domeniile de politică care prezintă riscul cel mai mare de neîndeplinire a obligațiilor și reprezintă 52 % din toate cazurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, |
| --- | --- |

C.

întrucât mediul, piața internă și impozitarea sunt domeniile de politică care prezintă riscul cel mai mare de neîndeplinire a obligațiilor și reprezintă 52 % din toate cazurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor,

| 1. | reamintește că articolul 17 din TUE definește rolul fundamental al Comisiei de „gardian al tratatelor”; în acest context, ia act de faptul că puterea și obligația Comisiei de a declanșa o acțiune în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva unui stat membru care nu și-a îndeplinit obligațiile în temeiul tratatelor (4) reprezintă un element esențial al ordinii juridice a UE, fiind astfel în conformitate cu conceptul unei Uniuni care are la bază statul de drept; |
| --- | --- |

1.

reamintește că articolul 17 din TUE definește rolul fundamental al Comisiei de „gardian al tratatelor”; în acest context, ia act de faptul că puterea și obligația Comisiei de a declanșa o acțiune în constatarea neîndeplinirii obligațiilor împotriva unui stat membru care nu și-a îndeplinit obligațiile în temeiul tratatelor (4) reprezintă un element esențial al ordinii juridice a UE, fiind astfel în conformitate cu conceptul unei Uniuni care are la bază statul de drept;

| 2. | subliniază importanța fundamentală a statului de drept ca o condiție pentru legitimitatea oricărei forme de guvernare democratice și pentru a garanta pe deplin cetățenilor că se vor bucura de drepturile lor, prevăzute de lege; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța fundamentală a statului de drept ca o condiție pentru legitimitatea oricărei forme de guvernare democratice și pentru a garanta pe deplin cetățenilor că se vor bucura de drepturile lor, prevăzute de lege;

| 3. | susține abordarea de „reglementare inteligentă” a Comisiei, care se axează pe integrarea procesului de monitorizare a aplicării legislației UE în ciclul mai extins al politicilor, aspect pe care Comisia pentru petiții îl consideră ca fiind o măsură preventivă esențială; |
| --- | --- |

3.

susține abordarea de „reglementare inteligentă” a Comisiei, care se axează pe integrarea procesului de monitorizare a aplicării legislației UE în ciclul mai extins al politicilor, aspect pe care Comisia pentru petiții îl consideră ca fiind o măsură preventivă esențială;

| 4. | ia act de faptul că procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor are două faze: faza administrativă (de investigare) și faza judiciară, în fața Curții de Justiție; consideră că rolul cetățenilor ca petiționari este vital în faza administrativă, asigurând respectarea dreptului Uniunii pe teren; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor are două faze: faza administrativă (de investigare) și faza judiciară, în fața Curții de Justiție; consideră că rolul cetățenilor ca petiționari este vital în faza administrativă, asigurând respectarea dreptului Uniunii pe teren;

| 5. | salută utilizarea de către Comisie a unui mare număr de instrumente în vederea facilitării procesului de transpunere (liste de verificare a transpunerii, manuale sau buletine informative) și încurajează Comisia să urmărească și mai îndeaproape transpunerea directivelor înaintea termenului de transpunere, în special în ceea ce privește statele membre care au o „reputație proastă”, pentru a face posibilă intervenția rapidă; |
| --- | --- |

5.

salută utilizarea de către Comisie a unui mare număr de instrumente în vederea facilitării procesului de transpunere (liste de verificare a transpunerii, manuale sau buletine informative) și încurajează Comisia să urmărească și mai îndeaproape transpunerea directivelor înaintea termenului de transpunere, în special în ceea ce privește statele membre care au o „reputație proastă”, pentru a face posibilă intervenția rapidă;

| 6. | atrage atenția asupra aplicabilității directe a dispozițiilor directivelor în cazul în care acestea sunt suficient de precise și necondiționate („efect direct”), în conformitate cu jurisprudența consolidată a Curții de Justiție; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția asupra aplicabilității directe a dispozițiilor directivelor în cazul în care acestea sunt suficient de precise și necondiționate („efect direct”), în conformitate cu jurisprudența consolidată a Curții de Justiție;

| 7. | solicită Comisiei și statelor membre să acționeze în comun și în mod consecvent în abordarea problemei „suprareglementării”. |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei și statelor membre să acționeze în comun și în mod consecvent în abordarea problemei „suprareglementării”.

| 8. | ia act de faptul că, recent, Comisia a publicat o nouă comunicare privind gestionarea relațiilor cu reclamanții în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii (COM(2012)0154), în care aceasta a revizuit condițiile în care se înregistrează o plângere și a afectat astfel întreaga procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; îndeamnă Comisia să nu folosească instrumente juridice neobligatorii atunci când este vorba de procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ci să propună un regulament (5), astfel încât Parlamentul să fie pe deplin implicat, în calitate de colegislator, în acest element esențial al ordinii juridice a UE; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că, recent, Comisia a publicat o nouă comunicare privind gestionarea relațiilor cu reclamanții în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii (COM(2012)0154), în care aceasta a revizuit condițiile în care se înregistrează o plângere și a afectat astfel întreaga procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; îndeamnă Comisia să nu folosească instrumente juridice neobligatorii atunci când este vorba de procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ci să propună un regulament (5), astfel încât Parlamentul să fie pe deplin implicat, în calitate de colegislator, în acest element esențial al ordinii juridice a UE;

| 9. | consideră regretabil totuși numărul enorm de cazuri de omisiune a notificării (470 nefinalizate în 2010); |
| --- | --- |

9.

consideră regretabil totuși numărul enorm de cazuri de omisiune a notificării (470 nefinalizate în 2010);

| 10. | regretă faptul că, în noua comunicare menționată mai sus, nu se face nicio trimitere la proiectul „EU pilot”, care este, astfel cum îl definește Comisia, „o metodă de lucru bine consolidată” (6), pe care o folosește pentru a se ocupa de plângeri, ca primă etapă în procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ori de câte ori este necesar să se recurgă la această procedură (7); ia act de faptul că proiectul „EU Pilot” nu este nici măcar menționat în comunicare și că nu se face trimitere la niciun drept sau protecție acordate petiționarului în cadrul proiectului „EU Pilot”; concluzionează, prin urmare, că deciziile adoptate de Comisie care preced sau exclud procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor nu respectă în aceste cazuri normele privind transparența și responsabilitatea și sunt adoptate exclusiv la discreția totală a Comisiei; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că, în noua comunicare menționată mai sus, nu se face nicio trimitere la proiectul „EU pilot”, care este, astfel cum îl definește Comisia, „o metodă de lucru bine consolidată” (6), pe care o folosește pentru a se ocupa de plângeri, ca primă etapă în procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ori de câte ori este necesar să se recurgă la această procedură (7); ia act de faptul că proiectul „EU Pilot” nu este nici măcar menționat în comunicare și că nu se face trimitere la niciun drept sau protecție acordate petiționarului în cadrul proiectului „EU Pilot”; concluzionează, prin urmare, că deciziile adoptate de Comisie care preced sau exclud procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor nu respectă în aceste cazuri normele privind transparența și responsabilitatea și sunt adoptate exclusiv la discreția totală a Comisiei;

| 11. | invită Comisia să clarifice statutul sistemului „EU pilot” și să definească în mod clar cadrul și normele de aplicare ale acestuia astfel încât să fie înțelese de cetățeni; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să clarifice statutul sistemului „EU pilot” și să definească în mod clar cadrul și normele de aplicare ale acestuia astfel încât să fie înțelese de cetățeni;

| 12. | subliniază numărul de state membre care participă la proiectul EU Pilot (18 până la sfârșitul anului 2010) și numărul mare de cazuri închise după ce răspunsul statului membru a fost evaluat ca fiind acceptabil (81 % din cazuri); subliniază importanța calității acestor evaluări, atât din punctul de vedere al informațiilor valabile și verificate, cât și din perspectiva respectării principiilor generale ale legii administrative recunoscute de Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

12.

subliniază numărul de state membre care participă la proiectul EU Pilot (18 până la sfârșitul anului 2010) și numărul mare de cazuri închise după ce răspunsul statului membru a fost evaluat ca fiind acceptabil (81 % din cazuri); subliniază importanța calității acestor evaluări, atât din punctul de vedere al informațiilor valabile și verificate, cât și din perspectiva respectării principiilor generale ale legii administrative recunoscute de Curtea de Justiție;

| 13. | reafirmă opinia sa că puterea discreționară conferită de tratate Comisiei în ceea ce privește procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor trebuie să respecte statul de drept, principiul clarității juridice, cerințele privind transparența și deschiderea și principiul proporționalității, precum și că nimic nu trebuie să pună în pericol, în niciun caz, obiectivul fundamental al acestei puteri, care este garantarea aplicării corecte și la timp a dreptului Uniunii (8); |
| --- | --- |

13.

reafirmă opinia sa că puterea discreționară conferită de tratate Comisiei în ceea ce privește procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor trebuie să respecte statul de drept, principiul clarității juridice, cerințele privind transparența și deschiderea și principiul proporționalității, precum și că nimic nu trebuie să pună în pericol, în niciun caz, obiectivul fundamental al acestei puteri, care este garantarea aplicării corecte și la timp a dreptului Uniunii (8);

| 14. | ia act de cifrele încurajatoare care indică faptul că 88 % din cazurile de încălcare finalizate în 2010 „nu au ajuns în fața Curții de Justiție, întrucât statele membre au remediat problemele juridice ridicate de Comisie înainte de inițierea etapei următoare a procedurii privind încălcarea dreptului comunitar”; cu toate acestea, este de părere că este esențial să se continue monitorizarea cu atenție a acțiunilor statelor membre, deoarece unele petiții fac referire la probleme care persistă chiar și după ce o cauză a fost închisă (a se vedea, de exemplu, petițiile 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 și 0947/2011); |
| --- | --- |

14.

ia act de cifrele încurajatoare care indică faptul că 88 % din cazurile de încălcare finalizate în 2010 „nu au ajuns în fața Curții de Justiție, întrucât statele membre au remediat problemele juridice ridicate de Comisie înainte de inițierea etapei următoare a procedurii privind încălcarea dreptului comunitar”; cu toate acestea, este de părere că este esențial să se continue monitorizarea cu atenție a acțiunilor statelor membre, deoarece unele petiții fac referire la probleme care persistă chiar și după ce o cauză a fost închisă (a se vedea, de exemplu, petițiile 0808/2006, 1322/2007, 0492/2010, 1060/2010 și 0947/2011);

| 15. | în general, subliniază că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți transparența și reciprocitatea în comunicarea dintre Parlament și Comisie; ia act, de exemplu, de faptul că s-ar putea oferi un acces mai mare la informațiile referitoare la plângeri, la dosarele de încălcare a legislației Uniunii și la alte mecanisme de asigurare a respectării legislației, fără a fi afectat scopul investigației și, de asemenea, că în acordarea accesului la aceste informații ar putea fi invocat interesul public major, în special în cazurile care pot viza sănătatea umană și deteriorarea ireversibilă a mediului; |
| --- | --- |

15.

în general, subliniază că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți transparența și reciprocitatea în comunicarea dintre Parlament și Comisie; ia act, de exemplu, de faptul că s-ar putea oferi un acces mai mare la informațiile referitoare la plângeri, la dosarele de încălcare a legislației Uniunii și la alte mecanisme de asigurare a respectării legislației, fără a fi afectat scopul investigației și, de asemenea, că în acordarea accesului la aceste informații ar putea fi invocat interesul public major, în special în cazurile care pot viza sănătatea umană și deteriorarea ireversibilă a mediului;

| 16. | ia act de faptul că, pentru a asigura funcționarea proiectului „EU Pilot”, Comisia a creat o „bază electronică de date confidențială”, care permite comunicarea dintre serviciile sale și autoritățile din statele membre; atrage atenția din nou asupra lipsei de transparență în ceea ce privește petiționarii în cadrul proiectului „EU Pilot” și solicită din nou accesul la baza de date care centralizează toate plângerile, pentru a-i permite să-și exercite funcția sa de controlare a modului în care Comisia își îndeplinește rolul de gardian al tratatelor; |
| --- | --- |

16.

ia act de faptul că, pentru a asigura funcționarea proiectului „EU Pilot”, Comisia a creat o „bază electronică de date confidențială”, care permite comunicarea dintre serviciile sale și autoritățile din statele membre; atrage atenția din nou asupra lipsei de transparență în ceea ce privește petiționarii în cadrul proiectului „EU Pilot” și solicită din nou accesul la baza de date care centralizează toate plângerile, pentru a-i permite să-și exercite funcția sa de controlare a modului în care Comisia își îndeplinește rolul de gardian al tratatelor;

| 17. | regretă faptul că nu s-a dat niciun curs rezoluției susmenționate a Parlamentului privind cel de-al 27-lea raport anual și, în special, solicitării sale privind adoptarea unei legi procedurale, sub forma unui regulament, în conformitate cu articolul 298 din TFUE, care să prevadă diversele aspecte ale procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și ale procedurii anterioare constatării neîndeplinirii obligațiilor, inclusiv notificările, termenele obligatorii, dreptul de a fi audiat, obligația de a menționa motivele, precum și dreptul fiecărei persoane de a avea acces la propriul dosar în vederea consolidării drepturilor cetățenilor și garantării transparenței; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că nu s-a dat niciun curs rezoluției susmenționate a Parlamentului privind cel de-al 27-lea raport anual și, în special, solicitării sale privind adoptarea unei legi procedurale, sub forma unui regulament, în conformitate cu articolul 298 din TFUE, care să prevadă diversele aspecte ale procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și ale procedurii anterioare constatării neîndeplinirii obligațiilor, inclusiv notificările, termenele obligatorii, dreptul de a fi audiat, obligația de a menționa motivele, precum și dreptul fiecărei persoane de a avea acces la propriul dosar în vederea consolidării drepturilor cetățenilor și garantării transparenței;

| 18. | invită, prin urmare, încă o dată Comisia să propună o „lege procedurală”, sub forma unui regulament, în conformitate cu noul temei juridic furnizat de articolului 298 din TFUE; |
| --- | --- |

18.

invită, prin urmare, încă o dată Comisia să propună o „lege procedurală”, sub forma unui regulament, în conformitate cu noul temei juridic furnizat de articolului 298 din TFUE;

| 19. | ia act, în acest context, de răspunsul Comisiei la solicitarea Parlamentului privind adoptarea unei legi procedurale, în care Comisia își exprimă dubiile în legătură cu posibilitatea de adoptare a unei reglementări viitoare pe baza articolului 298 din TFUE, datorită puterii discreționare conferită prin tratate Comisiei de „a organiza modul în care gestionează procedurile pentru încălcarea dreptului comunitar și activitățile conexe astfel încât să asigure aplicarea corectă a legislației UE”; este convins că această lege procedurală nu ar limita în niciun caz puterea discreționară a Comisiei, ci ar garanta doar că, în exercitarea atribuțiilor sale, Comisia ar respecta principiile „unei administrații europene transparente, eficiente și independente”, astfel cum se afirmă la articolul 298 din TFUE, precum și dreptul la buna administrare, menționat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

ia act, în acest context, de răspunsul Comisiei la solicitarea Parlamentului privind adoptarea unei legi procedurale, în care Comisia își exprimă dubiile în legătură cu posibilitatea de adoptare a unei reglementări viitoare pe baza articolului 298 din TFUE, datorită puterii discreționare conferită prin tratate Comisiei de „a organiza modul în care gestionează procedurile pentru încălcarea dreptului comunitar și activitățile conexe astfel încât să asigure aplicarea corectă a legislației UE”; este convins că această lege procedurală nu ar limita în niciun caz puterea discreționară a Comisiei, ci ar garanta doar că, în exercitarea atribuțiilor sale, Comisia ar respecta principiile „unei administrații europene transparente, eficiente și independente”, astfel cum se afirmă la articolul 298 din TFUE, precum și dreptul la buna administrare, menționat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 20. | subliniază importanța transparenței în procedurile privind încălcarea dreptului UE, având în vedere, nu în ultimul rând, posibilitatea Parlamentului de a monitoriza aplicarea dreptului Uniunii; reamintește, în acest sens, că în Acordul-cadru revizuit privind relațiile cu Parlamentul, Comisia se angajează să pună „la dispoziția Parlamentului informații rezumative cu privire la toate procedurile de încălcare a dreptului Uniunii încă din faza scrisorii oficiale de punere în întârziere, inclusiv, dacă Parlamentul solicită acest lucru, (...) cu privire la problemele la care se referă procedura privind încălcarea dreptului” și se așteaptă ca această clauză să fie aplicată cu bună-credință în practică; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța transparenței în procedurile privind încălcarea dreptului UE, având în vedere, nu în ultimul rând, posibilitatea Parlamentului de a monitoriza aplicarea dreptului Uniunii; reamintește, în acest sens, că în Acordul-cadru revizuit privind relațiile cu Parlamentul, Comisia se angajează să pună „la dispoziția Parlamentului informații rezumative cu privire la toate procedurile de încălcare a dreptului Uniunii încă din faza scrisorii oficiale de punere în întârziere, inclusiv, dacă Parlamentul solicită acest lucru, (...) cu privire la problemele la care se referă procedura privind încălcarea dreptului” și se așteaptă ca această clauză să fie aplicată cu bună-credință în practică;

| 21. | subliniază faptul că petiția este instrumentul adecvat pe care îl pot utiliza cetățenii, organizațiile societății civile și întreprinderile pentru a informa cu privire la nerespectarea legislației UE de către autoritățile statelor membre la diferite niveluri; invită Comisia, în acest context, să mențină transparența procedurilor în curs de constatare a neîndeplinirii obligațiunilor, prin informarea cetățenilor în timp util și în mod adecvat în legătură cu măsurile adoptate ca răspuns la solicitarea acestora; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că petiția este instrumentul adecvat pe care îl pot utiliza cetățenii, organizațiile societății civile și întreprinderile pentru a informa cu privire la nerespectarea legislației UE de către autoritățile statelor membre la diferite niveluri; invită Comisia, în acest context, să mențină transparența procedurilor în curs de constatare a neîndeplinirii obligațiunilor, prin informarea cetățenilor în timp util și în mod adecvat în legătură cu măsurile adoptate ca răspuns la solicitarea acestora;

| 22. | subliniază faptul că cetățenii și organizațiile societății civile continuă să utilizeze mecanismul de petiții mai ales pentru a raporta și pentru a adresa plângeri privind nerespectarea dreptului UE de către autoritățile statelor membre de la diferite niveluri; în acest context, subliniază rolul esențial al Comisiei pentru petiții de element de legătură eficace între cetățeni, Parlament și Comisie; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că cetățenii și organizațiile societății civile continuă să utilizeze mecanismul de petiții mai ales pentru a raporta și pentru a adresa plângeri privind nerespectarea dreptului UE de către autoritățile statelor membre de la diferite niveluri; în acest context, subliniază rolul esențial al Comisiei pentru petiții de element de legătură eficace între cetățeni, Parlament și Comisie;

| 23. | salută secțiunea specială pentru petiții din cadrul celui de al 28-lea raport anual, astfel cum a fost solicitat de către Parlament, în care Comisia face o prezentare defalcată a noilor petiții primite; salută raportul Comisiei conform căruia „petițiile adresate Parlamentului European au condus la inițierea procedurilor de încălcare a dreptului Uniunii” într-o serie de domenii; subliniază faptul că, chiar dacă petițiile nu privesc încălcări, acestea furnizează Parlamentului și Comisiei informații semnificative privind îngrijorările cetățenilor; |
| --- | --- |

23.

salută secțiunea specială pentru petiții din cadrul celui de al 28-lea raport anual, astfel cum a fost solicitat de către Parlament, în care Comisia face o prezentare defalcată a noilor petiții primite; salută raportul Comisiei conform căruia „petițiile adresate Parlamentului European au condus la inițierea procedurilor de încălcare a dreptului Uniunii” într-o serie de domenii; subliniază faptul că, chiar dacă petițiile nu privesc încălcări, acestea furnizează Parlamentului și Comisiei informații semnificative privind îngrijorările cetățenilor;

| 24. | subliniază numărul important de petiții primite privind aspecte legate de legislația în domeniul mediului și, în special, privind dispozițiile de gestionare a deșeurilor; amintește punctele subliniate de președinte în cursul conferinței Comisiei privind punerea în aplicare a dreptului UE în domeniul mediului, desfășurată la 15 iunie 2011, care s-a referit la absența frecventă a unor evaluări ale impactului asupra mediului corespunzătoare, la neglijarea consultărilor publice și la diverse alte deficiențe în funcționarea sistemelor de gestionare a deșeurilor; |
| --- | --- |

24.

subliniază numărul important de petiții primite privind aspecte legate de legislația în domeniul mediului și, în special, privind dispozițiile de gestionare a deșeurilor; amintește punctele subliniate de președinte în cursul conferinței Comisiei privind punerea în aplicare a dreptului UE în domeniul mediului, desfășurată la 15 iunie 2011, care s-a referit la absența frecventă a unor evaluări ale impactului asupra mediului corespunzătoare, la neglijarea consultărilor publice și la diverse alte deficiențe în funcționarea sistemelor de gestionare a deșeurilor;

| 25. | reamintește că mandatul original pentru cartă era menit să codifice drepturile fundamentale de care beneficiau cetățenii UE și că șefii de stat și de guvern au declarat în mod repetat și solemn că această cartă stabilește drepturile cetățenilor UE; invită toate statele membre să reconsidere necesitatea articolului 51 din cartă și le încurajează să declare în mod unilateral că nu vor limita drepturile persoanelor din cadrul jurisdicției lor, în temeiul dispozițiilor din articolul respectiv; |
| --- | --- |

25.

reamintește că mandatul original pentru cartă era menit să codifice drepturile fundamentale de care beneficiau cetățenii UE și că șefii de stat și de guvern au declarat în mod repetat și solemn că această cartă stabilește drepturile cetățenilor UE; invită toate statele membre să reconsidere necesitatea articolului 51 din cartă și le încurajează să declare în mod unilateral că nu vor limita drepturile persoanelor din cadrul jurisdicției lor, în temeiul dispozițiilor din articolul respectiv;

| 26. | subliniază că cetățenii, atunci când adresează o petiție Parlamentului European, se așteaptă să fie protejați de dispozițiile cartei, indiferent în care stat membru își au reședința și dacă este pus sau nu în aplicare dreptul UE; în această privință, este în continuare îngrijorat că cetățenii se simt induși în eroare cu privire la domeniul de aplicare real al cartei; prin urmare, consideră că este esențial să se explice în mod corespunzător principiul subsidiarității și să se clarifice, pe baza articolului 51 din cartă, domeniul de aplicare al cartei din perspectiva Parlamentului; |
| --- | --- |

26.

subliniază că cetățenii, atunci când adresează o petiție Parlamentului European, se așteaptă să fie protejați de dispozițiile cartei, indiferent în care stat membru își au reședința și dacă este pus sau nu în aplicare dreptul UE; în această privință, este în continuare îngrijorat că cetățenii se simt induși în eroare cu privire la domeniul de aplicare real al cartei; prin urmare, consideră că este esențial să se explice în mod corespunzător principiul subsidiarității și să se clarifice, pe baza articolului 51 din cartă, domeniul de aplicare al cartei din perspectiva Parlamentului;

| 27. | subliniază faptul că o mare parte a petițiilor referitoare la drepturile fundamentale privesc libera circulație a persoanelor și că – astfel cum reiese cu claritate din Raportul privind cetățenia UE în 2010 – drepturile care decurg din cetățenia UE constituie o condiție prealabilă importantă pentru ca cetățenii să poată utiliza pe deplin piața internă; subliniază faptul că această utilizare intensă din partea cetățenilor poate elibera potențialul de creștere considerabil al pieței interne și, prin urmare, având în vedere provocările economice actuale din Europa, repetă solicitarea sa către Comisie și statele membre de a depune eforturi sporite în vederea punerii în aplicare pe deplin și la timp a dreptului UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că o mare parte a petițiilor referitoare la drepturile fundamentale privesc libera circulație a persoanelor și că – astfel cum reiese cu claritate din Raportul privind cetățenia UE în 2010 – drepturile care decurg din cetățenia UE constituie o condiție prealabilă importantă pentru ca cetățenii să poată utiliza pe deplin piața internă; subliniază faptul că această utilizare intensă din partea cetățenilor poate elibera potențialul de creștere considerabil al pieței interne și, prin urmare, având în vedere provocările economice actuale din Europa, repetă solicitarea sa către Comisie și statele membre de a depune eforturi sporite în vederea punerii în aplicare pe deplin și la timp a dreptului UE în acest domeniu;

| 28. | subliniază în continuare faptul că cetățenii se simt, de asemenea, induși în eroare cu privire la aplicabilitatea dreptului comunitar în cazurile de transpunere tardivă; menționează situația reală descurajantă a cetățenilor pentru care nu există un drept comunitar disponibil, deoarece acesta nu a fost transpus încă de statul membru în cauză și care se găsesc într-o situație în care nu pot apela la niciun mecanism de recurs; |
| --- | --- |

28.

subliniază în continuare faptul că cetățenii se simt, de asemenea, induși în eroare cu privire la aplicabilitatea dreptului comunitar în cazurile de transpunere tardivă; menționează situația reală descurajantă a cetățenilor pentru care nu există un drept comunitar disponibil, deoarece acesta nu a fost transpus încă de statul membru în cauză și care se găsesc într-o situație în care nu pot apela la niciun mecanism de recurs;

| 29. | sprijină opinia Serviciului Juridic al Parlamentului European conform căreia, în ceea ce privește admisibilitatea petițiilor, domeniile de activitate ale Uniunii Europene sunt mai vaste decât competențele sale; subliniază că această noțiune ar trebui să servească drept bază pentru tratarea petițiilor de către Parlament și Comisie; |
| --- | --- |

29.

sprijină opinia Serviciului Juridic al Parlamentului European conform căreia, în ceea ce privește admisibilitatea petițiilor, domeniile de activitate ale Uniunii Europene sunt mai vaste decât competențele sale; subliniază că această noțiune ar trebui să servească drept bază pentru tratarea petițiilor de către Parlament și Comisie;

| 30. | reafirmă faptul că reclamațiile individuale ale întreprinderilor și ale cetățenilor rămân sursa principală pentru detectarea încălcărilor dreptului Uniunii Europene și, ulterior, pentru introducerea procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită, prin urmare, introducerea unor acte administrative mai eficace, obligatorii din punct de vedere juridic, care ar trebui să definească în mod sigur și fiabil, înainte, în cursul și ulterior procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, relația procedurală dintre Comisie și cetățeanul, respectiv întreprinderea, care a înaintat reclamația și să consolideze astfel, în special, poziția reclamantului individual; |
| --- | --- |

30.

reafirmă faptul că reclamațiile individuale ale întreprinderilor și ale cetățenilor rămân sursa principală pentru detectarea încălcărilor dreptului Uniunii Europene și, ulterior, pentru introducerea procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită, prin urmare, introducerea unor acte administrative mai eficace, obligatorii din punct de vedere juridic, care ar trebui să definească în mod sigur și fiabil, înainte, în cursul și ulterior procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, relația procedurală dintre Comisie și cetățeanul, respectiv întreprinderea, care a înaintat reclamația și să consolideze astfel, în special, poziția reclamantului individual;

| 31. | salută elementul nou din articolul 260 din TFUE, care permite Comisiei să solicite Curții de Justiție a Uniunii Europene să impună sancțiuni financiare unui stat membru pentru transpunerea tardivă a unei directive, în cazul în care sesizează Curtea de Justiție printr-o acțiune în temeiul articolului 258 din TFUE; |
| --- | --- |

31.

salută elementul nou din articolul 260 din TFUE, care permite Comisiei să solicite Curții de Justiție a Uniunii Europene să impună sancțiuni financiare unui stat membru pentru transpunerea tardivă a unei directive, în cazul în care sesizează Curtea de Justiție printr-o acțiune în temeiul articolului 258 din TFUE;

| 32. | salută angajamentul Comisiei de a utiliza instrumentul articolului 260 alineatul (3) din TFUE ca pe o chestiune de principiu în cazurile de neîndeplinire a obligației ce face obiectul acestei dispoziții, care se referă la transpunerea directivelor adoptate în conformitate cu o procedură legislativă; |
| --- | --- |

32.

salută angajamentul Comisiei de a utiliza instrumentul articolului 260 alineatul (3) din TFUE ca pe o chestiune de principiu în cazurile de neîndeplinire a obligației ce face obiectul acestei dispoziții, care se referă la transpunerea directivelor adoptate în conformitate cu o procedură legislativă;

| 33. | consideră că este extrem de important ca Comisia să utilizeze această posibilitate, împreună cu toate celelalte mijloace aflate la dispoziția sa pentru a garanta transpunerea legislației Uniunii de către statele membre în timp util și în mod corect; cele care au întârzieri și nu au pus în aplicare legile la timp ar trebui numite; |
| --- | --- |

33.

consideră că este extrem de important ca Comisia să utilizeze această posibilitate, împreună cu toate celelalte mijloace aflate la dispoziția sa pentru a garanta transpunerea legislației Uniunii de către statele membre în timp util și în mod corect; cele care au întârzieri și nu au pus în aplicare legile la timp ar trebui numite;

| 34. | atrage atenția asupra faptului că, din momentul transmiterii acestui raport, Parlamentul, Consiliul, Comisia și statele membre au ajuns la un acord cu privire la eliberarea de documente explicative care stabilesc relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere („tabele de corespondență”); constată că cele trei instituții și statele membre au căzut de acord cu privire la introducerea în directive a unui considerent care stabilește că statul membru în cauză ar trebui să depună un tabel de corespondență dacă, într-un anumit caz, acest lucru este necesar și proporționat; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra faptului că, din momentul transmiterii acestui raport, Parlamentul, Consiliul, Comisia și statele membre au ajuns la un acord cu privire la eliberarea de documente explicative care stabilesc relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere („tabele de corespondență”); constată că cele trei instituții și statele membre au căzut de acord cu privire la introducerea în directive a unui considerent care stabilește că statul membru în cauză ar trebui să depună un tabel de corespondență dacă, într-un anumit caz, acest lucru este necesar și proporționat;

| 35. | subliniază faptul că tabelele de corespondență reprezintă un instrument de o valoare inestimabilă, care permite Comisiei și Parlamentului European să supravegheze transpunerea corectă și aplicarea dreptului Uniunii de către statele membre, întrucât relația dintre o directivă și dispozițiile naționale corespunzătoare este, de multe ori, foarte complexă și, uneori, imposibil de urmărit; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că tabelele de corespondență reprezintă un instrument de o valoare inestimabilă, care permite Comisiei și Parlamentului European să supravegheze transpunerea corectă și aplicarea dreptului Uniunii de către statele membre, întrucât relația dintre o directivă și dispozițiile naționale corespunzătoare este, de multe ori, foarte complexă și, uneori, imposibil de urmărit;

| 36. | invită Comisia să transmită linii directoare clare Parlamentului European cu privire la instituirea, includerea și aplicarea tabelelor de corespondență în legea comunitară, precum și să efectueze o evaluare transparentă, care va contribui în mod semnificativ la evaluarea punerii în aplicare a acestei legi la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să transmită linii directoare clare Parlamentului European cu privire la instituirea, includerea și aplicarea tabelelor de corespondență în legea comunitară, precum și să efectueze o evaluare transparentă, care va contribui în mod semnificativ la evaluarea punerii în aplicare a acestei legi la nivelul statelor membre;

| 37. | menționează faptul că instanțele naționale dețin un rol fundamental în aplicarea legislației UE și sprijină pe deplin eforturile UE de a îmbunătăți și de a coordona pregătirea juridică a autorităților din domeniul juridic, judiciar și administrativ și a membrilor profesiunilor juridice, a reprezentanților oficiali și a funcționarilor din administrațiile naționale, precum și a autorităților regionale și locale la nivel european; |
| --- | --- |

37.

menționează faptul că instanțele naționale dețin un rol fundamental în aplicarea legislației UE și sprijină pe deplin eforturile UE de a îmbunătăți și de a coordona pregătirea juridică a autorităților din domeniul juridic, judiciar și administrativ și a membrilor profesiunilor juridice, a reprezentanților oficiali și a funcționarilor din administrațiile naționale, precum și a autorităților regionale și locale la nivel european;

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Ombudsmanului European și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Ombudsmanului European și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0377.

(2)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 46.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0382.

(4)  Articolele 258 și 260 din TFUE definesc atribuțiile Comisiei în demararea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor de către un stat membru. Mai exact, articolul 258 precizează că Comisia „emite un aviz motivat” dacă consideră că un stat membru nu și-a îndeplinit obligațiile în temeiul tratatelor.

(5)  Vezi punctul 7, unde se face apel la o „lege procedurală”.

(6)  Al doilea raport de evaluare al Comisiei privind proiectul EU Pilot (SEC(2011)1626), p. 7.

(7)  Vezi raportul menționat mai sus, p.3. Vezi rezoluția menționată mai sus din 25 noiembrie 2010.

(8)  Parlamentul a declarat în rezoluția sa menționată mai sus din 25 noiembrie 2010, că „libertatea absolută de decizie corelată cu o lipsă totală de transparență contravin în mod fundamental principiilor statului de drept”.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/77

---

P7_TA(2012)0443

Impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului (2011/2308(INI))

(2015/C 419/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (1),

| — | având în vedere Directiva 92/91/CEE a Consiliului din 3 noiembrie 1992 privind cerințele minime de îmbunătățire a protecției securității și sănătății lucrătorilor din industria extractivă de foraj (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/91/CEE a Consiliului din 3 noiembrie 1992 privind cerințele minime de îmbunătățire a protecției securității și sănătății lucrătorilor din industria extractivă de foraj (2),

| — | având în vedere Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (Directiva privind deșeurile miniere) și de modificare a Directivei 2004/35/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (Directiva privind deșeurile miniere) și de modificare a Directivei 2004/35/CE (3),

| — | având în vedere Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (4),

| — | având în vedere Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (5),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (Directiva privind habitatele) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (Directiva privind habitatele) (6),

| — | având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (7),

| — | având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător sau DRM) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător sau DRM) (8),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (Directiva-cadru privind apa) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (Directiva-cadru privind apa) (9),

| — | având în vedere Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (Directiva privind apa potabilă) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (Directiva privind apa potabilă) (10),

| — | având în vedere Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (Directiva privind apele subterane) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (Directiva privind apele subterane) (11),

| — | având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (astfel cum a fost modificată) (12), și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (astfel cum a fost modificată) (12), și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (13),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (14),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (alinierea legislației UE existente la Sistemul Global Armonizat al Națiunilor Unite (GHS)) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (alinierea legislației UE existente la Sistemul Global Armonizat al Națiunilor Unite (GHS)) (15),

| — | având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind introducerea pe piață a produselor biocide (Directiva privind produsele biocide) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind introducerea pe piață a produselor biocide (Directiva privind produsele biocide) (16),

| — | având în vedere Directiva 96/82/CE a Consiliului din 9 decembrie 1996 privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (Directiva Seveso II) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 96/82/CE a Consiliului din 9 decembrie 1996 privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (Directiva Seveso II) (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la confruntarea cu provocarea reprezentată de siguranța activităților petroliere și gaziere offshore (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la confruntarea cu provocarea reprezentată de siguranța activităților petroliere și gaziere offshore (18),

| — | având în vedere raportul din 8 noiembrie 2011 privind gazele neconvenționale în Europa, comandat de Direcția Generală Energie a Comisiei Europene (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 8 noiembrie 2011 privind gazele neconvenționale în Europa, comandat de Direcția Generală Energie a Comisiei Europene (19),

| — | având în vedere nota de transmitere din 26 ianuarie 2012 de la Direcția Generală Mediu a Comisiei către membrii Parlamentului European referitoare la cadrul juridic al UE în materie de mediu aplicabil proiectelor de extracție a gazelor de șist, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de transmitere din 26 ianuarie 2012 de la Direcția Generală Mediu a Comisiei către membrii Parlamentului European referitoare la cadrul juridic al UE în materie de mediu aplicabil proiectelor de extracție a gazelor de șist,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885),

| — | având în vedere Petițiile nr. 886/2011 (privind riscurile asociate cu exploatarea și extracția de gaze de șist în Bulgaria) și nr. 1378/2011 (privind extracția gazelor de șist în Polonia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Petițiile nr. 886/2011 (privind riscurile asociate cu exploatarea și extracția de gaze de șist în Bulgaria) și nr. 1378/2011 (privind extracția gazelor de șist în Polonia),

| — | având în vedere studiul publicat de Direcția Generală Politici Interne, Departamentul Politici A: Politicile economice și științifice ale Parlamentului European publicat în iunie 2011: impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului și sănătății umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul publicat de Direcția Generală Politici Interne, Departamentul Politici A: Politicile economice și științifice ale Parlamentului European publicat în iunie 2011: impactul activităților de extracție a gazelor de șist și a uleiului de șist asupra mediului și sănătății umane,

| — | având în vedere articolele 4, 11, 191, 192, 193 și 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 11, 191, 192, 193 și 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0283/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0283/2012),

| A. | întrucât recentele progrese tehnologice au impulsionat deja extracția rapidă, la scară comercială, a combustibililor fosili neconvenționali (CFN) în anumite părți ale lumii; întrucât încă nu există o exploatare la scară comercială în UE, iar potențialul rezervelor și posibilul impact asupra mediului și a sănătății publice trebuie să fie analizate în continuare; |
| --- | --- |

A.

întrucât recentele progrese tehnologice au impulsionat deja extracția rapidă, la scară comercială, a combustibililor fosili neconvenționali (CFN) în anumite părți ale lumii; întrucât încă nu există o exploatare la scară comercială în UE, iar potențialul rezervelor și posibilul impact asupra mediului și a sănătății publice trebuie să fie analizate în continuare;

| B. | întrucât exploatarea gazelor de șist nu este lipsită de controverse la nivelul UE sau la nivel mondial, necesitând astfel o examinare aprofundată a tuturor efectelor (asupra mediului, a sănătății publice și a schimbărilor climatice) înainte de a continua dezvoltarea acestei tehnologii; |
| --- | --- |

B.

întrucât exploatarea gazelor de șist nu este lipsită de controverse la nivelul UE sau la nivel mondial, necesitând astfel o examinare aprofundată a tuturor efectelor (asupra mediului, a sănătății publice și a schimbărilor climatice) înainte de a continua dezvoltarea acestei tehnologii;

| C. | întrucât în Perspectiva energetică 2050 se constată că gazele de șist și alte surse neconvenționale au devenit o posibilă nouă sursă de aprovizionare importantă în Europa sau în vecinătatea sa; întrucât înlocuirea cu gaze pe termen scurt și mediu a cărbunelui și a petrolului ar putea contribui la reducerea emisiilor de GES în funcție de ciclul lor de viață; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Perspectiva energetică 2050 se constată că gazele de șist și alte surse neconvenționale au devenit o posibilă nouă sursă de aprovizionare importantă în Europa sau în vecinătatea sa; întrucât înlocuirea cu gaze pe termen scurt și mediu a cărbunelui și a petrolului ar putea contribui la reducerea emisiilor de GES în funcție de ciclul lor de viață;

| D. | întrucât gazele pot fi utilizate în producerea de energie electrică de bază, precum și în furnizarea de energie de rezervă fiabilă pentru diverse surse de energie, precum energia eoliană și solară, această fiabilitate reducând problemele tehnice de echilibrare a rețelei; întrucât gazul este, de asemenea, un combustibil eficient pentru încălzire/răcire și pentru numeroase alte utilizări industriale care sporesc competitivitatea UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât gazele pot fi utilizate în producerea de energie electrică de bază, precum și în furnizarea de energie de rezervă fiabilă pentru diverse surse de energie, precum energia eoliană și solară, această fiabilitate reducând problemele tehnice de echilibrare a rețelei; întrucât gazul este, de asemenea, un combustibil eficient pentru încălzire/răcire și pentru numeroase alte utilizări industriale care sporesc competitivitatea UE;

| E. | întrucât cele două tehnici principale utilizate pentru valorificarea potențialului de CFN al gazelor de șist și al gazului metan din zăcămintele de cărbune, forajul orizontal și fracturarea hidraulică (fracturare), se utilizează împreună numai de un deceniu și nu ar trebui să fie confundate cu tehnicile de stimulare a puțurilor, utilizate pentru extracția combustibililor fosili convenționali ca urmare a combinării acestor două tehnici și a amplorii intervenției; |
| --- | --- |

E.

întrucât cele două tehnici principale utilizate pentru valorificarea potențialului de CFN al gazelor de șist și al gazului metan din zăcămintele de cărbune, forajul orizontal și fracturarea hidraulică (fracturare), se utilizează împreună numai de un deceniu și nu ar trebui să fie confundate cu tehnicile de stimulare a puțurilor, utilizate pentru extracția combustibililor fosili convenționali ca urmare a combinării acestor două tehnici și a amplorii intervenției;

| F. | întrucât UE s-a angajat să îndeplinească obiectivul obligatoriu din punct de vedere juridic de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a proporției energiei din surse regenerabile; întrucât toate deciziile privind exploatarea CFN ar trebui luate în considerare în contextul nevoii de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE s-a angajat să îndeplinească obiectivul obligatoriu din punct de vedere juridic de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a proporției energiei din surse regenerabile; întrucât toate deciziile privind exploatarea CFN ar trebui luate în considerare în contextul nevoii de reducere a emisiilor;

| G. | întrucât, până în prezent, nu există nicio directivă(-cadru) a UE privind reglementarea activităților miniere; |
| --- | --- |

G.

întrucât, până în prezent, nu există nicio directivă(-cadru) a UE privind reglementarea activităților miniere;

| H. | întrucât nu există date suficiente cu privire la substanțele chimice utilizate în fracturare și la riscurile la adresa mediului și a sănătății care sunt asociate cu fracturarea hidraulică; întrucât se efectuează în continuare analize importante, iar nevoia continuării cercetărilor este tot mai mare; întrucât existența și transparența datelor, eșantionarea și testările sunt esențiale pentru o cercetare de înaltă calitate în favoarea unei reglementări adecvate care va proteja sănătatea publică și mediul; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există date suficiente cu privire la substanțele chimice utilizate în fracturare și la riscurile la adresa mediului și a sănătății care sunt asociate cu fracturarea hidraulică; întrucât se efectuează în continuare analize importante, iar nevoia continuării cercetărilor este tot mai mare; întrucât existența și transparența datelor, eșantionarea și testările sunt esențiale pentru o cercetare de înaltă calitate în favoarea unei reglementări adecvate care va proteja sănătatea publică și mediul;

| I. | întrucât orice tip de extracție a combustibililor fosili și a mineralelor presupune riscuri potențiale pentru sănătatea umană și pentru mediu; întrucât este esențial să se aplice principiul precauției și principiul „poluatorul plătește”pentru orice decizie viitoare cu privire la dezvoltarea resurselor de combustibili fosili în Europa, luând în considerare posibilele efecte din toate fazele procesului de explorare și de exploatare, |
| --- | --- |

I.

întrucât orice tip de extracție a combustibililor fosili și a mineralelor presupune riscuri potențiale pentru sănătatea umană și pentru mediu; întrucât este esențial să se aplice principiul precauției și principiul „poluatorul plătește”pentru orice decizie viitoare cu privire la dezvoltarea resurselor de combustibili fosili în Europa, luând în considerare posibilele efecte din toate fazele procesului de explorare și de exploatare,

| J. | întrucât anumite state membre ale UE, precum Franța și Bulgaria, au instituit deja un moratoriu privind extracția de gaze de șist ca urmare a unor preocupări legate de mediu și de sănătatea publică; |
| --- | --- |

J.

întrucât anumite state membre ale UE, precum Franța și Bulgaria, au instituit deja un moratoriu privind extracția de gaze de șist ca urmare a unor preocupări legate de mediu și de sănătatea publică;

| K. | întrucât proiectele de exploatare a gazelor de șist nu sunt, în general, supuse unei evaluări a impactului asupra mediului, în pofida riscurilor la adresa mediului ale acestor proiecte; |
| --- | --- |

K.

întrucât proiectele de exploatare a gazelor de șist nu sunt, în general, supuse unei evaluări a impactului asupra mediului, în pofida riscurilor la adresa mediului ale acestor proiecte;

| L. | întrucât UE are rolul de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății omului în toate politicile și activitățile Uniunii; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE are rolul de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății omului în toate politicile și activitățile Uniunii;

| M. | întrucât numeroase guverne din Europa, cum ar fi guvernele Franței, al Bulgariei, al landului Renania de Nord-Westfalia din Germania, cele ale cantoanelor Fribourg și Vaud din Elveția, precum și o serie de state din SUA (Carolina de Nord, New York, New Jersey și Vermont și peste 100 de administrații locale) și alte țări din întreaga lume (Africa de Sud, Quebec în Canada, New South Wales în Australia) au instituit o interdicție sau un moratoriu cu privire la utilizarea fracturării hidraulice pentru extracția de ulei și de gaze de șist sau din alte formațiuni compacte de roci; |
| --- | --- |

M.

întrucât numeroase guverne din Europa, cum ar fi guvernele Franței, al Bulgariei, al landului Renania de Nord-Westfalia din Germania, cele ale cantoanelor Fribourg și Vaud din Elveția, precum și o serie de state din SUA (Carolina de Nord, New York, New Jersey și Vermont și peste 100 de administrații locale) și alte țări din întreaga lume (Africa de Sud, Quebec în Canada, New South Wales în Australia) au instituit o interdicție sau un moratoriu cu privire la utilizarea fracturării hidraulice pentru extracția de ulei și de gaze de șist sau din alte formațiuni compacte de roci;

| N. | întrucât o serie de state membre, precum Republica Cehă, România și Germania, iau în prezent în calcul instituirea unui moratoriu privind explorarea și extracția de ulei și de gaze de șist sau din alte formațiuni compacte de roci; |
| --- | --- |

N.

întrucât o serie de state membre, precum Republica Cehă, România și Germania, iau în prezent în calcul instituirea unui moratoriu privind explorarea și extracția de ulei și de gaze de șist sau din alte formațiuni compacte de roci;

| O. | întrucât Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător nu obligă operatorii să încheie asigurări adecvate, având în vedere costurile ridicate asociate accidentelor din industriile extractive, |
| --- | --- |

O.

întrucât Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător nu obligă operatorii să încheie asigurări adecvate, având în vedere costurile ridicate asociate accidentelor din industriile extractive,

Cadrul general – reglementare, punere în aplicare, monitorizare și cooperare

| 1. | înțelege că explorarea și extracția gazelor de șist se referă la orice explorare și extracție neconvențională a hidrocarburilor care utilizează forajul orizontal și metode de fracturare hidraulică de volum mare care sunt utilizate în industria combustibililor fosili din întreaga lume; |
| --- | --- |

1.

înțelege că explorarea și extracția gazelor de șist se referă la orice explorare și extracție neconvențională a hidrocarburilor care utilizează forajul orizontal și metode de fracturare hidraulică de volum mare care sunt utilizate în industria combustibililor fosili din întreaga lume;

| 2. | subliniază că, fără a aduce atingere prerogativei exclusive a statelor membre de a exploata resursele energetice proprii, orice exploatare de CFN ar trebui să garanteze condiții egale și echitabile de concurență în întreaga Uniune, în deplină conformitate cu legislația UE în domeniul siguranței și al protecției mediului; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, fără a aduce atingere prerogativei exclusive a statelor membre de a exploata resursele energetice proprii, orice exploatare de CFN ar trebui să garanteze condiții egale și echitabile de concurență în întreaga Uniune, în deplină conformitate cu legislația UE în domeniul siguranței și al protecției mediului;

| 3. | consideră că este necesară o analiză detaliată a cadrului de reglementare al UE privind explorarea și exploatarea de CFN; salută, în acest sens, finalizarea unei serii de studii ale Comisiei privind: identificarea riscurilor, ciclul de viață al emisiilor GES, substanțele chimice, apa, utilizarea terenurilor și efectele gazelor de șist asupra piețelor energiei din UE; îndeamnă statele membre să fie precaute în ceea ce privește folosirea CFN până la momentul finalizării analizei de reglementare aflate în prezent în desfășurare și să pună cu eficiență în aplicare toate reglementările actuale ca o modalitate esențială de reducere a riscurilor legate de toate activitățile de extragere a gazelor; |
| --- | --- |

3.

consideră că este necesară o analiză detaliată a cadrului de reglementare al UE privind explorarea și exploatarea de CFN; salută, în acest sens, finalizarea unei serii de studii ale Comisiei privind: identificarea riscurilor, ciclul de viață al emisiilor GES, substanțele chimice, apa, utilizarea terenurilor și efectele gazelor de șist asupra piețelor energiei din UE; îndeamnă statele membre să fie precaute în ceea ce privește folosirea CFN până la momentul finalizării analizei de reglementare aflate în prezent în desfășurare și să pună cu eficiență în aplicare toate reglementările actuale ca o modalitate esențială de reducere a riscurilor legate de toate activitățile de extragere a gazelor;

| 4. | invită Comisia ca, ulterior finalizării studiilor sale, să efectueze o evaluare detaliată pe baza cadrului european de reglementare pentru protecția sănătății și a mediului și să propună, dacă este necesar, cât se poate de repede și în conformitate cu principiile din tratate, măsuri adecvate, inclusiv măsuri de natură legislativă; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia ca, ulterior finalizării studiilor sale, să efectueze o evaluare detaliată pe baza cadrului european de reglementare pentru protecția sănătății și a mediului și să propună, dacă este necesar, cât se poate de repede și în conformitate cu principiile din tratate, măsuri adecvate, inclusiv măsuri de natură legislativă;

| 5. | subliniază că, asemenea extracției de combustibili fosili convenționali, extracția de CFN prezintă riscuri; consideră că aceste riscuri ar trebui să fie limitate prin măsuri preventive, inclusiv prin planificarea și testarea corespunzătoare, prin utilizarea de tehnologii noi și a celor mai bune tehnologii existente, prin folosirea celor mai bune practici din domeniu, precum și prin colectarea de date, monitorizarea și raportarea permanente, într-un cadru de reglementare robust; consideră că este esențial să se solicite măsurarea nivelurilor de referință a gazului metan și a substanțelor chimice produse natural în apa din straturile acvifere, precum și nivelurile actuale ale calității aerului la posibilele situri de forare, înaintea demarării operațiunilor legate de CFN; consideră, de asemenea, că o implicare periodică a producătorilor echipamentelor originale (PEO) sau a producătorilor de echipamente echivalente ar putea garanta că siguranța critică și echipamentele de protecție a mediului continuă să funcționeze în mod eficient și să respecte standardele de siguranță; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, asemenea extracției de combustibili fosili convenționali, extracția de CFN prezintă riscuri; consideră că aceste riscuri ar trebui să fie limitate prin măsuri preventive, inclusiv prin planificarea și testarea corespunzătoare, prin utilizarea de tehnologii noi și a celor mai bune tehnologii existente, prin folosirea celor mai bune practici din domeniu, precum și prin colectarea de date, monitorizarea și raportarea permanente, într-un cadru de reglementare robust; consideră că este esențial să se solicite măsurarea nivelurilor de referință a gazului metan și a substanțelor chimice produse natural în apa din straturile acvifere, precum și nivelurile actuale ale calității aerului la posibilele situri de forare, înaintea demarării operațiunilor legate de CFN; consideră, de asemenea, că o implicare periodică a producătorilor echipamentelor originale (PEO) sau a producătorilor de echipamente echivalente ar putea garanta că siguranța critică și echipamentele de protecție a mediului continuă să funcționeze în mod eficient și să respecte standardele de siguranță;

| 6. | ia act de evaluarea preliminară a Comisiei cu privire la cadrul juridic al UE în materie de mediu, aplicabil fracturării hidraulice; îndeamnă Comisia să-și exercite competențele în vederea asigurării unei transpuneri și a unei aplicări corespunzătoare în toate statele membre a principalelor acte legislative ale UE în materie de mediu și să elaboreze fără întârziere orientări cu privire la stabilirea datelor de referință pentru monitorizarea apei necesare pentru evaluarea impactului asupra mediului a explorării și a extracției de gaze de șist, precum și a criteriilor care trebuie utilizate pentru a evalua impactul fracturării hidraulice asupra rezervoarelor de apă subterane în diferite formațiuni geologice, inclusiv eventuala scurgere, și impactul cumulativ; |
| --- | --- |

6.

ia act de evaluarea preliminară a Comisiei cu privire la cadrul juridic al UE în materie de mediu, aplicabil fracturării hidraulice; îndeamnă Comisia să-și exercite competențele în vederea asigurării unei transpuneri și a unei aplicări corespunzătoare în toate statele membre a principalelor acte legislative ale UE în materie de mediu și să elaboreze fără întârziere orientări cu privire la stabilirea datelor de referință pentru monitorizarea apei necesare pentru evaluarea impactului asupra mediului a explorării și a extracției de gaze de șist, precum și a criteriilor care trebuie utilizate pentru a evalua impactul fracturării hidraulice asupra rezervoarelor de apă subterane în diferite formațiuni geologice, inclusiv eventuala scurgere, și impactul cumulativ;

| 7. | invită Comisia să introducă un cadru de gestionare a riscurilor la nivelul UE pentru explorarea sau extracția combustibililor fosili neconvenționali, cu scopul de a asigura aplicarea la nivelul tuturor statelor membre a dispozițiilor armonizate pentru protecția sănătății omului și a mediului; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să introducă un cadru de gestionare a riscurilor la nivelul UE pentru explorarea sau extracția combustibililor fosili neconvenționali, cu scopul de a asigura aplicarea la nivelul tuturor statelor membre a dispozițiilor armonizate pentru protecția sănătății omului și a mediului;

| 8. | propune Comisiei să introducă, în colaborare cu statele membre și cu autoritățile de reglementare competente, o monitorizare permanentă a evoluțiilor în acest domeniu și să ia măsurile necesare pentru completarea și extinderea legislației actuale a UE în materie de mediu; |
| --- | --- |

8.

propune Comisiei să introducă, în colaborare cu statele membre și cu autoritățile de reglementare competente, o monitorizare permanentă a evoluțiilor în acest domeniu și să ia măsurile necesare pentru completarea și extinderea legislației actuale a UE în materie de mediu;

| 9. | constată că gazul metan este un gaz cu efect de seră foarte puternic, ale cărui emisii trebuie să fie contabilizate integral în temeiul Directivei 2003/87/CE (ETS) sau al Deciziei nr. 406/2009/CE (Decizia privind partajarea eforturilor); |
| --- | --- |

9.

constată că gazul metan este un gaz cu efect de seră foarte puternic, ale cărui emisii trebuie să fie contabilizate integral în temeiul Directivei 2003/87/CE (ETS) sau al Deciziei nr. 406/2009/CE (Decizia privind partajarea eforturilor);

| 10. | subliniază că eficiența reglementării activităților de explorare și extracție a CFN – în deplină conformitate cu legislația actuală a UE – depinde în ultimă instanță de dorința și de resursele autorităților naționale competente; invită, așadar, statele membre să asigure capacități tehnice și umane suficiente pentru monitorizarea, controlul și punerea în aplicare a activităților permise, inclusiv programe adecvate de formare pentru personalul autorităților naționale competente; |
| --- | --- |

10.

subliniază că eficiența reglementării activităților de explorare și extracție a CFN – în deplină conformitate cu legislația actuală a UE – depinde în ultimă instanță de dorința și de resursele autorităților naționale competente; invită, așadar, statele membre să asigure capacități tehnice și umane suficiente pentru monitorizarea, controlul și punerea în aplicare a activităților permise, inclusiv programe adecvate de formare pentru personalul autorităților naționale competente;

| 11. | remarcă importanța acțiunilor întreprinse de instituții reputate, îndeosebi de Agenția Internațională a Energiei (AIE), în vederea elaborării unor orientări privind cele mai bune practici în domeniul gazelor neconvenționale și al fracturării hidraulice; |
| --- | --- |

11.

remarcă importanța acțiunilor întreprinse de instituții reputate, îndeosebi de Agenția Internațională a Energiei (AIE), în vederea elaborării unor orientări privind cele mai bune practici în domeniul gazelor neconvenționale și al fracturării hidraulice;

| 12. | solicită elaborarea unui set cuprinzător de documente de referință privind cele mai bune tehnici europene disponibile (BREF) pentru fracturare care să se bazeze pe practici tehnologice și științifice solide; |
| --- | --- |

12.

solicită elaborarea unui set cuprinzător de documente de referință privind cele mai bune tehnici europene disponibile (BREF) pentru fracturare care să se bazeze pe practici tehnologice și științifice solide;

| 13. | invită acele autorități naționale care au autorizat explorarea de CFN să revizuiască reglementările naționale actuale în materie de construcție a sondelor de combustibili fosili convenționali și să actualizeze dispozițiile referitoare la particularitățile extracției de CFN; |
| --- | --- |

13.

invită acele autorități naționale care au autorizat explorarea de CFN să revizuiască reglementările naționale actuale în materie de construcție a sondelor de combustibili fosili convenționali și să actualizeze dispozițiile referitoare la particularitățile extracției de CFN;

| 14. | recunoaște faptul că acest sector poartă răspunderea principală a prevenirii accidentelor și a intervențiilor eficiente în caz de accidente; invită Comisia să ia în calcul includerea operațiunilor legate de fracturarea hidraulică în anexa III la Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător și autoritățile competente să solicite operatorilor suficiente garanții financiare pentru răspunderea pentru mediu și pentru răspunderea civilă care să acopere toate accidentele sau efectele negative ale activităților lor sau ale activităților externalizate; consideră că în caz de poluare a mediului ar trebui aplicat principiul „poluatorul plătește”; salută progresele înregistrate de acest sector în ceea ce privește stabilirea unor standarde ridicate în materie de siguranță și de mediu; subliniază importanța monitorizării conformității sectorului prin inspecții periodice efectuate de specialiști instruiți și independenți; |
| --- | --- |

14.

recunoaște faptul că acest sector poartă răspunderea principală a prevenirii accidentelor și a intervențiilor eficiente în caz de accidente; invită Comisia să ia în calcul includerea operațiunilor legate de fracturarea hidraulică în anexa III la Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător și autoritățile competente să solicite operatorilor suficiente garanții financiare pentru răspunderea pentru mediu și pentru răspunderea civilă care să acopere toate accidentele sau efectele negative ale activităților lor sau ale activităților externalizate; consideră că în caz de poluare a mediului ar trebui aplicat principiul „poluatorul plătește”; salută progresele înregistrate de acest sector în ceea ce privește stabilirea unor standarde ridicate în materie de siguranță și de mediu; subliniază importanța monitorizării conformității sectorului prin inspecții periodice efectuate de specialiști instruiți și independenți;

| 15. | invită întreprinderile energetice care își desfășoară activitatea în domeniul extracției de CFN să investească în activitatea de cercetare pentru îmbunătățirea performanței de mediu a tehnologiilor de valorificare a CFN; îndeamnă întreprinderile și instituțiile academice din UE să elaboreze programe de C&D relevante, care să contribuie la sporirea gradului de înțelegere cu privire la siguranța și la riscurile legate de operațiunile de explorare și de producție (E&P) de CFN; |
| --- | --- |

15.

invită întreprinderile energetice care își desfășoară activitatea în domeniul extracției de CFN să investească în activitatea de cercetare pentru îmbunătățirea performanței de mediu a tehnologiilor de valorificare a CFN; îndeamnă întreprinderile și instituțiile academice din UE să elaboreze programe de C&D relevante, care să contribuie la sporirea gradului de înțelegere cu privire la siguranța și la riscurile legate de operațiunile de explorare și de producție (E&P) de CFN;

| 16. | își reiterează apelul către Comisie și către statele membre, formulat în Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050, de a solicita insistent punerea în aplicare mai rapidă a acordului G-20 cu privire la eliminarea subvențiilor pentru combustibilii fosili; consideră că explorarea și exploatarea surselor de combustibili fosili, inclusiv a surselor neconvenționale, nu trebuie să fie subvenționată din fonduri publice; |
| --- | --- |

16.

își reiterează apelul către Comisie și către statele membre, formulat în Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050, de a solicita insistent punerea în aplicare mai rapidă a acordului G-20 cu privire la eliminarea subvențiilor pentru combustibilii fosili; consideră că explorarea și exploatarea surselor de combustibili fosili, inclusiv a surselor neconvenționale, nu trebuie să fie subvenționată din fonduri publice;

| 17. | consideră că acordurile reciproce de nedivulgare cu privire la daunele aduse mediului, sănătății omului și a animalelor, care au fost practicate între proprietarii de terenuri din vecinătatea puțurilor de gaze de șist și operatorii de gaze de șist din SUA, nu sunt în concordanță cu obligațiile Uniunii și ale statelor membre prevăzute de Convenția de la Aarhus, de Directiva privind accesul publicului la informațiile despre mediu (2003/4/CE) și de Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător; |
| --- | --- |

17.

consideră că acordurile reciproce de nedivulgare cu privire la daunele aduse mediului, sănătății omului și a animalelor, care au fost practicate între proprietarii de terenuri din vecinătatea puțurilor de gaze de șist și operatorii de gaze de șist din SUA, nu sunt în concordanță cu obligațiile Uniunii și ale statelor membre prevăzute de Convenția de la Aarhus, de Directiva privind accesul publicului la informațiile despre mediu (2003/4/CE) și de Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător;

Aspectele de mediu ale fracturării hidraulice

| 18. | recunoaște că este posibil ca explorarea și extracția gazelor de șist să ducă la interacțiuni complexe și orizontale cu mediul înconjurător, în special din cauza metodei de fracturare hidraulică utilizate, a compoziției fluidului de fracturare, precum și din cauza construcției și a adâncimii puțurilor și că zonele terestre de suprafață pot fi afectate; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că este posibil ca explorarea și extracția gazelor de șist să ducă la interacțiuni complexe și orizontale cu mediul înconjurător, în special din cauza metodei de fracturare hidraulică utilizate, a compoziției fluidului de fracturare, precum și din cauza construcției și a adâncimii puțurilor și că zonele terestre de suprafață pot fi afectate;

| 19. | recunoaște că tipurile de roci prezente în fiecare regiune determină modelul și metoda de extracție; solicită impunerea unei analize de referință a apelor subterane și a unei analize geologice a structurii de adâncime și de suprafață a unui potențial zăcământ de gaze de șist înainte de autorizare, inclusiv prezentarea de rapoarte cu privire la orice activități extractive anterioare sau curente din regiune; |
| --- | --- |

19.

recunoaște că tipurile de roci prezente în fiecare regiune determină modelul și metoda de extracție; solicită impunerea unei analize de referință a apelor subterane și a unei analize geologice a structurii de adâncime și de suprafață a unui potențial zăcământ de gaze de șist înainte de autorizare, inclusiv prezentarea de rapoarte cu privire la orice activități extractive anterioare sau curente din regiune;

| 20. | subliniază necesitatea realizării unor studii științifice cu privire la impactul pe termen lung asupra sănătății omului al poluării aerului și al contaminării apei din cauza fracturării; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea realizării unor studii științifice cu privire la impactul pe termen lung asupra sănătății omului al poluării aerului și al contaminării apei din cauza fracturării;

| 21. | invită Comisia să asigure introducerea efectivă în legislațiile naționale a dispozițiilor referitoare la evaluarea impactului activităților de exploatare minieră asupra mediului; subliniază, în același timp, faptul că fiecare evaluare a impactului ar trebui realizată printr-un proces deschis și transparent; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să asigure introducerea efectivă în legislațiile naționale a dispozițiilor referitoare la evaluarea impactului activităților de exploatare minieră asupra mediului; subliniază, în același timp, faptul că fiecare evaluare a impactului ar trebui realizată printr-un proces deschis și transparent;

| 22. | reamintește faptul că Nota orientativă privind aplicarea Directivei 85/337/CEE în cazul proiectelor legate de explorarea și exploatarea hidrocarburilor neconvenționale (Ref. Ares (2011)1339393), emisă de Comisie, DG Mediu, la 12 decembrie 2011, confirmă faptul că Directiva 85/337/CEE a Consiliului, astfel cum a fost modificată și codificată prin Directiva 2011/92/UE, privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (denumită „Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului” sau „Directiva EIA”), cuprinde dispoziții referitoare la explorarea și la exploatarea hidrocarburilor neconvenționale; reamintește, de asemenea, faptul că toate metodele de fracturare hidraulică utilizate fac parte din activitățile generale de explorare și de extracție a hidrocarburilor convenționale și neconvenționale, care fac obiectul legislației UE în materie de mediu menționate anterior și al Directivei 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că Nota orientativă privind aplicarea Directivei 85/337/CEE în cazul proiectelor legate de explorarea și exploatarea hidrocarburilor neconvenționale (Ref. Ares (2011)1339393), emisă de Comisie, DG Mediu, la 12 decembrie 2011, confirmă faptul că Directiva 85/337/CEE a Consiliului, astfel cum a fost modificată și codificată prin Directiva 2011/92/UE, privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (denumită „Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului” sau „Directiva EIA”), cuprinde dispoziții referitoare la explorarea și la exploatarea hidrocarburilor neconvenționale; reamintește, de asemenea, faptul că toate metodele de fracturare hidraulică utilizate fac parte din activitățile generale de explorare și de extracție a hidrocarburilor convenționale și neconvenționale, care fac obiectul legislației UE în materie de mediu menționate anterior și al Directivei 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor;

| 23. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru a se asigura că dispozițiile Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului reglementează în mod adecvat caracteristicile explorării și extracției gazelor de șist, ale uleiului de șist și ale gazului metan din zăcămintele de cărbune; insistă asupra faptului că evaluarea prealabilă a impactului asupra mediului trebuie să includă impactul întregului ciclu de viață asupra calității aerului, a calității solului, a calității apei, a stabilității geologice, a utilizării terenurilor și a poluării fonice; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru a se asigura că dispozițiile Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului reglementează în mod adecvat caracteristicile explorării și extracției gazelor de șist, ale uleiului de șist și ale gazului metan din zăcămintele de cărbune; insistă asupra faptului că evaluarea prealabilă a impactului asupra mediului trebuie să includă impactul întregului ciclu de viață asupra calității aerului, a calității solului, a calității apei, a stabilității geologice, a utilizării terenurilor și a poluării fonice;

| 24. | solicită includerea proiectelor care presupun fracturarea hidraulică în anexa I la Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

24.

solicită includerea proiectelor care presupun fracturarea hidraulică în anexa I la Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului;

| 25. | constată că există un risc de șocuri seismice, astfel cum a fost demonstrat de explorarea gazelor de șist în nord-vestul Angliei; sprijină recomandările raportului solicitat de Guvernul Regatului Unit ca operatorii să fie obligați să respecte anumite standarde seismice și microseismice; |
| --- | --- |

25.

constată că există un risc de șocuri seismice, astfel cum a fost demonstrat de explorarea gazelor de șist în nord-vestul Angliei; sprijină recomandările raportului solicitat de Guvernul Regatului Unit ca operatorii să fie obligați să respecte anumite standarde seismice și microseismice;

| 26. | reamintește faptul că durabilitatea gazelor de șist nu a fost dovedită încă; invită Comisia și statele membre să evalueze temeinic emisiile de gaze cu efect de seră pe parcursul întregului proces de extracție și de producție, pentru a demonstra integritatea de mediu a acestuia; |
| --- | --- |

26.

reamintește faptul că durabilitatea gazelor de șist nu a fost dovedită încă; invită Comisia și statele membre să evalueze temeinic emisiile de gaze cu efect de seră pe parcursul întregului proces de extracție și de producție, pentru a demonstra integritatea de mediu a acestuia;

| 27. | consideră, în contextul răspunderii, că este adecvată inversarea sarcinii probei pentru operatorii de gaze de șist, în cazul în care, având în vedere natura perturbării și efectele sale negative, alte eventuale cauze și oricare alte circumstanțe, preponderența probabilităților indică faptul că operatorii de gaze de șist au fost cauza daunelor aduse mediului; |
| --- | --- |

27.

consideră, în contextul răspunderii, că este adecvată inversarea sarcinii probei pentru operatorii de gaze de șist, în cazul în care, având în vedere natura perturbării și efectele sale negative, alte eventuale cauze și oricare alte circumstanțe, preponderența probabilităților indică faptul că operatorii de gaze de șist au fost cauza daunelor aduse mediului;

| 28. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru a include în mod explicit fluidele de fracturare în categoria „deșeuri periculoase” din cadrul anexei III la Directiva europeană privind deșeurile (2008/98/CE); |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru a include în mod explicit fluidele de fracturare în categoria „deșeuri periculoase” din cadrul anexei III la Directiva europeană privind deșeurile (2008/98/CE);

| 29. | recunoaște faptul că fracturarea hidraulică presupune cantități de apă relativ mari, având în vedere faptul că apa reprezintă o sursă deosebit de sensibilă în UE; evidențiază nevoia planificării anticipate a alimentării cu apă pe baza pe hidrologiei locale, ținând cont de resursele locale de apă, de nevoile altor utilizatori locali de apă și de sistemele de epurare a apelor reziduale; |
| --- | --- |

29.

recunoaște faptul că fracturarea hidraulică presupune cantități de apă relativ mari, având în vedere faptul că apa reprezintă o sursă deosebit de sensibilă în UE; evidențiază nevoia planificării anticipate a alimentării cu apă pe baza pe hidrologiei locale, ținând cont de resursele locale de apă, de nevoile altor utilizatori locali de apă și de sistemele de epurare a apelor reziduale;

| 30. | invită Comisia să se asigure că standardele europene de mediu în vigoare, în special cele referitoare la apa utilizată în fracturarea hidraulică, sunt pe deplin respectate și că orice încălcare este sancționată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să se asigure că standardele europene de mediu în vigoare, în special cele referitoare la apa utilizată în fracturarea hidraulică, sunt pe deplin respectate și că orice încălcare este sancționată în mod corespunzător;

| 31. | reamintește faptul că Directiva-cadru privind apa prevede ca statele membre să pună în aplicare măsurile necesare pentru a preveni deteriorarea stării tuturor corpurilor de apă subterană, inclusiv din surse provenind de la un anumit punct, cum ar fi explorarea și extracția hidrocarburilor; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că Directiva-cadru privind apa prevede ca statele membre să pună în aplicare măsurile necesare pentru a preveni deteriorarea stării tuturor corpurilor de apă subterană, inclusiv din surse provenind de la un anumit punct, cum ar fi explorarea și extracția hidrocarburilor;

| 32. | invită întreprinderile din acest sector să ia măsurile necesare, printr-o colaborare transparentă cu organismele de reglementare naționale, cu grupurile și comunitățile ecologiste, pentru a preveni deteriorarea stării tuturor corpurilor de apă subterană importante și pentru a menține astfel starea bună a apelor subterane, astfel cum este definită în Directiva-cadru privind apa și în Directiva privind apele subterane; |
| --- | --- |

32.

invită întreprinderile din acest sector să ia măsurile necesare, printr-o colaborare transparentă cu organismele de reglementare naționale, cu grupurile și comunitățile ecologiste, pentru a preveni deteriorarea stării tuturor corpurilor de apă subterană importante și pentru a menține astfel starea bună a apelor subterane, astfel cum este definită în Directiva-cadru privind apa și în Directiva privind apele subterane;

| 33. | recunoaște că fracturarea hidraulică are loc la o adâncime mult mai mare decât cea a straturilor acvifere; consideră, prin urmare, că, având în vedere că operațiunile de foraj interferează cu sursele de apă potabilă, principala preocupare în ceea ce privește contaminarea apelor subterane este legată de integritatea puțurilor și de calitatea tubajului și a cimentării acestora, precum și de capacitatea acestora de a rezista la presiunea ridicată a lichidului injectat și la seisme de magnitudine joasă; |
| --- | --- |

33.

recunoaște că fracturarea hidraulică are loc la o adâncime mult mai mare decât cea a straturilor acvifere; consideră, prin urmare, că, având în vedere că operațiunile de foraj interferează cu sursele de apă potabilă, principala preocupare în ceea ce privește contaminarea apelor subterane este legată de integritatea puțurilor și de calitatea tubajului și a cimentării acestora, precum și de capacitatea acestora de a rezista la presiunea ridicată a lichidului injectat și la seisme de magnitudine joasă;

| 34. | solicită interzicerea fracturării hidraulice în anumite zone vulnerabile și cu grad ridicat de risc, de exemplu în zonele cu rezerve de apă potabilă protejate și în subsolul acestora, precum și în zonele cu exploatări miniere de cărbune; |
| --- | --- |

34.

solicită interzicerea fracturării hidraulice în anumite zone vulnerabile și cu grad ridicat de risc, de exemplu în zonele cu rezerve de apă potabilă protejate și în subsolul acestora, precum și în zonele cu exploatări miniere de cărbune;

| 35. | subliniază că pentru o prevenire eficientă este necesară o monitorizare constantă a respectării stricte a celor mai înalte standarde și practici din domeniul construcției de puțuri de foraj și al întreținerii acestora; consideră că ar trebui prezentate autorităților competente rapoarte privind finalizarea puțurilor; subliniază că atât acest sector, cât și autoritățile competente ar trebui să asigure un control regulat al calității tubajului și al integrității cimentului, precum și prelevarea de probe din apa subterană pentru controlul calității apei potabile, realizată în strânsă cooperare cu furnizorii de apă potabilă; subliniază că pentru acestea este nevoie de resurse umane și de cunoștințe tehnice în domeniu semnificative la toate nivelurile; |
| --- | --- |

35.

subliniază că pentru o prevenire eficientă este necesară o monitorizare constantă a respectării stricte a celor mai înalte standarde și practici din domeniul construcției de puțuri de foraj și al întreținerii acestora; consideră că ar trebui prezentate autorităților competente rapoarte privind finalizarea puțurilor; subliniază că atât acest sector, cât și autoritățile competente ar trebui să asigure un control regulat al calității tubajului și al integrității cimentului, precum și prelevarea de probe din apa subterană pentru controlul calității apei potabile, realizată în strânsă cooperare cu furnizorii de apă potabilă; subliniază că pentru acestea este nevoie de resurse umane și de cunoștințe tehnice în domeniu semnificative la toate nivelurile;

| 36. | invită Comisia să emită, fără întârziere, orientări privind stabilirea unor date de referință privind monitorizarea apei necesare pentru o evaluare a impactului asupra mediului a explorării și a extracției gazelor de șist și a unor criterii care să fie utilizate la evaluarea impactului fracturării hidraulice asupra rezervoarelor de apă subterană din diferite formațiuni geologice, inclusiv a eventualei scurgeri și a impactului cumulat; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să emită, fără întârziere, orientări privind stabilirea unor date de referință privind monitorizarea apei necesare pentru o evaluare a impactului asupra mediului a explorării și a extracției gazelor de șist și a unor criterii care să fie utilizate la evaluarea impactului fracturării hidraulice asupra rezervoarelor de apă subterană din diferite formațiuni geologice, inclusiv a eventualei scurgeri și a impactului cumulat;

| 37. | recomandă elaborarea unor planuri standard de intervenție în caz de urgență în colaborare cu operatorii, cu autoritățile de reglementare și cu serviciile de urgență, precum și înființarea unor echipe specializate de intervenție în caz de urgență; |
| --- | --- |

37.

recomandă elaborarea unor planuri standard de intervenție în caz de urgență în colaborare cu operatorii, cu autoritățile de reglementare și cu serviciile de urgență, precum și înființarea unor echipe specializate de intervenție în caz de urgență;

| 38. | consideră că reciclarea apei în circuit închis la fața locului, cu ajutorul rezervoarelor de stocare din oțel, reprezintă modalitatea cea mai nepoluantă de tratare a apei de refulare prin reducerea la minimum a cantităților de apă, precum și a posibilităților de deversare la suprafață și a costurilor/traficului/degradării drumurilor în cadrul operațiunilor de transport pentru tratarea apei; consideră că acest tip de reciclare ar trebui să se aplice la o scară cât mai largă; respinge ideea de injectare a apelor reziduale de refulare în vederea depozitării în formațiunile geologice în conformitate cu dispozițiile Directivei-cadru privind apa; |
| --- | --- |

38.

consideră că reciclarea apei în circuit închis la fața locului, cu ajutorul rezervoarelor de stocare din oțel, reprezintă modalitatea cea mai nepoluantă de tratare a apei de refulare prin reducerea la minimum a cantităților de apă, precum și a posibilităților de deversare la suprafață și a costurilor/traficului/degradării drumurilor în cadrul operațiunilor de transport pentru tratarea apei; consideră că acest tip de reciclare ar trebui să se aplice la o scară cât mai largă; respinge ideea de injectare a apelor reziduale de refulare în vederea depozitării în formațiunile geologice în conformitate cu dispozițiile Directivei-cadru privind apa;

| 39. | solicită aplicarea cu strictețe a normelor existente în domeniul tratării apelor reziduale și întocmirea obligatorie a unor planuri de gestionare a apei de către operatori, în colaborare cu întreprinderile care produc apă potabilă și autoritățile competente; subliniază totuși că instalațiile de tratare existente sunt echipate deficitar pentru tratarea apelor reziduale provenite din fracturarea hidraulică și că acestea pot evacua substanțe poluante în râuri și pâraie; consideră, în acest sens, că autoritățile competente ar trebui să realizeze o evaluare completă a tuturor instalațiilor relevante de tratare a apei din statele membre în cauză; |
| --- | --- |

39.

solicită aplicarea cu strictețe a normelor existente în domeniul tratării apelor reziduale și întocmirea obligatorie a unor planuri de gestionare a apei de către operatori, în colaborare cu întreprinderile care produc apă potabilă și autoritățile competente; subliniază totuși că instalațiile de tratare existente sunt echipate deficitar pentru tratarea apelor reziduale provenite din fracturarea hidraulică și că acestea pot evacua substanțe poluante în râuri și pâraie; consideră, în acest sens, că autoritățile competente ar trebui să realizeze o evaluare completă a tuturor instalațiilor relevante de tratare a apei din statele membre în cauză;

| 40. | subliniază că ar trebui menținută o distanță minimă de siguranță între instalațiile de foraj și puțurile de apă; |
| --- | --- |

40.

subliniază că ar trebui menținută o distanță minimă de siguranță între instalațiile de foraj și puțurile de apă;

| 41. | consideră că multe dintre actualele controverse cu privire la CFN au rezultat parțial dintr-un refuz inițial din partea operatorilor din sector de a dezvălui conținutul chimic al fluidelor de fracturare; consideră că este nevoie de o transparență deplină, toții operatorii fiind obligați să dezvăluie compoziția și concentrația chimică a fluidelor de fracturare și să respecte pe deplin legislația UE în vigoare conform Regulamentului REACH; |
| --- | --- |

41.

consideră că multe dintre actualele controverse cu privire la CFN au rezultat parțial dintr-un refuz inițial din partea operatorilor din sector de a dezvălui conținutul chimic al fluidelor de fracturare; consideră că este nevoie de o transparență deplină, toții operatorii fiind obligați să dezvăluie compoziția și concentrația chimică a fluidelor de fracturare și să respecte pe deplin legislația UE în vigoare conform Regulamentului REACH;

| 42. | consideră că acordurile reciproce de nedivulgare cu privire la daunele aduse mediului, sănătății omului și a animalelor, precum cele care au fost în vigoare între proprietarii din vecinătatea puțurilor de gaze de șist și operatorii de gaze de șist din SUA, nu respectă obligațiile UE și ale statelor membre în temeiul Convenției de la Aarhus, al Directivei privind accesul publicului la informațiile despre mediu (2003/4/CE) și al Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător; |
| --- | --- |

42.

consideră că acordurile reciproce de nedivulgare cu privire la daunele aduse mediului, sănătății omului și a animalelor, precum cele care au fost în vigoare între proprietarii din vecinătatea puțurilor de gaze de șist și operatorii de gaze de șist din SUA, nu respectă obligațiile UE și ale statelor membre în temeiul Convenției de la Aarhus, al Directivei privind accesul publicului la informațiile despre mediu (2003/4/CE) și al Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător;

| 43. | remarcă faptul că forajele orizontale pe mai multe niveluri care se efectuează într-o singură zonă de forare reduc la minimum gradul de utilizare a terenurilor și de perturbare a peisajului; |
| --- | --- |

43.

remarcă faptul că forajele orizontale pe mai multe niveluri care se efectuează într-o singură zonă de forare reduc la minimum gradul de utilizare a terenurilor și de perturbare a peisajului;

| 44. | ia act de faptul că volumul de producție al puțurilor de gaze de șist în Statele Unite cunoaște o scădere drastică după primii doi ani, ceea ce conduce la forări continue intense de noi puțuri; constată că rezervoarele de stocare, stațiile de compresoare și infrastructura de conducte contribuie la impactul activităților legate de gazele de șist asupra exploatării solului; |
| --- | --- |

44.

ia act de faptul că volumul de producție al puțurilor de gaze de șist în Statele Unite cunoaște o scădere drastică după primii doi ani, ceea ce conduce la forări continue intense de noi puțuri; constată că rezervoarele de stocare, stațiile de compresoare și infrastructura de conducte contribuie la impactul activităților legate de gazele de șist asupra exploatării solului;

| 45. | invită statele membre care decid să exploateze rezerve de gaze de șist sau de alți combustibili fosili neconvenționali să transmită Comisiei planuri naționale în care să descrie modul în care exploatarea acestor rezerve este compatibilă cu obiectivele lor naționale de reducere a emisiilor în temeiul Deciziei UE privind partajarea eforturilor; |
| --- | --- |

45.

invită statele membre care decid să exploateze rezerve de gaze de șist sau de alți combustibili fosili neconvenționali să transmită Comisiei planuri naționale în care să descrie modul în care exploatarea acestor rezerve este compatibilă cu obiectivele lor naționale de reducere a emisiilor în temeiul Deciziei UE privind partajarea eforturilor;

| 46. | recunoaște că evoluțiile tehnologice constante în domeniul fracturării hidraulice și al forajului orizontal permit creșterea siguranței CFN și limitarea unor posibile efecte asupra mediului; încurajează acest sector să continue eforturile de realizare a unor progrese tehnologice și de utilizare a celor mai bune soluții tehnologice în exploatarea resurselor de CFN; |
| --- | --- |

46.

recunoaște că evoluțiile tehnologice constante în domeniul fracturării hidraulice și al forajului orizontal permit creșterea siguranței CFN și limitarea unor posibile efecte asupra mediului; încurajează acest sector să continue eforturile de realizare a unor progrese tehnologice și de utilizare a celor mai bune soluții tehnologice în exploatarea resurselor de CFN;

| 47. | invită autoritățile naționale competente care efectuează studii geologice să efectueze o monitorizare seismică de referință în zonele vulnerabile din punct de vedere seismic în care se autorizează extracția gazelor de șist pentru a stabili seismicitatea de fond care ar permite evaluarea posibilității producerii unor cutremure induse și a posibilului impact al acestora; |
| --- | --- |

47.

invită autoritățile naționale competente care efectuează studii geologice să efectueze o monitorizare seismică de referință în zonele vulnerabile din punct de vedere seismic în care se autorizează extracția gazelor de șist pentru a stabili seismicitatea de fond care ar permite evaluarea posibilității producerii unor cutremure induse și a posibilului impact al acestora;

| 48. | evidențiază faptul că orice comparație favorabilă a situației în cursul unui ciclu de viață a GES provenite din exploatarea gazelor de șist, comparativ cele provenite din exploatarea cărbunelui, depinde de o ipoteză a unei durate de viață atmosferice de 100 de ani; consideră că necesitatea de a atinge un nivel maxim până în 2020 al emisiilor globale ar justifica examinarea pe o perioadă mai scurtă, de exemplu, pe o perioadă de 20 de ani, ca fiind mai potrivită; solicită cercetarea științifică suplimentară a emisiilor fugitive de metan pentru a îmbunătăți responsabilitatea pentru astfel de emisii în cadrul inventarelor anuale ale statelor membre și în conformitate cu obiectivele prevăzute de Decizia UE privind partajarea eforturilor; |
| --- | --- |

48.

evidențiază faptul că orice comparație favorabilă a situației în cursul unui ciclu de viață a GES provenite din exploatarea gazelor de șist, comparativ cele provenite din exploatarea cărbunelui, depinde de o ipoteză a unei durate de viață atmosferice de 100 de ani; consideră că necesitatea de a atinge un nivel maxim până în 2020 al emisiilor globale ar justifica examinarea pe o perioadă mai scurtă, de exemplu, pe o perioadă de 20 de ani, ca fiind mai potrivită; solicită cercetarea științifică suplimentară a emisiilor fugitive de metan pentru a îmbunătăți responsabilitatea pentru astfel de emisii în cadrul inventarelor anuale ale statelor membre și în conformitate cu obiectivele prevăzute de Decizia UE privind partajarea eforturilor;

| 49. | îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative pentru a face obligatorie utilizarea unor dispozitive de ardere completă („arderi nepoluante”) pentru toate puțurile de gaze de șist din UE, să limiteze arderea numai în cazul în care există preocupări legate de siguranță și să interzică total ventilarea puțurilor de gaze de șist, în încercarea de a reduce emisiile fugitive de gaz metan și de compuși organici volatili asociați gazelor de șist; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative pentru a face obligatorie utilizarea unor dispozitive de ardere completă („arderi nepoluante”) pentru toate puțurile de gaze de șist din UE, să limiteze arderea numai în cazul în care există preocupări legate de siguranță și să interzică total ventilarea puțurilor de gaze de șist, în încercarea de a reduce emisiile fugitive de gaz metan și de compuși organici volatili asociați gazelor de șist;

Participarea populației și condițiile locale

| 50. | admite faptul că activitățile de foraj pot înrăutăți condițiile de trai; solicită, prin urmare, luarea în considerare a acestui aspect în momentul eliberării autorizațiilor necesare pentru explorarea și exploatarea resurselor de hidrocarburi, precum și luarea tuturor măsurilor necesare, în special de către operatorii din sector, prin aplicarea celor mai bune tehnici existente, și de către autoritățile publice, prin aplicarea unor reglementări stricte, pentru a reduce la minimum efectele negative ale acestor activități; |
| --- | --- |

50.

admite faptul că activitățile de foraj pot înrăutăți condițiile de trai; solicită, prin urmare, luarea în considerare a acestui aspect în momentul eliberării autorizațiilor necesare pentru explorarea și exploatarea resurselor de hidrocarburi, precum și luarea tuturor măsurilor necesare, în special de către operatorii din sector, prin aplicarea celor mai bune tehnici existente, și de către autoritățile publice, prin aplicarea unor reglementări stricte, pentru a reduce la minimum efectele negative ale acestor activități;

| 51. | invită acest sector să implice comunitățile locale și să supună dezbaterii soluții comune pentru a reduce la minimum impactul evoluțiilor în domeniul gazelor de șist asupra traficului, a calității drumurilor și a zgomotului în zonele în care se desfășoară activități de exploatare; |
| --- | --- |

51.

invită acest sector să implice comunitățile locale și să supună dezbaterii soluții comune pentru a reduce la minimum impactul evoluțiilor în domeniul gazelor de șist asupra traficului, a calității drumurilor și a zgomotului în zonele în care se desfășoară activități de exploatare;

| 52. | invită statele membre să se asigure că autoritățile locale să fie pe deplin informate și implicate, îndeosebi în examinarea solicitărilor de autorizare a activităților de explorare și exploatare; solicită, îndeosebi, accesul deplin la evaluările impactului asupra mediului, a sănătății locuitorilor și a economiei locale; |
| --- | --- |

52.

invită statele membre să se asigure că autoritățile locale să fie pe deplin informate și implicate, îndeosebi în examinarea solicitărilor de autorizare a activităților de explorare și exploatare; solicită, îndeosebi, accesul deplin la evaluările impactului asupra mediului, a sănătății locuitorilor și a economiei locale;

| 53. | consideră că participarea populației ar trebui asigurată prin informarea adecvată a populației și printr-o consultare publică premergătoare fiecărei etape de exploatare și de explorare; solicită creșterea transparenței cu privire la efecte, la substanțele chimice și tehnologiile utilizate, precum și cu privire la toate inspecțiile și măsurile de control, pentru a asigura înțelegerea, acceptarea și încrederea populației în reglementarea acestor activități; |
| --- | --- |

53.

consideră că participarea populației ar trebui asigurată prin informarea adecvată a populației și printr-o consultare publică premergătoare fiecărei etape de exploatare și de explorare; solicită creșterea transparenței cu privire la efecte, la substanțele chimice și tehnologiile utilizate, precum și cu privire la toate inspecțiile și măsurile de control, pentru a asigura înțelegerea, acceptarea și încrederea populației în reglementarea acestor activități;

| 54. | recunoaște că, pentru a aborda toate problemele legate de CFN, este necesar un schimb mult mai eficient de informații între acest sector, autoritățile de reglementare și populație; |
| --- | --- |

54.

recunoaște că, pentru a aborda toate problemele legate de CFN, este necesar un schimb mult mai eficient de informații între acest sector, autoritățile de reglementare și populație;

| 55. | salută în această privință creditul alocat din bugetul UE pe 2012 dialogului public și încurajează statele membre să valorifice această finanțare pentru a se asigura că cetățenii care locuiesc în zone cu potențial de exploatare a CFN sunt mai bine informați și pot participa efectiv la procesul decizional în cadrul structurilor locale și naționale de guvernare; |
| --- | --- |

55.

salută în această privință creditul alocat din bugetul UE pe 2012 dialogului public și încurajează statele membre să valorifice această finanțare pentru a se asigura că cetățenii care locuiesc în zone cu potențial de exploatare a CFN sunt mai bine informați și pot participa efectiv la procesul decizional în cadrul structurilor locale și naționale de guvernare;

Aspecte internaționale

| 56. | consideră că utilizarea gazelor de șist și a altor combustibili fosili trebuie să se facă în conformitate cu articolul 2 din Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), prin care se solicită stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice perturbare antropică periculoasă a sistemului climatic și subliniază faptul că o dependență crescută de infrastructurile de combustibili fosili, cum este gazul de șist, ar face inaccesibil acest obiectiv internațional; |
| --- | --- |

56.

consideră că utilizarea gazelor de șist și a altor combustibili fosili trebuie să se facă în conformitate cu articolul 2 din Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), prin care se solicită stabilizarea concentrațiilor de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice perturbare antropică periculoasă a sistemului climatic și subliniază faptul că o dependență crescută de infrastructurile de combustibili fosili, cum este gazul de șist, ar face inaccesibil acest obiectiv internațional;

| 57. | consideră că intensificarea activităților de explorare și de producție a gazelor de șist la nivel mondial va duce la o creștere semnificativă a emisiilor fugitive de metan și că potențialul general de încălzire globală al gazelor de șist nu a fost evaluat; subliniază, prin urmare, faptul că exploatarea resurselor neconvenționale de petrol și gaze ar putea împiedica atingerea Obiectivului de Dezvoltare al Mileniului (ODM) 7 al ONU privind asigurarea sustenabilității mediului și ar submina cele mai recente angajamente internaționale privind schimbările climatice, consacrate prin Acordul de la Copenhaga; remarcă faptul că schimbările climatice afectează deja cel mai mult țările sărace; subliniază în plus faptul că, pe lângă efectele directe asupra sănătății și asupra mediului, impactul extracției neconvenționale de gaze sau de petrol asupra mijloacelor de subzistență ale oamenilor reprezintă un pericol important, în special în țările africane, unde comunitățile locale depind în mare măsură de resursele naturale pentru agricultură și pescuit; |
| --- | --- |

57.

consideră că intensificarea activităților de explorare și de producție a gazelor de șist la nivel mondial va duce la o creștere semnificativă a emisiilor fugitive de metan și că potențialul general de încălzire globală al gazelor de șist nu a fost evaluat; subliniază, prin urmare, faptul că exploatarea resurselor neconvenționale de petrol și gaze ar putea împiedica atingerea Obiectivului de Dezvoltare al Mileniului (ODM) 7 al ONU privind asigurarea sustenabilității mediului și ar submina cele mai recente angajamente internaționale privind schimbările climatice, consacrate prin Acordul de la Copenhaga; remarcă faptul că schimbările climatice afectează deja cel mai mult țările sărace; subliniază în plus faptul că, pe lângă efectele directe asupra sănătății și asupra mediului, impactul extracției neconvenționale de gaze sau de petrol asupra mijloacelor de subzistență ale oamenilor reprezintă un pericol important, în special în țările africane, unde comunitățile locale depind în mare măsură de resursele naturale pentru agricultură și pescuit;

| 58. | insistă asupra faptului că trebuie urmat exemplul SUA în ceea ce privește exploatarea gazelor de șist; remarcă cu deosebită îngrijorare faptul că extracția gazelor de șist necesită volume foarte mari de apă, fapt care va îngreuna realizarea ODM 7 în ceea ce privește accesul la apă curată și la siguranța alimentară, în special în țările sărace, care se confruntă deja cu un mare deficit de apă; |
| --- | --- |

58.

insistă asupra faptului că trebuie urmat exemplul SUA în ceea ce privește exploatarea gazelor de șist; remarcă cu deosebită îngrijorare faptul că extracția gazelor de șist necesită volume foarte mari de apă, fapt care va îngreuna realizarea ODM 7 în ceea ce privește accesul la apă curată și la siguranța alimentară, în special în țările sărace, care se confruntă deja cu un mare deficit de apă;

| 59. | subliniază faptul că achizițiile de teren în vederea extracției petrolului și a gazelor reprezintă un factor important al acaparării de terenuri în țările în curs de dezvoltare, fapt care prezintă o amenințare majoră pentru comunitățile indigene, agricultorii și populația săracă de la nivel mondial în ceea ce privește accesul la apă, la sol fertil și la alimente; remarcă faptul că, în urma prăbușirii piețelor financiare în anul 2008, s-a înregistrat o accelerare semnificativă a investițiilor globale în industriile extractive prin intermediul fondurilor speculative și de pensii, ceea ce a avut ca efect încurajarea realizării extracțiilor; subliniază, prin urmare, faptul că toate entitățile economice europene ar trebui să acționeze întotdeauna într-o manieră transparentă și în strânsă colaborare cu toate organismele guvernamentale corespunzătoare și cu comunitățile locale privind problemele legate de închirierile și/sau achizițiile de terenuri; |
| --- | --- |

59.

subliniază faptul că achizițiile de teren în vederea extracției petrolului și a gazelor reprezintă un factor important al acaparării de terenuri în țările în curs de dezvoltare, fapt care prezintă o amenințare majoră pentru comunitățile indigene, agricultorii și populația săracă de la nivel mondial în ceea ce privește accesul la apă, la sol fertil și la alimente; remarcă faptul că, în urma prăbușirii piețelor financiare în anul 2008, s-a înregistrat o accelerare semnificativă a investițiilor globale în industriile extractive prin intermediul fondurilor speculative și de pensii, ceea ce a avut ca efect încurajarea realizării extracțiilor; subliniază, prin urmare, faptul că toate entitățile economice europene ar trebui să acționeze întotdeauna într-o manieră transparentă și în strânsă colaborare cu toate organismele guvernamentale corespunzătoare și cu comunitățile locale privind problemele legate de închirierile și/sau achizițiile de terenuri;

| 60. | constată că, întrucât este neclar dacă cadrul actual de reglementare al legislației UE prevede o garanție adecvată împotriva riscurilor pentru mediu și sănătatea omului care rezultă din activitățile legate de gazele de șist, Comisia realizează o serie de studii, care sunt așteptate la sfârșitul acestui an; consideră că învățăturile extrase din aceste studii privind exploatarea de gaze de șist și recomandările aferente trebuie să fie luate în considerare pe deplin de către societățile europene din țările în curs de dezvoltare; își exprimă îngrijorarea în legătură cu efectele activităților societăților petroliere asupra mediului, a sănătății și a dezvoltării, în special în Africa Subsahariană, dată fiind capacitatea limitată de punere în aplicare a legilor în materie de protecție a mediului și a sănătății în unele dintre țările din regiune; afirmă, de asemenea, că societățile europene ar trebui să folosească standarde industriale responsabile peste tot unde își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

60.

constată că, întrucât este neclar dacă cadrul actual de reglementare al legislației UE prevede o garanție adecvată împotriva riscurilor pentru mediu și sănătatea omului care rezultă din activitățile legate de gazele de șist, Comisia realizează o serie de studii, care sunt așteptate la sfârșitul acestui an; consideră că învățăturile extrase din aceste studii privind exploatarea de gaze de șist și recomandările aferente trebuie să fie luate în considerare pe deplin de către societățile europene din țările în curs de dezvoltare; își exprimă îngrijorarea în legătură cu efectele activităților societăților petroliere asupra mediului, a sănătății și a dezvoltării, în special în Africa Subsahariană, dată fiind capacitatea limitată de punere în aplicare a legilor în materie de protecție a mediului și a sănătății în unele dintre țările din regiune; afirmă, de asemenea, că societățile europene ar trebui să folosească standarde industriale responsabile peste tot unde își desfășoară activitatea;

| 61. | este preocupat cu privire la potențialele investiții ale societăților europene în resursele de petrol sau gaze neconvenționale din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

61.

este preocupat cu privire la potențialele investiții ale societăților europene în resursele de petrol sau gaze neconvenționale din țările în curs de dezvoltare;

| 62. | subliniază faptul că trebuie respectată obligația UE de a asigura coerența politicilor în favoarea dezvoltării, consacrată la articolul 208 din TFUE; consideră că, prin găzduirea de societăți care investesc în activități de extracție, UE ar trebui să influențeze comportamentul acestora pentru a încuraja practici mai sustenabile, de exemplu prin consolidarea standardelor de guvernanță a întreprinderilor și a reglementărilor aplicate băncilor și fondurilor care le finanțează, inclusiv prin punerea în aplicare a principiilor Equator, a principiilor privind investițiile responsabile și a normelor Băncii Europene de Investiții și ale Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că trebuie respectată obligația UE de a asigura coerența politicilor în favoarea dezvoltării, consacrată la articolul 208 din TFUE; consideră că, prin găzduirea de societăți care investesc în activități de extracție, UE ar trebui să influențeze comportamentul acestora pentru a încuraja practici mai sustenabile, de exemplu prin consolidarea standardelor de guvernanță a întreprinderilor și a reglementărilor aplicate băncilor și fondurilor care le finanțează, inclusiv prin punerea în aplicare a principiilor Equator, a principiilor privind investițiile responsabile și a normelor Băncii Europene de Investiții și ale Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară;

| 63. | reamintește faptul că, în plus față de reglementările din țările în care își desfășoară activitatea, societățile petroliere internaționale intră, de asemenea, sub jurisdicția instanțelor din țările în care sunt cotate la o bursă de valori; consideră că reglementarea privind țara de origine ar trebui să reprezinte o metodă eficientă de protecție a drepturilor omului în situații în care există lacune privind responsabilitatea, după modelul legii Alien Tort Claims Act al Statelor Unite; |
| --- | --- |

63.

reamintește faptul că, în plus față de reglementările din țările în care își desfășoară activitatea, societățile petroliere internaționale intră, de asemenea, sub jurisdicția instanțelor din țările în care sunt cotate la o bursă de valori; consideră că reglementarea privind țara de origine ar trebui să reprezinte o metodă eficientă de protecție a drepturilor omului în situații în care există lacune privind responsabilitatea, după modelul legii Alien Tort Claims Act al Statelor Unite;

| 64. | constată că există numeroase instrumente care ar putea aborda impactul negativ social și de mediu al activităților industriilor extractive, precum Inițiativa de Raportare Globală, inițiativa „Global Compact” a ONU și orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale; subliniază, totuși, faptul că orientările voluntare sunt insuficiente pentru a reduce impactul negativ al extracției; |
| --- | --- |

64.

constată că există numeroase instrumente care ar putea aborda impactul negativ social și de mediu al activităților industriilor extractive, precum Inițiativa de Raportare Globală, inițiativa „Global Compact” a ONU și orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale; subliniază, totuși, faptul că orientările voluntare sunt insuficiente pentru a reduce impactul negativ al extracției;

| 65. | remarcă faptul că Directivele UE privind contabilitatea și transparența sunt în curs de revizuire, fapt care constituie o ocazie de a preveni evaziunea fiscală și corupția în industriile extractive; |
| --- | --- |

65.

remarcă faptul că Directivele UE privind contabilitatea și transparența sunt în curs de revizuire, fapt care constituie o ocazie de a preveni evaziunea fiscală și corupția în industriile extractive;

| 66. | îndeamnă Comisia să găsească opțiuni noi pentru consolidarea standardelor legate de responsabilitățile corporațiilor transnaționale în ceea ce privește drepturile sociale și de mediu și eventualele mijloace de punere în aplicare; |
| --- | --- |

66.

îndeamnă Comisia să găsească opțiuni noi pentru consolidarea standardelor legate de responsabilitățile corporațiilor transnaționale în ceea ce privește drepturile sociale și de mediu și eventualele mijloace de punere în aplicare;

| 67. | este preocupată de faptul că unele societăți de gaze și petrol neconvenționale își desfășoară activitatea la standarde de siguranță diferite la nivel mondial; invită statele membre să impună societăților care au sediul central în UE să aplice standardele UE în toate operațiunile lor din întreaga lume; |
| --- | --- |

67.

este preocupată de faptul că unele societăți de gaze și petrol neconvenționale își desfășoară activitatea la standarde de siguranță diferite la nivel mondial; invită statele membre să impună societăților care au sediul central în UE să aplice standardele UE în toate operațiunile lor din întreaga lume;

o

o o

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

(2)  JO L 348, 28.11.1992, p. 9.

(3)  JO L 102, 11.4.2006, p. 15.

(4)  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

(5)  JO L 26, 28.1.2012, p. 1.

(6)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(7)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

(8)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(9)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(10)  JO L 330, 5.12.1998, p. 32.

(11)  JO L 372, 27.12.2006, p. 12.

(12)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

(13)  JO L 140, 5.6.2009, p. 136.

(14)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(15)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(16)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

(17)  JO L 10, 14.1.1997, p. 13.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0366.

(19)  TREN/R1/350-2008 lot 1, http://ec.europa.eu/energy/studies/doc/2012_unconventional_gas_in_europe.pdf

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/87 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/87

---

P7_TA(2012)0444

Aspecte industriale, energetice şi de altă natură legate de gazele de şist şi de uleiul de șist

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la aspecte industriale, energetice și de altă natură legate de gazele de șist și de uleiul de șist (2011/2309(INI))

(2015/C 419/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 194, care prevede că aplicarea dispozițiilor sale de stabilire a măsurilor Uniunii în domeniul energetic nu aduce, printre altele, atingere aplicării altor dispoziții din tratate, inclusiv, în special, articolului 192 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 194, care prevede că aplicarea dispozițiilor sale de stabilire a măsurilor Uniunii în domeniul energetic nu aduce, printre altele, atingere aplicării altor dispoziții din tratate, inclusiv, în special, articolului 192 alineatul (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2011 referitoare la elaborarea unei poziții comune a UE înaintea Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 septembrie 2011 referitoare la elaborarea unei poziții comune a UE înaintea Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) (2),

| — | având în vedere Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 994/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind măsurile de garantare a securității aprovizionării cu gaze naturale și de abrogare a Directivei 2004/67/CE a Consiliului (4),

| — | având în vedere legislația UE privind mediul relevantă pentru dezvoltarea gazelor de șist, incluzând: Directivei 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (5); Directiva 2001/42/CE privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (6); Directiva 2006/21/CE privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (7); Directiva 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (8); Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 privind înregistrarea, evaluarea și autorizarea substanțelor chimice (9); Directiva 98/8/CE privind comercializarea produselor biodistructive (10); Directiva 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (11); Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (12); Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (13); Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (14) și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere legislația UE privind mediul relevantă pentru dezvoltarea gazelor de șist, incluzând: Directivei 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (5); Directiva 2001/42/CE privind evaluarea efectelor anumitor planuri și programe asupra mediului (6); Directiva 2006/21/CE privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (7); Directiva 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (8); Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 privind înregistrarea, evaluarea și autorizarea substanțelor chimice (9); Directiva 98/8/CE privind comercializarea produselor biodistructive (10); Directiva 96/82/CE a Consiliului privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (11); Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (12); Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (13); Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (14) și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (15),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind consolidarea dimensiunii externe a politicii energetice a UE din 24 noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind consolidarea dimensiunii externe a politicii energetice a UE din 24 noiembrie 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Perspectiva energetică 2050” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Perspectiva energetică 2050” (16),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientări pentru infrastructuri energetice transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE (17),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0284/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0284/2012),

| A. | întrucât, conform estimărilor Agenției Internaționale a Energiei, capacitatea globală de lichefiere va crește de la 380 de miliarde de metri cubi (mmc) în anul 2011 la 540 de miliarde de metri cubi (mmc) în anul 2020, |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform estimărilor Agenției Internaționale a Energiei, capacitatea globală de lichefiere va crește de la 380 de miliarde de metri cubi (mmc) în anul 2011 la 540 de miliarde de metri cubi (mmc) în anul 2020,

| B. | întrucât, în temeiul tratatelor UE, statele membre au dreptul de a-și stabili propriul mix energetic; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în temeiul tratatelor UE, statele membre au dreptul de a-și stabili propriul mix energetic;

| C. | întrucât exploatarea gazelor de șist poate avea un efect important asupra dinamicii și prețurilor existente pe piața gazelor naturale, precum și în domeniul producerii de energie electrică; |
| --- | --- |

C.

întrucât exploatarea gazelor de șist poate avea un efect important asupra dinamicii și prețurilor existente pe piața gazelor naturale, precum și în domeniul producerii de energie electrică;

| D. | întrucât produsele chimice utilizate pentru fracturarea hidraulică trebuie să fie înregistrate la Agenția Europeană pentru Produse Chimice și nu pot primi aprobarea decât dacă există garanția că nu provoacă daune pentru mediu sau că astfel de daune sunt diminuate (în conformitate cu Regulamentul REACH); |
| --- | --- |

D.

întrucât produsele chimice utilizate pentru fracturarea hidraulică trebuie să fie înregistrate la Agenția Europeană pentru Produse Chimice și nu pot primi aprobarea decât dacă există garanția că nu provoacă daune pentru mediu sau că astfel de daune sunt diminuate (în conformitate cu Regulamentul REACH);

| E. | întrucât gazul neconvențional, și anume gazele din formațiuni compacte, gazele de șist și metanul din zăcămintele de cărbune, contribuie deja la peste jumătate din producția de gaze a SUA, gazele de șist înregistrând cea mai mare creștere; |
| --- | --- |

E.

întrucât gazul neconvențional, și anume gazele din formațiuni compacte, gazele de șist și metanul din zăcămintele de cărbune, contribuie deja la peste jumătate din producția de gaze a SUA, gazele de șist înregistrând cea mai mare creștere;

| F. | întrucât în Estonia deja se produce ulei din șisturi bituminoase, iar în bazinul parizian s-au efectuat lucrări de explorare a uleiului în formațiuni șistoase; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Estonia deja se produce ulei din șisturi bituminoase, iar în bazinul parizian s-au efectuat lucrări de explorare a uleiului în formațiuni șistoase;

Aspecte energetice

Resurse potențiale

| 1. | ia notă de faptul că au fost realizate numeroase estimări privind resursele de gaze de șist din Europa, inclusiv de către „Energy Information Administration” din SUA și de Agenția Internațională a Energiei și că mai multe state membre dețin rezerve; recunoaște faptul că, deși aceste estimări sunt, prin chiar natura lor, imprecise, ele indică existența unei resurse energetice indigene potențial semnificative, deși aceasta nu este integral utilă din punct de vedere economic pentru extracție; ia notă, de asemenea, că anumite state membre dețin rezerve de ulei de șist și că alte surse de petrol neconvențional ar trebui explorate la o scară mai mare; |
| --- | --- |

1.

ia notă de faptul că au fost realizate numeroase estimări privind resursele de gaze de șist din Europa, inclusiv de către „Energy Information Administration” din SUA și de Agenția Internațională a Energiei și că mai multe state membre dețin rezerve; recunoaște faptul că, deși aceste estimări sunt, prin chiar natura lor, imprecise, ele indică existența unei resurse energetice indigene potențial semnificative, deși aceasta nu este integral utilă din punct de vedere economic pentru extracție; ia notă, de asemenea, că anumite state membre dețin rezerve de ulei de șist și că alte surse de petrol neconvențional ar trebui explorate la o scară mai mare;

| 2. | consideră că factorii de decizie ar trebui să aibă la dispoziție date științifice mai precise, actualizate și cuprinzătoare, care să le permită să facă alegeri în cunoștință de cauză; este, prin urmare, de acord cu opinia Consiliul European conform căreia potențialul Europei de extracție și utilizare durabile ale resurselor de gaze de șist și de uleiuri de șist ar trebui evaluat și inventariat fără a pune în pericol disponibilitatea și calitatea resurselor de apă, în scopul unei consolidări eventuale a securității aprovizionării; salută evaluările realizate de statele membre și le încurajează pe acestea să continue această activitate și solicită Comisiei să contribuie la evaluarea potențialului rezervelor de gaze de șist și de uleiuri de șist din Uniunea Europeană prin asamblarea rezultatelor obținute din evaluările statelor membre și a rezultatelor disponibile obținute în urma proiectelor de explorare, precum și prin analizarea și evaluarea aspectelor economice, industriale, energetice, de mediu și de sănătate ale producției interne de gaze de șist; |
| --- | --- |

2.

consideră că factorii de decizie ar trebui să aibă la dispoziție date științifice mai precise, actualizate și cuprinzătoare, care să le permită să facă alegeri în cunoștință de cauză; este, prin urmare, de acord cu opinia Consiliul European conform căreia potențialul Europei de extracție și utilizare durabile ale resurselor de gaze de șist și de uleiuri de șist ar trebui evaluat și inventariat fără a pune în pericol disponibilitatea și calitatea resurselor de apă, în scopul unei consolidări eventuale a securității aprovizionării; salută evaluările realizate de statele membre și le încurajează pe acestea să continue această activitate și solicită Comisiei să contribuie la evaluarea potențialului rezervelor de gaze de șist și de uleiuri de șist din Uniunea Europeană prin asamblarea rezultatelor obținute din evaluările statelor membre și a rezultatelor disponibile obținute în urma proiectelor de explorare, precum și prin analizarea și evaluarea aspectelor economice, industriale, energetice, de mediu și de sănătate ale producției interne de gaze de șist;

Piețe energetice

| 3. | subliniază că boom-ul gazelor de șist din SUA a avut deja un impact pozitiv semnificativ asupra pieței gazelor naturale și asupra prețurilor gazelor și ale energiei electrice, în special provocând redirecționarea spre alte piețe a gazelor naturale lichefiate care erau destinate pieței Statelor Unite ale Americii; observă că în SUA prețurile la vedere (spot) au înregistrat un nivel minim istoric, adâncind astfel diferența dintre prețurile din SUA și cele din Europa, stabilite prin contracte pe termen lung, acest lucru având un impact asupra competitivității economiilor și industriei europene; |
| --- | --- |

3.

subliniază că boom-ul gazelor de șist din SUA a avut deja un impact pozitiv semnificativ asupra pieței gazelor naturale și asupra prețurilor gazelor și ale energiei electrice, în special provocând redirecționarea spre alte piețe a gazelor naturale lichefiate care erau destinate pieței Statelor Unite ale Americii; observă că în SUA prețurile la vedere (spot) au înregistrat un nivel minim istoric, adâncind astfel diferența dintre prețurile din SUA și cele din Europa, stabilite prin contracte pe termen lung, acest lucru având un impact asupra competitivității economiilor și industriei europene;

| 4. | ia act de estimările Agenției Internaționale a Energiei, conform cărora producția internă din SUA va furniza 46 % din aprovizionarea cu gaz până în 2035; |
| --- | --- |

4.

ia act de estimările Agenției Internaționale a Energiei, conform cărora producția internă din SUA va furniza 46 % din aprovizionarea cu gaz până în 2035;

| 5. | observă că în SUA prețurile gazelor continuă să scadă, ceea ce determină provocări suplimentare pentru UE în materie de competitivitate; |
| --- | --- |

5.

observă că în SUA prețurile gazelor continuă să scadă, ceea ce determină provocări suplimentare pentru UE în materie de competitivitate;

| 6. | ia notă de faptul că, deoarece piața gazelor devine din ce în ce mai globală și mai interconectată, dezvoltarea gazelor de șist va intensifica concurența gaz-gaz globală și, prin urmare, va continua să aibă un efect important asupra prețurilor; subliniază faptul că gazele de șist vor ajuta la consolidarea poziției clienților față de furnizorii de gaze și ar trebui, prin urmare, să conducă spre prețuri mai scăzute; |
| --- | --- |

6.

ia notă de faptul că, deoarece piața gazelor devine din ce în ce mai globală și mai interconectată, dezvoltarea gazelor de șist va intensifica concurența gaz-gaz globală și, prin urmare, va continua să aibă un efect important asupra prețurilor; subliniază faptul că gazele de șist vor ajuta la consolidarea poziției clienților față de furnizorii de gaze și ar trebui, prin urmare, să conducă spre prețuri mai scăzute;

| 7. | constată, pe de altă parte, că este nevoie de investiții importante pentru crearea tuturor infrastructurilor necesare legate de foraj și de depozitare, de transport și de reprocesarea gazelor și a lichidului de fracturare, care trebuie să fie suportate în întregime de întreprinderile din sector; |
| --- | --- |

7.

constată, pe de altă parte, că este nevoie de investiții importante pentru crearea tuturor infrastructurilor necesare legate de foraj și de depozitare, de transport și de reprocesarea gazelor și a lichidului de fracturare, care trebuie să fie suportate în întregime de întreprinderile din sector;

| 8. | invită Comisia, în condițiile evoluției pieței gazelor și ale extinderii tarifării prin intermediul platformelor în Europa, să abordeze, în cadrul următoarei reuniuni a Consiliului pentru energie UE-SUA, potențialul impact al dezvoltării la nivel mondial a gazelor de șist pe piața GNL și ridicarea eventualelor restricții impuse comerțului mondial cu GNL; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia, în condițiile evoluției pieței gazelor și ale extinderii tarifării prin intermediul platformelor în Europa, să abordeze, în cadrul următoarei reuniuni a Consiliului pentru energie UE-SUA, potențialul impact al dezvoltării la nivel mondial a gazelor de șist pe piața GNL și ridicarea eventualelor restricții impuse comerțului mondial cu GNL;

| 9. | subliniază că principiul subsidiarității în ceea ce privește mixul energetic se aplică la nivelul UE pentru explorarea și/sau extracția gazelor de șist; cu toate acestea, constată că explorarea gazelor de șist poate avea o dimensiune transfrontalieră, în special în cazul în care forajul este efectuat în apropierea frontierei terestre cu un alt stat membru sau când afectează apele subterane, aerul sau solul mai multor țări; solicită să fie date publicității toate aspectele tehnice și de mediu ale explorării gazelor de șist, precum și o cooperare corespunzătoare cu toate părțile interesate, înainte și în timpul concesiunilor; |
| --- | --- |

9.

subliniază că principiul subsidiarității în ceea ce privește mixul energetic se aplică la nivelul UE pentru explorarea și/sau extracția gazelor de șist; cu toate acestea, constată că explorarea gazelor de șist poate avea o dimensiune transfrontalieră, în special în cazul în care forajul este efectuat în apropierea frontierei terestre cu un alt stat membru sau când afectează apele subterane, aerul sau solul mai multor țări; solicită să fie date publicității toate aspectele tehnice și de mediu ale explorării gazelor de șist, precum și o cooperare corespunzătoare cu toate părțile interesate, înainte și în timpul concesiunilor;

| 10. | constată răspândirea în prezent a consumului de gaze naturale și că Europa rămâne printre regiunile cu cele mai mari nevoi de import de gaze; ia act de estimările Agenției Internaționale a Energiei, conform cărora în Europa producția internă de gaze urmează să scadă, iar cererea să crească, fapt care va duce la creșterea importurilor până la aproximativ 450 de miliarde de metri cubi până în 2035; recunoaște, prin urmare, rolul important al producției mondiale de gaze de șist pentru asigurarea securității și diversității surselor energetice și a furnizorilor din domeniul energiei pe termen mediu și lung; este conștient de faptul că producția internă de gaze de șist ar putea contribui, în cazul unor state membre, la o diversificare mai largă a surselor lor de aprovizionare cu gaz natural, ținând seama de dependența statelor membre de importurile de gaze naturale din țări terțe admite că, în urma creșterii producției americane de gaze naturale din șisturi, în prezent în Europa sunt disponibile mai multe rezerve de GNL și că o combinație între o mai mare aprovizionare internă cu gaze naturale și o disponibilitate crescută a GNL oferă opțiuni atractive pentru diversitatea mijloacelor de aprovizionare cu gaze naturale; |
| --- | --- |

10.

constată răspândirea în prezent a consumului de gaze naturale și că Europa rămâne printre regiunile cu cele mai mari nevoi de import de gaze; ia act de estimările Agenției Internaționale a Energiei, conform cărora în Europa producția internă de gaze urmează să scadă, iar cererea să crească, fapt care va duce la creșterea importurilor până la aproximativ 450 de miliarde de metri cubi până în 2035; recunoaște, prin urmare, rolul important al producției mondiale de gaze de șist pentru asigurarea securității și diversității surselor energetice și a furnizorilor din domeniul energiei pe termen mediu și lung; este conștient de faptul că producția internă de gaze de șist ar putea contribui, în cazul unor state membre, la o diversificare mai largă a surselor lor de aprovizionare cu gaz natural, ținând seama de dependența statelor membre de importurile de gaze naturale din țări terțe admite că, în urma creșterii producției americane de gaze naturale din șisturi, în prezent în Europa sunt disponibile mai multe rezerve de GNL și că o combinație între o mai mare aprovizionare internă cu gaze naturale și o disponibilitate crescută a GNL oferă opțiuni atractive pentru diversitatea mijloacelor de aprovizionare cu gaze naturale;

| 11. | subliniază totuși că este crucială adoptarea altor măsuri și politici de securitate a aprovizionării cu perspective pe termen lung, cum ar fi adoptarea într-o măsură semnificativ mai mare a surselor de energie regenerabilă și îmbunătățirea eficienței și economiilor energetice, pe lângă asigurarea cu infrastructuri și instalații de depozitare suficiente de depozitare, diversificarea aprovizionărilor cu gaze și a rutelor de tranzit, și cu construirea de parteneriate fiabile cu țările producătoare, cu cele de tranzit și cu cele consumatoare, pe bază de transparență, încredere reciprocă și nediscriminare, în conformitate cu principiile stabilite în Carta energiei și în cel de al treilea pachet legislativ în domeniul energiei; |
| --- | --- |

11.

subliniază totuși că este crucială adoptarea altor măsuri și politici de securitate a aprovizionării cu perspective pe termen lung, cum ar fi adoptarea într-o măsură semnificativ mai mare a surselor de energie regenerabilă și îmbunătățirea eficienței și economiilor energetice, pe lângă asigurarea cu infrastructuri și instalații de depozitare suficiente de depozitare, diversificarea aprovizionărilor cu gaze și a rutelor de tranzit, și cu construirea de parteneriate fiabile cu țările producătoare, cu cele de tranzit și cu cele consumatoare, pe bază de transparență, încredere reciprocă și nediscriminare, în conformitate cu principiile stabilite în Carta energiei și în cel de al treilea pachet legislativ în domeniul energiei;

| 12. | reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta până la sfârșitul anului 2013 o analiză referitoare la viitorul pieței mondiale și europene a gazelor, inclusiv la impactul proiectelor de infrastructură în domeniul gazelor deja planificate (de exemplu, proiectele dezvoltate în contextul Coridorului sudic), al noilor terminale de GNL, la impactul gazelor naturale de șist asupra pieței gazelor din SUA (în special asupra necesarului de importuri de GNL), precum și la impactul posibilelor evoluții în domeniul gazelor de șist în UE asupra securității aprovizionării cu gaz și asupra prețurilor; consideră că studiul ar trebui să reflecte și să ia ca punct de plecare starea actuală a dezvoltării infrastructurii și obiectivele UE 2020 în materie de CO2; subliniază faptul că ar trebui consultate toate părțile interesate; |
| --- | --- |

12.

reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta până la sfârșitul anului 2013 o analiză referitoare la viitorul pieței mondiale și europene a gazelor, inclusiv la impactul proiectelor de infrastructură în domeniul gazelor deja planificate (de exemplu, proiectele dezvoltate în contextul Coridorului sudic), al noilor terminale de GNL, la impactul gazelor naturale de șist asupra pieței gazelor din SUA (în special asupra necesarului de importuri de GNL), precum și la impactul posibilelor evoluții în domeniul gazelor de șist în UE asupra securității aprovizionării cu gaz și asupra prețurilor; consideră că studiul ar trebui să reflecte și să ia ca punct de plecare starea actuală a dezvoltării infrastructurii și obiectivele UE 2020 în materie de CO2; subliniază faptul că ar trebui consultate toate părțile interesate;

| 13. | subliniază faptul că o piață energetică internă a UE complet funcțională, interconectată și integrată este, de asemenea, esențială, printre altele în scopul de a beneficia de toate avantajele unei eventuale producții de gaze de șist în UE, care să nu afecteze negativ mediul și comunitățile învecinate exploatărilor de acest tip; invită Comisia și statele membre să urmărească în mod ferm acest obiectiv, în special prin asigurarea unei tranziții fără obstacole la cerințele celui de-al treilea pachet legislativ al UE privind piața internă a energiei și a aplicării acestora, precum și pachetul privind infrastructura energetică, în vederea armonizării și liberalizării totale a piețelor energetice angro europene până în 2014; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că o piață energetică internă a UE complet funcțională, interconectată și integrată este, de asemenea, esențială, printre altele în scopul de a beneficia de toate avantajele unei eventuale producții de gaze de șist în UE, care să nu afecteze negativ mediul și comunitățile învecinate exploatărilor de acest tip; invită Comisia și statele membre să urmărească în mod ferm acest obiectiv, în special prin asigurarea unei tranziții fără obstacole la cerințele celui de-al treilea pachet legislativ al UE privind piața internă a energiei și a aplicării acestora, precum și pachetul privind infrastructura energetică, în vederea armonizării și liberalizării totale a piețelor energetice angro europene până în 2014;

Tranziția spre o economie fără carbon

| 14. | este de acord cu Comisia asupra faptului că gazele vor fi importante pentru transformarea sistemului energetic, astfel cum se precizează în Perspectiva energetică 2050, deoarece acestea reprezintă o modalitate rapidă, temporară și eficientă din punctul de vedere al costurilor de reducere a dependenței de alți combustibili fosili mai poluanți, înainte de trecerea la o producție pe deplin durabilă de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon, reducând astfel emisiile de gaze cu efect de seră, în special în acele state membre care utilizează cantități mari de cărbune pentru generarea de energie, în condițiile în care studiile de impact constată că aceste exploatări nu afectează negativ mediul, în special pânza freatică și nici comunitățile învecinate acestor exploatări; |
| --- | --- |

14.

este de acord cu Comisia asupra faptului că gazele vor fi importante pentru transformarea sistemului energetic, astfel cum se precizează în Perspectiva energetică 2050, deoarece acestea reprezintă o modalitate rapidă, temporară și eficientă din punctul de vedere al costurilor de reducere a dependenței de alți combustibili fosili mai poluanți, înainte de trecerea la o producție pe deplin durabilă de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon, reducând astfel emisiile de gaze cu efect de seră, în special în acele state membre care utilizează cantități mari de cărbune pentru generarea de energie, în condițiile în care studiile de impact constată că aceste exploatări nu afectează negativ mediul, în special pânza freatică și nici comunitățile învecinate acestor exploatări;

| 15. | dată fiind lipsa unor informații cuprinzătoare la nivel european privind amprenta de carbon a gazelor de șist, solicită Centrului Comun de Cercetare al Comisiei să își finalizeze rapid analiza exhaustivă referitoare la ciclul de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din extracția și producția gazelor de șist, în vederea luării lor în considerare în mod corespunzător în viitor; |
| --- | --- |

15.

dată fiind lipsa unor informații cuprinzătoare la nivel european privind amprenta de carbon a gazelor de șist, solicită Centrului Comun de Cercetare al Comisiei să își finalizeze rapid analiza exhaustivă referitoare la ciclul de viață al emisiilor de gaze cu efect de seră provenite din extracția și producția gazelor de șist, în vederea luării lor în considerare în mod corespunzător în viitor;

| 16. | observă, de asemenea, că anumite forme de energie regenerabilă – de exemplu, energia eoliană – sunt variabile și trebuie susținute sau echilibrate cu ajutorul unor tehnologii fiabile și flexibile; își exprimă opinia că gazele naturale – inclusiv gazele de șist – ar putea fi una dintre opțiunile disponibile în acest scop, printre alte câteva soluții, cum ar fi o mai bună interconectare, îmbunătățirea gestionării și a controlului sistemului prin intermediul unor rețele inteligente la toate nivelurile, prin stocarea energiei și prin gestionarea cererii; recunoaște importanța CSC în asigurarea sustenabilității pe termen lung a gazelor ca sursă de energie; |
| --- | --- |

16.

observă, de asemenea, că anumite forme de energie regenerabilă – de exemplu, energia eoliană – sunt variabile și trebuie susținute sau echilibrate cu ajutorul unor tehnologii fiabile și flexibile; își exprimă opinia că gazele naturale – inclusiv gazele de șist – ar putea fi una dintre opțiunile disponibile în acest scop, printre alte câteva soluții, cum ar fi o mai bună interconectare, îmbunătățirea gestionării și a controlului sistemului prin intermediul unor rețele inteligente la toate nivelurile, prin stocarea energiei și prin gestionarea cererii; recunoaște importanța CSC în asigurarea sustenabilității pe termen lung a gazelor ca sursă de energie;

| 17. | solicită Comisiei să analizeze aspectele economice ale CSC pentru gaze în vederea accelerării dezvoltării și implementării acestei tehnologii; de asemenea, solicită Comisiei să examineze impactul probabil pe care îl va avea tehnologia de captare și stocare a carbonului asupra flexibilității producției de energie pe bază de gaze și, prin urmare și deci asupra rolului său de susținere pentru sursele de energie regenerabile; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să analizeze aspectele economice ale CSC pentru gaze în vederea accelerării dezvoltării și implementării acestei tehnologii; de asemenea, solicită Comisiei să examineze impactul probabil pe care îl va avea tehnologia de captare și stocare a carbonului asupra flexibilității producției de energie pe bază de gaze și, prin urmare și deci asupra rolului său de susținere pentru sursele de energie regenerabile;

| 18. | invită Comisia, în conformitate cu Perspectiva energetică 2050 a UE, să evalueze impactul și perspectivele economice și de mediu privind gazele neconvenționale în UE, luând în considerare învățămintele care pot fi trase din experiența USA și reglementarea în domeniu, recunoscând în același timp că măsura utilizării gazelor neconvenționale în UE va fi decisă în ultimă instanță de piață și de deciziile statelor membre care acționează în cadrul obiectivelor pe termen lung ale UE din domeniul politicii privind clima și energia; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia, în conformitate cu Perspectiva energetică 2050 a UE, să evalueze impactul și perspectivele economice și de mediu privind gazele neconvenționale în UE, luând în considerare învățămintele care pot fi trase din experiența USA și reglementarea în domeniu, recunoscând în același timp că măsura utilizării gazelor neconvenționale în UE va fi decisă în ultimă instanță de piață și de deciziile statelor membre care acționează în cadrul obiectivelor pe termen lung ale UE din domeniul politicii privind clima și energia;

| 19. | solicită autorităților publice să realizeze o evaluare a impactului regional subteran în scopul de a optimiza alocarea resurselor între energia geotermală, gazele de șist și alte resurse subterane și, prin urmare, de a maximiza beneficiile pentru societate; |
| --- | --- |

19.

solicită autorităților publice să realizeze o evaluare a impactului regional subteran în scopul de a optimiza alocarea resurselor între energia geotermală, gazele de șist și alte resurse subterane și, prin urmare, de a maximiza beneficiile pentru societate;

| 20. | solicită Comisiei să încredințeze Agenției Europene de Mediu (AEM) elaborarea unei analize științifice de mediu aprofundate privind exploatarea gazelor de șist și a uleiului de șist și a potențialului impact al tehnicilor disponibile; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să încredințeze Agenției Europene de Mediu (AEM) elaborarea unei analize științifice de mediu aprofundate privind exploatarea gazelor de șist și a uleiului de șist și a potențialului impact al tehnicilor disponibile;

Aspectele industriale și economice ale petrolului și gazelor neconvenționale

Mediul industrial

| 21. | reamintește că creșterea masivă a producției de gaze de șist din SUA a fost susținută de un mediu industrial stabilit, incluzând un număr suficient de platforme, forța de muncă necesară și o industrie a serviciilor bine dotată și cu experiență; ia notă de faptul că, în UE, va fi nevoie de timp pentru ca sectorul de servicii necesar să dezvolte o capacitate adecvată și pentru ca societățile să achiziționeze echipamentele necesare și să dobândească experiența necesară, ceea ce ar putea contribui, de asemenea, la costuri mai mari pe termen scurt; încurajează cooperarea dintre societățile relevante din UE și SUA în vederea aplicării finalizărilor ecologice, celor mai bune tehnologii disponibile, proceselor industriale ecologice și a reducerii costurilor; consideră că așteptările referitoare la ritmul de exploatare a gazelor de șist în UE ar trebui să fie realiste și că orice posibilă extracție în scopuri comerciale ar trebui să fie introdusă treptat pentru a evita ciclurile economice scurte de expansiune și de încetinire a creșterii economice („boom-and-bust”), cu importante efecte negative la nivel local; |
| --- | --- |

21.

reamintește că creșterea masivă a producției de gaze de șist din SUA a fost susținută de un mediu industrial stabilit, incluzând un număr suficient de platforme, forța de muncă necesară și o industrie a serviciilor bine dotată și cu experiență; ia notă de faptul că, în UE, va fi nevoie de timp pentru ca sectorul de servicii necesar să dezvolte o capacitate adecvată și pentru ca societățile să achiziționeze echipamentele necesare și să dobândească experiența necesară, ceea ce ar putea contribui, de asemenea, la costuri mai mari pe termen scurt; încurajează cooperarea dintre societățile relevante din UE și SUA în vederea aplicării finalizărilor ecologice, celor mai bune tehnologii disponibile, proceselor industriale ecologice și a reducerii costurilor; consideră că așteptările referitoare la ritmul de exploatare a gazelor de șist în UE ar trebui să fie realiste și că orice posibilă extracție în scopuri comerciale ar trebui să fie introdusă treptat pentru a evita ciclurile economice scurte de expansiune și de încetinire a creșterii economice („boom-and-bust”), cu importante efecte negative la nivel local;

| 22. | subliniază importanța unui cadru stabil de reglementare atât pentru crearea unui mediu corespunzător pentru realizarea unor investiții de către întreprinderile de gaz în infrastructura necesară, în cercetare și în dezvoltare, cât și pentru prevenirea denaturărilor pieței; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța unui cadru stabil de reglementare atât pentru crearea unui mediu corespunzător pentru realizarea unor investiții de către întreprinderile de gaz în infrastructura necesară, în cercetare și în dezvoltare, cât și pentru prevenirea denaturărilor pieței;

| 23. | îndeamnă statele membre interesate de dezvoltarea gazelor de șist să integreze competențele necesare în sistemele lor tradiționale de educație și formare, în scopul de a pregăti forța de muncă competentă necesară; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă statele membre interesate de dezvoltarea gazelor de șist să integreze competențele necesare în sistemele lor tradiționale de educație și formare, în scopul de a pregăti forța de muncă competentă necesară;

| 24. | subliniază faptul că explorarea potențialului gazelor și uleiului de șist nu este unică în Europa și că există un interes larg pentru exploatarea unor noi resurse de gaz și petrol ca modalitate de îmbunătățire a energiei și competitivității economice în diferite țări și regiuni, inclusiv în Asia, America de Nord, America Latină, Africa și Australia; subliniază necesitatea includerii gazelor de șist și a uleiului de șist în dialogurile și parteneriatele bilaterale ale UE cu țări care deja exploatează unor resurse neconvenționale sau care sunt interesate de dezvoltarea și/sau de utilizarea acestora, în vederea realizării unor schimburi de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că explorarea potențialului gazelor și uleiului de șist nu este unică în Europa și că există un interes larg pentru exploatarea unor noi resurse de gaz și petrol ca modalitate de îmbunătățire a energiei și competitivității economice în diferite țări și regiuni, inclusiv în Asia, America de Nord, America Latină, Africa și Australia; subliniază necesitatea includerii gazelor de șist și a uleiului de șist în dialogurile și parteneriatele bilaterale ale UE cu țări care deja exploatează unor resurse neconvenționale sau care sunt interesate de dezvoltarea și/sau de utilizarea acestora, în vederea realizării unor schimburi de experiență și de bune practici;

| 25. | subliniază nevoia menținerii unei deschideri către toate tehnologiile noi viitoare în domeniul cercetării privind energia; solicită realizarea de activități suplimentare de cercetare și dezvoltare în materie de instrumente și tehnologii, inclusiv CSC, pentru a analiza oportunitatea de exploatare mai durabilă și sigură a gazelor neconvenționale; recunoaște contribuția puternică pe care tehnologia și inovarea în sectorul gazelor naturale o pot aduce la baza de competențe și competitivitate la nivelul UE; |
| --- | --- |

25.

subliniază nevoia menținerii unei deschideri către toate tehnologiile noi viitoare în domeniul cercetării privind energia; solicită realizarea de activități suplimentare de cercetare și dezvoltare în materie de instrumente și tehnologii, inclusiv CSC, pentru a analiza oportunitatea de exploatare mai durabilă și sigură a gazelor neconvenționale; recunoaște contribuția puternică pe care tehnologia și inovarea în sectorul gazelor naturale o pot aduce la baza de competențe și competitivitate la nivelul UE;

| 26. | ia act de evoluțiile tehnologice din Austria, unde întreprinderile din sector propun utilizarea unor fluide de fracturare hidraulică care conțin exclusiv de apă, nisip și amidon de porumb; recomandă ca celelalte state membre și Comisia să analizeze posibilitatea de extracție a gazelor de șist fără utilizarea substanțelor chimice și solicită intensificarea cercetării și dezvoltării acestor tehnici și/sau practici care ar diminua posibilele efecte asupra mediului; |
| --- | --- |

26.

ia act de evoluțiile tehnologice din Austria, unde întreprinderile din sector propun utilizarea unor fluide de fracturare hidraulică care conțin exclusiv de apă, nisip și amidon de porumb; recomandă ca celelalte state membre și Comisia să analizeze posibilitatea de extracție a gazelor de șist fără utilizarea substanțelor chimice și solicită intensificarea cercetării și dezvoltării acestor tehnici și/sau practici care ar diminua posibilele efecte asupra mediului;

| 27. | îndeamnă Comisia să prezinte recomandări privind reducerea emisiilor fugitive de metan în toate puțurile de gaze de șist din UE; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia să prezinte recomandări privind reducerea emisiilor fugitive de metan în toate puțurile de gaze de șist din UE;

Cadrul de licențiere

| 28. | invită statele membre să instituie un regim de reglementare solid și să asigure resursele administrative și de monitorizare necesare pentru dezvoltarea activităților legate de gazele de șist, inclusiv a celor prevăzute de dispozițiile legislative ale UE în domeniul protecției mediului și climei; reamintește că, în conformitate cu principiul subsidiarității, fiecare stat membru are dreptul de a adopta decizii privind exploatarea uleiului și gazului de șist; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre să instituie un regim de reglementare solid și să asigure resursele administrative și de monitorizare necesare pentru dezvoltarea activităților legate de gazele de șist, inclusiv a celor prevăzute de dispozițiile legislative ale UE în domeniul protecției mediului și climei; reamintește că, în conformitate cu principiul subsidiarității, fiecare stat membru are dreptul de a adopta decizii privind exploatarea uleiului și gazului de șist;

| 29. | ia notă de faptul că procedura de licențiere actuală pentru explorarea gazelor de șist este reglementată de legislația generală privind mineritul sau hidrocarburile; constată că, potrivit Raportului final privind gazele neconvenționale în Europa din 8 noiembrie 2011 pregătit pentru Comisie și nota de transmitere privind cadrul juridic al UE în materie de mediu aplicabil proiectelor de extracție a gazelor de șist din 26 ianuarie 2012 pregătită de Comisie, cadrul juridic al UE reglementează în mod corespunzător toate aspectele referitoare la licențierea, exploatarea timpurie și producția de gaze de șist; constată totuși că extracția la scară largă a gazelor de șist poate impune o adaptare cuprinzătoare a tuturor actelor legislative ale UE, inclusiv REACH, pentru ca aceasta să reglementeze caracteristicile specifice ale extracției de combustibili fosili neconvenționali; invită Comisia și autoritățile publice din statele membre, fără întârziere, să verifice și, dacă este necesar, să îmbunătățească cadrele de reglementare, în vederea asigurării caracterului adecvat al acestora pentru proiectele privind gazele și uleiurile de șist, în special pentru a fi pregătite pentru o eventuală producție viitoare la scară comercială în Europa, precum și pentru abordarea riscurilor la adresa mediului; |
| --- | --- |

29.

ia notă de faptul că procedura de licențiere actuală pentru explorarea gazelor de șist este reglementată de legislația generală privind mineritul sau hidrocarburile; constată că, potrivit Raportului final privind gazele neconvenționale în Europa din 8 noiembrie 2011 pregătit pentru Comisie și nota de transmitere privind cadrul juridic al UE în materie de mediu aplicabil proiectelor de extracție a gazelor de șist din 26 ianuarie 2012 pregătită de Comisie, cadrul juridic al UE reglementează în mod corespunzător toate aspectele referitoare la licențierea, exploatarea timpurie și producția de gaze de șist; constată totuși că extracția la scară largă a gazelor de șist poate impune o adaptare cuprinzătoare a tuturor actelor legislative ale UE, inclusiv REACH, pentru ca aceasta să reglementeze caracteristicile specifice ale extracției de combustibili fosili neconvenționali; invită Comisia și autoritățile publice din statele membre, fără întârziere, să verifice și, dacă este necesar, să îmbunătățească cadrele de reglementare, în vederea asigurării caracterului adecvat al acestora pentru proiectele privind gazele și uleiurile de șist, în special pentru a fi pregătite pentru o eventuală producție viitoare la scară comercială în Europa, precum și pentru abordarea riscurilor la adresa mediului;

| 30. | subliniază importanța transparenței și a consultării depline a publicului, în special în contextul introducerii unei noi abordări privind explorarea gazelor; subliniază faptul că, în anumite state membre, există o lipsă de consultare publică în etapa de autorizare; invită statele membre să își evalueze legislațiile pentru a verifica dacă acest aspect este luat în considerare în mod adecvat, inclusiv aplicarea pe deplin a dispozițiilor Convenției de la Aarhus și a dispozițiilor corespunzătoare prevăzute de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța transparenței și a consultării depline a publicului, în special în contextul introducerii unei noi abordări privind explorarea gazelor; subliniază faptul că, în anumite state membre, există o lipsă de consultare publică în etapa de autorizare; invită statele membre să își evalueze legislațiile pentru a verifica dacă acest aspect este luat în considerare în mod adecvat, inclusiv aplicarea pe deplin a dispozițiilor Convenției de la Aarhus și a dispozițiilor corespunzătoare prevăzute de dreptul Uniunii;

| 31. | își exprimă opinia că statele membre care întreprind proiecte privind gazele de șist trebuie să adopte o abordare de tip „ghișeu unic” privind autorizarea și licențierea și privind examinarea conformității cu reglementările de mediu (inclusiv o evaluare obligatorie a impactului asupra mediului), aceasta fiind practica uzuală în anumite state membre pentru toate proiectele energetice; |
| --- | --- |

31.

își exprimă opinia că statele membre care întreprind proiecte privind gazele de șist trebuie să adopte o abordare de tip „ghișeu unic” privind autorizarea și licențierea și privind examinarea conformității cu reglementările de mediu (inclusiv o evaluare obligatorie a impactului asupra mediului), aceasta fiind practica uzuală în anumite state membre pentru toate proiectele energetice;

| 32. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că modificarea codului legal necesar licențierii exploatării gazelor de șist necesită, în mod obligatoriu, un aviz din partea autorităților locale afectate; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că modificarea codului legal necesar licențierii exploatării gazelor de șist necesită, în mod obligatoriu, un aviz din partea autorităților locale afectate;

Opinia publică și cele mai bune practici

Atitudinile publice

| 33. | este conștient că atitudinile publice privind exploatarea gazelor de șist variază în rândul statelor membre și că atitudinile negative pot fi cauzate de dezinformare; solicită o mai bună informare a publicului cu privire la operațiunile legate de gazele de șist, într-un mod transparent și obiectiv, și susține crearea de portaluri care să ofere acces la o gamă largă de informații publice privind operațiunile legate de gazele de șist; îndeamnă societățile care au în vedere extracția de gaze de șist din UE să furnizeze informații complete privind activitățile lor, să se consulte cu comunitățile și autoritățile locale înainte de foraj și să facă publice toate substanțele chimice pe care intenționează să le utilizeze pentru fracturarea hidraulică, inclusiv concentrațiile folosite, în urma evaluării formațiunii șistoase; |
| --- | --- |

33.

este conștient că atitudinile publice privind exploatarea gazelor de șist variază în rândul statelor membre și că atitudinile negative pot fi cauzate de dezinformare; solicită o mai bună informare a publicului cu privire la operațiunile legate de gazele de șist, într-un mod transparent și obiectiv, și susține crearea de portaluri care să ofere acces la o gamă largă de informații publice privind operațiunile legate de gazele de șist; îndeamnă societățile care au în vedere extracția de gaze de șist din UE să furnizeze informații complete privind activitățile lor, să se consulte cu comunitățile și autoritățile locale înainte de foraj și să facă publice toate substanțele chimice pe care intenționează să le utilizeze pentru fracturarea hidraulică, inclusiv concentrațiile folosite, în urma evaluării formațiunii șistoase;

| 34. | consideră că realizarea unei evaluări obligatorii a impactului asupra mediului, asigurarea unui nivel ridicat de transparență și de consultare publică privind proiectele propuse în domeniul gazelor de șist, indiferent de durata și de scara proiectelor, constituie maniera optimă de a asigura un angajament semnificativ și oportun al comunităților locale; |
| --- | --- |

34.

consideră că realizarea unei evaluări obligatorii a impactului asupra mediului, asigurarea unui nivel ridicat de transparență și de consultare publică privind proiectele propuse în domeniul gazelor de șist, indiferent de durata și de scara proiectelor, constituie maniera optimă de a asigura un angajament semnificativ și oportun al comunităților locale;

| 35. | ia notă de faptul că este deosebit de important ca operatorii de gaze de șist din UE să se implice și să construiască relații solide cu comunitățile locale în toate etapele operațiunilor acestora, dat fiind faptul că UE are o densitate a populației mai mare decât SUA, iar proprietarii de terenuri din Europa nu dețin resurse subterane și, prin urmare, nu beneficiază de pe urma extracției ca în SUA; în acest sens, prevede stabilirea unor cadre care sunt competitive pentru industrie și care, în același timp, permit comunităților naționale și locale să beneficieze de resursele de gaze de șist; invită, de asemenea, societățile de gaze de șist să stabilească practici locale responsabile, să se asigure că comunitățile locale obțin beneficii de pe urma exploatării gazelor de șist, să asigure aplicarea principiului „poluatorul plătește” și să acopere costurile pentru orice daună directă sau indirectă pe care ar provoca-o; |
| --- | --- |

35.

ia notă de faptul că este deosebit de important ca operatorii de gaze de șist din UE să se implice și să construiască relații solide cu comunitățile locale în toate etapele operațiunilor acestora, dat fiind faptul că UE are o densitate a populației mai mare decât SUA, iar proprietarii de terenuri din Europa nu dețin resurse subterane și, prin urmare, nu beneficiază de pe urma extracției ca în SUA; în acest sens, prevede stabilirea unor cadre care sunt competitive pentru industrie și care, în același timp, permit comunităților naționale și locale să beneficieze de resursele de gaze de șist; invită, de asemenea, societățile de gaze de șist să stabilească practici locale responsabile, să se asigure că comunitățile locale obțin beneficii de pe urma exploatării gazelor de șist, să asigure aplicarea principiului „poluatorul plătește” și să acopere costurile pentru orice daună directă sau indirectă pe care ar provoca-o;

| 36. | recunoaște că ar trebui să se pună accent pe un dialog transparent și deschis cu societatea civilă, atât în timpul fazei ex ante, cât și în faza de monitorizare, pe baza dovezilor științifice disponibile, care să abordeze clar chestiunile privind scurgerile de gaze, impactul exploatării gazelor de șist asupra apelor subterane, a peisajului, a agriculturii și a industriei turistice; reamintește că bugetul UE pentru 2012 include credit bugetar destinat finanțării de proiecte-pilot și de alte activități de susținere în vederea încurajării unui astfel de dialog; consideră că acest aspect ar trebui organizat într-un mod neutru și în strânsă colaborare cu statele membre, inclusiv autoritățile naționale, comunitățile locale, publicul larg, întreprinderile și ONG-urile; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că ar trebui să se pună accent pe un dialog transparent și deschis cu societatea civilă, atât în timpul fazei ex ante, cât și în faza de monitorizare, pe baza dovezilor științifice disponibile, care să abordeze clar chestiunile privind scurgerile de gaze, impactul exploatării gazelor de șist asupra apelor subterane, a peisajului, a agriculturii și a industriei turistice; reamintește că bugetul UE pentru 2012 include credit bugetar destinat finanțării de proiecte-pilot și de alte activități de susținere în vederea încurajării unui astfel de dialog; consideră că acest aspect ar trebui organizat într-un mod neutru și în strânsă colaborare cu statele membre, inclusiv autoritățile naționale, comunitățile locale, publicul larg, întreprinderile și ONG-urile;

| 37. | subliniază importanța transparenței guvernanței corporative a întreprinderilor petroliere și de gaz implicate în activități din domeniul gazelor și uleiului de șist; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța transparenței guvernanței corporative a întreprinderilor petroliere și de gaz implicate în activități din domeniul gazelor și uleiului de șist;

Cele mai bune practici

| 38. | subliniază importanța aplicării celor mai înalte standarde de siguranță, a celor mai bune și a celor mai fiabile tehnologii disponibile și a celor mai bune practici operaționale pentru explorarea și producția de gaze de șist și a îmbunătățirii continue a tehnologiilor și practicilor și a minimizării efectelor adverse; în această privință, subliniază importanța investițiilor în activitățile de C&D efectuate în numele întreprinderilor din sector; salută inițiativele AIE și ale asociațiile producătorilor de petrol și gaze de definire a celor mai bune practici în domeniul explorării și producției gazelor și uleiului de șist; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța aplicării celor mai înalte standarde de siguranță, a celor mai bune și a celor mai fiabile tehnologii disponibile și a celor mai bune practici operaționale pentru explorarea și producția de gaze de șist și a îmbunătățirii continue a tehnologiilor și practicilor și a minimizării efectelor adverse; în această privință, subliniază importanța investițiilor în activitățile de C&D efectuate în numele întreprinderilor din sector; salută inițiativele AIE și ale asociațiile producătorilor de petrol și gaze de definire a celor mai bune practici în domeniul explorării și producției gazelor și uleiului de șist;

| 39. | consideră că preocupările legate de posibilitatea ca exploatarea gazelor de șist să afecteze aprovizionarea cu apă prin scurgerea din puțuri pot fi abordate prin adoptarea celor mai bune practici de dezvoltare și de construcție a puțurilor, în special tubarea, cimentarea și gestionarea presiunii, împreună cu testarea la presiune a coloanei cimentate și cu realizarea unei diagrafii a adezivității cimentului cu ajutorul unei tehnologii de vârf, în vederea confirmării izolării formațiunii; invită statele membre să se asigure că aceste practici sunt respectate în exploatarea gazelor de șist, printre altele prin intermediul unor inspecții la fața locului; |
| --- | --- |

39.

consideră că preocupările legate de posibilitatea ca exploatarea gazelor de șist să afecteze aprovizionarea cu apă prin scurgerea din puțuri pot fi abordate prin adoptarea celor mai bune practici de dezvoltare și de construcție a puțurilor, în special tubarea, cimentarea și gestionarea presiunii, împreună cu testarea la presiune a coloanei cimentate și cu realizarea unei diagrafii a adezivității cimentului cu ajutorul unei tehnologii de vârf, în vederea confirmării izolării formațiunii; invită statele membre să se asigure că aceste practici sunt respectate în exploatarea gazelor de șist, printre altele prin intermediul unor inspecții la fața locului;

| 40. | subliniază faptul că, prin dezvoltarea unor tehnologii și practici mai bune, bazate pe reglementări solide, operatorii și industriile serviciilor nu numai că vor îmbunătăți acceptarea din partea publicului a proiectelor privind gazele de șist, dar vor obține și oportunități de afaceri și vor îmbunătăți oportunitățile de export, având în vedere provocările mondiale legate de mediu generate de explorarea gazelor neconvenționale; prin urmare, propune statelor membre să țină cont de recomandările privind fracturarea hidraulică formulate în documentul de referință cuprinzător, elaborat de Agenția Internațională a Energiei (AIE), referitor la cele mai bune tehnici disponibile, de îndată ce sunt disponibile; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că, prin dezvoltarea unor tehnologii și practici mai bune, bazate pe reglementări solide, operatorii și industriile serviciilor nu numai că vor îmbunătăți acceptarea din partea publicului a proiectelor privind gazele de șist, dar vor obține și oportunități de afaceri și vor îmbunătăți oportunitățile de export, având în vedere provocările mondiale legate de mediu generate de explorarea gazelor neconvenționale; prin urmare, propune statelor membre să țină cont de recomandările privind fracturarea hidraulică formulate în documentul de referință cuprinzător, elaborat de Agenția Internațională a Energiei (AIE), referitor la cele mai bune tehnici disponibile, de îndată ce sunt disponibile;

| 41. | subliniază nevoia de cele mai înalte standarde de siguranță și de mediu și de inspecții regulate în etapele critice din punctul de vedere al siguranței ale construcției de puțuri și ale fracturării hidraulice; subliniază în special faptul că operatorii ar trebui să diminueze arderile și ventilarea și ar trebui să recupereze gazele, să capteze emisiile fugitive și să reutilizeze sau să trateze apele reziduale; solicită Uniunii Europene să urmeze exemplul SUA în ceea ce privește reglementările în materie de mediu referitoare la gazele de șist, în contextul fracturării hidraulice, stabilind standarde care să oblige societățile să capteze metanul și alte emisii de gaze poluante și care au fost introduse de Agenția de Protecție a Mediului din SUA (US EPA); |
| --- | --- |

41.

subliniază nevoia de cele mai înalte standarde de siguranță și de mediu și de inspecții regulate în etapele critice din punctul de vedere al siguranței ale construcției de puțuri și ale fracturării hidraulice; subliniază în special faptul că operatorii ar trebui să diminueze arderile și ventilarea și ar trebui să recupereze gazele, să capteze emisiile fugitive și să reutilizeze sau să trateze apele reziduale; solicită Uniunii Europene să urmeze exemplul SUA în ceea ce privește reglementările în materie de mediu referitoare la gazele de șist, în contextul fracturării hidraulice, stabilind standarde care să oblige societățile să capteze metanul și alte emisii de gaze poluante și care au fost introduse de Agenția de Protecție a Mediului din SUA (US EPA);

| 42. | de asemenea, solicită operatorilor de gaze de șist să testeze puțurile de apă potabilă situate în apropierea puțurilor proprii, atât înainte de lansarea producției, cât și în timpul producției, și să comunice publicului informațiile rezultate într-un mod accesibil, ușor de înțeles și transparent; |
| --- | --- |

42.

de asemenea, solicită operatorilor de gaze de șist să testeze puțurile de apă potabilă situate în apropierea puțurilor proprii, atât înainte de lansarea producției, cât și în timpul producției, și să comunice publicului informațiile rezultate într-un mod accesibil, ușor de înțeles și transparent;

| 43. | subliniază importanța recuperării și refacerii de către operatori a terenurilor utilizate și a realizării unei monitorizări postoperaționale la finalizarea activităților acestora; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța recuperării și refacerii de către operatori a terenurilor utilizate și a realizării unei monitorizări postoperaționale la finalizarea activităților acestora;

| 44. | îndeamnă la schimbul de cele mai bune practici și de informații atât între statele membre ale UE, cât și între UE, SUA și Canada; în special, încurajează înfrățirea orașelor și municipalităților europene și din nordul SUA care au descoperit gaze de șist; subliniază importanța transferului de cunoștințe privind dezvoltarea gazelor de șist dinspre industrie înspre comunitățile locale; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă la schimbul de cele mai bune practici și de informații atât între statele membre ale UE, cât și între UE, SUA și Canada; în special, încurajează înfrățirea orașelor și municipalităților europene și din nordul SUA care au descoperit gaze de șist; subliniază importanța transferului de cunoștințe privind dezvoltarea gazelor de șist dinspre industrie înspre comunitățile locale;

| 45. | îndeamnă întreprinderile producătoare de gaze de șist și de ulei de șist să folosească în mod uniform cele mai înalte standarde de mediu și de siguranță, indiferent în ce regiune a lumii își desfășoară acestea activitatea; invită Comisia să analizeze mecanismele care ar putea garanta că întreprinderile stabilite în UE își desfășoară activitatea la nivel mondial în conformitate cu cele mai înalte standarde; consideră că și răspunderea corporatistă ar trebui să fie un factor-cheie în acest domeniu și că sistemele de autorizare din statele membre ar putea să ia în considerare, la eliberarea licențelor, incidentele internaționale în care sunt implicate companiile, cu condiția ca aceste incidente să fie însoțite de analize detaliate; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă întreprinderile producătoare de gaze de șist și de ulei de șist să folosească în mod uniform cele mai înalte standarde de mediu și de siguranță, indiferent în ce regiune a lumii își desfășoară acestea activitatea; invită Comisia să analizeze mecanismele care ar putea garanta că întreprinderile stabilite în UE își desfășoară activitatea la nivel mondial în conformitate cu cele mai înalte standarde; consideră că și răspunderea corporatistă ar trebui să fie un factor-cheie în acest domeniu și că sistemele de autorizare din statele membre ar putea să ia în considerare, la eliberarea licențelor, incidentele internaționale în care sunt implicate companiile, cu condiția ca aceste incidente să fie însoțite de analize detaliate;

| 46. | subliniază că este important să se susțină și să se cofinanțeze acțiuni ce vizează crearea unor comisii independente, alcătuite din reprezentanții mediului industrial și științific, în scopul emiterii de avize și al elaborării de bune practici referitoare la tehnologiile proprii extracției gazelor de șist; |
| --- | --- |

46.

subliniază că este important să se susțină și să se cofinanțeze acțiuni ce vizează crearea unor comisii independente, alcătuite din reprezentanții mediului industrial și științific, în scopul emiterii de avize și al elaborării de bune practici referitoare la tehnologiile proprii extracției gazelor de șist;

| 47. | reamintește că principiul „poluatorul plătește” se aplică întotdeauna operațiunilor legate de gazele și uleiul de șist, în special în ceea ce privește tratarea apelor reziduale, și că societățile sunt pe deplin responsabile pentru orice daună directă sau indirectă pe care ar provoca-o; solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru a include în mod specific fracturarea hidraulică și alte activități legate de extracția gazelor de șist în Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător, precum și să oblige operatorii în domeniul gazelor de șist să respecte cerințele obligatorii de securitate financiară sau de asigurare în eventualitatea unor daune provocate mediului de activitățile lor, în scopul de a garanta securitatea juridică a populațiilor vizate; |
| --- | --- |

47.

reamintește că principiul „poluatorul plătește” se aplică întotdeauna operațiunilor legate de gazele și uleiul de șist, în special în ceea ce privește tratarea apelor reziduale, și că societățile sunt pe deplin responsabile pentru orice daună directă sau indirectă pe care ar provoca-o; solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru a include în mod specific fracturarea hidraulică și alte activități legate de extracția gazelor de șist în Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător, precum și să oblige operatorii în domeniul gazelor de șist să respecte cerințele obligatorii de securitate financiară sau de asigurare în eventualitatea unor daune provocate mediului de activitățile lor, în scopul de a garanta securitatea juridică a populațiilor vizate;

o

o o

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 64.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0430.

(3)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

(4)  JO L 295, 12.11.2010, p. 1.

(5)  JO L 175, 5.7.1985, p. 40.

(6)  JO L 197, 21.7.2001, p. 30.

(7)  JO L 102, 11.4.2006, p. 15.

(8)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(9)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(10)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

(11)  JO L 10, 14.1.1997, p. 13.

(12)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(13)  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

(14)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

(15)  JO L 140, 5.6.2009, p. 136.

(16)  COM(2011)0885.

(17)  COM(2011)0658.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/94 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/94

---

P7_TA(2012)0445

Activităţile Comisiei pentru petiţii în anul 2011

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2011 (2011/2317(INI))

(2015/C 419/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 24, 227, 228, 258 și 260 din Tratatul privind funcționarea UE (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24, 227, 228, 258 și 260 din Tratatul privind funcționarea UE (TFUE),

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 202 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 202 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0240/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0240/2012),

| A. | întrucât, sub rezerva protocolului 30 din tratat, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene a căpătat forță juridică obligatorie prin intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât Tratatul de la Lisabona stabilește, de asemenea, temeiul juridic pentru aderarea UE la Convenția Europeană a drepturilor omului, precum și pentru inițiativa cetățenească europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât, sub rezerva protocolului 30 din tratat, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene a căpătat forță juridică obligatorie prin intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; întrucât Tratatul de la Lisabona stabilește, de asemenea, temeiul juridic pentru aderarea UE la Convenția Europeană a drepturilor omului, precum și pentru inițiativa cetățenească europeană;

| B. | întrucât Regulamentul privind inițiativa cetățenilor europeni (1) a intrat în vigoare la 1 aprilie 2012 și întrucât Parlamentul are răspunderea de a organiza audierile publice pentru inițiativele de succes care au adunat peste un milion de semnături din minimum șapte state membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul privind inițiativa cetățenilor europeni (1) a intrat în vigoare la 1 aprilie 2012 și întrucât Parlamentul are răspunderea de a organiza audierile publice pentru inițiativele de succes care au adunat peste un milion de semnături din minimum șapte state membre;

| C. | întrucât Comisia pentru petiții are obligația să revizuiască constant și, atunci când este posibil, să își consolideze rolul, în special în ceea ce privește dezvoltarea principiilor democratice, cum ar fi participarea crescută a cetățenilor la procesul decizional din UE și consolidarea transparenței și responsabilității; întrucât în cursul activității sale normale comisia conlucrează îndeaproape cu statele membre, cu Comisia, cu Ombudsmanul European și cu alte organisme pentru a garanta respectarea deplină a spiritului și literei legislației Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia pentru petiții are obligația să revizuiască constant și, atunci când este posibil, să își consolideze rolul, în special în ceea ce privește dezvoltarea principiilor democratice, cum ar fi participarea crescută a cetățenilor la procesul decizional din UE și consolidarea transparenței și responsabilității; întrucât în cursul activității sale normale comisia conlucrează îndeaproape cu statele membre, cu Comisia, cu Ombudsmanul European și cu alte organisme pentru a garanta respectarea deplină a spiritului și literei legislației Uniunii;

| D. | își exprimă satisfacția cu privire la crearea ghișeului unic destinat cetățenilor care doresc să obțină informații sau să depună o cerere sau plângere prin intermediul portalului „Drepturile dumneavoastră în Uniunea Europeană”; |
| --- | --- |

D.

își exprimă satisfacția cu privire la crearea ghișeului unic destinat cetățenilor care doresc să obțină informații sau să depună o cerere sau plângere prin intermediul portalului „Drepturile dumneavoastră în Uniunea Europeană”;

| E. | salută jurisprudența Curții Europene de Justiție privind interpretarea articolul 51 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care în hotărârea ERT, subliniază faptul că instituțiile statelor membre sunt obligate să respecte drepturile fundamentale prioritare ale Uniunii, chiar și atunci când intenționează să utilizeze măsuri naționale pentru a restricționa libertățile fundamentale garantate de TFUE, |
| --- | --- |

E.

salută jurisprudența Curții Europene de Justiție privind interpretarea articolul 51 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care în hotărârea ERT, subliniază faptul că instituțiile statelor membre sunt obligate să respecte drepturile fundamentale prioritare ale Uniunii, chiar și atunci când intenționează să utilizeze măsuri naționale pentru a restricționa libertățile fundamentale garantate de TFUE,

| F. | întrucât cetățenii și rezidenții europeni au așteptări legitime să se găsească în cel mai scurt răstimp soluții în cadrul juridic al Uniunii Europene pentru problemele pe care le prezintă în fața Comisiei pentru petiții, având încredere că acest cadru va asigura respectarea drepturilor lor în calitate de cetățeni ai Uniunii, în special a celor legate de apărarea mediului lor natural, a sănătății, a libertății de circulație, a demnității și a drepturilor și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât cetățenii și rezidenții europeni au așteptări legitime să se găsească în cel mai scurt răstimp soluții în cadrul juridic al Uniunii Europene pentru problemele pe care le prezintă în fața Comisiei pentru petiții, având încredere că acest cadru va asigura respectarea drepturilor lor în calitate de cetățeni ai Uniunii, în special a celor legate de apărarea mediului lor natural, a sănătății, a libertății de circulație, a demnității și a drepturilor și libertăților fundamentale;

| G. | întrucât instituțiile europene trebuie să furnizeze mai multe informații și să fie mai transparente în relația lor cu cetățenii europeni; |
| --- | --- |

G.

întrucât instituțiile europene trebuie să furnizeze mai multe informații și să fie mai transparente în relația lor cu cetățenii europeni;

| H. | întrucât au fost declarate admisibile 998 de petiții, dintre care 649 au fost transmise Comisiei pentru a se realiza anchete suplimentare, în conformitate cu articolele 258 și 260 din tratat, iar 416 de petiții au fost declarate inadmisibile. |
| --- | --- |

H.

întrucât au fost declarate admisibile 998 de petiții, dintre care 649 au fost transmise Comisiei pentru a se realiza anchete suplimentare, în conformitate cu articolele 258 și 260 din tratat, iar 416 de petiții au fost declarate inadmisibile.

| I. | întrucât procedura de depunere a unei petiții poate veni în completarea altor instrumente europene puse la dispoziția cetățenilor, precum posibilitatea de a adresa plângeri Ombudsmanului European sau Comisiei Europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât procedura de depunere a unei petiții poate veni în completarea altor instrumente europene puse la dispoziția cetățenilor, precum posibilitatea de a adresa plângeri Ombudsmanului European sau Comisiei Europene;

| J. | întrucât numărul de petiții inadmisibile a continuat să fie semnificativ în 2011, indicând încă o dată faptul că Parlamentul ar trebui să-și intensifice eforturile de a informa cetățenii cu privire la limitele câmpului său de acțiune în domeniul dreptului de a adresa petiții; întrucât oamenii și comunitățile locale, precum și asociațiile de voluntariat, cele caritabile și cele profesionale, sunt bine poziționate pentru a evalua eficiența legislației europene aplicabile în cazul lor și pentru a semnala cetățenilor posibilele lacune care trebuie analizate pentru a asigura o punere în aplicare mai bună și comparabilă a legislației UE în toate statele membre; |
| --- | --- |

J.

întrucât numărul de petiții inadmisibile a continuat să fie semnificativ în 2011, indicând încă o dată faptul că Parlamentul ar trebui să-și intensifice eforturile de a informa cetățenii cu privire la limitele câmpului său de acțiune în domeniul dreptului de a adresa petiții; întrucât oamenii și comunitățile locale, precum și asociațiile de voluntariat, cele caritabile și cele profesionale, sunt bine poziționate pentru a evalua eficiența legislației europene aplicabile în cazul lor și pentru a semnala cetățenilor posibilele lacune care trebuie analizate pentru a asigura o punere în aplicare mai bună și comparabilă a legislației UE în toate statele membre;

| K. | întrucât, în ceea ce privește analiza statistică cuprinsă în prezentul raport, cetățenii germani continuă să depună cel mai mare număr de petiții, deși proporția lor a scăzut, fiind urmați de petiționarii spanioli și italieni; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în ceea ce privește analiza statistică cuprinsă în prezentul raport, cetățenii germani continuă să depună cel mai mare număr de petiții, deși proporția lor a scăzut, fiind urmați de petiționarii spanioli și italieni;

| L. | întrucât domeniul de aplicare și modul de funcționare ale dreptului de a adresa petiții acordat tuturor cetățenilor și rezidenților UE în temeiul tratatului diferă de alte căi de atac aflate la dispoziția cetățenilor, cum ar fi, de exemplu, transmiterea de plângeri Comisiei sau Ombudsmanului, și întrucât statele membre, folosind criza drept pretext, aleg într-o măsură din ce în ce mai mare să neglijeze acest drept, lucru care preocupă în mare măsură cetățenii europeni; |
| --- | --- |

L.

întrucât domeniul de aplicare și modul de funcționare ale dreptului de a adresa petiții acordat tuturor cetățenilor și rezidenților UE în temeiul tratatului diferă de alte căi de atac aflate la dispoziția cetățenilor, cum ar fi, de exemplu, transmiterea de plângeri Comisiei sau Ombudsmanului, și întrucât statele membre, folosind criza drept pretext, aleg într-o măsură din ce în ce mai mare să neglijeze acest drept, lucru care preocupă în mare măsură cetățenii europeni;

| M. | întrucât preocupările principale legate de tema generală a mediului sunt aplicarea insuficientă și adesea eronată de către statele membre și entitățile lor subnaționale a Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului (EIM) (2) și a Directivei-cadru privind deșeurile (3); întrucât petițiile care prezintă presupuse încălcări ale Directivelor „Păsări” și „Habitate” aduc adesea în discuție preocupări referitoare la pierderi grave în materie de biodiversitate ca urmare a planificării unor proiecte majore în siturile rețelei Natura 2000, iar petițiile privind gestionarea apei au dezvăluit cazuri grave de poluare și au suscitat preocupări cu privire la posibilul impact al proiectelor asupra durabilității și a calității resurselor acvatice; |
| --- | --- |

M.

întrucât preocupările principale legate de tema generală a mediului sunt aplicarea insuficientă și adesea eronată de către statele membre și entitățile lor subnaționale a Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului (EIM) (2) și a Directivei-cadru privind deșeurile (3); întrucât petițiile care prezintă presupuse încălcări ale Directivelor „Păsări” și „Habitate” aduc adesea în discuție preocupări referitoare la pierderi grave în materie de biodiversitate ca urmare a planificării unor proiecte majore în siturile rețelei Natura 2000, iar petițiile privind gestionarea apei au dezvăluit cazuri grave de poluare și au suscitat preocupări cu privire la posibilul impact al proiectelor asupra durabilității și a calității resurselor acvatice;

| N. | întrucât Directiva EIM este în prezent în curs de revizuire, iar raportul Comisiei pentru petiții privind problemele legate de deșeuri prezintă neajunsuri grave în mai multe state membre; întrucât directiva respectivă nu este pusă în aplicare în mod satisfăcător și întrucât soluția problemei nu constă într-o simplă revizuire, ci într-un control mai bun exercitat de Comisie; |
| --- | --- |

N.

întrucât Directiva EIM este în prezent în curs de revizuire, iar raportul Comisiei pentru petiții privind problemele legate de deșeuri prezintă neajunsuri grave în mai multe state membre; întrucât directiva respectivă nu este pusă în aplicare în mod satisfăcător și întrucât soluția problemei nu constă într-o simplă revizuire, ci într-un control mai bun exercitat de Comisie;

| O. | întrucât dreptul cetățenilor și al rezidenților europeni la proprietățile lor dobândite legal continuă să fie o problemă de importanță majoră pentru mii de persoane, fapt demonstrat de petițiile care încă sunt primite pe această temă, și întrucât fără soluționarea acestei probleme de către autoritățile competente nu se poate garanta securitatea juridică a asigurărilor date că piețele imobiliare transfrontaliere își vor reveni și nu se poate avea încredere în acestea, acest lucru având consecințe grave pentru perspectivele de redresare economică; întrucât, în special, în 2011 au existat 70 de petiții referitoare la „Ley de Costas”, Legea spaniolă a zonelor de coastă, 51 de petiții putând fi identificate ca provenind de la cetățeni spanioli sau grupuri de cetățeni spanioli, restul de 19 provenind de la cetățeni de alte naționalități; |
| --- | --- |

O.

întrucât dreptul cetățenilor și al rezidenților europeni la proprietățile lor dobândite legal continuă să fie o problemă de importanță majoră pentru mii de persoane, fapt demonstrat de petițiile care încă sunt primite pe această temă, și întrucât fără soluționarea acestei probleme de către autoritățile competente nu se poate garanta securitatea juridică a asigurărilor date că piețele imobiliare transfrontaliere își vor reveni și nu se poate avea încredere în acestea, acest lucru având consecințe grave pentru perspectivele de redresare economică; întrucât, în special, în 2011 au existat 70 de petiții referitoare la „Ley de Costas”, Legea spaniolă a zonelor de coastă, 51 de petiții putând fi identificate ca provenind de la cetățeni spanioli sau grupuri de cetățeni spanioli, restul de 19 provenind de la cetățeni de alte naționalități;

| P. | întrucât, în raportul său anual precedent, Comisia pentru petiții a apreciat în cea mai mare măsură cooperarea cu Comisia și cu Ombudsmanul European cu privire la tratarea petițiilor și plângerilor și întrucât Comisia pentru petiții a solicitat în repetate rânduri să fie informată de către Comisie cu privire la evoluția acțiunilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor aflate în derulare, subiect care la care se referă, de asemenea, petițiile; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în raportul său anual precedent, Comisia pentru petiții a apreciat în cea mai mare măsură cooperarea cu Comisia și cu Ombudsmanul European cu privire la tratarea petițiilor și plângerilor și întrucât Comisia pentru petiții a solicitat în repetate rânduri să fie informată de către Comisie cu privire la evoluția acțiunilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor aflate în derulare, subiect care la care se referă, de asemenea, petițiile;

| Q. | întrucât numeroase petiții susțin că fonduri ale UE au fost utilizate abuziv sau sustrase, iar altele invocă disfuncționalități în administrația UE, inclusiv conflicte de interes în cadrul agențiilor influente, sau solicită modificarea politicilor UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât numeroase petiții susțin că fonduri ale UE au fost utilizate abuziv sau sustrase, iar altele invocă disfuncționalități în administrația UE, inclusiv conflicte de interes în cadrul agențiilor influente, sau solicită modificarea politicilor UE;

| R. | întrucât neajunsurile și problemele cu care se confruntă persoanele ca urmare a funcționării defectuoase a pieței interne, ilustrată în petiții, sunt confirmate prin Raportul privind cetățenia UE în 2010 (4), în special în ceea ce privește libera circulație a cetățenilor UE și a membrilor familiilor lor (sub rezerva să fie legitimă), accesul la drepturile de securitate socială, recunoașterea reciprocă a calificărilor, obstacolele întâlnite de persoanele cu dizabilități, problemele privind dreptul familiei și expulzările în masă pe baza originii etnice sau naționale care afectează persoanele, cum ar fi cele de etnie romă, inclusiv problemele legate de dubla impunere; |
| --- | --- |

R.

întrucât neajunsurile și problemele cu care se confruntă persoanele ca urmare a funcționării defectuoase a pieței interne, ilustrată în petiții, sunt confirmate prin Raportul privind cetățenia UE în 2010 (4), în special în ceea ce privește libera circulație a cetățenilor UE și a membrilor familiilor lor (sub rezerva să fie legitimă), accesul la drepturile de securitate socială, recunoașterea reciprocă a calificărilor, obstacolele întâlnite de persoanele cu dizabilități, problemele privind dreptul familiei și expulzările în masă pe baza originii etnice sau naționale care afectează persoanele, cum ar fi cele de etnie romă, inclusiv problemele legate de dubla impunere;

| S. | întrucât și în anul 2011 au fost prezentate numeroase petiții în care cetățenii subliniază faptul că este important să se prevină pierderea ireparabilă a biodiversității cu privire la siturile Natura 2000 și să se asigure protecția zonelor desemnate în conformitate cu Directiva „Habitate”; |
| --- | --- |

S.

întrucât și în anul 2011 au fost prezentate numeroase petiții în care cetățenii subliniază faptul că este important să se prevină pierderea ireparabilă a biodiversității cu privire la siturile Natura 2000 și să se asigure protecția zonelor desemnate în conformitate cu Directiva „Habitate”;

| T. | întrucât hotărârea Tribunalului de primă instanță al UE din 14 septembrie 2011 în cauza T-308/07 a sprijinit reclamația petiționarului împotriva deciziei comisiei de a declara petiția sa inadmisibilă și, astfel, a clarificat faptul că, în cazurile în care declară că o petiție este inadmisibilă, Parlamentul trebuie să justifice acestea în mod temeinic; |
| --- | --- |

T.

întrucât hotărârea Tribunalului de primă instanță al UE din 14 septembrie 2011 în cauza T-308/07 a sprijinit reclamația petiționarului împotriva deciziei comisiei de a declara petiția sa inadmisibilă și, astfel, a clarificat faptul că, în cazurile în care declară că o petiție este inadmisibilă, Parlamentul trebuie să justifice acestea în mod temeinic;

| U. | întrucât eficiența activității Comisiei pentru petiții se bazează, în principal, pe rapiditate și meticulozitate, dar ar putea fi îmbunătățită în continuare, îndeosebi prin optimizarea termenelor de procesare a petițiilor și prin sistematizarea procedurilor de evaluare, |
| --- | --- |

U.

întrucât eficiența activității Comisiei pentru petiții se bazează, în principal, pe rapiditate și meticulozitate, dar ar putea fi îmbunătățită în continuare, îndeosebi prin optimizarea termenelor de procesare a petițiilor și prin sistematizarea procedurilor de evaluare,

| 1. | observă că petițiile primite în 2011 au continuat să se refere la cazuri de posibile încălcări ale legislației UE în domeniile mediului, justiției și pieței interne, reflectând perspectivele cetățenilor referitoare la asigurarea rezultatelor preconizate și respectarea legislației UE de către legislația europeană transpusă și pusă în aplicare de statele membre; |
| --- | --- |

1.

observă că petițiile primite în 2011 au continuat să se refere la cazuri de posibile încălcări ale legislației UE în domeniile mediului, justiției și pieței interne, reflectând perspectivele cetățenilor referitoare la asigurarea rezultatelor preconizate și respectarea legislației UE de către legislația europeană transpusă și pusă în aplicare de statele membre;

| 2. | ia act de numărul tot mai mare de petiții și alte cereri adresate de cetățeni care solicită reparații juridice și financiare cu privire la aspecte care nu intră în domeniul de competență conferit UE în temeiul articolului 227 din tratat și al articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale, cum ar fi, de exemplu, cereri de revizuire a metodei de calcul a pensiilor naționale și de anulare a hotărârilor pronunțate de instanțele naționale, propuneri de a modifica frontierele Europei, de a constrânge o bancă să acorde un credit de nevoi personale etc.; sprijină pe deplin măsurile adoptate de direcțiile generale competente ale Parlamentului European în vederea identificării unei soluții pentru a se ocupa de aceste cereri din partea cetățenilor, luând în considerare obligațiile Parlamentului cu privire la comunicarea cu cetățenii; |
| --- | --- |

2.

ia act de numărul tot mai mare de petiții și alte cereri adresate de cetățeni care solicită reparații juridice și financiare cu privire la aspecte care nu intră în domeniul de competență conferit UE în temeiul articolului 227 din tratat și al articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale, cum ar fi, de exemplu, cereri de revizuire a metodei de calcul a pensiilor naționale și de anulare a hotărârilor pronunțate de instanțele naționale, propuneri de a modifica frontierele Europei, de a constrânge o bancă să acorde un credit de nevoi personale etc.; sprijină pe deplin măsurile adoptate de direcțiile generale competente ale Parlamentului European în vederea identificării unei soluții pentru a se ocupa de aceste cereri din partea cetățenilor, luând în considerare obligațiile Parlamentului cu privire la comunicarea cu cetățenii;

| 3. | consideră că rolul și responsabilitățile Comisiei pentru petiții ar putea fi îndeplinite cel mai bine, iar vizibilitatea, eficiența, responsabilitatea și transparența ar crește în cea mai mare măsură dacă s-ar îmbunătăți modalitățile prin care să poată prezenta în plen chestiunile care prezintă importanță pentru cetățenii europeni și dacă ar fi consolidate competențele sale de a audia martori, de a conduce anchete și de a organiza audieri la fața locului; |
| --- | --- |

3.

consideră că rolul și responsabilitățile Comisiei pentru petiții ar putea fi îndeplinite cel mai bine, iar vizibilitatea, eficiența, responsabilitatea și transparența ar crește în cea mai mare măsură dacă s-ar îmbunătăți modalitățile prin care să poată prezenta în plen chestiunile care prezintă importanță pentru cetățenii europeni și dacă ar fi consolidate competențele sale de a audia martori, de a conduce anchete și de a organiza audieri la fața locului;

| 4. | reamintește că, în ceea ce privește procedurile de organizare a unor audieri publice privind inițiativele cetățenești europene de succes, stabilite la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, Parlamentul a decis asocierea automată a Comisiei pentru petiții la toate audierile, împreună cu comisia competentă în fond care are competență legislativă cu privire la subiectul în cauză; consideră că acest lucru confirmă rolul său de organism care deține cea mai mare experiență în materie de contact cu cetățenii, asigurând aplicarea unei proceduri uniforme pentru toate inițiativele cetățenești de succes; solicită Conferinței președinților să aprobe o clarificare a competențelor comisiei în domeniu în anexa VII punctul XX din Regulamentul de procedură; subliniază, de asemenea, faptul că distincția între o petiție prezentată în temeiul articolului 227 din TFUE și o inițiativă cetățenească trebuie să fie explicată în mod clar publicului; |
| --- | --- |

4.

reamintește că, în ceea ce privește procedurile de organizare a unor audieri publice privind inițiativele cetățenești europene de succes, stabilite la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, Parlamentul a decis asocierea automată a Comisiei pentru petiții la toate audierile, împreună cu comisia competentă în fond care are competență legislativă cu privire la subiectul în cauză; consideră că acest lucru confirmă rolul său de organism care deține cea mai mare experiență în materie de contact cu cetățenii, asigurând aplicarea unei proceduri uniforme pentru toate inițiativele cetățenești de succes; solicită Conferinței președinților să aprobe o clarificare a competențelor comisiei în domeniu în anexa VII punctul XX din Regulamentul de procedură; subliniază, de asemenea, faptul că distincția între o petiție prezentată în temeiul articolului 227 din TFUE și o inițiativă cetățenească trebuie să fie explicată în mod clar publicului;

| 5. | salută decizia Parlamentului de a dezvolta un portal al petițiilor mai practic și mai vizibil pe site-ul său internet, lucru care va facilita, în limitele articolului 227 din tratat, ale articolului 202 din Regulamentul de procedură al Parlamentului și ale articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale, accesul cetățenilor la procesul petițional, le va furniza informații și le va permite să prezinte petiții într-un mediu mai ușor de utilizat, care să permită semnarea electronică a petițiilor; consideră că acest portal ar trebui să furnizeze, de asemenea, legături practice către alte căi de atac care sunt disponibile la nivel european sau respectiv național și regional, precum și o perspectivă de ansamblu asupra competențelor Comisiei pentru petiții; de asemenea, acest portal ar trebui să stabilească, în același timp, un cadru de practici pentru organele administrației publice după modelul CURIA, portalul oficial unde sunt prezentate hotărârile CJUE; |
| --- | --- |

5.

salută decizia Parlamentului de a dezvolta un portal al petițiilor mai practic și mai vizibil pe site-ul său internet, lucru care va facilita, în limitele articolului 227 din tratat, ale articolului 202 din Regulamentul de procedură al Parlamentului și ale articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale, accesul cetățenilor la procesul petițional, le va furniza informații și le va permite să prezinte petiții într-un mediu mai ușor de utilizat, care să permită semnarea electronică a petițiilor; consideră că acest portal ar trebui să furnizeze, de asemenea, legături practice către alte căi de atac care sunt disponibile la nivel european sau respectiv național și regional, precum și o perspectivă de ansamblu asupra competențelor Comisiei pentru petiții; de asemenea, acest portal ar trebui să stabilească, în același timp, un cadru de practici pentru organele administrației publice după modelul CURIA, portalul oficial unde sunt prezentate hotărârile CJUE;

| 6. | își reafirmă hotărârea de a continua să promoveze și să apere drepturile și libertățile fundamentale ale cetățenilor utilizându-și influența politică în ceea ce privește cazurile admisibile care ar putea fi discutate în cadrul comisiei, în strânsă cooperare cu Comisia și cu autoritățile relevante din statele membre ale Uniunii; |
| --- | --- |

6.

își reafirmă hotărârea de a continua să promoveze și să apere drepturile și libertățile fundamentale ale cetățenilor utilizându-și influența politică în ceea ce privește cazurile admisibile care ar putea fi discutate în cadrul comisiei, în strânsă cooperare cu Comisia și cu autoritățile relevante din statele membre ale Uniunii;

| 7. | invită Comisia pentru petiții să analizeze efectele jurisprudenței ERT asupra fiabilității petițiilor și să examineze chestiunea obstacolelor concrete cu care se confruntă cetățenii Uniunii pentru a obține, prin intermediul cererilor de hotărâri preliminare adresate Curții de Justiție a Uniunii Europene, o interpretare fiabilă a aspectelor-cheie ale dreptului european în cazurile aflate în fața instanțelor naționale; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia pentru petiții să analizeze efectele jurisprudenței ERT asupra fiabilității petițiilor și să examineze chestiunea obstacolelor concrete cu care se confruntă cetățenii Uniunii pentru a obține, prin intermediul cererilor de hotărâri preliminare adresate Curții de Justiție a Uniunii Europene, o interpretare fiabilă a aspectelor-cheie ale dreptului european în cazurile aflate în fața instanțelor naționale;

| 8. | consideră că este important să se consolideze cooperarea cu parlamentele și guvernele statelor membre, pe bază de reciprocitate, și, atunci când este necesar, să se încurajeze autoritățile statelor membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență deplină; |
| --- | --- |

8.

consideră că este important să se consolideze cooperarea cu parlamentele și guvernele statelor membre, pe bază de reciprocitate, și, atunci când este necesar, să se încurajeze autoritățile statelor membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență deplină;

| 9. | observă importanța colaborării între Comisie și statele membre, dar regretă neglijența anumitor state membre cu privire la transpunerea și punerea în aplicare a legislației europene în materie de mediu; |
| --- | --- |

9.

observă importanța colaborării între Comisie și statele membre, dar regretă neglijența anumitor state membre cu privire la transpunerea și punerea în aplicare a legislației europene în materie de mediu;

| 10. | consideră că procedura de depunere a petițiilor nu ar trebui exploatată și folosită pentru a atinge obiective aflate pe agenda politică a statelor membre, ci că, dimpotrivă, aceasta ar trebui să se desfășoare de o manieră obiectivă și să reflecte poziția Parlamentului European; |
| --- | --- |

10.

consideră că procedura de depunere a petițiilor nu ar trebui exploatată și folosită pentru a atinge obiective aflate pe agenda politică a statelor membre, ci că, dimpotrivă, aceasta ar trebui să se desfășoare de o manieră obiectivă și să reflecte poziția Parlamentului European;

| 11. | salută cooperarea constructivă dintre Comisia pentru petiții și serviciile Ombudsmanului European și își reafirmă hotărârea de a sprijini Ombudsmanul în identificarea cazurilor de administrare defectuoasă de către instituțiile UE și respectiv împotriva acestora; |
| --- | --- |

11.

salută cooperarea constructivă dintre Comisia pentru petiții și serviciile Ombudsmanului European și își reafirmă hotărârea de a sprijini Ombudsmanul în identificarea cazurilor de administrare defectuoasă de către instituțiile UE și respectiv împotriva acestora;

| 12. | solicită Comisiei să furnizeze Comisiei pentru petiții detalii și o analiză statistică a reclamațiilor cetățenilor europeni pe care le investighează, inclusiv rezultatele obținute și locul de origine al reclamației; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să furnizeze Comisiei pentru petiții detalii și o analiză statistică a reclamațiilor cetățenilor europeni pe care le investighează, inclusiv rezultatele obținute și locul de origine al reclamației;

| 13. | consideră că, în ceea ce privește funcționarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolelor 258 și 260 din TFEU, Comisia ar trebui să asigure că petițiile adresate Parlamentului și reclamațiile adresate Comisiei sunt tratate cu aceeași considerație; |
| --- | --- |

13.

consideră că, în ceea ce privește funcționarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolelor 258 și 260 din TFEU, Comisia ar trebui să asigure că petițiile adresate Parlamentului și reclamațiile adresate Comisiei sunt tratate cu aceeași considerație;

| 14. | consideră că elaborarea unor norme procedurale scrise mai clare cu privire la pregătirea, desfășurarea și evaluarea vizitelor delegațiilor în cadrul comisiei pot contribui la sporirea eficacității și coerenței activității Comisiei pentru petiții; |
| --- | --- |

14.

consideră că elaborarea unor norme procedurale scrise mai clare cu privire la pregătirea, desfășurarea și evaluarea vizitelor delegațiilor în cadrul comisiei pot contribui la sporirea eficacității și coerenței activității Comisiei pentru petiții;

| 15. | consideră că punerea în aplicare corectă a Directivei-cadru privind deșeurile în toate statele membre este de importanță primordială și, prin urmare, solicită statelor membre care au probleme legate de gestionarea deșeurilor să acționeze cu hotărâre și cu promptitudine; |
| --- | --- |

15.

consideră că punerea în aplicare corectă a Directivei-cadru privind deșeurile în toate statele membre este de importanță primordială și, prin urmare, solicită statelor membre care au probleme legate de gestionarea deșeurilor să acționeze cu hotărâre și cu promptitudine;

| 16. | își reiterează numeroasele solicitări adresate statelor membre de a respecta obligațiile care le revin în temeiul Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora; le reamintește statelor membre obligația pe care o au de a facilita intrarea și șederea pe teritoriul lor fără discriminare, inclusiv pentru cuplurile de același sex și copiii acestora, pentru romi și alte grupuri minoritare; |
| --- | --- |

16.

își reiterează numeroasele solicitări adresate statelor membre de a respecta obligațiile care le revin în temeiul Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora; le reamintește statelor membre obligația pe care o au de a facilita intrarea și șederea pe teritoriul lor fără discriminare, inclusiv pentru cuplurile de același sex și copiii acestora, pentru romi și alte grupuri minoritare;

| 17. | sprijină fără rețineri obiectivul fundamental al Legii spaniole privind zonele de coastă, și anume ca mediul coastei spaniole să fie protejat împotriva dezvoltării excesive, astfel încât să fie protejat pentru animalele și plantele sălbatice și pentru generațiile următoare; cu toate acestea, observă cu îngrijorare faptul că această lege continuă să fie problematică pentru cetățenii europeni, în special pentru cetățenii spanioli; sprijină eforturile depuse de petiționari pentru a soluționa problemele legate de lege și de aplicarea acesteia, ținând seama, în special, de decizia Comisiei pentru petiții de a institui un grup de lucru care să analizeze chestiunea mai în detaliu; |
| --- | --- |

17.

sprijină fără rețineri obiectivul fundamental al Legii spaniole privind zonele de coastă, și anume ca mediul coastei spaniole să fie protejat împotriva dezvoltării excesive, astfel încât să fie protejat pentru animalele și plantele sălbatice și pentru generațiile următoare; cu toate acestea, observă cu îngrijorare faptul că această lege continuă să fie problematică pentru cetățenii europeni, în special pentru cetățenii spanioli; sprijină eforturile depuse de petiționari pentru a soluționa problemele legate de lege și de aplicarea acesteia, ținând seama, în special, de decizia Comisiei pentru petiții de a institui un grup de lucru care să analizeze chestiunea mai în detaliu;

| 18. | consideră că este în interesul economic al tuturor să se asigure soluționarea insecurității juridice care afectează proprietățile care ar putea fi afectate de Legea spaniolă privind zonele de coastă; salută anunțul guvernului spaniol că intenționează să revizuiască Legea privind zonele de coastă cu scopul de a concilia protecția viitoare a litoralului spaniol cu creșterea economică și de a oferi, astfel, o mai mare securitate juridică proprietarilor; îndeamnă guvernul spaniol să dea asigurări că se vor respecta interesele celor care au achiziționat proprietăți cu bună credință și ale comunităților care au beneficiat întotdeauna de o coexistență durabilă cu marea; îndeamnă guvernul, în special, să se aplece asupra chestiunii specifice a aplicării legii, astfel încât să nu încurajeze deciziile arbitrare, retrospective sau asimetrice, ci cele care asigură respectarea garanțiilor procedurale, dreptul la o cale de atac, o compensare corectă și accesul la informații; |
| --- | --- |

18.

consideră că este în interesul economic al tuturor să se asigure soluționarea insecurității juridice care afectează proprietățile care ar putea fi afectate de Legea spaniolă privind zonele de coastă; salută anunțul guvernului spaniol că intenționează să revizuiască Legea privind zonele de coastă cu scopul de a concilia protecția viitoare a litoralului spaniol cu creșterea economică și de a oferi, astfel, o mai mare securitate juridică proprietarilor; îndeamnă guvernul spaniol să dea asigurări că se vor respecta interesele celor care au achiziționat proprietăți cu bună credință și ale comunităților care au beneficiat întotdeauna de o coexistență durabilă cu marea; îndeamnă guvernul, în special, să se aplece asupra chestiunii specifice a aplicării legii, astfel încât să nu încurajeze deciziile arbitrare, retrospective sau asimetrice, ci cele care asigură respectarea garanțiilor procedurale, dreptul la o cale de atac, o compensare corectă și accesul la informații;

| 19. | reamintește faptul că Parlamentul a susținut (5) că Legea spaniolă privind zonele de coastă are efecte disproporționate asupra proprietarilor particulari și, totodată, că are un impact insuficient asupra celor care distrug cu adevărat zonele de coastă și care au fost adesea responsabili de urbanizarea excesivă de-a lungul coastelor; îndeamnă guvernul spaniol să procedeze astfel încât cei ale căror acțiuni frauduloase au pus numeroși cetățeni din Uniune în situația intolerabilă de a-și pierde sau de a risca să-și piardă locuințele să fie urmăriți în justiție în mod corespunzător și să fie obligați să plătească pentru daunele provocate; |
| --- | --- |

19.

reamintește faptul că Parlamentul a susținut (5) că Legea spaniolă privind zonele de coastă are efecte disproporționate asupra proprietarilor particulari și, totodată, că are un impact insuficient asupra celor care distrug cu adevărat zonele de coastă și care au fost adesea responsabili de urbanizarea excesivă de-a lungul coastelor; îndeamnă guvernul spaniol să procedeze astfel încât cei ale căror acțiuni frauduloase au pus numeroși cetățeni din Uniune în situația intolerabilă de a-și pierde sau de a risca să-și piardă locuințele să fie urmăriți în justiție în mod corespunzător și să fie obligați să plătească pentru daunele provocate;

| 20. | invită Comisia să asigure că Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului este consolidată prin furnizarea unor parametri mai clari în ceea ce privește independența studiilor specializate, a unor praguri comune ale UE, a unui calendar maxim pentru proces, care să includă o consultare publică efectivă, cerința de a justifica deciziile, evaluarea obligatorie a alternativelor rezonabile și un mecanism de control al calității; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să asigure că Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului este consolidată prin furnizarea unor parametri mai clari în ceea ce privește independența studiilor specializate, a unor praguri comune ale UE, a unui calendar maxim pentru proces, care să includă o consultare publică efectivă, cerința de a justifica deciziile, evaluarea obligatorie a alternativelor rezonabile și un mecanism de control al calității;

| 21. | invită Comisia, de asemenea, să asigure punerea în aplicare și executarea Directivelor „Habitate” și „Păsări” de către statele membre, precum și o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia, de asemenea, să asigure punerea în aplicare și executarea Directivelor „Habitate” și „Păsări” de către statele membre, precum și o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora;

| 22. | reamintește numărul mare de petiționari care au adresat comisiei petiții individuale privind politica germană în materie de asistență socială pentru tineret și familii și îndeosebi serviciile germane de asistență socială pentru copii și subliniază angajamentul Comisiei pentru petiții de a aduce o contribuție constructivă, în cadrul competențelor sale și în cadrul competențelor Uniunii Europene, pentru anchetarea reclamațiilor între petiționari și autorități; insistă asupra faptului că în acest proces nu poate exista nicio interferență în procedurile interne autonome ale administrației statelor membre; |
| --- | --- |

22.

reamintește numărul mare de petiționari care au adresat comisiei petiții individuale privind politica germană în materie de asistență socială pentru tineret și familii și îndeosebi serviciile germane de asistență socială pentru copii și subliniază angajamentul Comisiei pentru petiții de a aduce o contribuție constructivă, în cadrul competențelor sale și în cadrul competențelor Uniunii Europene, pentru anchetarea reclamațiilor între petiționari și autorități; insistă asupra faptului că în acest proces nu poate exista nicio interferență în procedurile interne autonome ale administrației statelor membre;

| 23. | este hotărât să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și imparțial și care să ia în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât modalitatea de procesare a petițiilor să poată face față unui control judiciar, inclusiv la nivel procedural; |
| --- | --- |

23.

este hotărât să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și imparțial și care să ia în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât modalitatea de procesare a petițiilor să poată face față unui control judiciar, inclusiv la nivel procedural;

| 24. | subliniază necesitatea de a asigura, de asemenea, continuitatea procesării petițiilor chiar și în condițiile determinate de schimbarea legislaturii și, astfel, a personalului; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea de a asigura, de asemenea, continuitatea procesării petițiilor chiar și în condițiile determinate de schimbarea legislaturii și, astfel, a personalului;

| 25. | consideră că participarea deputaților în Parlamentul European la misiuni de anchetă este nu numai un drept de participare parlamentară, ci și o obligație față de petiționari; |
| --- | --- |

25.

consideră că participarea deputaților în Parlamentul European la misiuni de anchetă este nu numai un drept de participare parlamentară, ci și o obligație față de petiționari;

| 26. | solicită, ca element legat de îmbunătățirea activității comisiei, o procedură de monitorizare a misiunilor de anchetă, care, pe de o parte, să asigure dreptul fiecărui membru al misiunii de a prezenta faptele din punctul propriu de vedere, și, pe de altă parte, să garanteze pentru toți membrii comisiei posibilitatea de a participa la luarea deciziilor cu privire la concluziile care urmează să fie formulate de Comisia pentru petiții; |
| --- | --- |

26.

solicită, ca element legat de îmbunătățirea activității comisiei, o procedură de monitorizare a misiunilor de anchetă, care, pe de o parte, să asigure dreptul fiecărui membru al misiunii de a prezenta faptele din punctul propriu de vedere, și, pe de altă parte, să garanteze pentru toți membrii comisiei posibilitatea de a participa la luarea deciziilor cu privire la concluziile care urmează să fie formulate de Comisia pentru petiții;

| 27. | subliniază faptul că, alături de alte organe și instituții, și anume comisiile de anchetă, inițiativa cetățenească europeană și Ombudsmanul European, Comisia pentru petiții are un rol autonom și clar definit de punct de contact pentru fiecare cetățean; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că, alături de alte organe și instituții, și anume comisiile de anchetă, inițiativa cetățenească europeană și Ombudsmanul European, Comisia pentru petiții are un rol autonom și clar definit de punct de contact pentru fiecare cetățean;

| 28. | solicită Conferinței președinților să analizeze măsura în care este necesară modificarea Regulamentului de procedură pentru punerea în aplicare a acestor cerințe formale privind procedura de depunere a petițiilor; |
| --- | --- |

28.

solicită Conferinței președinților să analizeze măsura în care este necesară modificarea Regulamentului de procedură pentru punerea în aplicare a acestor cerințe formale privind procedura de depunere a petițiilor;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții aferente și mediatorilor naționali, precum și tuturor organelor competente similare. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții aferente și mediatorilor naționali, precum și tuturor organelor competente similare.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 211/2011 (JO L 65, 11.3.2011, p. 1).

(2)  Directiva 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).

(3)  Directiva 2008/98/CE privind deșeurile (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(4)  Raportul privind cetățenia UE în 2010: Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE (COM(2010)0603).

(5)  A se vedea rezoluţia din 26 martie 2009, considerentul Q şi punctul 17 (JO C 117 E, 6.5.2010, p. 189).

---

Joi, 22 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/100

---

P7_TA(2012)0450

Acceptarea aderării a 8 țări terțe la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării a 8 țări terțe la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (2012/2791(RSP))

(2015/C 419/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 alineatul (2), articolul 3 alineatul (2), articolul 4 alineatul (2) litera (j), articolul 81 alineatul (3), articolul 216 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 alineatul (2), articolul 3 alineatul (2), articolul 4 alineatul (2) litera (j), articolul 81 alineatul (3), articolul 216 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special cazurile 22/70 (1) și C-467/98 (2) și Avizul 1/03 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special cazurile 22/70 (1) și C-467/98 (2) și Avizul 1/03 (3),

| — | având în vedere propunerile Comisiei de decizii ale Consiliului privind declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării Gabonului (4), a Andorrei (5), a Republicii Seychelles (6), a Federației Ruse (7), a Albaniei (8), a Republicii Singapore (9), a Regatului Maroc (10) și a Armeniei (11) la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile Comisiei de decizii ale Consiliului privind declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării Gabonului (4), a Andorrei (5), a Republicii Seychelles (6), a Federației Ruse (7), a Albaniei (8), a Republicii Singapore (9), a Regatului Maroc (10) și a Armeniei (11) la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere faptul că, până în prezent, Consiliul nu a solicitat acordul Parlamentului privind aceste decizii, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că, până în prezent, Consiliul nu a solicitat acordul Parlamentului privind aceste decizii,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării a 8 țări terțe la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (O-000159/2012 – B7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind declarația de acceptare de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a aderării a 8 țări terțe la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (O-000159/2012 – B7-0367/2012),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii este foarte importantă, deoarece instituie un sistem care permite statelor participante să coopereze pentru a găsi o soluție la răpirile internaționale de copii, stabilind tribunalele competente și legea aplicabilă atunci când se hotărăște reședința copilului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii este foarte importantă, deoarece instituie un sistem care permite statelor participante să coopereze pentru a găsi o soluție la răpirile internaționale de copii, stabilind tribunalele competente și legea aplicabilă atunci când se hotărăște reședința copilului;

| B. | întrucât Convenția prevede astfel returnarea rapidă a copiilor răpiți în țările lor de rezidență; |
| --- | --- |

B.

întrucât Convenția prevede astfel returnarea rapidă a copiilor răpiți în țările lor de rezidență;

| C. | întrucât Convenția se aplică doar între țările care au ratificat-o sau care au aderat la aceasta; |
| --- | --- |

C.

întrucât Convenția se aplică doar între țările care au ratificat-o sau care au aderat la aceasta;

| D. | întrucât aderarea noilor state trebuie să fie acceptată de acele state care sunt deja membre în scopul aplicării reciproce a Convenției; |
| --- | --- |

D.

întrucât aderarea noilor state trebuie să fie acceptată de acele state care sunt deja membre în scopul aplicării reciproce a Convenției;

| E. | întrucât acceptarea aderărilor este, prin urmare, extrem de importantă; |
| --- | --- |

E.

întrucât acceptarea aderărilor este, prin urmare, extrem de importantă;

| F. | întrucât Uniunea Europeană și-a exercitat deja competența internă în domeniul răpirilor internaționale de copii, în special prin Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești (12); |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană și-a exercitat deja competența internă în domeniul răpirilor internaționale de copii, în special prin Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești (12);

| G. | întrucât, prin urmare, Uniunea Europeană a dobândit competențe externe exclusive în domeniul răpirilor internaționale de copii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin urmare, Uniunea Europeană a dobândit competențe externe exclusive în domeniul răpirilor internaționale de copii;

| H. | întrucât, având în vedere că Convenția nu permite organizațiilor internaționale să devină membre, Uniunea Europeană ar trebui să împuternicească statele membre să acționeze în interesul său, în momentul în care acceptă aderările menționate mai sus; |
| --- | --- |

H.

întrucât, având în vedere că Convenția nu permite organizațiilor internaționale să devină membre, Uniunea Europeană ar trebui să împuternicească statele membre să acționeze în interesul său, în momentul în care acceptă aderările menționate mai sus;

| I. | întrucât Consiliul ar trebui, prin urmare, să ia măsuri cât mai rapid pentru a adopta deciziile propuse de Comisie, inclusiv prin consultarea imediată a Parlamentului; |
| --- | --- |

I.

întrucât Consiliul ar trebui, prin urmare, să ia măsuri cât mai rapid pentru a adopta deciziile propuse de Comisie, inclusiv prin consultarea imediată a Parlamentului;

| J. | întrucât se pare că, în ciuda urgenței chestiunii și clarității situației juridice, Consiliul a hotărât să întârzie consultarea Parlamentului și adoptarea deciziilor menționate mai sus în vederea contestării principiului acestor decizii din temeiuri juridice, |
| --- | --- |

J.

întrucât se pare că, în ciuda urgenței chestiunii și clarității situației juridice, Consiliul a hotărât să întârzie consultarea Parlamentului și adoptarea deciziilor menționate mai sus în vederea contestării principiului acestor decizii din temeiuri juridice,

| 1. | adresează Consiliului următoarele recomandări:






  (a) | Consiliul ar trebui să dea curs imediat procedurii privind adoptarea propunerilor de decizii menționate mai sus; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului următoarele recomandări:

(a)

Consiliul ar trebui să dea curs imediat procedurii privind adoptarea propunerilor de decizii menționate mai sus;

| (b) | în acest scop, ar trebui să consulte Parlamentul cu privire la cele 8 propuneri de decizii; |
| --- | --- |

(b)

în acest scop, ar trebui să consulte Parlamentul cu privire la cele 8 propuneri de decizii;

| (c) | în interesul cetățenilor europeni care ar beneficia de pe urma adoptării acestor decizii, ar trebui să se abțină de la a pune piedici în calea bunei funcționări a Uniunii Europene din false motive juridice; |
| --- | --- |

(c)

în interesul cetățenilor europeni care ar beneficia de pe urma adoptării acestor decizii, ar trebui să se abțină de la a pune piedici în calea bunei funcționări a Uniunii Europene din false motive juridice;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și, spre informare, Comisiei și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și, spre informare, Comisiei și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat.

---

(1)  Cauza 22/70, Comisia/Consiliul (AETR), [1971] (Rec, p 263, punctul 16).

(2)  Cauza C-467/98, Comisia/Danemarca, [2002] (Rec, p. I-9519, punctul 77).

(3)  Avizul 1/03 privind competența Comunității de a încheia noua Convenție de la Lugano privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială [2006] (Rec, p. I-1145. punctul 126).

(4)  COM(2011)0904.

(5)  COM(2011)0908.

(6)  COM(2011)0909.

(7)  COM(2011)0911.

(8)  COM(2011)0912.

(9)  COM(2011)0915.

(10)  COM(2011)0916.

(11)  COM(2011)0917.

(12)  JO L 338, 23.12.2003, p. 1.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/101

---

P7_TA(2012)0451

Viitoarea Conferinţă mondială a Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor cu privire la telecomunicaţiile internaţionale (WCIT-2012) şi posibila extindere a domeniului de aplicare al Regulamentelor în materie de telecomunicații internaționale

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la viitoarea Conferință Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (WCIT-2012) a Organizației Internaționale a Telecomunicațiilor și la eventuala extindere a sferei de aplicare a regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații (2012/2881(RSP))

(2015/C 419/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (1) de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (1) de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice,

| — | având în vedere Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (2) de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (2) de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului,

| — | având în vedere Directiva 2002/77/CE din 16 septembrie 2002 a Comisiei (3) privind concurența pe piețele de rețele și servicii de comunicații electronice |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/77/CE din 16 septembrie 2002 a Comisiei (3) privind concurența pe piețele de rețele și servicii de comunicații electronice

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la guvernarea internetului: etapele următoare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la guvernarea internetului: etapele următoare (5),

| — | având în vedere Rezoluția A/HRC/20/L13 a Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția A/HRC/20/L13 a Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului de stabilire a poziției UE în ceea ce privește revizuirea Regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații, care urmează să fie adoptată în cadrul Conferinței mondiale privind telecomunicațiile internaționale sau în cadrul forumurilor de pregătire a acesteia (COM(2012)0430), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului de stabilire a poziției UE în ceea ce privește revizuirea Regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații, care urmează să fie adoptată în cadrul Conferinței mondiale privind telecomunicațiile internaționale sau în cadrul forumurilor de pregătire a acesteia (COM(2012)0430),

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât regulamentele internaționale în materie de telecomunicații (RIT) au fost adoptate în 1988, în cadrul Conferinței Administrative Mondiale de Telegrafie și Telefonie de la Melbourne și nu au fost revizuite ulterior; |
| --- | --- |

A.

întrucât regulamentele internaționale în materie de telecomunicații (RIT) au fost adoptate în 1988, în cadrul Conferinței Administrative Mondiale de Telegrafie și Telefonie de la Melbourne și nu au fost revizuite ulterior;

| B. | întrucât cele 27 de state membre ale Uniunii Europene sunt semnatare ale acestor RIT; |
| --- | --- |

B.

întrucât cele 27 de state membre ale Uniunii Europene sunt semnatare ale acestor RIT;

| C. | Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) a convocat o reuniune în Dubai în perioada 3 – 14 decembrie 2012, denumită Conferința Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (World Conference on International Telecommunications – WCIT), pentru a se ajunge la un acord privind un nou text pentru aceste RIT; |
| --- | --- |

C.

Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) a convocat o reuniune în Dubai în perioada 3 – 14 decembrie 2012, denumită Conferința Mondială privind Telecomunicațiile Internaționale (World Conference on International Telecommunications – WCIT), pentru a se ajunge la un acord privind un nou text pentru aceste RIT;

| 1. | cere Consiliului și Comisiei să garanteze compatibilitatea tuturor modificărilor aduse regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații cu acquis-ul UE și să faciliteze, păstrându-și interesul în acest sens, realizarea obiectivului constând din promovarea internetului ca spațiu cu adevărat public, în care drepturile omului și libertățile fundamentale, în special libertatea de exprimare și de întrunire, sunt respectate, iar conformarea la principiile pieței libere, a neutralității rețelei și a antreprenoriatului este garantată; |
| --- | --- |

1.

cere Consiliului și Comisiei să garanteze compatibilitatea tuturor modificărilor aduse regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații cu acquis-ul UE și să faciliteze, păstrându-și interesul în acest sens, realizarea obiectivului constând din promovarea internetului ca spațiu cu adevărat public, în care drepturile omului și libertățile fundamentale, în special libertatea de exprimare și de întrunire, sunt respectate, iar conformarea la principiile pieței libere, a neutralității rețelei și a antreprenoriatului este garantată;

| 2. | regretă lipsa de transparență și integrare din jurul negocierilor pentru WCIT–12, dat fiind că rezultatele acesteia ar putea afecta în mod substanțial interesele publice; |
| --- | --- |

2.

regretă lipsa de transparență și integrare din jurul negocierilor pentru WCIT–12, dat fiind că rezultatele acesteia ar putea afecta în mod substanțial interesele publice;

| 3. | consideră că UIT, sau orice altă instituție internațională unică centralizată, nu este un organism adecvat care să-și exercite autoritatea normativă asupra guvernanței internetului sau a fluxurilor de trafic de pe internet; |
| --- | --- |

3.

consideră că UIT, sau orice altă instituție internațională unică centralizată, nu este un organism adecvat care să-și exercite autoritatea normativă asupra guvernanței internetului sau a fluxurilor de trafic de pe internet;

| 4. | subliniază că unele propuneri de reformare a RIT ar avea un impact negativ asupra internetului, a arhitecturii acestuia, a operațiilor, conținutului și securității, a relațiilor de afaceri și a guvernanței, precum și a fluxului liber de informații online; |
| --- | --- |

4.

subliniază că unele propuneri de reformare a RIT ar avea un impact negativ asupra internetului, a arhitecturii acestuia, a operațiilor, conținutului și securității, a relațiilor de afaceri și a guvernanței, precum și a fluxului liber de informații online;

| 5. | consideră că, drept consecința a unora dintre propunerile prezentate, UIT ar putea deveni, ea însăși, puterea dominantă asupra anumitor aspecte ale internetului, ceea ce ar pune capăt modelului de jos în sus multilateral; își exprimă temerea că, dacă sunt adoptate, aceste propuneri ar putea afecta grav dezvoltarea și accesul la serviciile online a utilizatorilor finali, precum și economia digitală în ansamblu; consideră că guvernanța internetului și aspectele normative conexe ar trebui să fie definite în continuare la un nivel cuprinzător și multilateral; |
| --- | --- |

5.

consideră că, drept consecința a unora dintre propunerile prezentate, UIT ar putea deveni, ea însăși, puterea dominantă asupra anumitor aspecte ale internetului, ceea ce ar pune capăt modelului de jos în sus multilateral; își exprimă temerea că, dacă sunt adoptate, aceste propuneri ar putea afecta grav dezvoltarea și accesul la serviciile online a utilizatorilor finali, precum și economia digitală în ansamblu; consideră că guvernanța internetului și aspectele normative conexe ar trebui să fie definite în continuare la un nivel cuprinzător și multilateral;

| 6. | este preocupat de faptul că propunerile de reformare ale UIT includ instituirea unor noi mecanisme legate de profit, care ar putea amenința grav caracterul deschis și competitiv al internetului prin majorarea prețurilor și stânjenirea inovării și limitarea accesului; reamintește faptul că internetul ar trebui să rămână liber și deschis; |
| --- | --- |

6.

este preocupat de faptul că propunerile de reformare ale UIT includ instituirea unor noi mecanisme legate de profit, care ar putea amenința grav caracterul deschis și competitiv al internetului prin majorarea prețurilor și stânjenirea inovării și limitarea accesului; reamintește faptul că internetul ar trebui să rămână liber și deschis;

| 7. | sprijină orice propuneri de menținere a actualei sfere de aplicare a RIT și a mandatului actual al UIT; se opune oricăror propuneri care ar extinde sfera de aplicare la domenii cum sunt internetul, inclusiv spațiul pentru numele de domeniu, alocarea adreselor IP, direcționarea traficului pe bază de internet și aspectele conexe, legate de conținut; |
| --- | --- |

7.

sprijină orice propuneri de menținere a actualei sfere de aplicare a RIT și a mandatului actual al UIT; se opune oricăror propuneri care ar extinde sfera de aplicare la domenii cum sunt internetul, inclusiv spațiul pentru numele de domeniu, alocarea adreselor IP, direcționarea traficului pe bază de internet și aspectele conexe, legate de conținut;

| 8. | cere statelor membre să prevină orice modificări aduse regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații care ar putea afecta caracterul deschis al internetului, neutralitatea rețelei, principiul end-to-end, obligațiile de serviciu universal și guvernanța participativă încredințată mai multor actori, cum sunt guvernele, instituțiile supranaționale, organizațiile nonguvernamentale, societățile de mari și mici dimensiuni, comunitatea tehnologică și consumatorii și utilizatorii internetului în general; |
| --- | --- |

8.

cere statelor membre să prevină orice modificări aduse regulamentelor internaționale în materie de telecomunicații care ar putea afecta caracterul deschis al internetului, neutralitatea rețelei, principiul end-to-end, obligațiile de serviciu universal și guvernanța participativă încredințată mai multor actori, cum sunt guvernele, instituțiile supranaționale, organizațiile nonguvernamentale, societățile de mari și mici dimensiuni, comunitatea tehnologică și consumatorii și utilizatorii internetului în general;

| 9. | cere Comisiei să coordoneze negocierile pentru revizuirea RIT în numele Uniunii Europene, pe baza contribuțiilor colectate în mod integrator de la mai multe părți interesate, printr-o strategie urmărind, în primul rând, să asigure și să păstreze caracterul deschis al internetului și să protejeze online drepturile și libertățile utilizatorilor internetului; |
| --- | --- |

9.

cere Comisiei să coordoneze negocierile pentru revizuirea RIT în numele Uniunii Europene, pe baza contribuțiilor colectate în mod integrator de la mai multe părți interesate, printr-o strategie urmărind, în primul rând, să asigure și să păstreze caracterul deschis al internetului și să protejeze online drepturile și libertățile utilizatorilor internetului;

| 10. | reamintește importanța salvgardării unui internet cu cele mai bune caracteristici disponibile solid, care favorizează libertatea de exprimare, asigurând concurența și evitând o nouă diviziune digitală; |
| --- | --- |

10.

reamintește importanța salvgardării unui internet cu cele mai bune caracteristici disponibile solid, care favorizează libertatea de exprimare, asigurând concurența și evitând o nouă diviziune digitală;

| 11. | subliniază că RIT ar trebui să specifice că recomandările UIT sunt documente care nu produc efecte obligatorii și care promovează bunele practici; |
| --- | --- |

11.

subliniază că RIT ar trebui să specifice că recomandările UIT sunt documente care nu produc efecte obligatorii și care promovează bunele practici;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 337, 18.12.2009, p. 37.

(2)  JO L 337, 18.12.2009, p. 11.

(3)  JO L 249, 17.9.2002, p. 21.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0511.

(5)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 33.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/103

---

P7_TA(2012)0452

Conferința privind schimbările climatice de la Doha (COP 18)

Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la conferința privind schimbările climatice de la Doha, Qatar (COP 18) (2012/2722(RSP))

(2015/C 419/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Conferința-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto al acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto al acesteia,

| — | având în vedere rezultatele Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice de la Bali, din 2007, și Planul de acțiune de la Bali (Decizia 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice de la Bali, din 2007, și Planul de acțiune de la Bali (Decizia 1/COP 13),

| — | având în vedere cea de-a 15-a Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a 5-a Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și la Acordul de la Copenhaga, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 15-a Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a 5-a Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și la Acordul de la Copenhaga,

| — | având în vedere cea de-a 16-a Conferință a părților (COP 16) participante la CCONUSC și cea de-a șasea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 6), care a avut loc la Cancun, Mexic, între 29 noiembrie și 10 decembrie 2010, precum și Acordurile de la Cancún, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 16-a Conferință a părților (COP 16) participante la CCONUSC și cea de-a șasea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 6), care a avut loc la Cancun, Mexic, între 29 noiembrie și 10 decembrie 2010, precum și Acordurile de la Cancún,

| — | având în vedere cea de-a 17-a Conferință a părților (COP 17) participante la CCONUSC și cea de-a șaptea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 7), care a avut loc la Durban, Africa de Sud, între 28 noiembrie și 9 decembrie 2011 și în special deciziile privind Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 17-a Conferință a părților (COP 17) participante la CCONUSC și cea de-a șaptea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 7), care a avut loc la Durban, Africa de Sud, între 28 noiembrie și 9 decembrie 2011 și în special deciziile privind Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată,

| — | având în vedere cea de-a 18-a Conferință a părților (COP 18) participante la CCONUSC și cea de-a opta Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 8), ce urmează să aibă loc la Doha, Qatar, între 26 noiembrie și 8 decembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 18-a Conferință a părților (COP 18) participante la CCONUSC și cea de-a opta Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 8), ce urmează să aibă loc la Doha, Qatar, între 26 noiembrie și 8 decembrie 2012,

| — | având în vedere pachetul pentru climă și energie al UE din decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul pentru climă și energie al UE din decembrie 2008,

| — | având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 februarie 2009 referitoare la „2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 februarie 2009 referitoare la „2050: Viitorul începe azi – recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (3), cea din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (4), cea din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Cancun (COP 16) (5) și cea din 16 noiembrie 2011 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (3), cea din 10 februarie 2010 referitoare la rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (4), cea din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Cancun (COP 16) (5) și cea din 16 noiembrie 2011 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 martie 2012 privind urmările celei de-a 17-a Conferințe a părților (COP 17) participante la Conferința-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) și celei de-a șaptea sesiuni a Reuniunii părților participante la Protocolul de la Kyoto (CMP 7) (Durban, Africa de Sud, 28 noiembrie – 9 decembrie 2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 martie 2012 privind urmările celei de-a 17-a Conferințe a părților (COP 17) participante la Conferința-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) și celei de-a șaptea sesiuni a Reuniunii părților participante la Protocolul de la Kyoto (CMP 7) (Durban, Africa de Sud, 28 noiembrie – 9 decembrie 2011),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 mai 2012 referitoare la finanțarea combaterii schimbărilor climatice – finanțare inițială rapidă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 mai 2012 referitoare la finanțarea combaterii schimbărilor climatice – finanțare inițială rapidă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2011 referitoare la activitatea diplomatică a UE în domeniul climei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2011 referitoare la activitatea diplomatică a UE în domeniul climei,

| — | având în vedere Raportul de sinteză al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM) din noiembrie 2011, intitulat „Reducerea decalajelor în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de sinteză al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM) din noiembrie 2011, intitulat „Reducerea decalajelor în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră”,

| — | având în vedere declarația comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” (8), în special punctele 22, 38, 75, 76 și 105, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” (8), în special punctele 22, 38, 75, 76 și 105,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite în mod colectiv de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere angajamentele luate în cadrul summitului G20 din Pittsburg între 24 și 25 septembrie 2009 privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili pe termen mediu și furnizarea unui sprijin specific pentru a permite celor mai sărace țări să se adapteze la schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele luate în cadrul summitului G20 din Pittsburg între 24 și 25 septembrie 2009 privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili pe termen mediu și furnizarea unui sprijin specific pentru a permite celor mai sărace țări să se adapteze la schimbările climatice,

| — | având în vedere cea de-a 11-a reuniune a Conferinței părților (COP 11) privind biodiversitatea, care urmează să aibă loc la Hyderabad, India, între 8 și 19 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 11-a reuniune a Conferinței părților (COP 11) privind biodiversitatea, care urmează să aibă loc la Hyderabad, India, între 8 și 19 octombrie 2012,

| — | având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral (O-000160/2012 – B7-0364/2012 și O-000161/2012 –B7-0365/2012) depuse de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 115 din Regulamentul său de procedură și declarațiile Consiliului și Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral (O-000160/2012 – B7-0364/2012 și O-000161/2012 –B7-0365/2012) depuse de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 115 din Regulamentul său de procedură și declarațiile Consiliului și Comisiei,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât deciziile cuprinse în Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată (Pachetul de la Durban), recunosc că schimbările climatice reprezintă o amenințare imediată și posibil ireversibilă la adresa societăților umane și a planetei, fiind necesar, prin urmare, să se ia măsuri la nivel internațional de toate părțile; |
| --- | --- |

A.

întrucât deciziile cuprinse în Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată (Pachetul de la Durban), recunosc că schimbările climatice reprezintă o amenințare imediată și posibil ireversibilă la adresa societăților umane și a planetei, fiind necesar, prin urmare, să se ia măsuri la nivel internațional de toate părțile;

| B. | întrucât Pachetul de la Durban a pus în principiu bazele pentru un acord internațional cuprinzător, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să implice toate părțile, care să fie încheiat până în 2015 și pus în aplicare până în 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât Pachetul de la Durban a pus în principiu bazele pentru un acord internațional cuprinzător, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să implice toate părțile, care să fie încheiat până în 2015 și pus în aplicare până în 2020;

| C. | întrucât Conferința de la Doha (COP 18) trebuie să beneficieze de impulsul oferit la Durban pentru a garanta că un asemenea acord internațional cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic este în continuare pe drumul cel bun și că va fi încheiat până în 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât Conferința de la Doha (COP 18) trebuie să beneficieze de impulsul oferit la Durban pentru a garanta că un asemenea acord internațional cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic este în continuare pe drumul cel bun și că va fi încheiat până în 2015;

| D. | întrucât un astfel de acord global cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic trebuie să respecte „principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente”, dar trebuie să recunoască și nevoia ca toți marii emițători să adopte obiective ambițioase și suficiente și măsuri de politică corespunzătoare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, reflectând capabilitățile în continuă evoluție; |
| --- | --- |

D.

întrucât un astfel de acord global cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic trebuie să respecte „principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente”, dar trebuie să recunoască și nevoia ca toți marii emițători să adopte obiective ambițioase și suficiente și măsuri de politică corespunzătoare pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, reflectând capabilitățile în continuă evoluție;

| E. | întrucât Pachetul de la Durban nu a ținut suficient seama de nevoia de a lua măsuri în vederea atenuării schimbărilor climatice până în anul 2020, iar angajamentele și promisiunile actuale sunt insuficiente pentru a îndeplini obiectivul de limitare a creșterii globale a temperaturii medii anuale la suprafață la 2o oC comparativ cu nivelurile pre-industriale („obiectivul de 2o oC”) și întrucât, prin urmare, aceste chestiuni trebuie să fie abordate cu cea mai mare prioritate în cadrul Conferinței de la Doha; |
| --- | --- |

E.

întrucât Pachetul de la Durban nu a ținut suficient seama de nevoia de a lua măsuri în vederea atenuării schimbărilor climatice până în anul 2020, iar angajamentele și promisiunile actuale sunt insuficiente pentru a îndeplini obiectivul de limitare a creșterii globale a temperaturii medii anuale la suprafață la 2o oC comparativ cu nivelurile pre-industriale („obiectivul de 2o oC”) și întrucât, prin urmare, aceste chestiuni trebuie să fie abordate cu cea mai mare prioritate în cadrul Conferinței de la Doha;

| F. | întrucât, conform dovezilor științifice prezentate de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), obiectivul de 2o oC presupune ca emisiile globale ajunse la un nivel maxim în 2015 să fie reduse cu cel puțin 50 % până în 2050, comparativ cu nivelurile din 1990 și să continue să scadă după această dată; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să insiste ca toți emițătorii principali să ia măsuri concrete, care să fie puse efectiv în aplicare înainte de anul 2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform dovezilor științifice prezentate de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), obiectivul de 2o oC presupune ca emisiile globale ajunse la un nivel maxim în 2015 să fie reduse cu cel puțin 50 % până în 2050, comparativ cu nivelurile din 1990 și să continue să scadă după această dată; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să insiste ca toți emițătorii principali să ia măsuri concrete, care să fie puse efectiv în aplicare înainte de anul 2020;

| G. | întrucât constatările științifice recente sugerează faptul că efectele schimbărilor climatice sunt mai rapide și mai pronunțate decât s-a preconizat anterior, de exemplu în regiunea arctică; |
| --- | --- |

G.

întrucât constatările științifice recente sugerează faptul că efectele schimbărilor climatice sunt mai rapide și mai pronunțate decât s-a preconizat anterior, de exemplu în regiunea arctică;

| H. | întrucât, conform Agenției Internaționale a Energiei (AIE), se preconizează că cererea de energie la nivel mondial va crește cu o treime între 2010 și 2035; întrucât cea mai mare parte a creșterii treptate a cererii și a emisiilor se va produce în economiile emergente; întrucât se acordă subvenții în valoare de 400 de miliarde USD pentru a sprijini consumul ineficient de combustibili fosili; |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform Agenției Internaționale a Energiei (AIE), se preconizează că cererea de energie la nivel mondial va crește cu o treime între 2010 și 2035; întrucât cea mai mare parte a creșterii treptate a cererii și a emisiilor se va produce în economiile emergente; întrucât se acordă subvenții în valoare de 400 de miliarde USD pentru a sprijini consumul ineficient de combustibili fosili;

| I. | întrucât decarbonizarea industriei și a sectorului energetic prin aplicarea inovațiilor ar fi un avantaj pentru UE, având în vedere pionieratul acesteia pe piața mondială a bunurilor și a serviciilor în domeniul energetic, aflată în creștere; |
| --- | --- |

I.

întrucât decarbonizarea industriei și a sectorului energetic prin aplicarea inovațiilor ar fi un avantaj pentru UE, având în vedere pionieratul acesteia pe piața mondială a bunurilor și a serviciilor în domeniul energetic, aflată în creștere;

| J. | întrucât inovarea la nivel mondial în cadrul sectorului energiei sustenabile (atât în ceea ce privește producția, cât și consumatorii) creează locuri de muncă, stimulează creșterea economică, crește independența energetică și acordă atenție unei lumi mai curate în care schimbările climatice sunt atenuate și în care aprovizionarea cu energie este asigurată; |
| --- | --- |

J.

întrucât inovarea la nivel mondial în cadrul sectorului energiei sustenabile (atât în ceea ce privește producția, cât și consumatorii) creează locuri de muncă, stimulează creșterea economică, crește independența energetică și acordă atenție unei lumi mai curate în care schimbările climatice sunt atenuate și în care aprovizionarea cu energie este asigurată;

| K. | întrucât investițiile în sectorul energetic au adesea o durată de viață de 30 de ani sau mai mult și întrucât planificarea de noi proiecte și politici este un proces de durată, situație ce accentuează urgența luării unor măsuri noi în domeniul energetic la nivel mondial; |
| --- | --- |

K.

întrucât investițiile în sectorul energetic au adesea o durată de viață de 30 de ani sau mai mult și întrucât planificarea de noi proiecte și politici este un proces de durată, situație ce accentuează urgența luării unor măsuri noi în domeniul energetic la nivel mondial;

| L. | întrucât este necesară efectuarea unor cercetări suplimentare privind inovațiile utile pentru sistemul energetic și cel de transport; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesară efectuarea unor cercetări suplimentare privind inovațiile utile pentru sistemul energetic și cel de transport;

| M. | întrucât, pentru a demonstra seriozitatea eforturilor sale și dată fiind capacitatea sa tehnologică și economică, UE ar trebui să-și asume rolul de lider în materie de protecție a mediului; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a demonstra seriozitatea eforturilor sale și dată fiind capacitatea sa tehnologică și economică, UE ar trebui să-și asume rolul de lider în materie de protecție a mediului;

| N. | întrucât nu va fi posibilă încheierea în 2015 a unui acord cu caracter juridic obligatoriu în absența unui consens referitor la echitate în contextul eforturilor pe termen lung depuse la nivel global în domeniul atenuării schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

N.

întrucât nu va fi posibilă încheierea în 2015 a unui acord cu caracter juridic obligatoriu în absența unui consens referitor la echitate în contextul eforturilor pe termen lung depuse la nivel global în domeniul atenuării schimbărilor climatice;

| O. | întrucât, în cadrul COP 16 din Cancún (2010), țările dezvoltate s-au angajat să furnizeze, până în 2020, 100 miliarde USD în finanțare anuală „nouă și suplimentară” pentru a răspunde nevoilor ridicate de schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare, dar întrucât până acum nu există nicio definiție agreată la nivel internațional cu privire la sensul concret al expresiei „nouă și suplimentară”; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în cadrul COP 16 din Cancún (2010), țările dezvoltate s-au angajat să furnizeze, până în 2020, 100 miliarde USD în finanțare anuală „nouă și suplimentară” pentru a răspunde nevoilor ridicate de schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare, dar întrucât până acum nu există nicio definiție agreată la nivel internațional cu privire la sensul concret al expresiei „nouă și suplimentară”;

| P. | întrucât, după 2012, ultimul an din perioada de finanțare inițială rapidă (care se ridică la suma de 20 miliarde USD în decurs de trei ani angajată în Copenhaga), nu există nicio certitudine în privința sumei la care se va ridica finanțarea efectivă în domeniul climei; |
| --- | --- |

P.

întrucât, după 2012, ultimul an din perioada de finanțare inițială rapidă (care se ridică la suma de 20 miliarde USD în decurs de trei ani angajată în Copenhaga), nu există nicio certitudine în privința sumei la care se va ridica finanțarea efectivă în domeniul climei;

| Q. | întrucât la nivel global circa 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră sunt cauzate de defrișare și de alte tipuri de utilizare a terenurilor și de schimbare a destinației date acestora, și întrucât agrosilvicultura îmbunătățește efectele de atenuare a emisiilor de CO2 prin stocarea sporită a carbonului și reduce sărăcia prin diversificarea veniturilor comunităților locale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât la nivel global circa 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră sunt cauzate de defrișare și de alte tipuri de utilizare a terenurilor și de schimbare a destinației date acestora, și întrucât agrosilvicultura îmbunătățește efectele de atenuare a emisiilor de CO2 prin stocarea sporită a carbonului și reduce sărăcia prin diversificarea veniturilor comunităților locale;

| R. | întrucât o mai bună guvernanță forestieră reprezintă o premisă fundamentală pentru reduceri durabile ale despăduririlor; |
| --- | --- |

R.

întrucât o mai bună guvernanță forestieră reprezintă o premisă fundamentală pentru reduceri durabile ale despăduririlor;

Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată

| 1. | salută înființarea grupului de lucru ad-hoc privind Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată și constată că Decizia nr. 1/CP 17 solicită ca acest grup să își înceapă de urgență activitatea în vederea elaborării unui protocol, a unui instrument juridic sau a unui rezultat de comun acord, care să aibă putere juridică în temeiul Convenției aplicabile tuturor părților și să își încheie activitatea cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2015; mai constată că în activitatea sa trebuie să țină cont de al cincilea raport de evaluare al IPCC care este prevăzut pentru 2014; de asemenea, salută procesul de creștere a nivelului de ambiție al părților înainte de 2020; |
| --- | --- |

1.

salută înființarea grupului de lucru ad-hoc privind Platforma de la Durban pentru o acțiune consolidată și constată că Decizia nr. 1/CP 17 solicită ca acest grup să își înceapă de urgență activitatea în vederea elaborării unui protocol, a unui instrument juridic sau a unui rezultat de comun acord, care să aibă putere juridică în temeiul Convenției aplicabile tuturor părților și să își încheie activitatea cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2015; mai constată că în activitatea sa trebuie să țină cont de al cincilea raport de evaluare al IPCC care este prevăzut pentru 2014; de asemenea, salută procesul de creștere a nivelului de ambiție al părților înainte de 2020;

| 2. | subliniază că principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente trebuie să constituie nucleul Platformei de la Durban pentru o acțiune consolidată, pentru ca această platformă să aibă posibilitatea de a-și atinge în mod adecvat obiectivele privind clima; |
| --- | --- |

2.

subliniază că principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente trebuie să constituie nucleul Platformei de la Durban pentru o acțiune consolidată, pentru ca această platformă să aibă posibilitatea de a-și atinge în mod adecvat obiectivele privind clima;

| 3. | constată că, simultan, Pachetul de la Durban solicită ca grupul de lucru ad-hoc privind acțiunea concertată pe termen lung (AWG-LCA) să își atingă rezultatele convenite până la Conferința de la Doha; |
| --- | --- |

3.

constată că, simultan, Pachetul de la Durban solicită ca grupul de lucru ad-hoc privind acțiunea concertată pe termen lung (AWG-LCA) să își atingă rezultatele convenite până la Conferința de la Doha;

| 4. | subliniază faptul că noul instrument juridic va trebui să asigure măsuri de atenuare care să fie în conformitate cu un buget global al carbonului, care respectă obiectivul de menținere a temperaturii sub 2 oC, comparativ cu nivelurile preindustriale, ca și mijloacele pentru combaterea schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare, precum și măsuri contabile, de monitorizare și de raportare solide și sisteme stabile de aplicare a legii și de conformitate; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că noul instrument juridic va trebui să asigure măsuri de atenuare care să fie în conformitate cu un buget global al carbonului, care respectă obiectivul de menținere a temperaturii sub 2 oC, comparativ cu nivelurile preindustriale, ca și mijloacele pentru combaterea schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare, precum și măsuri contabile, de monitorizare și de raportare solide și sisteme stabile de aplicare a legii și de conformitate;

| 5. | constată cu mare îngrijorare atitudinea obstructivă a anumitor părți în cadrul discuțiilor de la Bonn, care au avut loc în mai 2012, dar salută pașii mici, însă bine definiți făcuți în direcția convergenței în cursul sesiunilor informale suplimentare de la Bangkok, Thailanda, în perioada 30 august–5 septembrie 2012; |
| --- | --- |

5.

constată cu mare îngrijorare atitudinea obstructivă a anumitor părți în cadrul discuțiilor de la Bonn, care au avut loc în mai 2012, dar salută pașii mici, însă bine definiți făcuți în direcția convergenței în cursul sesiunilor informale suplimentare de la Bangkok, Thailanda, în perioada 30 august–5 septembrie 2012;

| 6. | solicită mai multă claritate și un acord cu privire la comparabilitatea eforturilor și norme contabile comune pentru țările dezvoltate care nu sunt parte la Protocolul de la Kyoto înainte de încheierea lucrărilor AWG-LCA; |
| --- | --- |

6.

solicită mai multă claritate și un acord cu privire la comparabilitatea eforturilor și norme contabile comune pentru țările dezvoltate care nu sunt parte la Protocolul de la Kyoto înainte de încheierea lucrărilor AWG-LCA;

| 7. | subliniază că UE trebuie să conducă prin exemplu prin punerea în aplicare a angajamentelor sale și prin demonstrarea unor obiective ambițioase atât privind atenuarea schimbărilor climatice, cât și privind finanțarea; consideră, astfel, că este responsabilitatea tuturor instituțiilor UE ca, înaintea Conferinței de la Doha, să întreprindă acțiuni diplomatice intensive în domeniul climei și să construiască alianțe internaționale care să garanteze respectarea angajamentelor cuprinse în Pachetul de la Durban și că procesul CCONUSC conduce spre un nou regim multilateral care să fie convenit până în 2015; subliniază că este important să se clarifice modul în care vor fi aplicate principiile convenției într-un cadru definit după 2020, astfel încât toate părțile să își asume angajamente; consideră că noul mecanism bazat pe piață, stabilit în cadrul COP 17, are o importanță deosebită în acest sens și speră ca AWG-LCA să reușească să elaboreze măsurile și procedurile necesare pentru acest mecanism; |
| --- | --- |

7.

subliniază că UE trebuie să conducă prin exemplu prin punerea în aplicare a angajamentelor sale și prin demonstrarea unor obiective ambițioase atât privind atenuarea schimbărilor climatice, cât și privind finanțarea; consideră, astfel, că este responsabilitatea tuturor instituțiilor UE ca, înaintea Conferinței de la Doha, să întreprindă acțiuni diplomatice intensive în domeniul climei și să construiască alianțe internaționale care să garanteze respectarea angajamentelor cuprinse în Pachetul de la Durban și că procesul CCONUSC conduce spre un nou regim multilateral care să fie convenit până în 2015; subliniază că este important să se clarifice modul în care vor fi aplicate principiile convenției într-un cadru definit după 2020, astfel încât toate părțile să își asume angajamente; consideră că noul mecanism bazat pe piață, stabilit în cadrul COP 17, are o importanță deosebită în acest sens și speră ca AWG-LCA să reușească să elaboreze măsurile și procedurile necesare pentru acest mecanism;

Protocolul de la Kyoto – a doua perioadă de angajament

| 8. | ia act de deciziile părților, astfel cum reiese în Pachetul de la Durban, care acoperă circa 15 % din emisiile globale, motiv pentru care UE trebuie să-și intensifice eforturile de a găsi soluții pentru măsuri comune care să convingă toți actorii principali să convină, ca un pas interimar, asupra unei a doua perioade de angajament a Protocolului de la Kyoto, care să înceapă la 1 ianuarie 2013, ca perioadă de tranziție spre un regim internațional mai eficient și mai complet și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să fie obligatoriu pentru toate părțile și care să intre în vigoare până în 2020; |
| --- | --- |

8.

ia act de deciziile părților, astfel cum reiese în Pachetul de la Durban, care acoperă circa 15 % din emisiile globale, motiv pentru care UE trebuie să-și intensifice eforturile de a găsi soluții pentru măsuri comune care să convingă toți actorii principali să convină, ca un pas interimar, asupra unei a doua perioade de angajament a Protocolului de la Kyoto, care să înceapă la 1 ianuarie 2013, ca perioadă de tranziție spre un regim internațional mai eficient și mai complet și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să fie obligatoriu pentru toate părțile și care să intre în vigoare până în 2020;

| 9. | ia act de absența SUA, a Rusiei, a Japoniei și a Canadei de la cea de-a doua posibilă perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto și incertitudinea legată de participarea Australiei și a Noii Zeelande la aceasta; în plus, constată lipsa continuă a unor obiective de reducere a emisiilor pentru țările în curs de dezvoltare, cum ar fi China, India, Brazilia și Indonezia; |
| --- | --- |

9.

ia act de absența SUA, a Rusiei, a Japoniei și a Canadei de la cea de-a doua posibilă perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto și incertitudinea legată de participarea Australiei și a Noii Zeelande la aceasta; în plus, constată lipsa continuă a unor obiective de reducere a emisiilor pentru țările în curs de dezvoltare, cum ar fi China, India, Brazilia și Indonezia;

| 10. | solicită adoptarea la Doha a amendamentelor necesare astfel încât cea de-a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto să înceapă imediat cu titlu provizoriu; |
| --- | --- |

10.

solicită adoptarea la Doha a amendamentelor necesare astfel încât cea de-a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto să înceapă imediat cu titlu provizoriu;

| 11. | ia act de angajamentul prevăzut în Decizia 1/CMP 7 din Pachetul de la Durban, conform căruia data încheierii celei de-a doua perioade de angajament va fi stabilită la Conferința de la Doha și sprijină o perioadă de angajament de opt ani care se va încheia la 31 decembrie 2020; |
| --- | --- |

11.

ia act de angajamentul prevăzut în Decizia 1/CMP 7 din Pachetul de la Durban, conform căruia data încheierii celei de-a doua perioade de angajament va fi stabilită la Conferința de la Doha și sprijină o perioadă de angajament de opt ani care se va încheia la 31 decembrie 2020;

| 12. | subliniază, în cadrul structurii operaționale actuale a Protocolului de la Kyoto, nevoia de transpunere în cifre a obiectivelor de limitare sau reducere cuantificată a emisiilor (QELRO), prevăzute a fi depuse de către părți până în mai 2012, în amendamente la Protocolul de la Kyoto în cadrul Conferinței de la Doha, conform Deciziei 1/CMP 7; invită părțile din anexa B care nu și-au prezentat încă obiectivele de limitare sau reducere cuantificată a emisiilor (QELRO) să facă acest lucru și salută propunerea inițială a UE în această privință; subliniază că reportarea unităților cantității atribuite (AAU – „assigned amount units”) către cea de-a doua perioadă de angajament ar submina integritatea Protocolului de la Kyoto; subliniază că, în cazul în care statele membre au posibilitatea de a transfera AAU, Protocolul de la Kyoto nu va produce efecte reale asupra atenuării schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

12.

subliniază, în cadrul structurii operaționale actuale a Protocolului de la Kyoto, nevoia de transpunere în cifre a obiectivelor de limitare sau reducere cuantificată a emisiilor (QELRO), prevăzute a fi depuse de către părți până în mai 2012, în amendamente la Protocolul de la Kyoto în cadrul Conferinței de la Doha, conform Deciziei 1/CMP 7; invită părțile din anexa B care nu și-au prezentat încă obiectivele de limitare sau reducere cuantificată a emisiilor (QELRO) să facă acest lucru și salută propunerea inițială a UE în această privință; subliniază că reportarea unităților cantității atribuite (AAU – „assigned amount units”) către cea de-a doua perioadă de angajament ar submina integritatea Protocolului de la Kyoto; subliniază că, în cazul în care statele membre au posibilitatea de a transfera AAU, Protocolul de la Kyoto nu va produce efecte reale asupra atenuării schimbărilor climatice;

| 13. | salută propunerea Grupului celor 77 și a Chinei de a împiedica și de a reduce la minimum în mod eficient utilizarea unităților excedentare; constată că UE nu a prezentat încă o propunere care să abordeze excedentul de AAU; reamintește că Tratatul de la Lisabona prevede că Consiliul Uniunii Europene hotărăște cu majoritate calificată atât cu privire la măsuri generale (articolul 16 din TUE), cât și pe parcursul procedurii de negociere și de încheiere a unor acorduri internaționale noi (articolul 218 din TFUE); |
| --- | --- |

13.

salută propunerea Grupului celor 77 și a Chinei de a împiedica și de a reduce la minimum în mod eficient utilizarea unităților excedentare; constată că UE nu a prezentat încă o propunere care să abordeze excedentul de AAU; reamintește că Tratatul de la Lisabona prevede că Consiliul Uniunii Europene hotărăște cu majoritate calificată atât cu privire la măsuri generale (articolul 16 din TUE), cât și pe parcursul procedurii de negociere și de încheiere a unor acorduri internaționale noi (articolul 218 din TFUE);

| 14. | reiterează solicitarea de a se reforma mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM), instituind norme stricte privind calitatea care să garanteze că proiectele asociate respectă un standard suficient de ridicat pentru a ajuta la reducerea emisiilor de o manieră fiabilă, verificabilă, reală și suplimentară, contribuind la dezvoltarea durabilă a țărilor în curs de dezvoltare și prevenind folosirea necorespunzătoare a mecanismului de proiectele de infrastructură cu emisii ridicate de dioxid de carbon; consideră că, în viitor, mecanismul de dezvoltare nepoluantă trebuie să se limiteze la țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

14.

reiterează solicitarea de a se reforma mecanismul de dezvoltare nepoluantă (CDM), instituind norme stricte privind calitatea care să garanteze că proiectele asociate respectă un standard suficient de ridicat pentru a ajuta la reducerea emisiilor de o manieră fiabilă, verificabilă, reală și suplimentară, contribuind la dezvoltarea durabilă a țărilor în curs de dezvoltare și prevenind folosirea necorespunzătoare a mecanismului de proiectele de infrastructură cu emisii ridicate de dioxid de carbon; consideră că, în viitor, mecanismul de dezvoltare nepoluantă trebuie să se limiteze la țările cel mai puțin dezvoltate;

Decalajul în ceea ce privește atenuarea

| 15. | subliniază că este urgent ca toate părțile, în primul rând, să își pună în aplicare angajamentele, dar și, în al doilea rând, să își mărească nivelul de ambiție până în 2020 astfel încât să se mențină în limitele obiectivului de 2 oC; reiterează, în special, nevoia urgentă de a realiza progrese în direcția acoperirii „decalajului-gigatonă” dintre descoperirile științifice și angajamentele actuale ale părților și de a prezenta angajamente și măsuri obligatorii care să vizeze reducerea emisiilor și care să fie mai ambițioase decât cele conținute de Acordul de la Copenhaga, bazate pe „principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capabilităților aferente”, ceea ce înseamnă că țările mai sărace ar trebui să fie ajutate – prin asistență financiară și tehnologică, dar și prin măsuri de construire a capacității – să facă o tranziție directă spre un sistem economic și energetic avansat și cu emisii reduse de dioxid de carbon; în special, invită părțile să ia măsuri urgente care să producă efecte cel târziu în 2015 pentru a reduce emisiile din transportul aerian și maritim internațional, precum și în alte sectoare relevante, și pentru a reduce hidrofluorocarburile (HFC), negrul de fum, metanul și alți factori cu ciclu scurt de viață cu efect nociv asupra climei, pentru a reduce decalajul față de obiectivul de 2 oC; |
| --- | --- |

15.

subliniază că este urgent ca toate părțile, în primul rând, să își pună în aplicare angajamentele, dar și, în al doilea rând, să își mărească nivelul de ambiție până în 2020 astfel încât să se mențină în limitele obiectivului de 2 oC; reiterează, în special, nevoia urgentă de a realiza progrese în direcția acoperirii „decalajului-gigatonă” dintre descoperirile științifice și angajamentele actuale ale părților și de a prezenta angajamente și măsuri obligatorii care să vizeze reducerea emisiilor și care să fie mai ambițioase decât cele conținute de Acordul de la Copenhaga, bazate pe „principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capabilităților aferente”, ceea ce înseamnă că țările mai sărace ar trebui să fie ajutate – prin asistență financiară și tehnologică, dar și prin măsuri de construire a capacității – să facă o tranziție directă spre un sistem economic și energetic avansat și cu emisii reduse de dioxid de carbon; în special, invită părțile să ia măsuri urgente care să producă efecte cel târziu în 2015 pentru a reduce emisiile din transportul aerian și maritim internațional, precum și în alte sectoare relevante, și pentru a reduce hidrofluorocarburile (HFC), negrul de fum, metanul și alți factori cu ciclu scurt de viață cu efect nociv asupra climei, pentru a reduce decalajul față de obiectivul de 2 oC;

| 16. | solicită ca la Conferința de la Doha să se decidă cu privire la cuantificarea dimensiunii decalajului global și cu privire la monitorizarea continuă a acestuia, cu scopul de a lua măsurile necesare pentru a-l reduce; |
| --- | --- |

16.

solicită ca la Conferința de la Doha să se decidă cu privire la cuantificarea dimensiunii decalajului global și cu privire la monitorizarea continuă a acestuia, cu scopul de a lua măsurile necesare pentru a-l reduce;

| 17. | îndeamnă Comisia și președinția cipriotă să identifice aliați pentru reducerea decalajului enorm dintre nivelul actual de ambiție și nivelul de ambiție necesar pentru menținerea creșterii temperaturii globale sub 2 oC („decalajul-gigatonă”); |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia și președinția cipriotă să identifice aliați pentru reducerea decalajului enorm dintre nivelul actual de ambiție și nivelul de ambiție necesar pentru menținerea creșterii temperaturii globale sub 2 oC („decalajul-gigatonă”);

| 18. | recunoaște că eliminarea treptată efectivă a subvențiilor pentru combustibilii fosili ar contribui în mod semnificativ la reducerea decalajului existent în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că eliminarea treptată efectivă a subvențiilor pentru combustibilii fosili ar contribui în mod semnificativ la reducerea decalajului existent în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice;

| 19. | reamintește că, conform concluziilor celui de-al patrulea raport de evaluare al IPCC, țările industrializate trebuie să își reducă, până în 2020, emisiile interne cu 25-40 % sub nivelurile din 1990, în timp ce țările în curs de dezvoltare împreună ar trebui să realizeze o micșorare considerabilă a emisiilor realizate comparativ cu rata de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % până în 2020; reamintește, în plus, că emisiile globale cumulate trebuie să își atingă nivelul maxim înainte de 2020 și solicită o dezbatere deschisă cu privire la strategiile politice mai eficiente pentru reducerea decalajului existent în ceea ce privește atenuarea efectelor schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

19.

reamintește că, conform concluziilor celui de-al patrulea raport de evaluare al IPCC, țările industrializate trebuie să își reducă, până în 2020, emisiile interne cu 25-40 % sub nivelurile din 1990, în timp ce țările în curs de dezvoltare împreună ar trebui să realizeze o micșorare considerabilă a emisiilor realizate comparativ cu rata de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % până în 2020; reamintește, în plus, că emisiile globale cumulate trebuie să își atingă nivelul maxim înainte de 2020 și solicită o dezbatere deschisă cu privire la strategiile politice mai eficiente pentru reducerea decalajului existent în ceea ce privește atenuarea efectelor schimbărilor climatice;

| 20. | subliniază necesitatea unei baze științifice fiabile, astfel cum este cea oferită de IPCC, care a făcut obiectul unei reforme structurale și procedurale fundamentale și subliniază, în acest sens, importanța concluziilor celui de al cincilea raport de evaluare al IPCC (IPCC – AR5) care este prevăzut pentru 2014; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea unei baze științifice fiabile, astfel cum este cea oferită de IPCC, care a făcut obiectul unei reforme structurale și procedurale fundamentale și subliniază, în acest sens, importanța concluziilor celui de al cincilea raport de evaluare al IPCC (IPCC – AR5) care este prevăzut pentru 2014;

| 21. | reamintește că este în interesul UE să urmărească un obiectiv de protecție a climei de 30 % până în 2020, asigurând, astfel, creștere durabilă, locuri de muncă suplimentare și reducerea dependenței de importurile de energie; |
| --- | --- |

21.

reamintește că este în interesul UE să urmărească un obiectiv de protecție a climei de 30 % până în 2020, asigurând, astfel, creștere durabilă, locuri de muncă suplimentare și reducerea dependenței de importurile de energie;

| 22. | salută propunerea de integrare în legislația UE a Acordului de la Cancún pentru ca țările dezvoltate care sunt părți să proiecteze strategii de dezvoltare cu emisii reduse de carbon și subliniază importanța acordării de sprijin financiar și tehnic pentru ca țările în curs de dezvoltare care sunt părți să adopte și să pună în aplicare planuri de dezvoltare cu emisii reduse; constată că aceste planuri și strategii ar trebui să evidențieze politici și măsuri care includ acțiuni interne precoce de evitare a blocării infrastructurilor și a investițiilor în tehnologii cu emisii ridicate de carbon, precum și obiective pe termen scurt și mediu privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

22.

salută propunerea de integrare în legislația UE a Acordului de la Cancún pentru ca țările dezvoltate care sunt părți să proiecteze strategii de dezvoltare cu emisii reduse de carbon și subliniază importanța acordării de sprijin financiar și tehnic pentru ca țările în curs de dezvoltare care sunt părți să adopte și să pună în aplicare planuri de dezvoltare cu emisii reduse; constată că aceste planuri și strategii ar trebui să evidențieze politici și măsuri care includ acțiuni interne precoce de evitare a blocării infrastructurilor și a investițiilor în tehnologii cu emisii ridicate de carbon, precum și obiective pe termen scurt și mediu privind eficiența energetică și energia din surse regenerabile;

Finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice

| 23. | subliniază nevoia urgentă de a evita un decalaj de finanțare după 2012 (când se încheie perioada de finanțare inițială rapidă) și de a identifica o modalitate de asigurare a finanțării combaterii schimbărilor climatice în perioada 2013-2020 dintr-o varietate de surse; consideră că angajamentele concrete referitoare la finanțare în perioada 2013-2020 sunt vitale pentru accelerarea proceselor de transformare, evitarea blocajelor introduse de proiectele privind energia fosilă în multe țări în curs de dezvoltare și sprijinirea eforturilor țărilor în curs de dezvoltare de a reduce schimbările climatice și de a se adapta la acestea; reamintește că majoritatea statelor membre nu și-au luat încă angajamente pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice după - 2013; |
| --- | --- |

23.

subliniază nevoia urgentă de a evita un decalaj de finanțare după 2012 (când se încheie perioada de finanțare inițială rapidă) și de a identifica o modalitate de asigurare a finanțării combaterii schimbărilor climatice în perioada 2013-2020 dintr-o varietate de surse; consideră că angajamentele concrete referitoare la finanțare în perioada 2013-2020 sunt vitale pentru accelerarea proceselor de transformare, evitarea blocajelor introduse de proiectele privind energia fosilă în multe țări în curs de dezvoltare și sprijinirea eforturilor țărilor în curs de dezvoltare de a reduce schimbările climatice și de a se adapta la acestea; reamintește că majoritatea statelor membre nu și-au luat încă angajamente pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice după - 2013;

| 24. | constată cu îngrijorare că, deși țările dezvoltate s-au angajat să furnizeze 100 miliarde USD pe an pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice până în 2020, până în momentul de față nu există o definiție agreată la nivel internațional cu privire la sensul efectiv al expresiei „(finanțare) nouă și suplimentară”; |
| --- | --- |

24.

constată cu îngrijorare că, deși țările dezvoltate s-au angajat să furnizeze 100 miliarde USD pe an pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice până în 2020, până în momentul de față nu există o definiție agreată la nivel internațional cu privire la sensul efectiv al expresiei „(finanțare) nouă și suplimentară”;

| 25. | subliniază că măsurarea, verificarea și monitorizarea fondurilor dedicate combaterii schimbărilor climatice, împreună cu adiționalitatea lor, sunt esențiale și necesită o definiție agreată la nivel internațional; solicită UE să dezvolte o abordare comună pentru a garanta că asistența oficială pentru dezvoltare (ODA) nu este deturnată de la obiective existente în materie de dezvoltare, dar este, cu adevărat, adițională; |
| --- | --- |

25.

subliniază că măsurarea, verificarea și monitorizarea fondurilor dedicate combaterii schimbărilor climatice, împreună cu adiționalitatea lor, sunt esențiale și necesită o definiție agreată la nivel internațional; solicită UE să dezvolte o abordare comună pentru a garanta că asistența oficială pentru dezvoltare (ODA) nu este deturnată de la obiective existente în materie de dezvoltare, dar este, cu adevărat, adițională;

| 26. | salută activitățile programului de lucru privind finanțarea pe termen lung în ceea ce privește sursele de finanțare pe termen lung și nevoile de finanțare ale țărilor în curs de dezvoltare și așteaptă cu nerăbdare ca raportul elaborat de copreședinți să fie discutat la Doha; |
| --- | --- |

26.

salută activitățile programului de lucru privind finanțarea pe termen lung în ceea ce privește sursele de finanțare pe termen lung și nevoile de finanțare ale țărilor în curs de dezvoltare și așteaptă cu nerăbdare ca raportul elaborat de copreședinți să fie discutat la Doha;

| 27. | consideră că finanțarea combaterii schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare trebuie să abordeze impactul negativ al schimbărilor climatice actuale și să contribuie la creșterea rezistenței în special în țările cele mai sărace și mai vulnerabile, precum și la reducerea decalajului în ceea ce privește ambițiile în materie de atenuare înainte de 2020, contribuind în același timp la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

27.

consideră că finanțarea combaterii schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare trebuie să abordeze impactul negativ al schimbărilor climatice actuale și să contribuie la creșterea rezistenței în special în țările cele mai sărace și mai vulnerabile, precum și la reducerea decalajului în ceea ce privește ambițiile în materie de atenuare înainte de 2020, contribuind în același timp la dezvoltarea durabilă;

| 28. | subliniază, în această privință, că sursele suplimentare inovatoare de finanțare (taxele pe tranzacțiile financiare internaționale și impozitele pe transportul internațional aerian și maritim) ar trebui valorificate; |
| --- | --- |

28.

subliniază, în această privință, că sursele suplimentare inovatoare de finanțare (taxele pe tranzacțiile financiare internaționale și impozitele pe transportul internațional aerian și maritim) ar trebui valorificate;

| 29. | solicită Comisiei să asigure că această finanțare este nouă și suplimentară și solicită, de asemenea, să promoveze sursele de finanțare inovatoare; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să asigure că această finanțare este nouă și suplimentară și solicită, de asemenea, să promoveze sursele de finanțare inovatoare;

| 30. | subliniază potențialul semnificativ de reducere a costurilor și a emisiilor de gaze cu efect de seră al eliminării subvențiilor pentru combustibilii fosili; solicită să se adopte la Doha planuri de eliminare treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili atât în țările dezvoltate, cât și în cele în curs de dezvoltare, acordând prioritate țărilor din anexa I; |
| --- | --- |

30.

subliniază potențialul semnificativ de reducere a costurilor și a emisiilor de gaze cu efect de seră al eliminării subvențiilor pentru combustibilii fosili; solicită să se adopte la Doha planuri de eliminare treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili atât în țările dezvoltate, cât și în cele în curs de dezvoltare, acordând prioritate țărilor din anexa I;

| 31. | salută înființarea consiliului de administrație al Fondului verde pentru climă și așteaptă cu interes decizia cu privire la găzduirea secretariatului fondului la Doha; observă că este necesar să se ia decizii suplimentare la Conferința de la Doha pentru a asigura punerea în funcțiune a fondului, în conformitate cu Acordurile de la Cancún, în special în ceea ce privește capitalizarea sa inițială, și subliniază nevoia de a mobiliza sprijin financiar din partea părților pentru a pune în funcțiune fondul; recunoaște faptul că Fondul verde pentru climă este de importanță vitală pentru capacitatea țărilor cel mai puțin dezvoltate de a reduce efectele schimbărilor climatice și de a se adapta la acestea și că angajamentele financiare concrete în domeniu sunt de importanță capitală; |
| --- | --- |

31.

salută înființarea consiliului de administrație al Fondului verde pentru climă și așteaptă cu interes decizia cu privire la găzduirea secretariatului fondului la Doha; observă că este necesar să se ia decizii suplimentare la Conferința de la Doha pentru a asigura punerea în funcțiune a fondului, în conformitate cu Acordurile de la Cancún, în special în ceea ce privește capitalizarea sa inițială, și subliniază nevoia de a mobiliza sprijin financiar din partea părților pentru a pune în funcțiune fondul; recunoaște faptul că Fondul verde pentru climă este de importanță vitală pentru capacitatea țărilor cel mai puțin dezvoltate de a reduce efectele schimbărilor climatice și de a se adapta la acestea și că angajamentele financiare concrete în domeniu sunt de importanță capitală;

| 32. | subliniază faptul că Acordurile de la Cancún specifică în mod clar că fondurile furnizate țărilor în curs de dezvoltare prin Fondul verde pentru climă ar trebui să fie „noi” și „suplimentare” față de ajutorul existent în materie de dezvoltare; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că Acordurile de la Cancún specifică în mod clar că fondurile furnizate țărilor în curs de dezvoltare prin Fondul verde pentru climă ar trebui să fie „noi” și „suplimentare” față de ajutorul existent în materie de dezvoltare;

| 33. | reamintește că, deși țările sărace au contribuit cel mai puțin la concentrarea din ce în ce mai mare de gaze cu efect de seră în atmosferă, acestea sunt cel mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice și dispun de capacitatea de adaptare cea mai redusă; |
| --- | --- |

33.

reamintește că, deși țările sărace au contribuit cel mai puțin la concentrarea din ce în ce mai mare de gaze cu efect de seră în atmosferă, acestea sunt cel mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice și dispun de capacitatea de adaptare cea mai redusă;

| 34. | subliniază că asigurarea coerenței politicilor și integrarea protecției mediului în proiectele de dezvoltare sunt esențiale pentru eficacitatea strategiei UE de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; |
| --- | --- |

34.

subliniază că asigurarea coerenței politicilor și integrarea protecției mediului în proiectele de dezvoltare sunt esențiale pentru eficacitatea strategiei UE de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea;

| 35. | solicită UE și statelor sale membre să sprijine intervențiile în favoarea săracilor în țările în curs de dezvoltare care ar ridica standardele de viață ale celor mai sărace persoane; îndeamnă, în special, ca UE să garanteze că se vor pune la dispoziție fonduri doar pentru sprijinirea unor căi de dezvoltare favorabile climatului, ceea ce implică eliminarea treptată efectivă a sprijinului UE direct sau indirect pentru industriile carburanților fosili (de exemplu prin garantarea de împrumuturi de la BEI, agențiile de credit la export etc.) de o manieră coerentă cu angajamentul luat de UE la summitul G20 din 2009 din Pittsburgh; |
| --- | --- |

35.

solicită UE și statelor sale membre să sprijine intervențiile în favoarea săracilor în țările în curs de dezvoltare care ar ridica standardele de viață ale celor mai sărace persoane; îndeamnă, în special, ca UE să garanteze că se vor pune la dispoziție fonduri doar pentru sprijinirea unor căi de dezvoltare favorabile climatului, ceea ce implică eliminarea treptată efectivă a sprijinului UE direct sau indirect pentru industriile carburanților fosili (de exemplu prin garantarea de împrumuturi de la BEI, agențiile de credit la export etc.) de o manieră coerentă cu angajamentul luat de UE la summitul G20 din 2009 din Pittsburgh;

| 36. | subliniază că criza economică actuală nu trebuie folosită drept pretext pentru lipsa de acțiune sau pentru a respinge finanțarea măsurilor de adaptare în țările în curs de dezvoltare; semnalează că dezvoltarea unei economii bazate pe emisii reduse de carbon este, de fapt, un pas important înspre rezolvarea crizei; |
| --- | --- |

36.

subliniază că criza economică actuală nu trebuie folosită drept pretext pentru lipsa de acțiune sau pentru a respinge finanțarea măsurilor de adaptare în țările în curs de dezvoltare; semnalează că dezvoltarea unei economii bazate pe emisii reduse de carbon este, de fapt, un pas important înspre rezolvarea crizei;

| 37. | invită țările industrializate să ofere țărilor în curs de dezvoltare sprijinul financiar și tehnologic adecvat în vederea aplicării unor tehnologii durabile eficiente; |
| --- | --- |

37.

invită țările industrializate să ofere țărilor în curs de dezvoltare sprijinul financiar și tehnologic adecvat în vederea aplicării unor tehnologii durabile eficiente;

| 38. | consideră că aceste măsuri trebuie să respecte interesele și prioritățile țărilor în curs de dezvoltare, incluzând cunoștințele localeşi să consolideze cooperarea sud-sud și rolul agriculturii la scară mică și medie, ținând seama de echilibrul natural și cel ecologic; |
| --- | --- |

38.

consideră că aceste măsuri trebuie să respecte interesele și prioritățile țărilor în curs de dezvoltare, incluzând cunoștințele localeşi să consolideze cooperarea sud-sud și rolul agriculturii la scară mică și medie, ținând seama de echilibrul natural și cel ecologic;

| 39. | subliniază că finanțarea măsurilor de protecție a mediului ar trebui să fie furnizată sub forma unei noi finanțări suplimentare, în plus față de ajutorul pentru dezvoltare existent; |
| --- | --- |

39.

subliniază că finanțarea măsurilor de protecție a mediului ar trebui să fie furnizată sub forma unei noi finanțări suplimentare, în plus față de ajutorul pentru dezvoltare existent;

| 40. | reamintește UE și statelor sale membre că ODA reprezintă o sursă de finanțare vitală pentru nevoile de bază în materie de dezvoltare – cum ar fi sănătatea și educația -, care nu ar trebui redirecționate spre finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice; solicită UE și statelor sale membre să garanteze atât fonduri suficiente pentru a atinge ODMurile, cât și fonduri noi și suplimentare pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

40.

reamintește UE și statelor sale membre că ODA reprezintă o sursă de finanțare vitală pentru nevoile de bază în materie de dezvoltare – cum ar fi sănătatea și educația -, care nu ar trebui redirecționate spre finanțarea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice; solicită UE și statelor sale membre să garanteze atât fonduri suficiente pentru a atinge ODMurile, cât și fonduri noi și suplimentare pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

Exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF)

| 41. | salută adoptarea Deciziei nr. 2/CMP.7 la Conferința de la Durban, care reprezintă un pas important înspre introducerea unor norme contabile solide pentru sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii; constată că această decizie prevede un program de lucru de doi ani, care să analizeze nevoia unor măsuri contabile mai cuprinzătoare în vederea asigurării integrității ecologice a contribuțiilor sectorului la reducerea emisiilor; |
| --- | --- |

41.

salută adoptarea Deciziei nr. 2/CMP.7 la Conferința de la Durban, care reprezintă un pas important înspre introducerea unor norme contabile solide pentru sectorul exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii; constată că această decizie prevede un program de lucru de doi ani, care să analizeze nevoia unor măsuri contabile mai cuprinzătoare în vederea asigurării integrității ecologice a contribuțiilor sectorului la reducerea emisiilor;

| 42. | reamintește că atât schimbarea destinației terenurilor, cât și agricultura sunt responsabile pentru o parte semnificativă a emisiilor de gaze cu efect de seră în țările în curs de dezvoltare; invită UE să promoveze agrosilvicultura sau agricultura ecologică, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, întrucât acestea contribuie atât la atenuarea schimbărilor climatice, cât și la reducerea sărăciei, permițând diversificarea veniturilor comunităților locale; |
| --- | --- |

42.

reamintește că atât schimbarea destinației terenurilor, cât și agricultura sunt responsabile pentru o parte semnificativă a emisiilor de gaze cu efect de seră în țările în curs de dezvoltare; invită UE să promoveze agrosilvicultura sau agricultura ecologică, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, întrucât acestea contribuie atât la atenuarea schimbărilor climatice, cât și la reducerea sărăciei, permițând diversificarea veniturilor comunităților locale;

| 43. | reiterează că producția de carburanți agricoli din culturile de uz alimentar (cum ar fi semințele oleaginoase, uleiul de palmier, trestia de zahăr, sfecla de zahăr și grâul) ar putea duce la o cerere foarte mare de terenuri și ar crește riscul cu care se confruntă persoanele din țările mai sărace a căror subzistență depinde de accesul la teren și la resursele naturale; |
| --- | --- |

43.

reiterează că producția de carburanți agricoli din culturile de uz alimentar (cum ar fi semințele oleaginoase, uleiul de palmier, trestia de zahăr, sfecla de zahăr și grâul) ar putea duce la o cerere foarte mare de terenuri și ar crește riscul cu care se confruntă persoanele din țările mai sărace a căror subzistență depinde de accesul la teren și la resursele naturale;

| 44. | consideră că este regretabil că criteriile de sustenabilitate enumerate în Directiva privind energia din surse regenerabile și în Directiva privind calitatea carburanților în cazul biocarburanților sunt limitate ca domeniu de aplicare și insuficiente pentru a limita efectele negative ale extinderii carburanților agricoli, în special prin schimbarea indirectă a destinației terenurilor (ILUC); solicită UE să își îmbunătățească criteriile privind sustenabilitatea și certificarea biocarburanților pentru a asigura coerența cu angajamentul pe care și l-a luat de a combate schimbările climatice și cu obligația sa juridică de a asigura coerența politicii pentru dezvoltare, consacrată la articolul 208 din Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

44.

consideră că este regretabil că criteriile de sustenabilitate enumerate în Directiva privind energia din surse regenerabile și în Directiva privind calitatea carburanților în cazul biocarburanților sunt limitate ca domeniu de aplicare și insuficiente pentru a limita efectele negative ale extinderii carburanților agricoli, în special prin schimbarea indirectă a destinației terenurilor (ILUC); solicită UE să își îmbunătățească criteriile privind sustenabilitatea și certificarea biocarburanților pentru a asigura coerența cu angajamentul pe care și l-a luat de a combate schimbările climatice și cu obligația sa juridică de a asigura coerența politicii pentru dezvoltare, consacrată la articolul 208 din Tratatul de la Lisabona;

| 45. | reiterează că o utilizare crescută a biomasei ar putea conduce la o intensificare a exploatărilor forestiere și la o reducere a stocurilor de carbon la nivel forestier, periclitând astfel obiectivul UE de limitare a creșterii temperaturii la max. 2 oC; solicită UE și statelor sale membre să accepte doar carburanții agricoli care reduc în mod demonstrabil emisiile de gaze cu efect de seră, nu prezintă probleme semnificative legate de destinația terenurilor, nu amenință siguranța alimentară a oamenilor și nu riscă conflicte în materie de conservare; îndeamnă Comisia, în acest context, să dezvolte criterii de sustenabilitate obligatorii din punct de vedere juridic privind biomasa, să includă calculele privind ILUC în criteriile de sustenabilitate existente pentru carburanții agricoli și să includă calculele privind ILUC și datoria de carbon în criteriile de sustenabilitate pentru bioenergie; |
| --- | --- |

45.

reiterează că o utilizare crescută a biomasei ar putea conduce la o intensificare a exploatărilor forestiere și la o reducere a stocurilor de carbon la nivel forestier, periclitând astfel obiectivul UE de limitare a creșterii temperaturii la max. 2 oC; solicită UE și statelor sale membre să accepte doar carburanții agricoli care reduc în mod demonstrabil emisiile de gaze cu efect de seră, nu prezintă probleme semnificative legate de destinația terenurilor, nu amenință siguranța alimentară a oamenilor și nu riscă conflicte în materie de conservare; îndeamnă Comisia, în acest context, să dezvolte criterii de sustenabilitate obligatorii din punct de vedere juridic privind biomasa, să includă calculele privind ILUC în criteriile de sustenabilitate existente pentru carburanții agricoli și să includă calculele privind ILUC și datoria de carbon în criteriile de sustenabilitate pentru bioenergie;

Reducerea emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD +)

| 46. | salută adoptarea la Durban a deciziilor privind nivelurile de finanțare, garantare și referință; consideră că sunt necesare progrese suplimentare la Doha, în special în ceea ce privește evaluarea tehnică a nivelurilor de referință pentru păduri; constată în continuare că REDD+ joacă un rol important în reducerea decalajului în ceea ce privește atenuarea până în 2020; |
| --- | --- |

46.

salută adoptarea la Durban a deciziilor privind nivelurile de finanțare, garantare și referință; consideră că sunt necesare progrese suplimentare la Doha, în special în ceea ce privește evaluarea tehnică a nivelurilor de referință pentru păduri; constată în continuare că REDD+ joacă un rol important în reducerea decalajului în ceea ce privește atenuarea până în 2020;

| 47. | subliniază că, în conformitate cu cadrul CCONUSC, REDD+ va fi finanțat din bani publici și solicită părților să demonstreze un puternic angajament politic pentru dezvoltarea unor soluții inovatoare în materie de finanțare; |
| --- | --- |

47.

subliniază că, în conformitate cu cadrul CCONUSC, REDD+ va fi finanțat din bani publici și solicită părților să demonstreze un puternic angajament politic pentru dezvoltarea unor soluții inovatoare în materie de finanțare;

| 48. | se opune comercializării carbonului forestier și introducerii REDD+ pe piețele de carbon, ceea ce ar putea conduce la o alocare excesivă a creditelor și la scăderea în continuare a prețului carbonului; |
| --- | --- |

48.

se opune comercializării carbonului forestier și introducerii REDD+ pe piețele de carbon, ceea ce ar putea conduce la o alocare excesivă a creditelor și la scăderea în continuare a prețului carbonului;

| 49. | subliniază că punerea în aplicare cu succes a REDD+ depinde de transparență și de dezvoltarea unor sisteme de monitorizare solide; |
| --- | --- |

49.

subliniază că punerea în aplicare cu succes a REDD+ depinde de transparență și de dezvoltarea unor sisteme de monitorizare solide;

| 50. | recunoaște importanța REDD+ în ceea ce privește abordarea emisiilor datorate silviculturii; insistă asupra faptului că REDD + nu ar trebui să submineze progresele făcute până în prezent în cadrul aplicării legislației, guvernanței și schimburilor comerciale în domeniul forestier (FLEGT), în special în ceea ce privește guvernanța forestieră și clarificarea și recunoașterea drepturilor tradiționale asupra pământului; solicită UE să ceară insistent garanții mai puternice și mai detaliate în domeniul social și în domeniul guvernanței și al mediului pentru proiectele REDD+, inclusiv mecanisme de garantare care să asigure că nu se vor încălca drepturile persoanelor care trăiesc în pădure; |
| --- | --- |

50.

recunoaște importanța REDD+ în ceea ce privește abordarea emisiilor datorate silviculturii; insistă asupra faptului că REDD + nu ar trebui să submineze progresele făcute până în prezent în cadrul aplicării legislației, guvernanței și schimburilor comerciale în domeniul forestier (FLEGT), în special în ceea ce privește guvernanța forestieră și clarificarea și recunoașterea drepturilor tradiționale asupra pământului; solicită UE să ceară insistent garanții mai puternice și mai detaliate în domeniul social și în domeniul guvernanței și al mediului pentru proiectele REDD+, inclusiv mecanisme de garantare care să asigure că nu se vor încălca drepturile persoanelor care trăiesc în pădure;

| 51. | consideră că sistemul de plăți pentru protecția pădurilor ar trebui să fie unul deosebit de stabil și pe termen lung; subliniază că distrugerea pădurilor va fi reluată dacă finanțarea scade sub un anumit nivel; |
| --- | --- |

51.

consideră că sistemul de plăți pentru protecția pădurilor ar trebui să fie unul deosebit de stabil și pe termen lung; subliniază că distrugerea pădurilor va fi reluată dacă finanțarea scade sub un anumit nivel;

Transportul aerian și maritim internațional

| 52. | reamintește solicitările sale ca instrumentele internaționale cu obiective globale de reducere a emisiilor să diminueze impactul transportului aerian și maritim internațional asupra climei; își menține poziția în favoarea includerii sectorului aviației în Sistemul european de comercializare a cotelor de emisii (ETS); |
| --- | --- |

52.

reamintește solicitările sale ca instrumentele internaționale cu obiective globale de reducere a emisiilor să diminueze impactul transportului aerian și maritim internațional asupra climei; își menține poziția în favoarea includerii sectorului aviației în Sistemul european de comercializare a cotelor de emisii (ETS);

| 53. | solicită statelor membre să utilizeze toate veniturile obținute din vânzarea la licitație a certificatelor din aviație drept contribuții la intensificarea finanțării măsurilor de combatere a schimbărilor climatice începând din 2013 în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

53.

solicită statelor membre să utilizeze toate veniturile obținute din vânzarea la licitație a certificatelor din aviație drept contribuții la intensificarea finanțării măsurilor de combatere a schimbărilor climatice începând din 2013 în țările în curs de dezvoltare;

Protecția climei, în special în perioade de criză economică

| 54. | subliniază că criza economică actuală demonstrează clar că numai o economie durabilă poate asigura prosperitatea pe termen lung și că protecția climei constituie unul dintre principalii piloni ai unei astfel de economii durabile; subliniază faptul că nu a fost niciodată atât de important să se clarifice motivele acțiunilor politice în domeniul protecției climei, și anume, de a permite unui număr mai mare de persoane accesul la un standard de viață înalt, asigurând totodată resursele și spațiul pentru dezvoltare, inclusiv pentru viitoarele generații; |
| --- | --- |

54.

subliniază că criza economică actuală demonstrează clar că numai o economie durabilă poate asigura prosperitatea pe termen lung și că protecția climei constituie unul dintre principalii piloni ai unei astfel de economii durabile; subliniază faptul că nu a fost niciodată atât de important să se clarifice motivele acțiunilor politice în domeniul protecției climei, și anume, de a permite unui număr mai mare de persoane accesul la un standard de viață înalt, asigurând totodată resursele și spațiul pentru dezvoltare, inclusiv pentru viitoarele generații;

| 55. | reafirmă că provocarea legată de schimbările climatice nu poate fi luată în considerare în mod izolat, ci trebuie abordată întotdeauna în contextul dezvoltării durabile, al politicii industriale și al politicii privind resursele; |
| --- | --- |

55.

reafirmă că provocarea legată de schimbările climatice nu poate fi luată în considerare în mod izolat, ci trebuie abordată întotdeauna în contextul dezvoltării durabile, al politicii industriale și al politicii privind resursele;

Reforma structurală

| 56. | consideră că unul dintre motivele succesului Conferinței de la Durban a fost faptul că aceasta a stabilit baza pentru a depăși vechea împărțire strictă în „părți” și „observatori”, în „țări dezvoltate” și „țări în curs de dezvoltare”, precum și în „țări din anexa I” și „țări care nu sunt incluse în anexa I” și, prin urmare, solicită tuturor participanților să depună eforturi pentru a realiza o structură nouă, holistică și mai cuprinzătoare în vederea viitoarelor negocieri; |
| --- | --- |

56.

consideră că unul dintre motivele succesului Conferinței de la Durban a fost faptul că aceasta a stabilit baza pentru a depăși vechea împărțire strictă în „părți” și „observatori”, în „țări dezvoltate” și „țări în curs de dezvoltare”, precum și în „țări din anexa I” și „țări care nu sunt incluse în anexa I” și, prin urmare, solicită tuturor participanților să depună eforturi pentru a realiza o structură nouă, holistică și mai cuprinzătoare în vederea viitoarelor negocieri;

| 57. | consideră că actualul sistem „angajament și revizuire” nu va aduce schimbările fundamentale necesare pentru a combate schimbările climatice pe termen lung și, prin urmare, îndeamnă toate părțile să ia în considerare și alte abordări; |
| --- | --- |

57.

consideră că actualul sistem „angajament și revizuire” nu va aduce schimbările fundamentale necesare pentru a combate schimbările climatice pe termen lung și, prin urmare, îndeamnă toate părțile să ia în considerare și alte abordări;

| 58. | subliniază faptul că nu există o soluție miraculoasă pentru combaterea schimbărilor climatice și, prin urmare, subliniază numeroasele posibilități de realizare a reducerilor necesare ale emisiilor și, chiar mai important, a schimbărilor necesare la nivelul conștiinței; în acest sens, salută faptul că mai multe țări desfășoară deja acțiuni ambițioase de atenuare și solicită CCONUSC să furnizeze o platformă pentru sporirea transparenței a ceea ce se întâmplă pe teren; |
| --- | --- |

58.

subliniază faptul că nu există o soluție miraculoasă pentru combaterea schimbărilor climatice și, prin urmare, subliniază numeroasele posibilități de realizare a reducerilor necesare ale emisiilor și, chiar mai important, a schimbărilor necesare la nivelul conștiinței; în acest sens, salută faptul că mai multe țări desfășoară deja acțiuni ambițioase de atenuare și solicită CCONUSC să furnizeze o platformă pentru sporirea transparenței a ceea ce se întâmplă pe teren;

Evoluția către o economie și o industrie sustenabile

| 59. | este preocupat de emisiile globale de CO2 provenite din arderea combustibililor fosili, care au ajuns la un nivel record în 2011, potrivit datelor AIE; reamintește că estimarea creșterii globale a consumului de energie se va baza pe creșterea tuturor surselor de energie; prin urmare, consideră că eforturile depuse de UE pentru a-și transforma economia într-o economie sustenabilă nu trebuie să întârzie, astfel încât Europa să poată construi pe avantajul său competitiv în domeniul tehnologiilor sustenabile și al expertizei; consideră că Europa ar trebui să promoveze diseminarea la nivel internațional a tehnologiilor ecologice, inclusiv în domeniul energiei din surse regenerabile, al tehnologiilor inovatoare și eficiente care utilizează combustibili fosili și, în special, în domeniul tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

59.

este preocupat de emisiile globale de CO2 provenite din arderea combustibililor fosili, care au ajuns la un nivel record în 2011, potrivit datelor AIE; reamintește că estimarea creșterii globale a consumului de energie se va baza pe creșterea tuturor surselor de energie; prin urmare, consideră că eforturile depuse de UE pentru a-și transforma economia într-o economie sustenabilă nu trebuie să întârzie, astfel încât Europa să poată construi pe avantajul său competitiv în domeniul tehnologiilor sustenabile și al expertizei; consideră că Europa ar trebui să promoveze diseminarea la nivel internațional a tehnologiilor ecologice, inclusiv în domeniul energiei din surse regenerabile, al tehnologiilor inovatoare și eficiente care utilizează combustibili fosili și, în special, în domeniul tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic;

| 60. | solicită o coordonare mai strânsă între Consiliu, Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru a permite UE să vorbească cu o singură voce coerentă în cadrul organizațiilor internaționale, cum ar fi Agenția Internațională a Energiei (AIE), Agenția Internațională pentru Energie Regenerabilă (IRENA), Parteneriatul internațional pentru cooperare în domeniul eficienței energetice (PICEE) și Agenția Internațională a Energiei Atomice (AIEA) și, astfel, să joace un rol mai activ și mai influent, în special în sprijinirea unor politici sustenabile în domeniul energetic și cel al securității energetice; |
| --- | --- |

60.

solicită o coordonare mai strânsă între Consiliu, Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru a permite UE să vorbească cu o singură voce coerentă în cadrul organizațiilor internaționale, cum ar fi Agenția Internațională a Energiei (AIE), Agenția Internațională pentru Energie Regenerabilă (IRENA), Parteneriatul internațional pentru cooperare în domeniul eficienței energetice (PICEE) și Agenția Internațională a Energiei Atomice (AIEA) și, astfel, să joace un rol mai activ și mai influent, în special în sprijinirea unor politici sustenabile în domeniul energetic și cel al securității energetice;

| 61. | subliniază faptul că multe țări iau măsuri pentru ecologizarea economiei din diferite motive, printre care protecția climei, deficitul de resurse și eficiența utilizării resurselor, securitatea energetică, inovarea și competitivitatea; ia act, de exemplu, de programele de investiții dedicate tranziției energetice în țări precum China și Coreea de Sud și invită Comisia să analizeze astfel de programe și implicațiile acestora pentru competitivitatea UE în sectoarele în cauză; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că multe țări iau măsuri pentru ecologizarea economiei din diferite motive, printre care protecția climei, deficitul de resurse și eficiența utilizării resurselor, securitatea energetică, inovarea și competitivitatea; ia act, de exemplu, de programele de investiții dedicate tranziției energetice în țări precum China și Coreea de Sud și invită Comisia să analizeze astfel de programe și implicațiile acestora pentru competitivitatea UE în sectoarele în cauză;

| 62. | salută aceste demersuri și reamintește faptul că o acțiune coordonată la nivel internațional ar contribui la abordarea preocupărilor legate de competitivitate și de relocarea emisiilor de dioxid de carbon din sectoarele relevante, în special din sectoarele mari consumatoare de energie; solicită încheierea unui acord pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru industriile mari producătoare de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

62.

salută aceste demersuri și reamintește faptul că o acțiune coordonată la nivel internațional ar contribui la abordarea preocupărilor legate de competitivitate și de relocarea emisiilor de dioxid de carbon din sectoarele relevante, în special din sectoarele mari consumatoare de energie; solicită încheierea unui acord pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru industriile mari producătoare de dioxid de carbon;

| 63. | este îngrijorat de nivelul din ce în ce mai mare al așa-numitelor emisii importate, creșterea nivelului emisiilor de la bunurile importate fiind mai rapidă decât reducerea internă a emisiilor provenite din producție; consideră că, în cazul în care UE ar putea monitoriza mai eficient evoluția emisiilor importate și ar putea sensibiliza populația cu privire la această evoluție, acest lucru ar încuraja concurenții industriali să participe la un sistem mai strict de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, în scopul de a asigura un nivel mai înalt de acceptare a produselor lor pe piața UE; |
| --- | --- |

63.

este îngrijorat de nivelul din ce în ce mai mare al așa-numitelor emisii importate, creșterea nivelului emisiilor de la bunurile importate fiind mai rapidă decât reducerea internă a emisiilor provenite din producție; consideră că, în cazul în care UE ar putea monitoriza mai eficient evoluția emisiilor importate și ar putea sensibiliza populația cu privire la această evoluție, acest lucru ar încuraja concurenții industriali să participe la un sistem mai strict de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, în scopul de a asigura un nivel mai înalt de acceptare a produselor lor pe piața UE;

| 64. | subliniază faptul că criza financiară și bugetară care afectează UE nu ar trebui să reducă nivelul de ambiție al UE și al industriilor sale, al consumatorilor și al statelor membre cu privire la negocierile internaționale privind clima de la Doha; consideră că UE nu ar trebui să ezite în eforturile sale de a-și transforma economia, scopul fiind de a evita relocarea locurilor de muncă și, în special, a locurilor de muncă ecologice, și că UE trebuie să își convingă partenerii din întreaga lume, inclusiv China și Statele Unite ale Americii, că participarea la un acord internațional aduce beneficii și că reducerile de emisii sunt posibile fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă, în special, dacă acestea sunt realizate colectiv; |
| --- | --- |

64.

subliniază faptul că criza financiară și bugetară care afectează UE nu ar trebui să reducă nivelul de ambiție al UE și al industriilor sale, al consumatorilor și al statelor membre cu privire la negocierile internaționale privind clima de la Doha; consideră că UE nu ar trebui să ezite în eforturile sale de a-și transforma economia, scopul fiind de a evita relocarea locurilor de muncă și, în special, a locurilor de muncă ecologice, și că UE trebuie să își convingă partenerii din întreaga lume, inclusiv China și Statele Unite ale Americii, că participarea la un acord internațional aduce beneficii și că reducerile de emisii sunt posibile fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă, în special, dacă acestea sunt realizate colectiv;

| 65. | subliniază necesitatea de a concepe și de a pune în aplicare urgent o strategie globală privind materiile prime și resursele, inclusiv în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor în toate sectoarele economiei, atât în țările dezvoltate, cât și în țările în curs de dezvoltare, pentru a obține o economii sustenabile pe termen lung, și invită UE și statele sale membre să conducă prin exemplu în acest sens; invită UE și statele sale membre să sprijine țările în curs de dezvoltare atât la nivel național, cât și local, punând la dispoziție expertiza proprie în ceea ce privește exploatarea durabilă a resurselor miniere, eficiența sporită a resurselor, reutilizarea și reciclarea; |
| --- | --- |

65.

subliniază necesitatea de a concepe și de a pune în aplicare urgent o strategie globală privind materiile prime și resursele, inclusiv în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor în toate sectoarele economiei, atât în țările dezvoltate, cât și în țările în curs de dezvoltare, pentru a obține o economii sustenabile pe termen lung, și invită UE și statele sale membre să conducă prin exemplu în acest sens; invită UE și statele sale membre să sprijine țările în curs de dezvoltare atât la nivel național, cât și local, punând la dispoziție expertiza proprie în ceea ce privește exploatarea durabilă a resurselor miniere, eficiența sporită a resurselor, reutilizarea și reciclarea;

| 66. | consideră că abordările sectoriale combinate cu plafoane stabilite la nivelul întregii economii în țările industrializate pot contribui la combaterea schimbărilor climatice, la competitivitate și la creșterea economică; subliniază importanța adoptării unei abordări sectoriale a emisiilor industriale, în special pentru țările emergente, în ceea ce privește negocierile internaționale; speră că o astfel de abordare ar putea, de asemenea, face parte dintr-un cadru internațional post-2012 pentru combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

66.

consideră că abordările sectoriale combinate cu plafoane stabilite la nivelul întregii economii în țările industrializate pot contribui la combaterea schimbărilor climatice, la competitivitate și la creșterea economică; subliniază importanța adoptării unei abordări sectoriale a emisiilor industriale, în special pentru țările emergente, în ceea ce privește negocierile internaționale; speră că o astfel de abordare ar putea, de asemenea, face parte dintr-un cadru internațional post-2012 pentru combaterea schimbărilor climatice;

| 67. | ia act de faptul că prețul diverselor surse de energie joacă un rol major pentru determinarea comportamentului actorilor de pe piață, inclusiv al industriei și al consumatorilor, și ia act de faptul că incapacitatea cadrului curent internațional în materie de politici de a internaliza complet costurile externe perpetuează modele de consum nesustenabile; reamintește, de asemenea, că o piață globală a dioxidului de carbon ar reprezenta o bază bună atât pentru obținerea unor reduceri substanțiale a emisiilor, cât și pentru realizarea unor condiții de concurență echitabile pentru industrie; invită UE și partenerii săi să găsească, în viitorul imediat, modalitatea cea mai eficientă pentru promovarea legăturilor dintre EU ETS și alte sisteme de comercializare în scopul creării unei piețe mondiale a carbonului, al asigurării unei mai mari diversități a opțiunilor de reducere a emisiilor, al îmbunătățirii dimensiunii și lichidității pieței, al transparenței și, în cele din urmă, al alocării mai eficiente a resurselor pentru sectorul energetic și pentru industrie; |
| --- | --- |

67.

ia act de faptul că prețul diverselor surse de energie joacă un rol major pentru determinarea comportamentului actorilor de pe piață, inclusiv al industriei și al consumatorilor, și ia act de faptul că incapacitatea cadrului curent internațional în materie de politici de a internaliza complet costurile externe perpetuează modele de consum nesustenabile; reamintește, de asemenea, că o piață globală a dioxidului de carbon ar reprezenta o bază bună atât pentru obținerea unor reduceri substanțiale a emisiilor, cât și pentru realizarea unor condiții de concurență echitabile pentru industrie; invită UE și partenerii săi să găsească, în viitorul imediat, modalitatea cea mai eficientă pentru promovarea legăturilor dintre EU ETS și alte sisteme de comercializare în scopul creării unei piețe mondiale a carbonului, al asigurării unei mai mari diversități a opțiunilor de reducere a emisiilor, al îmbunătățirii dimensiunii și lichidității pieței, al transparenței și, în cele din urmă, al alocării mai eficiente a resurselor pentru sectorul energetic și pentru industrie;

Cercetare și tehnologie

| 68. | consideră că este regretabil că Summitul Rio+20 de la Rio de Janeiro nu a reușit să înregistreze progrese semnificative cu privire la aspecte-cheie viitoare legate de durabilitate; regretă lipsa de obiective concrete, de activități și angajamente măsurabile asumate de liderii mondiali; ia act de rezultatul reuniunii de la Durban, inclusiv progresul înregistrat de Platforma de la Durban, continuarea Protocolului de la Kyoto, instituirea Fondului verde pentru climă de 100 de miliarde USD, precum și progresele suplimentare înregistrate de Comitetul executiv pentru tehnologie cu privire la punerea în aplicare a tehnologiilor cu emisii scăzute de carbon; |
| --- | --- |

68.

consideră că este regretabil că Summitul Rio+20 de la Rio de Janeiro nu a reușit să înregistreze progrese semnificative cu privire la aspecte-cheie viitoare legate de durabilitate; regretă lipsa de obiective concrete, de activități și angajamente măsurabile asumate de liderii mondiali; ia act de rezultatul reuniunii de la Durban, inclusiv progresul înregistrat de Platforma de la Durban, continuarea Protocolului de la Kyoto, instituirea Fondului verde pentru climă de 100 de miliarde USD, precum și progresele suplimentare înregistrate de Comitetul executiv pentru tehnologie cu privire la punerea în aplicare a tehnologiilor cu emisii scăzute de carbon;

| 69. | subliniază faptul că dezvoltarea și aplicarea tehnologiilor inovatoare sunt esențiale în lupta împotriva schimbărilor climatice și, în același timp, pentru a convinge partenerii UE din întreaga lume că reducerile de emisii sunt posibile fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă; solicită un angajament internațional pentru creșterea investițiilor din domeniul cercetării și dezvoltării (C&D) în tehnologiile inovatoare în sectoarele relevante; consideră că este esențial ca Europa să conducă prin puterea exemplului, majorând considerabil cheltuielile pentru cercetare în domeniul tehnologiilor industriale și energetice ecologice și eficiente din punct de vedere energetic, și că Europa ar trebui să dezvolte o strânsă cooperare științifică în acest domeniu cu partenerii internaționali, cum ar fi țările BRIC și Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

69.

subliniază faptul că dezvoltarea și aplicarea tehnologiilor inovatoare sunt esențiale în lupta împotriva schimbărilor climatice și, în același timp, pentru a convinge partenerii UE din întreaga lume că reducerile de emisii sunt posibile fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă; solicită un angajament internațional pentru creșterea investițiilor din domeniul cercetării și dezvoltării (C&D) în tehnologiile inovatoare în sectoarele relevante; consideră că este esențial ca Europa să conducă prin puterea exemplului, majorând considerabil cheltuielile pentru cercetare în domeniul tehnologiilor industriale și energetice ecologice și eficiente din punct de vedere energetic, și că Europa ar trebui să dezvolte o strânsă cooperare științifică în acest domeniu cu partenerii internaționali, cum ar fi țările BRIC și Statele Unite ale Americii;

| 70. | consideră că inovarea este esențială pentru menținerea creșterii temperaturii globale sub 2 oC și observă că există modalități diferite de încurajare a inovării într-o economie bazată pe piață; invită Comisia să evalueze diferitele mecanisme pentru a recompensa întreprinderile ce dețin poziții de frunte, care diferă în funcție de capacitatea lor de a inova și de a transfera și aplica tehnologii la nivel global; solicită recunoașterea dreptului țărilor în curs de dezvoltare de a beneficia pe deplin de flexibilitatea introdusă de Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS); |
| --- | --- |

70.

consideră că inovarea este esențială pentru menținerea creșterii temperaturii globale sub 2 oC și observă că există modalități diferite de încurajare a inovării într-o economie bazată pe piață; invită Comisia să evalueze diferitele mecanisme pentru a recompensa întreprinderile ce dețin poziții de frunte, care diferă în funcție de capacitatea lor de a inova și de a transfera și aplica tehnologii la nivel global; solicită recunoașterea dreptului țărilor în curs de dezvoltare de a beneficia pe deplin de flexibilitatea introdusă de Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS);

| 71. | subliniază importanța realizării unei cooperări mai strânse între UE și țările cele mai puțin dezvoltate; consideră că UE ar trebui să sprijine eforturile care permit țărilor cel mai puțin dezvoltate să găsească parteneri și finanțare pentru investițiile în energia din surse regenerabile și tehnologiile ecologice și invită Comisia să prezinte idei de programe comune de cercetare cu privire la sursele alternative de energie și modul în care UE poate încuraja cooperarea între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare în cadrul mai multor sectoare industriale; |
| --- | --- |

71.

subliniază importanța realizării unei cooperări mai strânse între UE și țările cele mai puțin dezvoltate; consideră că UE ar trebui să sprijine eforturile care permit țărilor cel mai puțin dezvoltate să găsească parteneri și finanțare pentru investițiile în energia din surse regenerabile și tehnologiile ecologice și invită Comisia să prezinte idei de programe comune de cercetare cu privire la sursele alternative de energie și modul în care UE poate încuraja cooperarea între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare în cadrul mai multor sectoare industriale;

Energia, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor

| 72. | ia act de faptul că o analiză recentă a AIE indică faptul că îmbunătățirea eficienței oferă calea cea mai sigură către o gestionare mai bună a energiei în următoarele decenii, asigurând o rentabilitate a investițiilor de trei ori mai mare într-o perspectivă 2050 compatibilă cu clima, dar care necesită măsuri politice și stimulente puternice; |
| --- | --- |

72.

ia act de faptul că o analiză recentă a AIE indică faptul că îmbunătățirea eficienței oferă calea cea mai sigură către o gestionare mai bună a energiei în următoarele decenii, asigurând o rentabilitate a investițiilor de trei ori mai mare într-o perspectivă 2050 compatibilă cu clima, dar care necesită măsuri politice și stimulente puternice;

| 73. | consideră că este regretabil că potențialul de economisire a energiei nu este abordat în mod adecvat la nivel internațional și în UE; subliniază că economiile de energie permit crearea de noi locuri de muncă, economiile financiare, securitatea energetică, competitivitatea și reducerea emisiilor; invită UE să acorde mai multă atenție economisirii de energie în cadrul negocierilor internaționale referitoare la transferul de tehnologie, la planurile de dezvoltare pentru țările în curs de dezvoltare sau la asistența financiară; subliniază faptul că, pentru a fi credibile, UE și statele sale membre trebuie să își atingă propriile obiective; |
| --- | --- |

73.

consideră că este regretabil că potențialul de economisire a energiei nu este abordat în mod adecvat la nivel internațional și în UE; subliniază că economiile de energie permit crearea de noi locuri de muncă, economiile financiare, securitatea energetică, competitivitatea și reducerea emisiilor; invită UE să acorde mai multă atenție economisirii de energie în cadrul negocierilor internaționale referitoare la transferul de tehnologie, la planurile de dezvoltare pentru țările în curs de dezvoltare sau la asistența financiară; subliniază faptul că, pentru a fi credibile, UE și statele sale membre trebuie să își atingă propriile obiective;

| 74. | subliniază faptul că aproximativ 2 miliarde de persoane de pe întreg globul nu au în continuare acces la energie durabilă la prețuri accesibile; subliniază necesitatea de a aborda problema sărăciei energetice în conformitate cu obiectivele politicii privind schimbările climatice; constată disponibilitatea tehnologiilor energetice atât pentru protecția mediului la nivel global, cât și pentru îndeplinirea necesităților de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

74.

subliniază faptul că aproximativ 2 miliarde de persoane de pe întreg globul nu au în continuare acces la energie durabilă la prețuri accesibile; subliniază necesitatea de a aborda problema sărăciei energetice în conformitate cu obiectivele politicii privind schimbările climatice; constată disponibilitatea tehnologiilor energetice atât pentru protecția mediului la nivel global, cât și pentru îndeplinirea necesităților de dezvoltare locală;

| 75. | regretă faptul că CCONUSC și Convenția privind diversitatea biologică (CDB) nu sunt coordonate în mod suficient, irosindu-se astfel resurse și ratând oportunități valoroase și complementare în materie de politici; subliniază că diverse studii, inclusiv TEEB (studiul privind economia ecosistemelor și a biodiversității), demonstrează în mod clar că conservarea serviciilor ecosistemice prin practici sustenabile este adesea mai ieftină decât înlocuirea funcțiilor pierdute prin investirea în infrastructuri complexe și soluții tehnologice alternative; îndeamnă UE și statele sale membre să realizeze o legătură strânsă între obiectivele sale privind schimbările climatice și obiectivele în materie de protecție a biodiversității în cadrul viitoarei COP 11 din Hyderabad; |
| --- | --- |

75.

regretă faptul că CCONUSC și Convenția privind diversitatea biologică (CDB) nu sunt coordonate în mod suficient, irosindu-se astfel resurse și ratând oportunități valoroase și complementare în materie de politici; subliniază că diverse studii, inclusiv TEEB (studiul privind economia ecosistemelor și a biodiversității), demonstrează în mod clar că conservarea serviciilor ecosistemice prin practici sustenabile este adesea mai ieftină decât înlocuirea funcțiilor pierdute prin investirea în infrastructuri complexe și soluții tehnologice alternative; îndeamnă UE și statele sale membre să realizeze o legătură strânsă între obiectivele sale privind schimbările climatice și obiectivele în materie de protecție a biodiversității în cadrul viitoarei COP 11 din Hyderabad;

| 76. | subliniază că este necesar să se promoveze accesul mai mare la tehnologiile care respectă mediul, precum și transferarea acestora, peste tot dar în special în țările în curs de dezvoltare, pentru a îmbunătăți accesul la informațiile tehnologice, pentru a produce și a pune la dispoziție date fiabile privind brevetele și tehnologia existente, pentru a facilita și crește practica de a pune în comun, a împărtăși și a face schimb de drepturi de proprietate intelectuală prin mecanisme transparente și sigure și pentru a dezvolta noi mecanisme care sunt dedicate promovării cercetării și care nu previn accesul la inovare; prin urmare, solicită UE și statelor sale membre să abordeze chestiunea drepturilor de proprietate intelectuală în vederea generării și diseminării eficiente și rapide a inovațiilor care sunt esențiale pentru a confrunta și combate schimbările climatice; |
| --- | --- |

76.

subliniază că este necesar să se promoveze accesul mai mare la tehnologiile care respectă mediul, precum și transferarea acestora, peste tot dar în special în țările în curs de dezvoltare, pentru a îmbunătăți accesul la informațiile tehnologice, pentru a produce și a pune la dispoziție date fiabile privind brevetele și tehnologia existente, pentru a facilita și crește practica de a pune în comun, a împărtăși și a face schimb de drepturi de proprietate intelectuală prin mecanisme transparente și sigure și pentru a dezvolta noi mecanisme care sunt dedicate promovării cercetării și care nu previn accesul la inovare; prin urmare, solicită UE și statelor sale membre să abordeze chestiunea drepturilor de proprietate intelectuală în vederea generării și diseminării eficiente și rapide a inovațiilor care sunt esențiale pentru a confrunta și combate schimbările climatice;

Diplomația în domeniul climei

| 77. | subliniază că UE trebuie să continue să acționeze în mod constructiv în cadrul negocierilor internaționale privind schimbările climatice și că toate instituțiile UE trebuie să își dezvolte în continuare activitățile diplomatice în domeniul climei înaintea Conferinței de la Doha, sub egida SEAE, cu scopul de a prezenta o poziție mai clară a UE asupra politicii privind schimbările climatice, adăugând o nouă dinamică negocierilor internaționale privind clima și încurajând partenerii din întreaga lume, în special pe cei mai mari emițători, să introducă măsuri obligatorii, comparabile și efective de reducere a emisiilor și măsuri adecvate de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; |
| --- | --- |

77.

subliniază că UE trebuie să continue să acționeze în mod constructiv în cadrul negocierilor internaționale privind schimbările climatice și că toate instituțiile UE trebuie să își dezvolte în continuare activitățile diplomatice în domeniul climei înaintea Conferinței de la Doha, sub egida SEAE, cu scopul de a prezenta o poziție mai clară a UE asupra politicii privind schimbările climatice, adăugând o nouă dinamică negocierilor internaționale privind clima și încurajând partenerii din întreaga lume, în special pe cei mai mari emițători, să introducă măsuri obligatorii, comparabile și efective de reducere a emisiilor și măsuri adecvate de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea;

| 78. | consideră că este regretabil că obiectivul de reducere al UE nu este coerent cu obiectivul său adoptat de 2 oC și cu o cale eficientă din punctul de vedere al costurilor spre obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050; |
| --- | --- |

78.

consideră că este regretabil că obiectivul de reducere al UE nu este coerent cu obiectivul său adoptat de 2 oC și cu o cale eficientă din punctul de vedere al costurilor spre obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050;

| 79. | subliniază importanța alianțelor (sub-globale) cu țările cele mai progresiste, pentru a da un nou imbold procesului de negociere și pentru a garanta asumarea de către cei mai mari poluatori a unor obiective adecvate și ambițioase în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

79.

subliniază importanța alianțelor (sub-globale) cu țările cele mai progresiste, pentru a da un nou imbold procesului de negociere și pentru a garanta asumarea de către cei mai mari poluatori a unor obiective adecvate și ambițioase în vederea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 80. | subliniază, în acest sens, importanța ca UE, în calitate de actor principal, să se exprime cu o singură voce la Conferința de la Doha pentru a se realiza progrese în vederea definirii unui acord internațional, precum și ca UE să rămână unită în această privință; |
| --- | --- |

80.

subliniază, în acest sens, importanța ca UE, în calitate de actor principal, să se exprime cu o singură voce la Conferința de la Doha pentru a se realiza progrese în vederea definirii unui acord internațional, precum și ca UE să rămână unită în această privință;

| 81. | invită părțile să recunoască faptul că angajamentul legislatorilor în negocieri este esențial în obținerea de succese în procesul interguvernamental către un acord global în 2015, în măsura în care progresele legislațiilor naționale ale părților privind schimbările climatice creează condițiile politice pentru negocierile multilaterale și pot stimula nivelul lor general de ambiție; |
| --- | --- |

81.

invită părțile să recunoască faptul că angajamentul legislatorilor în negocieri este esențial în obținerea de succese în procesul interguvernamental către un acord global în 2015, în măsura în care progresele legislațiilor naționale ale părților privind schimbările climatice creează condițiile politice pentru negocierile multilaterale și pot stimula nivelul lor general de ambiție;

| 82. | subliniază poziția esențială a ambelor „națiuni-gazdă” – Qatar, unul dintre cei mai mari producători de petrol și gaze din lume, care în prezent se confruntă cu o diminuare a resurselor sale, dar care înregistrează în continuare cele mai mari emisii de carbon pe cap de locuitor din lume, și Coreea de Sud, lider în domeniul tehnologiilor ecologice și prima țară din Asia care adoptă acte legislative privind combaterea schimbărilor climatice prin care se pun în aplicare politici de limitare și comercializare, și încurajează aceste două țări (care, în prezent, nu figurează în anexa I) să dea exemplu și să contribuie la construirea de noi alianțe; |
| --- | --- |

82.

subliniază poziția esențială a ambelor „națiuni-gazdă” – Qatar, unul dintre cei mai mari producători de petrol și gaze din lume, care în prezent se confruntă cu o diminuare a resurselor sale, dar care înregistrează în continuare cele mai mari emisii de carbon pe cap de locuitor din lume, și Coreea de Sud, lider în domeniul tehnologiilor ecologice și prima țară din Asia care adoptă acte legislative privind combaterea schimbărilor climatice prin care se pun în aplicare politici de limitare și comercializare, și încurajează aceste două țări (care, în prezent, nu figurează în anexa I) să dea exemplu și să contribuie la construirea de noi alianțe;

| 83. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că practica informală de așteptare a obținerii unui consens între toate delegațiile Consiliului amână luarea de măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice și îndeamnă, prin urmare, Consiliul să hotărască întotdeauna pe baza votului cu majoritate calificată în conformitate cu tratatele, în special în ceea ce privește actele cu caracter general, în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din TUE și, în mod specific, în conformitate cu articolul 218 alineatul (8) din TFUE „în toate etapele procedurii” de încheiere a acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

83.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că practica informală de așteptare a obținerii unui consens între toate delegațiile Consiliului amână luarea de măsuri urgente de combatere a schimbărilor climatice și îndeamnă, prin urmare, Consiliul să hotărască întotdeauna pe baza votului cu majoritate calificată în conformitate cu tratatele, în special în ceea ce privește actele cu caracter general, în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din TUE și, în mod specific, în conformitate cu articolul 218 alineatul (8) din TFUE „în toate etapele procedurii” de încheiere a acordurilor internaționale;

| 84. | ia act de faptul că Comisia a propus o foaie de parcurs pentru o Europă fără emisii de dioxid carbon pentru 2050, care este un obiectiv foarte ambițios, dar realizabil; în acest context, își reafirmă angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, chiar și în afara unui acord internațional; |
| --- | --- |

84.

ia act de faptul că Comisia a propus o foaie de parcurs pentru o Europă fără emisii de dioxid carbon pentru 2050, care este un obiectiv foarte ambițios, dar realizabil; în acest context, își reafirmă angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, chiar și în afara unui acord internațional;

| 85. | ia act de faptul că încălzirea globală scoate în evidență interdependența tuturor țărilor; consideră că este necesar, prin urmare, să se ajungă la un acord global, astfel încât să se evite apariția unei schimbări catastrofale, care ar afecta în mod dramatic întreaga omenire. |
| --- | --- |

85.

ia act de faptul că încălzirea globală scoate în evidență interdependența tuturor țărilor; consideră că este necesar, prin urmare, să se ajungă la un acord global, astfel încât să se evite apariția unei schimbări catastrofale, care ar afecta în mod dramatic întreaga omenire.

Delegația Parlamentului European

| 86. | consideră că delegația UE joacă un rol vital în cadrul negocierilor privind schimbările climatice și, prin urmare, consideră inacceptabil faptul că deputații din Parlamentul European nu au putut participa la reuniunile de coordonare ale UE în cadrul Conferințelor anterioare ale părților; se așteaptă ca cel puțin președintelui delegației Parlamentului să i se permită accesul la reuniunile de coordonare ale UE de la Doha; |
| --- | --- |

86.

consideră că delegația UE joacă un rol vital în cadrul negocierilor privind schimbările climatice și, prin urmare, consideră inacceptabil faptul că deputații din Parlamentul European nu au putut participa la reuniunile de coordonare ale UE în cadrul Conferințelor anterioare ale părților; se așteaptă ca cel puțin președintelui delegației Parlamentului să i se permită accesul la reuniunile de coordonare ale UE de la Doha;

| 87. | constată că, în conformitate cu Acordul-cadru dintre Comisie și Parlament din noiembrie 2010, Comisia trebuie să faciliteze includerea deputaților PE ca observatori în delegațiile Uniunii care participă la negocierile pentru acordurile multilaterale; reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 218 din TFUE), Parlamentul trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile dintre Uniune și țările terțe sau organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

87.

constată că, în conformitate cu Acordul-cadru dintre Comisie și Parlament din noiembrie 2010, Comisia trebuie să faciliteze includerea deputaților PE ca observatori în delegațiile Uniunii care participă la negocierile pentru acordurile multilaterale; reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 218 din TFUE), Parlamentul trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile dintre Uniune și țările terțe sau organizațiile internaționale;

o

o o

| 88. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților contractante care nu sunt membre ale UE. |
| --- | --- |

88.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților contractante care nu sunt membre ale UE.

---

(1)  JO L 8, 13.1.2009, p. 3.

(2)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 44.

(3)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 1.

(4)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 25.

(5)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 77.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0504.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0086.

(8)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/114

---

P7_TA(2012)0453

Extindere: politici, criterii şi interese strategice ale UE

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la extindere: politici, criterii și interese strategice ale UE (2012/2025(INI))

(2015/C 419/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 21 și 49 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 21 și 49 din acesta,

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) (COM(2011)0838), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) (COM(2011)0838),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21–22 iunie 1993, a Consiliului European de la Madrid din 15–16 decembrie 1995, a Consiliului European de la Salonic din 19–20 iunie 2003 și a Consiliului European de la Bruxelles din 14–15 decembrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21–22 iunie 1993, a Consiliului European de la Madrid din 15–16 decembrie 1995, a Consiliului European de la Salonic din 19–20 iunie 2003 și a Consiliului European de la Bruxelles din 14–15 decembrie 2006,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 5 decembrie 2011 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 5 decembrie 2011 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere,

| — | având în vedere consensul reînnoit privind extinderea adoptat de Consiliu în 2006 și strategia de extindere consolidată pusă în aplicare ulterior de către Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere consensul reînnoit privind extinderea adoptat de Consiliu în 2006 și strategia de extindere consolidată pusă în aplicare ulterior de către Comisie,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2009 privind „Cinci ani de UE extinsă – Realizări și provocări economice” (COM(2009)0079), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2009 privind „Cinci ani de UE extinsă – Realizări și provocări economice” (COM(2009)0079),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 13 decembrie 2006 referitoare la Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2006-2007 (1), din 10 iulie 2008 referitoare la documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007 (2) și din 26 noiembrie 2009 referitoare la documentul de strategie privind extinderea, prezentat de Comisie în 2009, cu privire la țările din regiunea Balcanilor de Vest, Islanda și Turcia (3), precum și comunicările Comisiei privind strategia de extindere în perioadele 2009-2010, 2010-2011 și 2011-2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 13 decembrie 2006 referitoare la Comunicarea Comisiei privind strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2006-2007 (1), din 10 iulie 2008 referitoare la documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007 (2) și din 26 noiembrie 2009 referitoare la documentul de strategie privind extinderea, prezentat de Comisie în 2009, cu privire la țările din regiunea Balcanilor de Vest, Islanda și Turcia (3), precum și comunicările Comisiei privind strategia de extindere în perioadele 2009-2010, 2010-2011 și 2011-2012,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la țările din regiunea Balcanilor de Vest, Islanda și Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la țările din regiunea Balcanilor de Vest, Islanda și Turcia,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0274/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0274/2012),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 49 TUE, orice stat european care respectă și se angajează în continuare să promoveze valorile demnității umane, libertății, democrației, egalității, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, poate solicita să devină membru al Uniunii; întrucât aceste valori reprezintă fundamentul Uniunii Europene și orientează acțiunile Uniunii pe scena internațională, ele trebuind respectate și apărate de toate statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 49 TUE, orice stat european care respectă și se angajează în continuare să promoveze valorile demnității umane, libertății, democrației, egalității, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, poate solicita să devină membru al Uniunii; întrucât aceste valori reprezintă fundamentul Uniunii Europene și orientează acțiunile Uniunii pe scena internațională, ele trebuind respectate și apărate de toate statele membre;

| B. | întrucât extinderea face parte din agenda UE încă din anii 1960; întrucât, de la prima extindere din 1973, UE s-a mărit treptat, numărul membrilor crescând de la cei șase membri fondatori la 27 în prezent (în curând 28); întrucât o serie de țări încă aspiră să devină membre ai UE, ca o garanție pentru un viitor sigur, democratic și prosper; |
| --- | --- |

B.

întrucât extinderea face parte din agenda UE încă din anii 1960; întrucât, de la prima extindere din 1973, UE s-a mărit treptat, numărul membrilor crescând de la cei șase membri fondatori la 27 în prezent (în curând 28); întrucât o serie de țări încă aspiră să devină membre ai UE, ca o garanție pentru un viitor sigur, democratic și prosper;

| C. | întrucât politica de integrare din ultimul deceniu a demonstrat că extinderea aduce beneficii întregii Uniuni și îi permite să fie mai bine pregătită pentru a face față provocărilor globale; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica de integrare din ultimul deceniu a demonstrat că extinderea aduce beneficii întregii Uniuni și îi permite să fie mai bine pregătită pentru a face față provocărilor globale;

| D. | întrucât extinderea este un proces reușit pentru UE și pentru întreaga Europă, ajutând la depășirea diviziunii impuse de Războiul Rece, contribuind la pacea, stabilitatea și prosperitatea întregii Europe, consolidând prevenirea conflictelor, stimulând reformele și consolidând libertatea, democrația, respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale, statul de drept, precum și dezvoltarea economiei de piață și dezvoltarea sustenabilă din punct de vedere social și ecologic; |
| --- | --- |

D.

întrucât extinderea este un proces reușit pentru UE și pentru întreaga Europă, ajutând la depășirea diviziunii impuse de Războiul Rece, contribuind la pacea, stabilitatea și prosperitatea întregii Europe, consolidând prevenirea conflictelor, stimulând reformele și consolidând libertatea, democrația, respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale, statul de drept, precum și dezvoltarea economiei de piață și dezvoltarea sustenabilă din punct de vedere social și ecologic;

| E. | întrucât, la aproape douăzeci de ani după Consiliul European de la Copenhaga din 1993, care a afirmat perspectivele de aderare ale țărilor din Europa Centrală și de Est și a stabilit criteriile de aderare, a sosit momentul unei reevaluări a procedurilor stabilite și a întregii politici de extindere, fără a aduce atingere negocierilor în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la aproape douăzeci de ani după Consiliul European de la Copenhaga din 1993, care a afirmat perspectivele de aderare ale țărilor din Europa Centrală și de Est și a stabilit criteriile de aderare, a sosit momentul unei reevaluări a procedurilor stabilite și a întregii politici de extindere, fără a aduce atingere negocierilor în curs de desfășurare;

| F. | întrucât criteriile de la Copenhaga au trecut testul timpului și rămân în centrul politicii de extindere a UE; întrucât strategia de extindere consolidată și noua abordare concentrată pe justiție și afaceri interne, statul de drept și respectarea drepturilor fundamentale sunt de așteptat să fie efective și eficiente; |
| --- | --- |

F.

întrucât criteriile de la Copenhaga au trecut testul timpului și rămân în centrul politicii de extindere a UE; întrucât strategia de extindere consolidată și noua abordare concentrată pe justiție și afaceri interne, statul de drept și respectarea drepturilor fundamentale sunt de așteptat să fie efective și eficiente;

| G. | întrucât Parlamentul European, prin rezoluțiile sale anuale referitoare la țările candidate și cele potențial candidate, contribuie la îmbunătățirea transparenței și a răspunderii în ceea ce privește extinderea, reflectând opiniile cetățenilor europeni; întrucât, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, rolul Parlamentului a crescut datorită recunoașterii sale ca putere colegislativă, inter alia, în ceea ce privește Instrumentul pentru Asistență de Preaderare (IPA); |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul European, prin rezoluțiile sale anuale referitoare la țările candidate și cele potențial candidate, contribuie la îmbunătățirea transparenței și a răspunderii în ceea ce privește extinderea, reflectând opiniile cetățenilor europeni; întrucât, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, rolul Parlamentului a crescut datorită recunoașterii sale ca putere colegislativă, inter alia, în ceea ce privește Instrumentul pentru Asistență de Preaderare (IPA);

| H. | întrucât perspectiva aderării are un impact transformațional semnificativ asupra peisajului politic, socioeconomic și cultural al țărilor care doresc să adere și acționează ca un stimulent puternic pentru continuarea reformelor politice, economice și legislative necesare și pentru consolidarea păcii, stabilității, reconcilierii și a bunelor relații de vecinătate; întrucât, datorită acestei puteri transformatoare, extinderea reprezintă esența competenței necoercitive a UE și un element important a acțiunii sale externe; |
| --- | --- |

H.

întrucât perspectiva aderării are un impact transformațional semnificativ asupra peisajului politic, socioeconomic și cultural al țărilor care doresc să adere și acționează ca un stimulent puternic pentru continuarea reformelor politice, economice și legislative necesare și pentru consolidarea păcii, stabilității, reconcilierii și a bunelor relații de vecinătate; întrucât, datorită acestei puteri transformatoare, extinderea reprezintă esența competenței necoercitive a UE și un element important a acțiunii sale externe;

| I. | întrucât angajamentul, respectarea condițiilor stabilite și credibilitatea au constituit fundamentul procesului de aderare. |
| --- | --- |

I.

întrucât angajamentul, respectarea condițiilor stabilite și credibilitatea au constituit fundamentul procesului de aderare.

| J. | întrucât este foarte important ca statele membre să respecte în continuare și să susțină pe deplin criteriile de aderare și drepturile fundamentale, pentru a consolida credibilitatea și coerența procesului de extindere și pentru a evita orice formă de discriminare față de potențiali noi membri; |
| --- | --- |

J.

întrucât este foarte important ca statele membre să respecte în continuare și să susțină pe deplin criteriile de aderare și drepturile fundamentale, pentru a consolida credibilitatea și coerența procesului de extindere și pentru a evita orice formă de discriminare față de potențiali noi membri;

| K. | întrucât un angajament în materie de reforme politice, economice și legislative este, în primul rând, în interesul țărilor candidate și potențial candidate și al cetățenilor lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât un angajament în materie de reforme politice, economice și legislative este, în primul rând, în interesul țărilor candidate și potențial candidate și al cetățenilor lor;

| L. | întrucât fiecare țară care aspiră să devină membră a UE trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește implementarea și respectarea aceluiași set de criterii; întrucât ritmul progresului înregistrat în procesul de aderare ar trebui determinat de măsura în care criteriile de aderare la UE sunt puse în aplicare efectiv și respectate, precum și de îndeplinirea priorităților Parteneriatului european pentru aderare și ale cadrului de negociere; întrucât gradul de respectare a cerințelor pentru calitatea de membru trebuie evaluat în cel mai corect și transparent mod; |
| --- | --- |

L.

întrucât fiecare țară care aspiră să devină membră a UE trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește implementarea și respectarea aceluiași set de criterii; întrucât ritmul progresului înregistrat în procesul de aderare ar trebui determinat de măsura în care criteriile de aderare la UE sunt puse în aplicare efectiv și respectate, precum și de îndeplinirea priorităților Parteneriatului european pentru aderare și ale cadrului de negociere; întrucât gradul de respectare a cerințelor pentru calitatea de membru trebuie evaluat în cel mai corect și transparent mod;

| M. | întrucât procesul de extindere are un impact semnificativ și asupra Uniunii Europene, servind drept o oportunitate de a defini mai bine identitatea, obiectivele, valorile și politicile sale și, de asemenea, ca moment oportun pentru a le comunica mai bine cetățenilor săi; |
| --- | --- |

M.

întrucât procesul de extindere are un impact semnificativ și asupra Uniunii Europene, servind drept o oportunitate de a defini mai bine identitatea, obiectivele, valorile și politicile sale și, de asemenea, ca moment oportun pentru a le comunica mai bine cetățenilor săi;

| N. | întrucât, în conformitate cu consensul reînnoit privind extinderea din 2006, acest proces ar trebui să se bazeze pe consolidare, condiționalitate și comunicare, combinat cu capacitatea UE de a integra noi membri; întrucât capacitatea de integrare a UE este un argument major și o condiție pentru sustenabilitatea politicii de extindere și a procesului de integrare în ansamblu; întrucât acest argument a devenit un stimulent pozitiv pentru aprofundarea instituțională, după cum o demonstrează revizuirile consecutive ale tratatelor care au însoțit diferitele valuri de extindere, extinzându-se funcțiile și activitățile Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu consensul reînnoit privind extinderea din 2006, acest proces ar trebui să se bazeze pe consolidare, condiționalitate și comunicare, combinat cu capacitatea UE de a integra noi membri; întrucât capacitatea de integrare a UE este un argument major și o condiție pentru sustenabilitatea politicii de extindere și a procesului de integrare în ansamblu; întrucât acest argument a devenit un stimulent pozitiv pentru aprofundarea instituțională, după cum o demonstrează revizuirile consecutive ale tratatelor care au însoțit diferitele valuri de extindere, extinzându-se funcțiile și activitățile Uniunii;

| O. | întrucât o reconciliere reală între națiuni și populații diferite, rezolvarea pașnică a conflictelor și stabilirea de bune relații de vecinătate între țările europene sunt esențiale pentru o pace și stabilitate sustenabile și contribuie în mod semnificativ la un proces de integrare europeană autentic având, prin urmare, o importanță maximă pentru procesul de extindere; întrucât anumite țări candidate și potențial candidate au în continuare probleme nerezolvate cu vecinii lor, prin urmare toate părțile afectate ar trebui să depună eforturi deschise în direcția soluționării tensiunilor bilaterale; întrucât aceste probleme ar trebui soluționate înainte de aderare; |
| --- | --- |

O.

întrucât o reconciliere reală între națiuni și populații diferite, rezolvarea pașnică a conflictelor și stabilirea de bune relații de vecinătate între țările europene sunt esențiale pentru o pace și stabilitate sustenabile și contribuie în mod semnificativ la un proces de integrare europeană autentic având, prin urmare, o importanță maximă pentru procesul de extindere; întrucât anumite țări candidate și potențial candidate au în continuare probleme nerezolvate cu vecinii lor, prin urmare toate părțile afectate ar trebui să depună eforturi deschise în direcția soluționării tensiunilor bilaterale; întrucât aceste probleme ar trebui soluționate înainte de aderare;

Observații generale

| 1. | sprijină cu fermitate procesul de extindere și consideră că extinderea trebuie să rămână o politică credibilă, sprijinită de opinia publică, atât în UE cât și în țările candidate și potențial candidate; subliniază, prin urmare, importanța pentru UE și țările candidate și potențial candidate a îndeplinirii tuturor obligațiilor, a respectării tuturor angajamentelor și a creării de condiții pentru asigurarea reușitei unor viitoare extinderi, printre altele, prin acordarea de asistență țărilor în cauză în eforturile acestora de a îndeplini criteriile de aderare la UE; |
| --- | --- |

1.

sprijină cu fermitate procesul de extindere și consideră că extinderea trebuie să rămână o politică credibilă, sprijinită de opinia publică, atât în UE cât și în țările candidate și potențial candidate; subliniază, prin urmare, importanța pentru UE și țările candidate și potențial candidate a îndeplinirii tuturor obligațiilor, a respectării tuturor angajamentelor și a creării de condiții pentru asigurarea reușitei unor viitoare extinderi, printre altele, prin acordarea de asistență țărilor în cauză în eforturile acestora de a îndeplini criteriile de aderare la UE;

| 2. | recunoaște beneficiile procesului de extindere și de aderare atât pentru cetățenii din țările candidate și potențial candidate la UE, cât și pentru cetățenii europeni; |
| --- | --- |

2.

recunoaște beneficiile procesului de extindere și de aderare atât pentru cetățenii din țările candidate și potențial candidate la UE, cât și pentru cetățenii europeni;

| 3. | consideră că criteriile de la Copenhaga continuă să fie fundamentale și ar trebui să rămână elementul central al politicii de extindere; subliniază faptul că respectarea deplină și riguroasă a acestor criterii este imperativă, că ar trebui să se acorde atenție implicațiilor sociale pentru țările candidate și potențial candidate, precum și faptul că capacitatea de integrare a Uniunii trebuie să fie pe deplin luată în considerare; |
| --- | --- |

3.

consideră că criteriile de la Copenhaga continuă să fie fundamentale și ar trebui să rămână elementul central al politicii de extindere; subliniază faptul că respectarea deplină și riguroasă a acestor criterii este imperativă, că ar trebui să se acorde atenție implicațiilor sociale pentru țările candidate și potențial candidate, precum și faptul că capacitatea de integrare a Uniunii trebuie să fie pe deplin luată în considerare;

| 4. | consideră că acest concept de capacitate de integrare cuprinde patru elemente:






  (i) | statele în curs de aderare ar trebui să contribuie la, nu să afecteze, capacitatea Uniunii de a menține dinamica necesară îndeplinirii obiectivelor sale politice; |
| --- | --- | --- |

4.

consideră că acest concept de capacitate de integrare cuprinde patru elemente:

(i)

statele în curs de aderare ar trebui să contribuie la, nu să afecteze, capacitatea Uniunii de a menține dinamica necesară îndeplinirii obiectivelor sale politice;

| (ii) | cadrul instituțional al Uniunii ar trebui să aibă capacitatea de a asigura o guvernare eficientă și eficace; |
| --- | --- |

(ii)

cadrul instituțional al Uniunii ar trebui să aibă capacitatea de a asigura o guvernare eficientă și eficace;

| (iii) | resursele financiare ale Uniunii ar trebui să fie suficiente, astfel încât să răspundă provocărilor cu care se confruntă coeziunea economică și socială, precum și politicile comune ale Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

resursele financiare ale Uniunii ar trebui să fie suficiente, astfel încât să răspundă provocărilor cu care se confruntă coeziunea economică și socială, precum și politicile comune ale Uniunii;

| (iv) | ar trebui lansată o strategie de comunicare globală, destinată informării opiniei publice în legătură cu implicațiile extinderii; |
| --- | --- |

(iv)

ar trebui lansată o strategie de comunicare globală, destinată informării opiniei publice în legătură cu implicațiile extinderii;

| 5. | subliniază, cu toate acestea, că Uniunea este responsabilă pentru îmbunătățirea capacității sale de integrare atunci când ia în considerare aspirațiile europene legitime ale țărilor candidate, potențial candidate sau care ar putea solicita statutul de candidată; |
| --- | --- |

5.

subliniază, cu toate acestea, că Uniunea este responsabilă pentru îmbunătățirea capacității sale de integrare atunci când ia în considerare aspirațiile europene legitime ale țărilor candidate, potențial candidate sau care ar putea solicita statutul de candidată;

| 6. | evidențiază că UE continuă să fie atractivă și datorită combinației sale unice de dinamism economic cu un model social și regretă că această dimensiune socială este neglijată în mare măsură de procesul de extindere; invită Comisia să abordeze această problemă, în special în cadrul capitolului 19 (Politica socială și ocuparea forței de muncă), pentru a promova transformarea socială pozitivă în viitoarele state membre ale UE și să acorde atenția cuvenită justiției sociale; |
| --- | --- |

6.

evidențiază că UE continuă să fie atractivă și datorită combinației sale unice de dinamism economic cu un model social și regretă că această dimensiune socială este neglijată în mare măsură de procesul de extindere; invită Comisia să abordeze această problemă, în special în cadrul capitolului 19 (Politica socială și ocuparea forței de muncă), pentru a promova transformarea socială pozitivă în viitoarele state membre ale UE și să acorde atenția cuvenită justiției sociale;

| 7. | reamintește că acquis-ul în domeniul social include standarde minime în domenii precum dreptul muncii, egalitatea de tratament între femei și bărbați, sănătatea și siguranța la locul de muncă și antidiscriminarea și că tratatele UE confirmă angajamentul față de Carta Socială Europeană din 1961 și Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor din 1989, în timp ce Carta drepturilor fundamentale a UE, de asemenea, conține o serie de drepturi sociale fundamentale; subliniază că nerespectarea standardelor sociale de bază comune ale UE constituie o formă de „dumping” social care este în detrimentul întreprinderilor europene și al lucrătorilor europeni și ar împiedica efectiv un stat candidat să participe la piața unică; subliniază că partenerii sociali și mai ales sindicatele au nevoie de asistență specifică UE în pentru a-și consolida capacitățile; |
| --- | --- |

7.

reamintește că acquis-ul în domeniul social include standarde minime în domenii precum dreptul muncii, egalitatea de tratament între femei și bărbați, sănătatea și siguranța la locul de muncă și antidiscriminarea și că tratatele UE confirmă angajamentul față de Carta Socială Europeană din 1961 și Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor din 1989, în timp ce Carta drepturilor fundamentale a UE, de asemenea, conține o serie de drepturi sociale fundamentale; subliniază că nerespectarea standardelor sociale de bază comune ale UE constituie o formă de „dumping” social care este în detrimentul întreprinderilor europene și al lucrătorilor europeni și ar împiedica efectiv un stat candidat să participe la piața unică; subliniază că partenerii sociali și mai ales sindicatele au nevoie de asistență specifică UE în pentru a-și consolida capacitățile;

| 8. | consideră că setul de criterii de aderare ar trebui să fie transpus în mod corespunzător în obiective clare, specifice și măsurabile în cadrul IPA, pentru a demonstra în mod clar legătura dintre politicile finanțate de Uniune în țările candidate și progresele înregistrate în îndeplinirea criteriilor generale de aderare; |
| --- | --- |

8.

consideră că setul de criterii de aderare ar trebui să fie transpus în mod corespunzător în obiective clare, specifice și măsurabile în cadrul IPA, pentru a demonstra în mod clar legătura dintre politicile finanțate de Uniune în țările candidate și progresele înregistrate în îndeplinirea criteriilor generale de aderare;

| 9. | recunoaște necesitatea ca economiile țărilor candidate să se dezvolte în aceeași direcție ca economiile statelor membre ale UE, pentru a facilita alinierea; încurajează prin urmare, țările candidate să stabilească obiective de țară specifice și realizabile pentru fiecare dintre obiectivele principale ale Strategiei UE 2020 pentru o economie inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

9.

recunoaște necesitatea ca economiile țărilor candidate să se dezvolte în aceeași direcție ca economiile statelor membre ale UE, pentru a facilita alinierea; încurajează prin urmare, țările candidate să stabilească obiective de țară specifice și realizabile pentru fiecare dintre obiectivele principale ale Strategiei UE 2020 pentru o economie inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii;

| 10. | atrage atenția asupra importanței criteriilor de la Madrid (definite de către Consiliul European de la Madrid din decembrie 1995), care au subliniat capacitatea țărilor candidate de a aplica normele și procedurile UE; consideră, de asemenea, că principiul condiționalității stricte impune ca progresul înregistrat în adoptarea și implementarea reformelor de către o țară candidată sau potențial candidată, să fie evaluat în mod eficient pe baza unei set clar de criterii, în fiecare etapă a procesului și că țărilor care doresc să adere la UE ar trebui să li se permită să treacă de la o etapă la alta numai când au fost îndeplinite toate condițiile pentru fiecare etapă; subliniază că statele membre trebuie să respecte integral criteriile de la Copenhaga pentru a consolida credibilitatea și eficacitatea strategiei de extindere și pentru a evita ca țărilor candidate să le fie impuse respectarea unor standarde mai ridicate decât cele aplicate în unele state ale UE; subliniază importanța definirii mai clare a diferitelor etape, a stabilirii unor criterii de referință transparente și echitabile pe tot parcursul procesului, care să transpună criteriile generale pentru aderare în etape concrete ale procesului de aderare, precum și a măsurării îndeplinirii cerințelor necesare și a evitării fixării sau promiterii unei date pentru aderare dacă negocierile nu au fost încă finalizate; subliniază, de asemenea, că odată realizat un criteriu de referință, aceasta ar trebui să fie menținut, iar regresul în această privință ar trebui să determine o reacție adecvată din partea celor care stabilesc criteriile de referință; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra importanței criteriilor de la Madrid (definite de către Consiliul European de la Madrid din decembrie 1995), care au subliniat capacitatea țărilor candidate de a aplica normele și procedurile UE; consideră, de asemenea, că principiul condiționalității stricte impune ca progresul înregistrat în adoptarea și implementarea reformelor de către o țară candidată sau potențial candidată, să fie evaluat în mod eficient pe baza unei set clar de criterii, în fiecare etapă a procesului și că țărilor care doresc să adere la UE ar trebui să li se permită să treacă de la o etapă la alta numai când au fost îndeplinite toate condițiile pentru fiecare etapă; subliniază că statele membre trebuie să respecte integral criteriile de la Copenhaga pentru a consolida credibilitatea și eficacitatea strategiei de extindere și pentru a evita ca țărilor candidate să le fie impuse respectarea unor standarde mai ridicate decât cele aplicate în unele state ale UE; subliniază importanța definirii mai clare a diferitelor etape, a stabilirii unor criterii de referință transparente și echitabile pe tot parcursul procesului, care să transpună criteriile generale pentru aderare în etape concrete ale procesului de aderare, precum și a măsurării îndeplinirii cerințelor necesare și a evitării fixării sau promiterii unei date pentru aderare dacă negocierile nu au fost încă finalizate; subliniază, de asemenea, că odată realizat un criteriu de referință, aceasta ar trebui să fie menținut, iar regresul în această privință ar trebui să determine o reacție adecvată din partea celor care stabilesc criteriile de referință;

| 11. | subliniază că obiectivul procesului de aderare este dobândirea calității de membru plin al UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază că obiectivul procesului de aderare este dobândirea calității de membru plin al UE;

| 12. | solicită Comisiei să mențină și să își intensifice și mai mult monitorizarea progreselor în cadrul procesului de aderare, precum și asistența sa pentru țările candidate și potențial candidate, astfel încât să se asigure că acestea sunt suficient de pregătite, fapt care va fi în beneficiul lor, dar și al UE; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să mențină și să își intensifice și mai mult monitorizarea progreselor în cadrul procesului de aderare, precum și asistența sa pentru țările candidate și potențial candidate, astfel încât să se asigure că acestea sunt suficient de pregătite, fapt care va fi în beneficiul lor, dar și al UE;

| 13. | consideră că, pentru a menține credibilitatea procesului de extindere, capacitatea de integrare a UE ar trebui evaluată într-o primă etapă și ar trebui luată în considerare în mod corespunzător în „avizul” Comisiei pentru fiecare stat potențial candidat, în acest sens subliniind principalele preocupări și modalitățile posibile de a le soluționa; consideră că după această etapă ar trebui să urmeze o evaluare de impact globală; în acest context, subliniază faptul că un proces de extindere reușit impune ca UE să-și mențină capacitatea de a acționa, de a dezvolta, de a lua decizii în mod democratic și eficient, să dispună de resurse financiare pentru a sprijini coeziunea economică și socială, precum și să urmărească obiectivele sale politice; |
| --- | --- |

13.

consideră că, pentru a menține credibilitatea procesului de extindere, capacitatea de integrare a UE ar trebui evaluată într-o primă etapă și ar trebui luată în considerare în mod corespunzător în „avizul” Comisiei pentru fiecare stat potențial candidat, în acest sens subliniind principalele preocupări și modalitățile posibile de a le soluționa; consideră că după această etapă ar trebui să urmeze o evaluare de impact globală; în acest context, subliniază faptul că un proces de extindere reușit impune ca UE să-și mențină capacitatea de a acționa, de a dezvolta, de a lua decizii în mod democratic și eficient, să dispună de resurse financiare pentru a sprijini coeziunea economică și socială, precum și să urmărească obiectivele sale politice;

Politicile de extindere

| 14. | salută noua abordare de negociere pentru viitoarele cadre de negociere care stabilește prioritatea problemelor legate de sistemul judiciar și drepturile fundamentale, precum și de justiție și afacerile interne; este de acord că acestea ar trebui abordate într-o fază incipientă a procesului de aderare, iar, ca regulă generală, capitolele 23 și 24 ar trebui deschise în mod corespunzător, pe baza planurilor de acțiune, întrucât necesită înregistrarea unor rezultate convingătoare; solicită Comisiei să raporteze periodic Parlamentului cu privire la progresul înregistrat în aceste domenii și ca rapoartele lunare de preaderare ale delegațiilor UE să fie puse la dispoziția membrilor Comisiei pentru afaceri externe, la cerere; observă, totuși, că atenția acordată domeniilor în cauză nu ar trebui să fie în detrimentul eforturilor și al progreselor înregistrate în alte domenii menționate în agendele de extindere individuale ale țărilor candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

14.

salută noua abordare de negociere pentru viitoarele cadre de negociere care stabilește prioritatea problemelor legate de sistemul judiciar și drepturile fundamentale, precum și de justiție și afacerile interne; este de acord că acestea ar trebui abordate într-o fază incipientă a procesului de aderare, iar, ca regulă generală, capitolele 23 și 24 ar trebui deschise în mod corespunzător, pe baza planurilor de acțiune, întrucât necesită înregistrarea unor rezultate convingătoare; solicită Comisiei să raporteze periodic Parlamentului cu privire la progresul înregistrat în aceste domenii și ca rapoartele lunare de preaderare ale delegațiilor UE să fie puse la dispoziția membrilor Comisiei pentru afaceri externe, la cerere; observă, totuși, că atenția acordată domeniilor în cauză nu ar trebui să fie în detrimentul eforturilor și al progreselor înregistrate în alte domenii menționate în agendele de extindere individuale ale țărilor candidate și potențial candidate;

| 15. | consideră că este important ca în cadrul politicii de extindere să se acorde prioritate creării unui sistem judiciar eficient, independent și imparțial și a unui sistem politic democratic transparent, care poate consolida încrederea în statul de drept; subliniază, totodată, importanța tuturor formelor de libertate de exprimare și necesitatea de a asigura libertatea mass-mediei, atât legislativ, cât și practic, și de a combate în mod eficace corupția și crima organizată; |
| --- | --- |

15.

consideră că este important ca în cadrul politicii de extindere să se acorde prioritate creării unui sistem judiciar eficient, independent și imparțial și a unui sistem politic democratic transparent, care poate consolida încrederea în statul de drept; subliniază, totodată, importanța tuturor formelor de libertate de exprimare și necesitatea de a asigura libertatea mass-mediei, atât legislativ, cât și practic, și de a combate în mod eficace corupția și crima organizată;

| 16. | subliniază că liberalizarea vizelor este un exemplu bun de condiționalitate a UE, care combină criteriile politice și tehnice cu un obiectiv adecvat și cu beneficii concrete; salută și sprijină, prin urmare, eforturile Comisiei și ale țărilor interesate în acest domeniu; |
| --- | --- |

16.

subliniază că liberalizarea vizelor este un exemplu bun de condiționalitate a UE, care combină criteriile politice și tehnice cu un obiectiv adecvat și cu beneficii concrete; salută și sprijină, prin urmare, eforturile Comisiei și ale țărilor interesate în acest domeniu;

| 17. | invită Comisia să simplifice procedura administrativă și să reducă povara administrativă pentru finanțarea din IPA, pentru a crește accesibilitatea acesteia și pentru a consolida participarea organizațiilor mici și necentralizate din societatea civilă, a sindicatelor și a altor beneficiari; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să simplifice procedura administrativă și să reducă povara administrativă pentru finanțarea din IPA, pentru a crește accesibilitatea acesteia și pentru a consolida participarea organizațiilor mici și necentralizate din societatea civilă, a sindicatelor și a altor beneficiari;

| 18. | încurajează o mai mare participare a societății civile, a actorilor non-statali și a partenerilor sociali, atât din țările candidate, cât și din statele membre, în procesul de aderare; îndeamnă Comisia să mențină un dialog continuu cu aceștia; invită țările candidate și potențial candidate să asigure implicarea acestora în toate etapele; subliniază că societatea civilă poate acționa ca o forță motrice importantă a alinierii la UE și poate crea o presiune ascendentă pentru promovarea agendei europene și poate consolida sprijinul opiniei publice pentru aderare în țările candidate; subliniază importanța sprijinului financiar adecvat, asigurat printre altele prin facilitatea „Societatea Civilă”, pentru consolidarea capacităților societății civile de monitorizare a punerii în aplicare a acquis-ului; subliniază importanța cooperării între organizațiile societății civile europene și organizațiile similare din țările candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

18.

încurajează o mai mare participare a societății civile, a actorilor non-statali și a partenerilor sociali, atât din țările candidate, cât și din statele membre, în procesul de aderare; îndeamnă Comisia să mențină un dialog continuu cu aceștia; invită țările candidate și potențial candidate să asigure implicarea acestora în toate etapele; subliniază că societatea civilă poate acționa ca o forță motrice importantă a alinierii la UE și poate crea o presiune ascendentă pentru promovarea agendei europene și poate consolida sprijinul opiniei publice pentru aderare în țările candidate; subliniază importanța sprijinului financiar adecvat, asigurat printre altele prin facilitatea „Societatea Civilă”, pentru consolidarea capacităților societății civile de monitorizare a punerii în aplicare a acquis-ului; subliniază importanța cooperării între organizațiile societății civile europene și organizațiile similare din țările candidate și potențial candidate;

| 19. | subliniază ferm necesitatea de a consolida capacitățile administrative și resursele umane, pentru a le face capabile să transpună, implementeze și aplice acquis-ul, consideră că procesele din cadrul extinderii nu ar trebui să fie doar „tehnice” și subliniază necesitatea de a conecta mai mult procesul de monitorizare la realitățile de pe teren, invită prin urmare, Comisia să implice ONG-urile, sindicatele și principalele părți interesate, după caz, în acest demers; |
| --- | --- |

19.

subliniază ferm necesitatea de a consolida capacitățile administrative și resursele umane, pentru a le face capabile să transpună, implementeze și aplice acquis-ul, consideră că procesele din cadrul extinderii nu ar trebui să fie doar „tehnice” și subliniază necesitatea de a conecta mai mult procesul de monitorizare la realitățile de pe teren, invită prin urmare, Comisia să implice ONG-urile, sindicatele și principalele părți interesate, după caz, în acest demers;

| 20. | solicită, ca o recunoaștere a rolului important pe care îl joacă dialogul social în procesul decizional al UE, să se acorde o atenție mai mare consolidării capacităților partenerilor sociali și rolului dialogului social în cadrul procesului de extindere; solicită, în plus, acordarea unei mai mari atenții dezvoltării mecanismelor de aplicare, cum ar fi inspecția muncii, astfel încât să protejeze lucrătorii și să asigure respectarea drepturilor lor sociale și a standardelor de sănătate și siguranță, precum și combaterea exploatării, mai ales a lucrătorilor nedeclarați; |
| --- | --- |

20.

solicită, ca o recunoaștere a rolului important pe care îl joacă dialogul social în procesul decizional al UE, să se acorde o atenție mai mare consolidării capacităților partenerilor sociali și rolului dialogului social în cadrul procesului de extindere; solicită, în plus, acordarea unei mai mari atenții dezvoltării mecanismelor de aplicare, cum ar fi inspecția muncii, astfel încât să protejeze lucrătorii și să asigure respectarea drepturilor lor sociale și a standardelor de sănătate și siguranță, precum și combaterea exploatării, mai ales a lucrătorilor nedeclarați;

| 21. | solicită o mai mare implicare a Comitetului Economic și Social European (CESE) în procesul de extindere; subliniază rolul acestuia în transmiterea bunelor practici în țările candidate și potențial candidate, precum și în obținerea sprijinului din partea societății civile pentru procesul de integrare europeană în cadrul UE; sprijină consolidarea în continuare a dialogului dintre organizațiile societății civile din UE și din țările implicate în procesul de aderare și încurajează o mai bună cooperare între CESE, Comisie și Parlamentul European; |
| --- | --- |

21.

solicită o mai mare implicare a Comitetului Economic și Social European (CESE) în procesul de extindere; subliniază rolul acestuia în transmiterea bunelor practici în țările candidate și potențial candidate, precum și în obținerea sprijinului din partea societății civile pentru procesul de integrare europeană în cadrul UE; sprijină consolidarea în continuare a dialogului dintre organizațiile societății civile din UE și din țările implicate în procesul de aderare și încurajează o mai bună cooperare între CESE, Comisie și Parlamentul European;

| 22. | reamintește că realizarea unei redresări economice sustenabile este o provocare semnificativă pentru majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare și subliniază necesitatea de a promova creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în conformitate cu Strategia Europa 2020; solicită consolidarea sprijinului pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care sunt esențiale pentru progresul socioeconomic din toate țările implicate în procesul de aderare și îndeamnă Comisia să insiste asupra reformelor prioritare, care creează un mediu favorabil de reglementare pentru IMM-urile inovatoare și cu potențial ridicat; în același timp, subliniază faptul că este necesar să se acorde în continuare atenție problemelor legate de sector informal din ce în ce mai mare, ratei ridicate a șomajului și integrării în societate a persoanelor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

22.

reamintește că realizarea unei redresări economice sustenabile este o provocare semnificativă pentru majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare și subliniază necesitatea de a promova creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în conformitate cu Strategia Europa 2020; solicită consolidarea sprijinului pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care sunt esențiale pentru progresul socioeconomic din toate țările implicate în procesul de aderare și îndeamnă Comisia să insiste asupra reformelor prioritare, care creează un mediu favorabil de reglementare pentru IMM-urile inovatoare și cu potențial ridicat; în același timp, subliniază faptul că este necesar să se acorde în continuare atenție problemelor legate de sector informal din ce în ce mai mare, ratei ridicate a șomajului și integrării în societate a persoanelor celor mai vulnerabile;

| 23. | este ferm convins de necesitatea promovării unui mediu de toleranță și respect reciproc, de bune relații de vecinătate și de cooperare regională și transfrontalieră, condiții esențiale pentru stabilitate și mijloace care facilitează o reconciliere veritabilă și de durată; consideră că urmărirea penală a crimelor de război, coexistența pașnică a diferitelor comunități etnice, culturale și religioase, protecția minorităților și respectarea drepturilor omului, precum și reintegrarea și întoarcerea refugiaților și a persoanelor strămutate, trebuie să rămână elemente esențiale ale procesului de aderare a UE în regiunile în care au existat conflicte; în acest sens, încurajează țările candidate și potențial candidate, care încă nu au ratificat Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale să facă acest lucru; sugerează prin urmare, că promovarea predării și a învățării reciproce a istoriei, a limbii și a patrimoniului cultural în cursul procesului de aderare și după aderare ar facilita înțelegerea reciprocă și ar contribui la reconcilierea istorică; |
| --- | --- |

23.

este ferm convins de necesitatea promovării unui mediu de toleranță și respect reciproc, de bune relații de vecinătate și de cooperare regională și transfrontalieră, condiții esențiale pentru stabilitate și mijloace care facilitează o reconciliere veritabilă și de durată; consideră că urmărirea penală a crimelor de război, coexistența pașnică a diferitelor comunități etnice, culturale și religioase, protecția minorităților și respectarea drepturilor omului, precum și reintegrarea și întoarcerea refugiaților și a persoanelor strămutate, trebuie să rămână elemente esențiale ale procesului de aderare a UE în regiunile în care au existat conflicte; în acest sens, încurajează țările candidate și potențial candidate, care încă nu au ratificat Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale să facă acest lucru; sugerează prin urmare, că promovarea predării și a învățării reciproce a istoriei, a limbii și a patrimoniului cultural în cursul procesului de aderare și după aderare ar facilita înțelegerea reciprocă și ar contribui la reconcilierea istorică;

| 24. | consideră că în cadrul politicii de extindere ar trebui să se acorde în continuare prioritate egalității de gen și combaterii discriminării; subliniază că egalitatea între femei și bărbați este un drept fundamental, o valoare esențială a UE, precum și un principiu important în acțiunile sale externe, având un potențial ridicat pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și contribuind la creșterea economică și la ocuparea integrală a forței de muncă; încurajează, în consecință, participarea femeilor la procesul de aderare și subliniază importanța integrării politicilor privind egalitatea de gen între femei și bărbați; subliniază faptul că discriminarea din orice motive este interzisă și că evaluările UE ar trebui să includă drepturile comunității LGBT și integrarea minorităților în viața politică, socială și economică; |
| --- | --- |

24.

consideră că în cadrul politicii de extindere ar trebui să se acorde în continuare prioritate egalității de gen și combaterii discriminării; subliniază că egalitatea între femei și bărbați este un drept fundamental, o valoare esențială a UE, precum și un principiu important în acțiunile sale externe, având un potențial ridicat pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și contribuind la creșterea economică și la ocuparea integrală a forței de muncă; încurajează, în consecință, participarea femeilor la procesul de aderare și subliniază importanța integrării politicilor privind egalitatea de gen între femei și bărbați; subliniază faptul că discriminarea din orice motive este interzisă și că evaluările UE ar trebui să includă drepturile comunității LGBT și integrarea minorităților în viața politică, socială și economică;

| 25. | invită Comisia să implice țările candidate în inițiativele sale care vizează incluziunea socială – cum ar fi Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor – pentru o mai bună mobilizare a IPA în acest scop, precum și să îndemne țările candidate, prin mecanismul din cadrul Procesului de stabilizare și de asociere (PSA), să atingă aceste obiective; solicită, de asemenea, țărilor candidate să participe activ la Deceniul pentru incluziunea romilor și să garanteze drepturile fundamentale ale romilor, să le îmbunătățească poziția lor socială și economică și să asigure accesul acestora la locuințe; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să implice țările candidate în inițiativele sale care vizează incluziunea socială – cum ar fi Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor – pentru o mai bună mobilizare a IPA în acest scop, precum și să îndemne țările candidate, prin mecanismul din cadrul Procesului de stabilizare și de asociere (PSA), să atingă aceste obiective; solicită, de asemenea, țărilor candidate să participe activ la Deceniul pentru incluziunea romilor și să garanteze drepturile fundamentale ale romilor, să le îmbunătățească poziția lor socială și economică și să asigure accesul acestora la locuințe;

| 26. | consideră că orice stat care aderă la UE trebuie să își soluționeze problemele bilaterale și disputele majore, în special cele legate de chestiunile teritoriale, înainte de a putea adera la Uniune; recomandă cu fermitate ca aceste aspecte să fie abordate cât mai devreme posibil în procesul de aderare, într-un spirit constructiv și vecinătate și, de preferință, înainte de deschiderea negocierilor de aderare, astfel încât acestea din urmă să nu fie afectate în mod negativ; în acest sens, consideră că este esențial să se țină seama de interesele generale ale UE, valorile sale și obligația de a respecta în totalitate acquis-ul și principiile pe care se întemeiază Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

26.

consideră că orice stat care aderă la UE trebuie să își soluționeze problemele bilaterale și disputele majore, în special cele legate de chestiunile teritoriale, înainte de a putea adera la Uniune; recomandă cu fermitate ca aceste aspecte să fie abordate cât mai devreme posibil în procesul de aderare, într-un spirit constructiv și vecinătate și, de preferință, înainte de deschiderea negocierilor de aderare, astfel încât acestea din urmă să nu fie afectate în mod negativ; în acest sens, consideră că este esențial să se țină seama de interesele generale ale UE, valorile sale și obligația de a respecta în totalitate acquis-ul și principiile pe care se întemeiază Uniunea Europeană;

| 27. | solicită UE să susțină eforturile de rezolvare a litigiilor pendinte, inclusiv litigiile privind frontierele, înainte de aderare; în conformitate cu prevederile legislației internaționale, cu Carta ONU și rezoluțiile relevante ale ONU, precum și cu Actul Final de la Helsinki, încurajează toate părțile din litigiile a căror continuare poate afecta implementarea acquis-ului sau poate pune în pericol menținerea păcii și a securității internaționale, să se implice în mod constructiv în rezolvarea pașnică a acestora și, în cazul în care nu se poate încheia un acord bilateral, să înainteze problema în fața Curții Internaționale de Justiție sau să se angajeze într-un mecanism de arbitraj cu caracter obligatoriu, ales de aceștia sau să conlucreze constructiv cu o misiune de mediere intensivă; își reiterează solicitarea către Comisie și Consiliu de a începe elaborarea, în conformitate cu tratatele UE, a unui mecanism de arbitraj, care să aibă ca scop soluționarea litigiilor bilaterale și multilaterale; |
| --- | --- |

27.

solicită UE să susțină eforturile de rezolvare a litigiilor pendinte, inclusiv litigiile privind frontierele, înainte de aderare; în conformitate cu prevederile legislației internaționale, cu Carta ONU și rezoluțiile relevante ale ONU, precum și cu Actul Final de la Helsinki, încurajează toate părțile din litigiile a căror continuare poate afecta implementarea acquis-ului sau poate pune în pericol menținerea păcii și a securității internaționale, să se implice în mod constructiv în rezolvarea pașnică a acestora și, în cazul în care nu se poate încheia un acord bilateral, să înainteze problema în fața Curții Internaționale de Justiție sau să se angajeze într-un mecanism de arbitraj cu caracter obligatoriu, ales de aceștia sau să conlucreze constructiv cu o misiune de mediere intensivă; își reiterează solicitarea către Comisie și Consiliu de a începe elaborarea, în conformitate cu tratatele UE, a unui mecanism de arbitraj, care să aibă ca scop soluționarea litigiilor bilaterale și multilaterale;

| 28. | salută inițiative precum agenda pozitivă privind Turcia, dialogul de la nivel înalt privind aderarea cu fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și dialogul structurat privind statul de drept cu Kosovo (4); salută obiectivul de a crea o nouă dinamică în procesul de reformă, subliniind că aceste inițiative nu trebuie în niciun caz să înlocuiască procedurile oficiale de negociere, ci trebuie să fie în deplină conformitate cu cadrul de negociere; |
| --- | --- |

28.

salută inițiative precum agenda pozitivă privind Turcia, dialogul de la nivel înalt privind aderarea cu fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și dialogul structurat privind statul de drept cu Kosovo (4); salută obiectivul de a crea o nouă dinamică în procesul de reformă, subliniind că aceste inițiative nu trebuie în niciun caz să înlocuiască procedurile oficiale de negociere, ci trebuie să fie în deplină conformitate cu cadrul de negociere;

| 29. | subliniază că țările candidate și potențial candidate trebuie să-și îmbunătățească democrația, drepturile omului și procesele de reconciliere, fiind indicat să se acorde în permanență prioritate acestor domenii în cadrul procesului de extindere, iar această prioritate să se reflecte la nivelul instrumentele financiare; reamintește, în acest sens, importanța asistenței financiare, luând în considerare necesitatea restaurării siturilor din patrimoniul cultural aflate în zonele de conflict, având în vedere rolul său în crearea unui climat de încredere și de incluziune a diferitelor comunități etnice și religioase. |
| --- | --- |

29.

subliniază că țările candidate și potențial candidate trebuie să-și îmbunătățească democrația, drepturile omului și procesele de reconciliere, fiind indicat să se acorde în permanență prioritate acestor domenii în cadrul procesului de extindere, iar această prioritate să se reflecte la nivelul instrumentele financiare; reamintește, în acest sens, importanța asistenței financiare, luând în considerare necesitatea restaurării siturilor din patrimoniul cultural aflate în zonele de conflict, având în vedere rolul său în crearea unui climat de încredere și de incluziune a diferitelor comunități etnice și religioase.

| 30. | subliniază că politica de extindere a UE este un instrument de modernizare, democratizare și stabilizare și, de asemenea, are ca scop consolidarea UE atât pe plan intern, cât și ca actor global; solicită Comisiei să realizeze evaluări complete ale impactului de fiecare dată când examinează solicitări noi pentru aderarea la UE și, de asemenea, când recomandă deschiderea sau, în caz de situații fundamental schimbate, închiderea negocierilor de aderare; |
| --- | --- |

30.

subliniază că politica de extindere a UE este un instrument de modernizare, democratizare și stabilizare și, de asemenea, are ca scop consolidarea UE atât pe plan intern, cât și ca actor global; solicită Comisiei să realizeze evaluări complete ale impactului de fiecare dată când examinează solicitări noi pentru aderarea la UE și, de asemenea, când recomandă deschiderea sau, în caz de situații fundamental schimbate, închiderea negocierilor de aderare;

| 31. | susține angajamentul Comisiei de a îmbunătăți calitatea procesului de aderare, făcându-l bazat pe merite, mai orientat către referințe și mai transparent; este de părere că aceasta va face procesul mai corect și mai obiectiv măsurabil, astfel consolidând în continuarea credibilitatea lui; în acest context, recomandă ca rapoartele de progres să fie mai clare în evaluările lor; subliniază că criteriile de referință nu ar trebui să instituie condiții suplimentare pentru țările candidate și potențial candidate, ci ar trebui să transpună criteriile generale de apartenență și obiectivele asistenței pentru preaderare din partea UE în demersuri și rezultate în vederea aderării, cu respectarea deplină a cadrului de negociere; |
| --- | --- |

31.

susține angajamentul Comisiei de a îmbunătăți calitatea procesului de aderare, făcându-l bazat pe merite, mai orientat către referințe și mai transparent; este de părere că aceasta va face procesul mai corect și mai obiectiv măsurabil, astfel consolidând în continuarea credibilitatea lui; în acest context, recomandă ca rapoartele de progres să fie mai clare în evaluările lor; subliniază că criteriile de referință nu ar trebui să instituie condiții suplimentare pentru țările candidate și potențial candidate, ci ar trebui să transpună criteriile generale de apartenență și obiectivele asistenței pentru preaderare din partea UE în demersuri și rezultate în vederea aderării, cu respectarea deplină a cadrului de negociere;

| 32. | subliniază importanța deosebită a combaterii cu succes a corupției și a criminalității organizate pentru succesul procesului de aderare; invită Comisia să adopte o nouă abordare în ceea ce privește acest aspect, atrăgând atenția autorităților din țările care aspiră să devină membre ale UE asupra cazurilor individuale de corupție sistemică; invită Comisia să coopereze îndeaproape cu Grupul de state împotriva corupției (GRECO) și cu organismele anticorupție din aceste țări; subliniază că noua abordare ar fi extrem de favorabilă pentru imaginea Uniunii în rândul cetățenilor din țările care aspiră să devină membre ale UE și ar putea facilita combaterea corupției; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța deosebită a combaterii cu succes a corupției și a criminalității organizate pentru succesul procesului de aderare; invită Comisia să adopte o nouă abordare în ceea ce privește acest aspect, atrăgând atenția autorităților din țările care aspiră să devină membre ale UE asupra cazurilor individuale de corupție sistemică; invită Comisia să coopereze îndeaproape cu Grupul de state împotriva corupției (GRECO) și cu organismele anticorupție din aceste țări; subliniază că noua abordare ar fi extrem de favorabilă pentru imaginea Uniunii în rândul cetățenilor din țările care aspiră să devină membre ale UE și ar putea facilita combaterea corupției;

| 33. | îndeamnă Comisia să planifice o menținere în termeni reali a finanțării globale pentru fiecare beneficiar; constată că acest calcul ar trebui făcut luând în considerare următoarele elemente: a) raportul dintre volumul total al asistenței programate în cadrul IPA și PIB-ul fiecărei țări nu ar trebui să descrească în termeni relativi chiar dacă, în termeni reali, numitorul (PIB-ul) corespunzător fiecărei țări beneficiare a înregistrat o creștere cumulativă în perioada 2007-2013; b)numărul țărilor care au acces la finanțările din cadrul viitorului instrument probabil va scădea odată cu aderarea Croației, fapt ce ar putea schimba redistribuția comparativă în interiorul rezervei de fonduri; c) având în vedere modificările propuse pentru noul instrument, menite să elimine diferențierea între țări pe baza statutului lor de candidat, mai multe țări vor putea accesa fonduri – inaccesibile până în prezent țărilor necandidate – destinate pentru domenii de politici se concentrează pe dezvoltarea socioeconomică; în acest context, recomandă ca niciunui beneficiar să nu fie privat de un acces suficient și echitabil la finanțare din cauza resurselor limitate ale UE, în special în ceea ce privește domeniul politic al consolidării instituționale; |
| --- | --- |

33.

îndeamnă Comisia să planifice o menținere în termeni reali a finanțării globale pentru fiecare beneficiar; constată că acest calcul ar trebui făcut luând în considerare următoarele elemente: a) raportul dintre volumul total al asistenței programate în cadrul IPA și PIB-ul fiecărei țări nu ar trebui să descrească în termeni relativi chiar dacă, în termeni reali, numitorul (PIB-ul) corespunzător fiecărei țări beneficiare a înregistrat o creștere cumulativă în perioada 2007-2013; b)numărul țărilor care au acces la finanțările din cadrul viitorului instrument probabil va scădea odată cu aderarea Croației, fapt ce ar putea schimba redistribuția comparativă în interiorul rezervei de fonduri; c) având în vedere modificările propuse pentru noul instrument, menite să elimine diferențierea între țări pe baza statutului lor de candidat, mai multe țări vor putea accesa fonduri – inaccesibile până în prezent țărilor necandidate – destinate pentru domenii de politici se concentrează pe dezvoltarea socioeconomică; în acest context, recomandă ca niciunui beneficiar să nu fie privat de un acces suficient și echitabil la finanțare din cauza resurselor limitate ale UE, în special în ceea ce privește domeniul politic al consolidării instituționale;

| 34. | reamintește nevoia de a completa extinderea UE cu o politică de comunicare concertată, mai eficientă și mai transparentă, care să implice toate instituțiile UE, guvernele și parlamentele statelor membre și reprezentanții societății civile, în vederea inițierii unei dezbateri deschise și sincere privind consecințele extinderii, care să includă opinia publică atât din statele membre, cât și din țările candidate; subliniază că o politică de comunicare de acest tip ar trebui aplicată și în țările candidate, în cooperare cu toți actorii; |
| --- | --- |

34.

reamintește nevoia de a completa extinderea UE cu o politică de comunicare concertată, mai eficientă și mai transparentă, care să implice toate instituțiile UE, guvernele și parlamentele statelor membre și reprezentanții societății civile, în vederea inițierii unei dezbateri deschise și sincere privind consecințele extinderii, care să includă opinia publică atât din statele membre, cât și din țările candidate; subliniază că o politică de comunicare de acest tip ar trebui aplicată și în țările candidate, în cooperare cu toți actorii;

| 35. | consideră că, pentru a stimula sprijinul din partea cetățenilor UE pentru extinderi ulterioare și angajamentul cetățenilor din țările candidate și potențial candidate pentru continuarea reformelor, este esențial să se prezinte informații clare și complete despre beneficiile politice, socioeconomice și culturale ale extinderii; consideră că, în mod special, este esențial să se explice publicului modul în care aderarea a generat noi oportunități de investiții și de export și modul în care aceasta poate contribui la realizarea obiectivelor UE în ceea ce privește promovarea prevenirii conflictelor, consolidarea rezolvării pașnice a conflictelor, soluționarea crizei economice, crearea de locuri de muncă, facilitarea fluxului liber al forței de muncă, protejarea mediului și consolidarea securității și a siguranței, accelerând în același timp, agenda de reforme, facilitând accesul la resurse financiare și, ulterior, îmbunătățind condițiile de viață în țările implicate în procesul de aderare, în beneficiul tuturor cetățenilor europeni, precum și reducând dezechilibrele sociale și economice; subliniază necesitatea de a viza toate sectoarele societății, prin promovarea, printre altele, a includerii la nivel de învățământ secundar sau echivalent, a unui element de curricular specifică privind mediul, obiectivele și funcționarea Uniunii Europene, precum și procesele sale de extindere; subliniază, de asemenea, nevoia de a viza principalii formatori de opinie, cum ar fi jurnaliști, reprezentanți ai societății civile, precum și actori socioeconomici și sindicate; consideră că eforturile similare ale țărilor candidate și potențial candidate ar trebui încurajate și sprijinite; |
| --- | --- |

35.

consideră că, pentru a stimula sprijinul din partea cetățenilor UE pentru extinderi ulterioare și angajamentul cetățenilor din țările candidate și potențial candidate pentru continuarea reformelor, este esențial să se prezinte informații clare și complete despre beneficiile politice, socioeconomice și culturale ale extinderii; consideră că, în mod special, este esențial să se explice publicului modul în care aderarea a generat noi oportunități de investiții și de export și modul în care aceasta poate contribui la realizarea obiectivelor UE în ceea ce privește promovarea prevenirii conflictelor, consolidarea rezolvării pașnice a conflictelor, soluționarea crizei economice, crearea de locuri de muncă, facilitarea fluxului liber al forței de muncă, protejarea mediului și consolidarea securității și a siguranței, accelerând în același timp, agenda de reforme, facilitând accesul la resurse financiare și, ulterior, îmbunătățind condițiile de viață în țările implicate în procesul de aderare, în beneficiul tuturor cetățenilor europeni, precum și reducând dezechilibrele sociale și economice; subliniază necesitatea de a viza toate sectoarele societății, prin promovarea, printre altele, a includerii la nivel de învățământ secundar sau echivalent, a unui element de curricular specifică privind mediul, obiectivele și funcționarea Uniunii Europene, precum și procesele sale de extindere; subliniază, de asemenea, nevoia de a viza principalii formatori de opinie, cum ar fi jurnaliști, reprezentanți ai societății civile, precum și actori socioeconomici și sindicate; consideră că eforturile similare ale țărilor candidate și potențial candidate ar trebui încurajate și sprijinite;

Perspective și interese strategice ale UE

| 36. | este ferm convins că UE poate avea beneficii strategice prin politica de extindere; subliniază că apartenența la UE asigură stabilitate într-un mediu internațional care se schimbă rapid și că apartenența la Uniunea Europeană continuă să ofere perspectiva dezvoltării sociale și a prosperității; este de părere că extinderea este un interes strategic de lungă durată al UE, care nu poate fi neapărat măsurat prin bilanțuri pe termen scurt; consideră că este important să se ia act de valoarea considerabilă și de durată a acesteia, întrucât reprezintă o competență necoercitivă, dar nu în cele din urmă esențială a UE; |
| --- | --- |

36.

este ferm convins că UE poate avea beneficii strategice prin politica de extindere; subliniază că apartenența la UE asigură stabilitate într-un mediu internațional care se schimbă rapid și că apartenența la Uniunea Europeană continuă să ofere perspectiva dezvoltării sociale și a prosperității; este de părere că extinderea este un interes strategic de lungă durată al UE, care nu poate fi neapărat măsurat prin bilanțuri pe termen scurt; consideră că este important să se ia act de valoarea considerabilă și de durată a acesteia, întrucât reprezintă o competență necoercitivă, dar nu în cele din urmă esențială a UE;

| 37. | rămâne total angajat în perspectiva de extindere și solicită statelor membre să mențină dinamica procesului de extindere; își subliniază convingerea că prin Tratatul de la Lisabona UE poate atât să își continue agenda de extindere, cât și să conserve forța dinamică a unei integrări mai aprofundate; |
| --- | --- |

37.

rămâne total angajat în perspectiva de extindere și solicită statelor membre să mențină dinamica procesului de extindere; își subliniază convingerea că prin Tratatul de la Lisabona UE poate atât să își continue agenda de extindere, cât și să conserve forța dinamică a unei integrări mai aprofundate;

| 38. | reamintește că procesul nu se termină prin simpla transpunere a acquis-ului și subliniază importanța implementării și respectării efective atât a acquis-ului, cât și a criteriilor de la Copenhaga; consideră că, pentru a menține credibilitatea condițiilor de aderare, statele membre ale UE ar trebui, de asemenea, evaluate în ceea ce privește respectarea constantă a valorilor fundamentale ale UE și îndeplinirea angajamentelor lor privind funcționarea instituțiilor democratice și statul de drept; solicită Comisiei să elaboreze o propunere detaliată privind un mecanism de monitorizare, pe baza dispozițiilor de la articolul 7 din TUE și de la articolul 258 din TFUE; |
| --- | --- |

38.

reamintește că procesul nu se termină prin simpla transpunere a acquis-ului și subliniază importanța implementării și respectării efective atât a acquis-ului, cât și a criteriilor de la Copenhaga; consideră că, pentru a menține credibilitatea condițiilor de aderare, statele membre ale UE ar trebui, de asemenea, evaluate în ceea ce privește respectarea constantă a valorilor fundamentale ale UE și îndeplinirea angajamentelor lor privind funcționarea instituțiilor democratice și statul de drept; solicită Comisiei să elaboreze o propunere detaliată privind un mecanism de monitorizare, pe baza dispozițiilor de la articolul 7 din TUE și de la articolul 258 din TFUE;

| 39. | reamintește că o politică de extindere concentrată și orientată spre viitor ar putea fi un instrument strategic valoros pentru dezvoltarea economică a UE și a regiunii și ar trebui să urmărească crearea de sinergii bugetare și îmbunătățirea coordonării dintre diferitele măsuri și tipuri de asistență acordată de UE, de statele membre și instituțiile financiare internaționale (IFI), precum și cu instrumentele actuale, și anume IPA, prin evitarea oricăror eventuale suprapuneri, dublări sau diferențe majore în ceea ce privește finanțarea, în special într-un context marcat de constrângeri bugetare; |
| --- | --- |

39.

reamintește că o politică de extindere concentrată și orientată spre viitor ar putea fi un instrument strategic valoros pentru dezvoltarea economică a UE și a regiunii și ar trebui să urmărească crearea de sinergii bugetare și îmbunătățirea coordonării dintre diferitele măsuri și tipuri de asistență acordată de UE, de statele membre și instituțiile financiare internaționale (IFI), precum și cu instrumentele actuale, și anume IPA, prin evitarea oricăror eventuale suprapuneri, dublări sau diferențe majore în ceea ce privește finanțarea, în special într-un context marcat de constrângeri bugetare;

| 40. | constată că recenta criză financiară mondială și dificultățile cu care se confruntă în prezent zona euro au evidențiat interdependența economiilor naționale, atât în cadrul, cât și în afara granițelor UE; subliniază prin urmare, importanța consolidării stabilității economice și financiare și a promovării creșterii economice, inclusiv în țările candidate și potențial candidate; în această situație dificilă, subliniază nevoia de a furniza asistență financiară de preaderare adecvată și mai bine orientată țărilor candidate și potențial candidate; ia act de propunerea Comisiei pentru un nou IPA, inclusiv sprijinul financiar mai mare pentru perspectiva financiară 2014-2020; subliniază în acest sens, nevoia de a simplifica și accelera procedurile, precum și de a consolida capacitatea administrativă a țărilor beneficiare, pentru a asigura un nivel înalt de participare la programele UE și pentru a îmbunătăți capacitatea de absorbție; subliniază că poziția globală a Parlamentului European privind IPA va fi prezentată în cursul procedurii legislative ordinare; subliniază importanța stabilității fiscale naționale și atenția sporită acordată de UE pentru guvernanța economică; recomandă ca problema finanțelor publice corecte să fie tratată în mod corespunzător în procesul de aderare; |
| --- | --- |

40.

constată că recenta criză financiară mondială și dificultățile cu care se confruntă în prezent zona euro au evidențiat interdependența economiilor naționale, atât în cadrul, cât și în afara granițelor UE; subliniază prin urmare, importanța consolidării stabilității economice și financiare și a promovării creșterii economice, inclusiv în țările candidate și potențial candidate; în această situație dificilă, subliniază nevoia de a furniza asistență financiară de preaderare adecvată și mai bine orientată țărilor candidate și potențial candidate; ia act de propunerea Comisiei pentru un nou IPA, inclusiv sprijinul financiar mai mare pentru perspectiva financiară 2014-2020; subliniază în acest sens, nevoia de a simplifica și accelera procedurile, precum și de a consolida capacitatea administrativă a țărilor beneficiare, pentru a asigura un nivel înalt de participare la programele UE și pentru a îmbunătăți capacitatea de absorbție; subliniază că poziția globală a Parlamentului European privind IPA va fi prezentată în cursul procedurii legislative ordinare; subliniază importanța stabilității fiscale naționale și atenția sporită acordată de UE pentru guvernanța economică; recomandă ca problema finanțelor publice corecte să fie tratată în mod corespunzător în procesul de aderare;

| 41. | subliniază faptul că obiectivele Europa 2020 sunt construite în jurul unor principii universale care au impulsionat puternic bunăstarea economică; recomandă prin urmare, ca progresele realizate de inițiativele emblematice să fie incluse în dialogul de preaderare și stimulate cu fonduri adiționale; consideră că modelul de creștere bazat pe emisii reduse de dioxid de carbon merită o atenție specială și ar trebui implementat activ în cadrul procesului de extindere; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că obiectivele Europa 2020 sunt construite în jurul unor principii universale care au impulsionat puternic bunăstarea economică; recomandă prin urmare, ca progresele realizate de inițiativele emblematice să fie incluse în dialogul de preaderare și stimulate cu fonduri adiționale; consideră că modelul de creștere bazat pe emisii reduse de dioxid de carbon merită o atenție specială și ar trebui implementat activ în cadrul procesului de extindere;

| 42. | invită donatorii la un dialog continuu și, atunci când este cazul, solicită utilizarea unor structuri adecvate de coordonare și gestionare a asistenței; solicită în acest context examinarea mai atentă a utilizării unor instrumente financiare inovatoare, care necesită structuri de coordonare, cum ar fi Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest, care este complementar structurilor administrative ale IPA și urmărește să atragă, să pună în comun și să orienteze ajutoarele către domeniile prioritare; subliniază capacitatea de impulsionare din punct de vedere financiar și politic a proiectelor de finanțare care apelează la o combinație de fonduri, provenind de la UE, de la statele membre sau de la IFI, într-un mod care asigură atât o concordanță strictă cu cele mai bune practici în materie de gestiune financiară, cât și coordonarea principalilor actori; |
| --- | --- |

42.

invită donatorii la un dialog continuu și, atunci când este cazul, solicită utilizarea unor structuri adecvate de coordonare și gestionare a asistenței; solicită în acest context examinarea mai atentă a utilizării unor instrumente financiare inovatoare, care necesită structuri de coordonare, cum ar fi Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest, care este complementar structurilor administrative ale IPA și urmărește să atragă, să pună în comun și să orienteze ajutoarele către domeniile prioritare; subliniază capacitatea de impulsionare din punct de vedere financiar și politic a proiectelor de finanțare care apelează la o combinație de fonduri, provenind de la UE, de la statele membre sau de la IFI, într-un mod care asigură atât o concordanță strictă cu cele mai bune practici în materie de gestiune financiară, cât și coordonarea principalilor actori;

o

o o

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Albaniei, Bosniei și Herțegovinei, Croației, fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Islandei, din Kosovo, Muntenegrului, Serbiei și Turciei. |
| --- | --- |

43.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Albaniei, Bosniei și Herțegovinei, Croației, fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Islandei, din Kosovo, Muntenegrului, Serbiei și Turciei.

---

(1)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 480.

(2)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 60.

(3)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 47.

(4)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244/1999 și cu Avizul CIJ privind declarația de independență a Kosovo.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/122

---

P7_TA(2012)0454

Situaţia din Fâşia Gaza

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația din Gaza (2012/2883(RSP))

(2015/C 419/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului pentru Afaceri Externe din 19 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului pentru Afaceri Externe din 19 noiembrie 2012,

| — | având în vedere declarația de presă a Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, făcută la 18 și 19 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, făcută la 18 și 19 noiembrie 2012,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind procesul de pace din Orientul Mijlociu din 14 mai 2012, 18 iulie și 23 mai 2011 și 8 decembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind procesul de pace din Orientul Mijlociu din 14 mai 2012, 18 iulie și 23 mai 2011 și 8 decembrie 2009,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant Catherine Ashton din 12 noiembrie 2012 privind intensificarea recentă a violențelor dintre Israel și Gaza și din 16 noiembrie 2012 privind noua escaladare a violențelor din Israel și Gaza, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant Catherine Ashton din 12 noiembrie 2012 privind intensificarea recentă a violențelor dintre Israel și Gaza și din 16 noiembrie 2012 privind noua escaladare a violențelor din Israel și Gaza,

| — | având în vedere acordul din 21 noiembrie 2012 privind încetarea focului, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul din 21 noiembrie 2012 privind încetarea focului,

| — | având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949 privind protecția civililor în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949 privind protecția civililor în timp de război,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere acordul interimar din 18 septembrie 1995 privind Cisiordania și Fâșia Gaza, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul interimar din 18 septembrie 1995 privind Cisiordania și Fâșia Gaza,

| — | având în vedere acordurile de la Oslo („Declarația de principii privind aranjamentele interimare de autoguvernare”) din 13 septembrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de la Oslo („Declarația de principii privind aranjamentele interimare de autoguvernare”) din 13 septembrie 1993,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât recenta intensificare a violenţei a rezultat în pierderi de vieți omenești și o suferință inacceptabilă în rândul populației civile, pentru ambele părți implicate; |
| --- | --- |

A.

întrucât recenta intensificare a violenţei a rezultat în pierderi de vieți omenești și o suferință inacceptabilă în rândul populației civile, pentru ambele părți implicate;

| B. | întrucât Ministrul egiptean al afacerilor externe Mohamed Kamel Amr şi Secretarul de stat al SUA Hillary Clinton au anunţat la 21 noiembrie 2012 în conferinţa de presă din Cairo încetarea focului; întrucât, în conformitate cu această încetare a focului, Israel va opri toate ostilitățile în Fâşia Gaza pe pământ, mare şi aer, inclusiv incursiunile şi vizarea civililor în timp ce toate facţiunile palestiniene vor opri ostilităţile din Fâşia Gaza către Israel, inclusiv atacurile de rachete şi atacurile la graniţă; |
| --- | --- |

B.

întrucât Ministrul egiptean al afacerilor externe Mohamed Kamel Amr şi Secretarul de stat al SUA Hillary Clinton au anunţat la 21 noiembrie 2012 în conferinţa de presă din Cairo încetarea focului; întrucât, în conformitate cu această încetare a focului, Israel va opri toate ostilitățile în Fâşia Gaza pe pământ, mare şi aer, inclusiv incursiunile şi vizarea civililor în timp ce toate facţiunile palestiniene vor opri ostilităţile din Fâşia Gaza către Israel, inclusiv atacurile de rachete şi atacurile la graniţă;

| C. | întrucât Parlamentul și-a exprimat în mod repetat sprijinul pentru o soluție bazată pe două state, cu Statul Israelului și un stat palestinian independent, democratic și viabil, conviețuind în pace și securitate și a solicitat crearea condițiilor necesare pentru reluarea tratativelor de pace directe între părți; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul și-a exprimat în mod repetat sprijinul pentru o soluție bazată pe două state, cu Statul Israelului și un stat palestinian independent, democratic și viabil, conviețuind în pace și securitate și a solicitat crearea condițiilor necesare pentru reluarea tratativelor de pace directe între părți;

| D. | întrucât blocada și criza umanitară din Fâșia Gaza continuă, în pofida numeroaselor apeluri făcute de comunitatea internațională pentru deschiderea canalelor de trecere pentru fluxul de ajutor internațional, bunuri comerciale și persoane dinspre și înspre Gaza, așa cum s-a menționat și în Concluziile Consiliului din 14 mai 2012; |
| --- | --- |

D.

întrucât blocada și criza umanitară din Fâșia Gaza continuă, în pofida numeroaselor apeluri făcute de comunitatea internațională pentru deschiderea canalelor de trecere pentru fluxul de ajutor internațional, bunuri comerciale și persoane dinspre și înspre Gaza, așa cum s-a menționat și în Concluziile Consiliului din 14 mai 2012;

| E. | întrucât Parlamentul și-a exprimat în mod repetat angajamentul ferm față de securitatea statului Israel; întrucât Concluziile Consiliului din 14 mai 2012 au reafirmat angajamentul UE și al statelor sale membre față de securitatea statului Israel, au condamnat în cei mai fermi termeni violența îndreptată în mod deliberat împotriva civililor, inclusiv atacurile cu rachete din Fâșia Gaza și au solicitat prevenirea eficace a traficului de arme în Gaza, |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul și-a exprimat în mod repetat angajamentul ferm față de securitatea statului Israel; întrucât Concluziile Consiliului din 14 mai 2012 au reafirmat angajamentul UE și al statelor sale membre față de securitatea statului Israel, au condamnat în cei mai fermi termeni violența îndreptată în mod deliberat împotriva civililor, inclusiv atacurile cu rachete din Fâșia Gaza și au solicitat prevenirea eficace a traficului de arme în Gaza,

| 1. | își exprimă îngrijorarea deosebită cu privire la situația din Israel și din Gaza și consideră profund regretabile pierderile de vieți omenești în rândul civililor, o parte dintre aceștia fiind femei și copii; salută acordul de încetare a focului anunţat la Cairo şi solicită punerea sa totală în aplicare; subliniază că toate atacurile trebuie să înceteze imediat, întrucât cauzează suferințe nejustificate în rândul civililor nevinovați și solicită o detensionare imediată și o încetare a ostilităților; salută eforturile depuse de Egipt și de către alți actori pentru medierea unei încetări durabile a focului și salută misiunea Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite în regiune; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea deosebită cu privire la situația din Israel și din Gaza și consideră profund regretabile pierderile de vieți omenești în rândul civililor, o parte dintre aceștia fiind femei și copii; salută acordul de încetare a focului anunţat la Cairo şi solicită punerea sa totală în aplicare; subliniază că toate atacurile trebuie să înceteze imediat, întrucât cauzează suferințe nejustificate în rândul civililor nevinovați și solicită o detensionare imediată și o încetare a ostilităților; salută eforturile depuse de Egipt și de către alți actori pentru medierea unei încetări durabile a focului și salută misiunea Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite în regiune;

| 2. | condamnă cu fermitate atacurile cu rachetă din Fâșia Gaza asupra Israelului, cărora Hamas și alte grupări înarmate din Gaza trebuie să le pună capăt fără întârziere; subliniază faptul că Israelul are dreptul de a-și proteja populația împotriva unor astfel de atacuri, reamintind totodată că, în acest demers, Israelul trebuie să acționeze proporțional și să asigure protecția civililor în toate circumstanțele; subliniază necesitatea respectării depline a dreptului internațional umanitar de către toate părțile implicate, precum și faptul că violențele îndreptate în mod deliberat împotriva civililor nevinovați nu pot fi justificate; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate atacurile cu rachetă din Fâșia Gaza asupra Israelului, cărora Hamas și alte grupări înarmate din Gaza trebuie să le pună capăt fără întârziere; subliniază faptul că Israelul are dreptul de a-și proteja populația împotriva unor astfel de atacuri, reamintind totodată că, în acest demers, Israelul trebuie să acționeze proporțional și să asigure protecția civililor în toate circumstanțele; subliniază necesitatea respectării depline a dreptului internațional umanitar de către toate părțile implicate, precum și faptul că violențele îndreptate în mod deliberat împotriva civililor nevinovați nu pot fi justificate;

| 3. | condamnă atacul terorist comis la 21 noiembrie 2012 în orașul Tel Aviv asupra unui autobuz care transporta civili; |
| --- | --- |

3.

condamnă atacul terorist comis la 21 noiembrie 2012 în orașul Tel Aviv asupra unui autobuz care transporta civili;

| 4. | își reafirmă sprijinul ferm pentru o soluție implicând existența a două state, bazată pe frontierele din 1967 și cu Ierusalim servind drept capitală pentru ambele state, respectiv statul Israel și un stat palestinian independent, democratic și viabil, care să coexiste alături în pace și securitate; |
| --- | --- |

4.

își reafirmă sprijinul ferm pentru o soluție implicând existența a două state, bazată pe frontierele din 1967 și cu Ierusalim servind drept capitală pentru ambele state, respectiv statul Israel și un stat palestinian independent, democratic și viabil, care să coexiste alături în pace și securitate;

| 5. | subliniază încă o dată că soluțiile pașnice și non-violente reprezintă singura modalitate de a ajunge la o pace echitabilă și durabilă israeliano-palestiniană; solicită din nou crearea condițiilor pentru reluarea tratativelor de pace directe dintre cele două părți; |
| --- | --- |

5.

subliniază încă o dată că soluțiile pașnice și non-violente reprezintă singura modalitate de a ajunge la o pace echitabilă și durabilă israeliano-palestiniană; solicită din nou crearea condițiilor pentru reluarea tratativelor de pace directe dintre cele două părți;

| 6. | sprijină, în acest sens, solicitarea Palestinei de a deveni un stat observator nemembru al ONU și consideră că acesta este un pas important în asigurarea unei mai mari vizibilități, a unui impact mai puternic și a unei eficiențe sporite solicitărilor Palestinei; invită, în acest sens, statele membre ale UE și comunitatea internațională să ajungă la un acord în legătură cu acest aspect; |
| --- | --- |

6.

sprijină, în acest sens, solicitarea Palestinei de a deveni un stat observator nemembru al ONU și consideră că acesta este un pas important în asigurarea unei mai mari vizibilități, a unui impact mai puternic și a unei eficiențe sporite solicitărilor Palestinei; invită, în acest sens, statele membre ale UE și comunitatea internațională să ajungă la un acord în legătură cu acest aspect;

| 7. | îndeamnă din nou UE și statele membre să joace un rol politic mai activ în încercarea de a încheia o pace dreaptă și durabilă între israelieni și palestinieni; sprijină Înaltul Reprezentant în eforturile sale de a crea o perspectivă credibilă pentru relansarea procesului de pace; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă din nou UE și statele membre să joace un rol politic mai activ în încercarea de a încheia o pace dreaptă și durabilă între israelieni și palestinieni; sprijină Înaltul Reprezentant în eforturile sale de a crea o perspectivă credibilă pentru relansarea procesului de pace;

| 8. | își reiterează solicitarea privind ridicarea blocadei asupra Fâșiei Gaza, care să fie condiționată de un mecanism eficace de control pentru prevenirea traficului de arme în Gaza, fiind recunoscute nevoile legitime ale Israelului în materie de securitate; solicită, de asemenea, să fie adoptate măsuri care să permită reconstrucția și redresarea economică a Fâșiei Gaza; |
| --- | --- |

8.

își reiterează solicitarea privind ridicarea blocadei asupra Fâșiei Gaza, care să fie condiționată de un mecanism eficace de control pentru prevenirea traficului de arme în Gaza, fiind recunoscute nevoile legitime ale Israelului în materie de securitate; solicită, de asemenea, să fie adoptate măsuri care să permită reconstrucția și redresarea economică a Fâșiei Gaza;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru procesul de pace în Orientul Mijlociu, Președintelui Adunării Generale a ONU, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale Consiliului de Securitate al ONU, trimisului Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, Knessetului și Guvernului Israelului, Președintelui Autorității Palestiniene și Consiliului Legislativ Palestinian. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru procesul de pace în Orientul Mijlociu, Președintelui Adunării Generale a ONU, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale Consiliului de Securitate al ONU, trimisului Cvartetului pentru Orientul Mijlociu, Knessetului și Guvernului Israelului, Președintelui Autorității Palestiniene și Consiliului Legislativ Palestinian.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/124 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/124

---

P7_TA(2012)0455

Punerea în aplicare a politicii de securitate şi apărare comune

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (12562/2011 – 2012/2138(INI))

(2015/C 419/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica de securitate și apărare comună și, îndeosebi, secțiunea acestuia referitoare la politica europeană de securitate și apărare comună (PSAC) (12562/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica de securitate și apărare comună și, îndeosebi, secțiunea acestuia referitoare la politica europeană de securitate și apărare comună (PSAC) (12562/2011),

| — | având în vedere raportul către Consiliu al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei referitor la PSAC, din 23 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul către Consiliu al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei referitor la PSAC, din 23 iulie 2012,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23 iulie 2012 referitoare la PSAC, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23 iulie 2012 referitoare la PSAC,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2011 referitoare la PSAC, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2011 referitoare la PSAC,

| — | având în vedere Inițiativa de la Ghent privind capabilitățile militare, lansată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor apărării din UE în septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa de la Ghent privind capabilitățile militare, lansată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor apărării din UE în septembrie 2010,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 24 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 24 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere punctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 43 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

| — | având în vedere Titlul V din TUE și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Titlul V din TUE și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, astfel cum a fost sprijinită de Consiliu la 9 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, astfel cum a fost sprijinită de Consiliu la 9 decembrie 2003,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11–12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11–12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la dezvoltarea politicii de securitate și apărare comune în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la dezvoltarea politicii de securitate și apărare comune în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (5),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 octombrie 2012 referitoare la situația din Mali, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 octombrie 2012 referitoare la situația din Mali,

| — | având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0357/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0357/2012),

| A. | întrucât contextul geostrategic în care se înscriu politica externă și de securitate comună (PESC) și PSAC se confruntă cu schimbări importante în curs, îndeosebi ca urmare a tulburărilor din Orientul Mijlociu și Africa de Nord (inclusiv revoluții, conflicte și/sau schimbări de regim în Libia, Tunisia, Egipt și Siria), a apariției unor noi actori cu ambiții regionale sau chiar mondiale pe scena internațională, precum și a reorientării priorităților politicii de apărare a Statelor Unite ale Americii către regiunea Asia-Pacific; |
| --- | --- |

A.

întrucât contextul geostrategic în care se înscriu politica externă și de securitate comună (PESC) și PSAC se confruntă cu schimbări importante în curs, îndeosebi ca urmare a tulburărilor din Orientul Mijlociu și Africa de Nord (inclusiv revoluții, conflicte și/sau schimbări de regim în Libia, Tunisia, Egipt și Siria), a apariției unor noi actori cu ambiții regionale sau chiar mondiale pe scena internațională, precum și a reorientării priorităților politicii de apărare a Statelor Unite ale Americii către regiunea Asia-Pacific;

| B. | întrucât, în paralel, amenințările și provocările la adresa securității mondiale cresc, fie din cauza incertitudinilor legate de atitudinea statelor și a actorilor nestatali (precum organizațiile teroriste) implicați în programe care contribuie în mod periculos la proliferarea armelor de distrugere în masă (inclusiv a armelor nucleare), la escaladarea crizelor locale din vecinătatea Uniunii Europene cu implicații regionale majore (precum actualul conflict sirian), la caracterul imprevizibil al proceselor de tranziție din țările arabe și dimensiunea lor de securitate (de exemplu, în Libia și Peninsula Sinai), la evoluția zonei pakistano-afgane în perspectiva viitoarei retrageri a forțelor militare NATO, la creșterea amenințărilor teroriste în Africa, îndeosebi în Sahel, Cornul Africii și Nigeria; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în paralel, amenințările și provocările la adresa securității mondiale cresc, fie din cauza incertitudinilor legate de atitudinea statelor și a actorilor nestatali (precum organizațiile teroriste) implicați în programe care contribuie în mod periculos la proliferarea armelor de distrugere în masă (inclusiv a armelor nucleare), la escaladarea crizelor locale din vecinătatea Uniunii Europene cu implicații regionale majore (precum actualul conflict sirian), la caracterul imprevizibil al proceselor de tranziție din țările arabe și dimensiunea lor de securitate (de exemplu, în Libia și Peninsula Sinai), la evoluția zonei pakistano-afgane în perspectiva viitoarei retrageri a forțelor militare NATO, la creșterea amenințărilor teroriste în Africa, îndeosebi în Sahel, Cornul Africii și Nigeria;

| C. | întrucât se recunoaște pe scară largă faptul că schimbările climatice reprezintă un factor esențial și un factor de multiplicare a amenințărilor la adresa securității, a păcii și a stabilității la nivel mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât se recunoaște pe scară largă faptul că schimbările climatice reprezintă un factor esențial și un factor de multiplicare a amenințărilor la adresa securității, a păcii și a stabilității la nivel mondial;

| D. | întrucât Uniunea Europeană trebuie să răspundă la aceste amenințări și provocări adoptând o poziție unitară, asigurând în acest mod coerența reacției sale, acționând într-un spirit de solidaritate între statele sale membre și apelând la toate mijloacele și instrumentele aflate la dispoziția sa, pentru a garanta pacea și siguranța cetățenilor săi; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea Europeană trebuie să răspundă la aceste amenințări și provocări adoptând o poziție unitară, asigurând în acest mod coerența reacției sale, acționând într-un spirit de solidaritate între statele sale membre și apelând la toate mijloacele și instrumentele aflate la dispoziția sa, pentru a garanta pacea și siguranța cetățenilor săi;

| E. | întrucât PSAC, care este parte integrantă a PESC, ale cărei obiective sunt definite la articolul 21 din TUE, conferă Uniunii o capacitate operațională, bazându-se pe mijloace civile și militare; |
| --- | --- |

E.

întrucât PSAC, care este parte integrantă a PESC, ale cărei obiective sunt definite la articolul 21 din TUE, conferă Uniunii o capacitate operațională, bazându-se pe mijloace civile și militare;

| F. | întrucât PSAC trebuie să își consolideze contribuția la pace și stabilitate în lume prin intermediul misiunilor și operațiunilor sale care se înscriu în cadrul abordării globale pe care UE o pune în aplicare față de o țară sau regiune, precum și prin intermediul cooperării multilaterale în cadrul și cu organizațiile internaționale – îndeosebi Organizația Națiunilor Unite – și regionale, în conformitate cu Carta ONU; |
| --- | --- |

F.

întrucât PSAC trebuie să își consolideze contribuția la pace și stabilitate în lume prin intermediul misiunilor și operațiunilor sale care se înscriu în cadrul abordării globale pe care UE o pune în aplicare față de o țară sau regiune, precum și prin intermediul cooperării multilaterale în cadrul și cu organizațiile internaționale – îndeosebi Organizația Națiunilor Unite – și regionale, în conformitate cu Carta ONU;

| G. | întrucât dezarmarea și neproliferarea sunt părți integrante ale PSAC, care trebuie consolidate în cadrul dialogului politic purtat de UE cu țări terțe și cu instituții internaționale și, de asemenea, reprezintă o obligație asumată de statele membre ale UE în baza acordurilor și convențiilor internaționale; întrucât acest angajament este perfect compatibil cu obiectivul PSAC de consolidare a capacităților civile și a capabilităților militare; |
| --- | --- |

G.

întrucât dezarmarea și neproliferarea sunt părți integrante ale PSAC, care trebuie consolidate în cadrul dialogului politic purtat de UE cu țări terțe și cu instituții internaționale și, de asemenea, reprezintă o obligație asumată de statele membre ale UE în baza acordurilor și convențiilor internaționale; întrucât acest angajament este perfect compatibil cu obiectivul PSAC de consolidare a capacităților civile și a capabilităților militare;

| H. | întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus inovații importante care necesită o consolidare a PSAC, însă acestea sunt încă departe de a fi valorificate pe deplin; |
| --- | --- |

H.

întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus inovații importante care necesită o consolidare a PSAC, însă acestea sunt încă departe de a fi valorificate pe deplin;

| I. | întrucât UE a lansat, începând cu 2003, 19 misiuni civile și 7 operațiuni militare în cadrul politicii europene de securitate și apărare și, ulterior, al PSAC și întrucât, în prezent, 11 misiuni civile și 3 operațiuni militare sunt în curs de desfășurare, |
| --- | --- |

I.

întrucât UE a lansat, începând cu 2003, 19 misiuni civile și 7 operațiuni militare în cadrul politicii europene de securitate și apărare și, ulterior, al PSAC și întrucât, în prezent, 11 misiuni civile și 3 operațiuni militare sunt în curs de desfășurare,

Un cadru strategic pentru PSAC

Noul cadru strategic

| 1. | subliniază faptul că Uniunea Europeană își propune să fie un actor politic global pe scena internațională, cu scopul de a promova pacea și securitatea internațională, de a proteja interesele sale în lume și de a garanta securitatea propriilor cetățeni; consideră că UE trebuie să fie în măsură să își asume responsabilitățile față de amenințările, crizele și conflictele internaționale, îndeosebi față de cele din vecinătatea sa; în acest sens, subliniază necesitatea ca UE să fie coerentă în politicile sale și să acționeze mai rapid și mai eficient în asumarea responsabilităților menționate; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că Uniunea Europeană își propune să fie un actor politic global pe scena internațională, cu scopul de a promova pacea și securitatea internațională, de a proteja interesele sale în lume și de a garanta securitatea propriilor cetățeni; consideră că UE trebuie să fie în măsură să își asume responsabilitățile față de amenințările, crizele și conflictele internaționale, îndeosebi față de cele din vecinătatea sa; în acest sens, subliniază necesitatea ca UE să fie coerentă în politicile sale și să acționeze mai rapid și mai eficient în asumarea responsabilităților menționate;

| 2. | insistă, în acest sens, asupra necesității ca Uniunea să își afirme autonomia strategică printr-o politică externă, de securitate și de apărare puternică și eficace, care să îi permită să acționeze singură, în caz de necesitate; subliniază faptul că această autonomie strategică va rămâne iluzorie în lipsa unor capacități civile și a unor capabilități militare credibile; reamintește faptul că această autonomie strategică este edificată cu respectarea alianțelor existente, îndeosebi a NATO, și menținând o legătură transatlantică puternică, astfel cum se subliniază la articolul 42 din TUE și în conformitate cu multilateralismul efectiv și în sprijinul acestuia, drept principiu care orientează intervenția UE în gestiunea crizelor internaționale; |
| --- | --- |

2.

insistă, în acest sens, asupra necesității ca Uniunea să își afirme autonomia strategică printr-o politică externă, de securitate și de apărare puternică și eficace, care să îi permită să acționeze singură, în caz de necesitate; subliniază faptul că această autonomie strategică va rămâne iluzorie în lipsa unor capacități civile și a unor capabilități militare credibile; reamintește faptul că această autonomie strategică este edificată cu respectarea alianțelor existente, îndeosebi a NATO, și menținând o legătură transatlantică puternică, astfel cum se subliniază la articolul 42 din TUE și în conformitate cu multilateralismul efectiv și în sprijinul acestuia, drept principiu care orientează intervenția UE în gestiunea crizelor internaționale;

| 3. | este preocupat de perspectiva declinului strategic care amenință UE, nu numai din cauza tendinței de scădere a bugetelor apărării din cauza crizei financiare și economice mondiale și europene, dar și din cauza marginalizării relative și progresive a instrumentelor și capacităților sale de gestionare a crizelor, îndeosebi militare; ia act, de asemenea, de impactul negativ pe care-l are neasumarea, de către statelor membre, a unor angajamente în această privință; |
| --- | --- |

3.

este preocupat de perspectiva declinului strategic care amenință UE, nu numai din cauza tendinței de scădere a bugetelor apărării din cauza crizei financiare și economice mondiale și europene, dar și din cauza marginalizării relative și progresive a instrumentelor și capacităților sale de gestionare a crizelor, îndeosebi militare; ia act, de asemenea, de impactul negativ pe care-l are neasumarea, de către statelor membre, a unor angajamente în această privință;

| 4. | consideră că Uniunii îi revine un rol important în ceea ce privește asigurarea securității statelor membre și a cetățenilor săi; își exprimă convingerea că Uniunea ar trebui să vizeze consolidarea securității sale și a regiunilor învecinate, astfel încât să nu o delege altora; subliniază că UE trebuie să fie în măsură să contribuie în mod semnificativ la operațiunile de menținere a păcii la nivel mondial; |
| --- | --- |

4.

consideră că Uniunii îi revine un rol important în ceea ce privește asigurarea securității statelor membre și a cetățenilor săi; își exprimă convingerea că Uniunea ar trebui să vizeze consolidarea securității sale și a regiunilor învecinate, astfel încât să nu o delege altora; subliniază că UE trebuie să fie în măsură să contribuie în mod semnificativ la operațiunile de menținere a păcii la nivel mondial;

| 5. | constată că Strategia europeană de securitate, care a fost elaborată în 2003 și revizuită în 2008, deși cuprinde analize și formulează afirmații care continuă să fie valabile, începe să fie depășită de evenimente și nu mai este suficientă pentru a contribui la înțelegerea situației mondiale actuale; |
| --- | --- |

5.

constată că Strategia europeană de securitate, care a fost elaborată în 2003 și revizuită în 2008, deși cuprinde analize și formulează afirmații care continuă să fie valabile, începe să fie depășită de evenimente și nu mai este suficientă pentru a contribui la înțelegerea situației mondiale actuale;

| 6. | își reiterează, prin urmare, invitația adresată Consiliului European de a solicita IR/VP să elaboreze o carte albă privind securitatea și apărarea UE, care să definească interesele strategice ale UE într-un context marcat de evoluția continuă a amenințărilor, din perspectiva capabilităților de securitate ale statelor sale membre, a capacității instituțiilor UE de a acționa într-un mod eficient în ceea ce privește politica de securitate și apărare, a parteneriatelor UE, îndeosebi cu țările învecinate și cu NATO și care să ia în considerare caracterul schimbător al amenințărilor, precum și evoluția relațiilor cu aliații și partenerii noștri, dar și cu țările emergente; |
| --- | --- |

6.

își reiterează, prin urmare, invitația adresată Consiliului European de a solicita IR/VP să elaboreze o carte albă privind securitatea și apărarea UE, care să definească interesele strategice ale UE într-un context marcat de evoluția continuă a amenințărilor, din perspectiva capabilităților de securitate ale statelor sale membre, a capacității instituțiilor UE de a acționa într-un mod eficient în ceea ce privește politica de securitate și apărare, a parteneriatelor UE, îndeosebi cu țările învecinate și cu NATO și care să ia în considerare caracterul schimbător al amenințărilor, precum și evoluția relațiilor cu aliații și partenerii noștri, dar și cu țările emergente;

| 7. | subliniază importanța unui astfel de cadru strategic, care va ghida acțiunea externă a Uniunii Europene și va formula priorități clare pentru politica sa de securitate; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța unui astfel de cadru strategic, care va ghida acțiunea externă a Uniunii Europene și va formula priorități clare pentru politica sa de securitate;

| 8. | constată că, la baza Cărții albe, ar trebui să stea atât conceptele instituite prin strategiile europene de securitate din 2003 și 2008, cât și noile concepte în materie de securitate care au apărut în ultimii ani, precum „responsabilitatea de a proteja”, securitatea umană și multilateralismul eficace; |
| --- | --- |

8.

constată că, la baza Cărții albe, ar trebui să stea atât conceptele instituite prin strategiile europene de securitate din 2003 și 2008, cât și noile concepte în materie de securitate care au apărut în ultimii ani, precum „responsabilitatea de a proteja”, securitatea umană și multilateralismul eficace;

| 9. | subliniază importanța efectuării, în cadrul Agenției Europene de Apărare (AEA) și în cooperare cu NATO, a unei analize tehnice a punctelor forte și slabe la nivel militar ale statelor membre ale UE; consideră că această carte albă va sta la baza viitoarei abordări strategice a UE și va oferi orientări cu privire la planificarea strategică pe termen mediu și lung a capacităților civile și a capabilităților militare care să fie dezvoltate și dobândite din punctul de vedere al PSAC; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța efectuării, în cadrul Agenției Europene de Apărare (AEA) și în cooperare cu NATO, a unei analize tehnice a punctelor forte și slabe la nivel militar ale statelor membre ale UE; consideră că această carte albă va sta la baza viitoarei abordări strategice a UE și va oferi orientări cu privire la planificarea strategică pe termen mediu și lung a capacităților civile și a capabilităților militare care să fie dezvoltate și dobândite din punctul de vedere al PSAC;

| 10. | salută concluziile Consiliului din 23 iulie 2012 referitoare la PSAC și anunțul organizării unui Consiliu European pe probleme de apărare în cursul anului 2013; încurajează statele membre și președintele Consiliului European să implice Parlamentul European în pregătirea respectivei reuniuni a Consiliului; |
| --- | --- |

10.

salută concluziile Consiliului din 23 iulie 2012 referitoare la PSAC și anunțul organizării unui Consiliu European pe probleme de apărare în cursul anului 2013; încurajează statele membre și președintele Consiliului European să implice Parlamentul European în pregătirea respectivei reuniuni a Consiliului;

| 11. | salută raportul prezentat de către ÎR/VP cu privire la aspectele principale și opțiunile de bază ale PESC, care este consacrat parțial chestiunilor de securitate și apărare; insistă, cu toate acestea, asupra necesității unei viziuni mai ambițioase în ceea ce privește dezvoltarea PSAC; invită statele membre, cu sprijinul ÎR/VP, să utilizeze, la întregul său potențial, acest instrument consacrat în Tratatul de la Lisabona, într-un context în care persistă numeroase crize, inclusiv în vecinătatea Europei, și în care redefinirea angajamentelor asumate de SUA este tot mai evidentă; |
| --- | --- |

11.

salută raportul prezentat de către ÎR/VP cu privire la aspectele principale și opțiunile de bază ale PESC, care este consacrat parțial chestiunilor de securitate și apărare; insistă, cu toate acestea, asupra necesității unei viziuni mai ambițioase în ceea ce privește dezvoltarea PSAC; invită statele membre, cu sprijinul ÎR/VP, să utilizeze, la întregul său potențial, acest instrument consacrat în Tratatul de la Lisabona, într-un context în care persistă numeroase crize, inclusiv în vecinătatea Europei, și în care redefinirea angajamentelor asumate de SUA este tot mai evidentă;

| 12. | salută contribuția inițiativei de la Weimar, sprijinită de Spania și Italia, la revitalizarea calendarului PSAC, și impulsul pe care aceasta l-a dat în cele trei domenii esențiale, și anume instituțiile, operațiunile și capabilitățile; solicită acestor țări să-și onoreze angajamentul de a sprijini în continuare o viziune ambițioasă asupra PSAC și consideră că acțiunile lor constituie un model ce trebuie însușit și urmat de toate celelalte state membre; |
| --- | --- |

12.

salută contribuția inițiativei de la Weimar, sprijinită de Spania și Italia, la revitalizarea calendarului PSAC, și impulsul pe care aceasta l-a dat în cele trei domenii esențiale, și anume instituțiile, operațiunile și capabilitățile; solicită acestor țări să-și onoreze angajamentul de a sprijini în continuare o viziune ambițioasă asupra PSAC și consideră că acțiunile lor constituie un model ce trebuie însușit și urmat de toate celelalte state membre;

PSAC în centrul unei abordări globale

| 13. | salută concluziile Consiliului din 23 iulie 2012 referitoare la PSAC și anunțul privind prezentarea de către Comisie și ÎR/VP a unei comunicări comune referitoare la abordarea cuprinzătoare; reamintește atât Comisiei, cât și ÎR/VP să se implice alături de Parlamentul European în aceste eforturi; |
| --- | --- |

13.

salută concluziile Consiliului din 23 iulie 2012 referitoare la PSAC și anunțul privind prezentarea de către Comisie și ÎR/VP a unei comunicări comune referitoare la abordarea cuprinzătoare; reamintește atât Comisiei, cât și ÎR/VP să se implice alături de Parlamentul European în aceste eforturi;

| 14. | subliniază faptul că puterea Uniunii Europene comparativ cu alte organizații rezidă în potențialul său unic de a mobiliza întreaga gamă de instrumente politice, economice, de dezvoltare și umanitare pentru a sprijini operațiunile sale civile și militare de gestionare a crizelor sub egida unei singure autorități politice, și anume ÎR/VP, și că această abordare globală îi conferă o flexibilitate, precum și o eficiență care sunt unice și se bucură de apreciere; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că puterea Uniunii Europene comparativ cu alte organizații rezidă în potențialul său unic de a mobiliza întreaga gamă de instrumente politice, economice, de dezvoltare și umanitare pentru a sprijini operațiunile sale civile și militare de gestionare a crizelor sub egida unei singure autorități politice, și anume ÎR/VP, și că această abordare globală îi conferă o flexibilitate, precum și o eficiență care sunt unice și se bucură de apreciere;

| 15. | consideră, cu toate acestea, că punerea în aplicare a abordării cuprinzătoare trebuie să garanteze că Uniunea va răspunde riscurilor specifice cu ajutorul mijloacelor civile și/sau militare corespunzătoare; subliniază că abordarea globală ar trebui să se bazeze în egală măsură pe PSAC și pe alte instrumente de acțiune externă; |
| --- | --- |

15.

consideră, cu toate acestea, că punerea în aplicare a abordării cuprinzătoare trebuie să garanteze că Uniunea va răspunde riscurilor specifice cu ajutorul mijloacelor civile și/sau militare corespunzătoare; subliniază că abordarea globală ar trebui să se bazeze în egală măsură pe PSAC și pe alte instrumente de acțiune externă;

| 16. | subliniază că, prin aceste operațiuni, PSAC constituie principalul instrument de gestionare a crizelor de care dispune UE, întrucât conferă credibilitate și vizibilitate politică acțiunii Uniunii, permițând totodată un control politic; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, prin aceste operațiuni, PSAC constituie principalul instrument de gestionare a crizelor de care dispune UE, întrucât conferă credibilitate și vizibilitate politică acțiunii Uniunii, permițând totodată un control politic;

Punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona

| 17. | reamintește că Tratatul de la Lisabona a adus o serie de inovații importante în ceea ce privește PSAC, a căror punere în aplicare nu a fost realizată încă; consideră regretabil, în această privință, faptul că ÎR/VP a neglijat rezoluțiile parlamentare anterioare prin care se solicita un ritm mai activ și mai coerent în punerea în aplicare a noilor instrumente instituite în temeiul Tratatului de la Lisabona:






  — | Consiliul poate încredința o misiune unui grup de state cu scopul de a apăra valorile Uniunii și a acționa în serviciul intereselor acesteia; |
| --- | --- | --- |

17.

reamintește că Tratatul de la Lisabona a adus o serie de inovații importante în ceea ce privește PSAC, a căror punere în aplicare nu a fost realizată încă; consideră regretabil, în această privință, faptul că ÎR/VP a neglijat rezoluțiile parlamentare anterioare prin care se solicita un ritm mai activ și mai coerent în punerea în aplicare a noilor instrumente instituite în temeiul Tratatului de la Lisabona:

—

Consiliul poate încredința o misiune unui grup de state cu scopul de a apăra valorile Uniunii și a acționa în serviciul intereselor acesteia;

| — | o cooperare structurată permanentă poate fi stabilită între statele membre care îndeplinesc criterii mai avansate în privința capabilităților militare și care și-au asumat angajamente ce presupun obligații mai importante în privința misiunilor celor mai dificile; |
| --- | --- |

—

o cooperare structurată permanentă poate fi stabilită între statele membre care îndeplinesc criterii mai avansate în privința capabilităților militare și care și-au asumat angajamente ce presupun obligații mai importante în privința misiunilor celor mai dificile;

| — | prin tratat au fost introduse o clauză de apărare reciprocă și o clauză de solidaritate; |
| --- | --- |

—

prin tratat au fost introduse o clauză de apărare reciprocă și o clauză de solidaritate;

| — | AEA a primit sarcini importante în ceea ce privește dezvoltarea capabilităților militare ale statelor membre, inclusiv cu privire la consolidarea bazei industriale și tehnologice a sectorului apărării, definirea unei politici europene în materie de capabilități și armament și punerea în aplicare a cooperării structurate permanente; |
| --- | --- |

—

AEA a primit sarcini importante în ceea ce privește dezvoltarea capabilităților militare ale statelor membre, inclusiv cu privire la consolidarea bazei industriale și tehnologice a sectorului apărării, definirea unei politici europene în materie de capabilități și armament și punerea în aplicare a cooperării structurate permanente;

| — | ar trebui creat un fond de lansare destinat activităților pregătitoare ale misiunilor care nu sunt în sarcina bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

—

ar trebui creat un fond de lansare destinat activităților pregătitoare ale misiunilor care nu sunt în sarcina bugetului Uniunii;

| 18. | îndeamnă ÎR/VP să dea impulsul necesar dezvoltării potențialului Tratatului de la Lisabona, astfel încât UE să dispună de gama completă de posibilități de acțiune pe scena internațională în cadrul abordării sale globale, fie prin intermediul puterii necoercitive („soft power”), fie prin acțiuni mai energice, dacă este necesar, și întotdeauna în conformitate cu Carta Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă ÎR/VP să dea impulsul necesar dezvoltării potențialului Tratatului de la Lisabona, astfel încât UE să dispună de gama completă de posibilități de acțiune pe scena internațională în cadrul abordării sale globale, fie prin intermediul puterii necoercitive („soft power”), fie prin acțiuni mai energice, dacă este necesar, și întotdeauna în conformitate cu Carta Organizației Națiunilor Unite;

| 19. | solicită statelor membre să colaboreze în mod activ cu ÎR/VP și cu Consiliul, în vederea adoptării dispozițiilor Tratatului de la Lisabona referitoare la PSAC în strategiile lor naționale de apărare; |
| --- | --- |

19.

solicită statelor membre să colaboreze în mod activ cu ÎR/VP și cu Consiliul, în vederea adoptării dispozițiilor Tratatului de la Lisabona referitoare la PSAC în strategiile lor naționale de apărare;

| 20. | salută extinderea misiunilor care pot fi efectuate în cadrul PSAC comparativ cu misiunile anterioare numite „de la Petersburg”, astfel cum sunt indicate la articolul 43 din TUE; constată, cu toate acestea, că această ambiție nu este reflectată de deciziile luate de la crearea SEAE; |
| --- | --- |

20.

salută extinderea misiunilor care pot fi efectuate în cadrul PSAC comparativ cu misiunile anterioare numite „de la Petersburg”, astfel cum sunt indicate la articolul 43 din TUE; constată, cu toate acestea, că această ambiție nu este reflectată de deciziile luate de la crearea SEAE;

Operațiunile civile și militare

| 21. | subliniază că, până în prezent, PSAC a contribuit la gestionarea crizelor, menținerea păcii și la consolidarea securității internaționale; subliniază faptul că, în prezent, PSAC trebuie să aibă capacitatea de a interveni în toate tipurile de crize, inclusiv în contextul conflictelor de mare intensitate din propria vecinătate a Uniunii, și să-și asume o viziune suficient de ambițioasă pentru a avea un impact real pe teren; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, până în prezent, PSAC a contribuit la gestionarea crizelor, menținerea păcii și la consolidarea securității internaționale; subliniază faptul că, în prezent, PSAC trebuie să aibă capacitatea de a interveni în toate tipurile de crize, inclusiv în contextul conflictelor de mare intensitate din propria vecinătate a Uniunii, și să-și asume o viziune suficient de ambițioasă pentru a avea un impact real pe teren;

| 22. | constată că, în prezent, sunt în curs de desfășurare 14 operațiuni, 11 civile și 3 militare; salută lansarea a trei noi operațiuni civile în vara anului 2012 în Cornul Africii (EUCAP Nestor), Niger (EUCAP Sahel Niger) și Sudanul de Sud (EUAVSEC Sudanul de Sud) și planificarea unei misiuni civile de sprijin la controlul frontierelor în Libia și o misiune de formare în Mali; consideră că aceste misiuni constituie un prim semnal de revitalizare a calendarului PSAC; subliniază importanța îmbunătățirii cadrului de valorificare a experiențelor dobândite în urma misiunilor și a operațiunilor; |
| --- | --- |

22.

constată că, în prezent, sunt în curs de desfășurare 14 operațiuni, 11 civile și 3 militare; salută lansarea a trei noi operațiuni civile în vara anului 2012 în Cornul Africii (EUCAP Nestor), Niger (EUCAP Sahel Niger) și Sudanul de Sud (EUAVSEC Sudanul de Sud) și planificarea unei misiuni civile de sprijin la controlul frontierelor în Libia și o misiune de formare în Mali; consideră că aceste misiuni constituie un prim semnal de revitalizare a calendarului PSAC; subliniază importanța îmbunătățirii cadrului de valorificare a experiențelor dobândite în urma misiunilor și a operațiunilor;

| 23. | consideră totuși regretabil că UE nu valorifică integral instrumentele militare ale PSAC pe care le are la dispoziție, deși mai multe crize ar fi putut justifica o intervenție a PSAC, inclusiv crizele din Libia și Mali; subliniază necesitatea de a se avea în vedere acordarea de asistență în materie de reformă a sectorului securității din țările în care a avut loc Primăvara arabă, în special în Africa de Nord și Sahel; în acest context, încurajează intensificarea planificării în curs a unor posibile operațiuni militare și, totodată, solicită reevaluarea misiunilor în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

23.

consideră totuși regretabil că UE nu valorifică integral instrumentele militare ale PSAC pe care le are la dispoziție, deși mai multe crize ar fi putut justifica o intervenție a PSAC, inclusiv crizele din Libia și Mali; subliniază necesitatea de a se avea în vedere acordarea de asistență în materie de reformă a sectorului securității din țările în care a avut loc Primăvara arabă, în special în Africa de Nord și Sahel; în acest context, încurajează intensificarea planificării în curs a unor posibile operațiuni militare și, totodată, solicită reevaluarea misiunilor în curs de desfășurare;

| 24. | solicită, de asemenea, statelor membre să își concretizeze declarațiile prin fapte și să utilizeze mijloacele, protocoalele și acordurile existente pentru a-și pune capabilitățile la dispoziția PSAC, de exemplu, sub forma grupărilor tactice sau a forțelor operative interarme; |
| --- | --- |

24.

solicită, de asemenea, statelor membre să își concretizeze declarațiile prin fapte și să utilizeze mijloacele, protocoalele și acordurile existente pentru a-și pune capabilitățile la dispoziția PSAC, de exemplu, sub forma grupărilor tactice sau a forțelor operative interarme;

Balcanii de Vest

| 25. | reamintește și salută importanța politică, strategică și simbolică a angajamentului Uniunii Europene în Balcanii de Vest, care a contribuit la pacea și securitatea din regiune; atrage totuși atenția cu privire la faptul că această regiune se confruntă în continuare cu o serie de provocări ce reprezintă un test de credibilitate pentru Uniune; solicită ÎR/VP și Consiliului să reevalueze contribuția UE la securitatea din Balcanii de Vest, axându-se în special pe consolidarea statului de drept, pe protecția comunităților minoritare și pe combaterea criminalității organizate și a corupției; |
| --- | --- |

25.

reamintește și salută importanța politică, strategică și simbolică a angajamentului Uniunii Europene în Balcanii de Vest, care a contribuit la pacea și securitatea din regiune; atrage totuși atenția cu privire la faptul că această regiune se confruntă în continuare cu o serie de provocări ce reprezintă un test de credibilitate pentru Uniune; solicită ÎR/VP și Consiliului să reevalueze contribuția UE la securitatea din Balcanii de Vest, axându-se în special pe consolidarea statului de drept, pe protecția comunităților minoritare și pe combaterea criminalității organizate și a corupției;

| 26. | salută rezultatele obținute de prima misiune civilă EUPM în Bosnia și Herțegovina, care s-a încheiat la 30 iunie 2012 și care a contribuit, în paralel cu operațiunea EUFOR Althea, la dialogul dintre entitățile constitutive ale țării, precum și la consolidarea statului de drept; |
| --- | --- |

26.

salută rezultatele obținute de prima misiune civilă EUPM în Bosnia și Herțegovina, care s-a încheiat la 30 iunie 2012 și care a contribuit, în paralel cu operațiunea EUFOR Althea, la dialogul dintre entitățile constitutive ale țării, precum și la consolidarea statului de drept;

| 27. | constată că operațiunea EUFOR Althea din Bosnia și Herțegovina, lansată în 2004, s-a confruntat cu scăderea constantă a efectivelor sale; susține, așadar, încheierea acestei misiuni și pledează în favoarea acordării de către UE a unui nou tip de asistență în consolidarea capacităților și formarea forțelor armate ale Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

27.

constată că operațiunea EUFOR Althea din Bosnia și Herțegovina, lansată în 2004, s-a confruntat cu scăderea constantă a efectivelor sale; susține, așadar, încheierea acestei misiuni și pledează în favoarea acordării de către UE a unui nou tip de asistență în consolidarea capacităților și formarea forțelor armate ale Bosniei și Herțegovinei;

| 28. | sprijină rolul jucat de misiunea EULEX Kosovo, care operează într-un mediu politic delicat, și salută extinderea cu încă doi ani, până la 14 iunie 2014, a mandatului acestei misiuni; |
| --- | --- |

28.

sprijină rolul jucat de misiunea EULEX Kosovo, care operează într-un mediu politic delicat, și salută extinderea cu încă doi ani, până la 14 iunie 2014, a mandatului acestei misiuni;

| 29. | evidențiază rolul pozitiv al misiunii menționate mai sus în a ajuta Kosovo să combată criminalitatea organizată la toate nivelurile și să instituie statul de drept și un aparat judiciar, polițienesc și vamal liber de orice ingerințe politice, aliniat la bunele practici și la standarde europene și internaționale; ia act de reconfigurarea și reducerea amplorii misiunii, considerând că acest lucru demonstrează în mod clar progresele înregistrate până în prezent; |
| --- | --- |

29.

evidențiază rolul pozitiv al misiunii menționate mai sus în a ajuta Kosovo să combată criminalitatea organizată la toate nivelurile și să instituie statul de drept și un aparat judiciar, polițienesc și vamal liber de orice ingerințe politice, aliniat la bunele practici și la standarde europene și internaționale; ia act de reconfigurarea și reducerea amplorii misiunii, considerând că acest lucru demonstrează în mod clar progresele înregistrate până în prezent;

| 30. | subliniază, cu toate acestea, că trebuie depuse în continuare eforturi importante pentru ca EULEX să-și îndeplinească pe deplin misiunile care îi sunt atribuite și să se poată bucura de încrederea deplină a populației kosovare, îndeosebi a comunității sârbe; invită misiunea să-și consolideze activitățile din zona de nord a Kosovo și să se implice mai mult în cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție la nivel înalt; |
| --- | --- |

30.

subliniază, cu toate acestea, că trebuie depuse în continuare eforturi importante pentru ca EULEX să-și îndeplinească pe deplin misiunile care îi sunt atribuite și să se poată bucura de încrederea deplină a populației kosovare, îndeosebi a comunității sârbe; invită misiunea să-și consolideze activitățile din zona de nord a Kosovo și să se implice mai mult în cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție la nivel înalt;

| 31. | invită misiunea Grupul special de investigații al EULEX să-și continue, cu cea mai mare grijă și rigoare, cercetările cu privire la chestiunile abordate în cadrul raportului Consiliului Europei privind veridicitatea acuzațiilor de trafic de organe; solicită EULEX să pună în aplicare, cu sprijinul total din partea statelor participante, un program de protecție a martorilor, inclusiv, de exemplu, măsuri de transfer al martorilor, care să permită stabilirea faptelor în cadrul unei proceduri judiciare riguroase; |
| --- | --- |

31.

invită misiunea Grupul special de investigații al EULEX să-și continue, cu cea mai mare grijă și rigoare, cercetările cu privire la chestiunile abordate în cadrul raportului Consiliului Europei privind veridicitatea acuzațiilor de trafic de organe; solicită EULEX să pună în aplicare, cu sprijinul total din partea statelor participante, un program de protecție a martorilor, inclusiv, de exemplu, măsuri de transfer al martorilor, care să permită stabilirea faptelor în cadrul unei proceduri judiciare riguroase;

| 32. | constată că prezența KFOR rămâne esențială pentru a asigura securitatea în Kosovo și că coordonarea dintre misiunea militară a NATO și misiunea civilă a UE continuă să ridice numeroase semne de întrebare cu privire la eficacitatea și durabilitatea sa; invită, prin urmare, ÎR/VP să prezinte periodic rapoarte cu privire la evoluția misiunii EULEX, salutând prelungirea mandatului până la 14 iunie 2014, precum și cu privire la rezultatele obținute și la relațiile cu aparatul militar al NATO; |
| --- | --- |

32.

constată că prezența KFOR rămâne esențială pentru a asigura securitatea în Kosovo și că coordonarea dintre misiunea militară a NATO și misiunea civilă a UE continuă să ridice numeroase semne de întrebare cu privire la eficacitatea și durabilitatea sa; invită, prin urmare, ÎR/VP să prezinte periodic rapoarte cu privire la evoluția misiunii EULEX, salutând prelungirea mandatului până la 14 iunie 2014, precum și cu privire la rezultatele obținute și la relațiile cu aparatul militar al NATO;

Cornul Africii

| 33. | salută noua strategie a Uniunii Europene pentru Cornul Africii, care pune în aplicare abordarea globală pentru a combate pirateria și cauzele acesteia, precum și rolul de lider exercitat de Uniune cu privire la chestiunile de securitate din această regiune, care sporesc vizibilitatea și credibilitatea UE în gestionarea crizelor; salută activarea, în mai 2012, a Centrului de operațiuni al UE destinat susținerii misiunilor din cadrul PSAC desfășurate în Cornul Africii; |
| --- | --- |

33.

salută noua strategie a Uniunii Europene pentru Cornul Africii, care pune în aplicare abordarea globală pentru a combate pirateria și cauzele acesteia, precum și rolul de lider exercitat de Uniune cu privire la chestiunile de securitate din această regiune, care sporesc vizibilitatea și credibilitatea UE în gestionarea crizelor; salută activarea, în mai 2012, a Centrului de operațiuni al UE destinat susținerii misiunilor din cadrul PSAC desfășurate în Cornul Africii;

| 34. | constată că, în prezent, trei operațiuni (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia și EUCAP Nestor) sunt mobilizate în sprijinul regiunii și subliniază necesitatea de a continua coordonarea intervenției UE cu eforturile depuse de comunitatea internațională, în primul rând de Uniunea Africană (UA), prin care se urmărește ca Somalia să dispună de un stat funcțional și democratic; consideră că un Centru de operațiuni al UE asigură o mai bună coordonare în cadrul Strategiei pentru Cornul Africii; |
| --- | --- |

34.

constată că, în prezent, trei operațiuni (EUNAVFOR Atalanta, EUTM Somalia și EUCAP Nestor) sunt mobilizate în sprijinul regiunii și subliniază necesitatea de a continua coordonarea intervenției UE cu eforturile depuse de comunitatea internațională, în primul rând de Uniunea Africană (UA), prin care se urmărește ca Somalia să dispună de un stat funcțional și democratic; consideră că un Centru de operațiuni al UE asigură o mai bună coordonare în cadrul Strategiei pentru Cornul Africii;

| 35. | având în vedere evoluțiile în materie de politică și securitate din Somalia, recomandă ca statele membre și ÎR/VP, în consultare cu autoritățile legitime din Somalia, cu UA și cu Agenția Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), precum și cu Statele Unite ale Americii, să analizeze posibilitatea de a lansa un proces de reformă a sectorului securității (RSS); |
| --- | --- |

35.

având în vedere evoluțiile în materie de politică și securitate din Somalia, recomandă ca statele membre și ÎR/VP, în consultare cu autoritățile legitime din Somalia, cu UA și cu Agenția Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD), precum și cu Statele Unite ale Americii, să analizeze posibilitatea de a lansa un proces de reformă a sectorului securității (RSS);

| 36. | salută lansarea misiunii EUCAP Nestor și îndeamnă Tanzania să accepte această misiune, ce urmărește consolidarea capabilităților maritime de apărare ale Djibouti, Kenyei și Seychelles și susținerea statului de drept în Somalia (inițial în Puntland și Somaliland) prin dezvoltarea unei forțe responsabile de poliție de coastă, precum și a unui aparat judiciar care să respecte pe deplin statul de drept, transparența și drepturile omului; |
| --- | --- |

36.

salută lansarea misiunii EUCAP Nestor și îndeamnă Tanzania să accepte această misiune, ce urmărește consolidarea capabilităților maritime de apărare ale Djibouti, Kenyei și Seychelles și susținerea statului de drept în Somalia (inițial în Puntland și Somaliland) prin dezvoltarea unei forțe responsabile de poliție de coastă, precum și a unui aparat judiciar care să respecte pe deplin statul de drept, transparența și drepturile omului;

| 37. | solicită ca misiunea EUCAP Nestor să fie coordonată cu alte inițiative legate de siguranța maritimă, precum MARSIC și MASE, finanțate, respectiv, de Instrumentul de stabilitate și Fondul European de Dezvoltare; recomandă extinderea misiunii EUCAP Nestor la alte țări, de îndată ce acestea îndeplinesc condițiile necesare; |
| --- | --- |

37.

solicită ca misiunea EUCAP Nestor să fie coordonată cu alte inițiative legate de siguranța maritimă, precum MARSIC și MASE, finanțate, respectiv, de Instrumentul de stabilitate și Fondul European de Dezvoltare; recomandă extinderea misiunii EUCAP Nestor la alte țări, de îndată ce acestea îndeplinesc condițiile necesare;

| 38. | salută contribuția esențială a operațiunii EUNAVFOR Atalanta la combaterea pirateriei în Golful Aden și Oceanul Indian de Vest și contribuția umanitară a acesteia la asigurarea securității maritime, prin protecția acordată navelor din cadrul Programului Alimentar Mondial, precum și altor nave vulnerabile și aprobă prelungirea mandatului său până în decembrie 2014; aprobă, de asemenea, extinderea câmpului de acțiune al acestei misiuni la zona de coastă, precum și la apele teritoriale și apele interne ale Somaliei; invită statele membre să furnizeze resurse adecvate – navale și aeriene – acestei operațiuni, și încurajează navele comerciale să continue aplicarea celor mai bune practici de navigație, pentru a limita riscurile de atac; salută contribuția Țărilor de Jos la operațiunea Atalanta sub forma unei echipe de protecție îmbarcate al cărei rol este de a asigura securitatea convoaielor umanitare și încurajează celelalte state membre să furnizeze acest tip de contribuție; |
| --- | --- |

38.

salută contribuția esențială a operațiunii EUNAVFOR Atalanta la combaterea pirateriei în Golful Aden și Oceanul Indian de Vest și contribuția umanitară a acesteia la asigurarea securității maritime, prin protecția acordată navelor din cadrul Programului Alimentar Mondial, precum și altor nave vulnerabile și aprobă prelungirea mandatului său până în decembrie 2014; aprobă, de asemenea, extinderea câmpului de acțiune al acestei misiuni la zona de coastă, precum și la apele teritoriale și apele interne ale Somaliei; invită statele membre să furnizeze resurse adecvate – navale și aeriene – acestei operațiuni, și încurajează navele comerciale să continue aplicarea celor mai bune practici de navigație, pentru a limita riscurile de atac; salută contribuția Țărilor de Jos la operațiunea Atalanta sub forma unei echipe de protecție îmbarcate al cărei rol este de a asigura securitatea convoaielor umanitare și încurajează celelalte state membre să furnizeze acest tip de contribuție;

| 39. | declară că pirateria este asimilabilă criminalității organizate și că este important, pentru libertatea comerțului și protecția unei căi maritime esențiale, să se elimine profitabilitatea economică a acestei activități și să se combată cauzele esențiale ale pirateriei, prin angajamente pe termen lung care să încurajeze buna guvernare și oportunități economice legitime și autonome pentru populație; invită Comisia și Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru a asigura trasabilitatea fluxurilor financiare generate de această activitate și a facilita schimburile de informații între EUNAVFOR Atalanta și Europol; |
| --- | --- |

39.

declară că pirateria este asimilabilă criminalității organizate și că este important, pentru libertatea comerțului și protecția unei căi maritime esențiale, să se elimine profitabilitatea economică a acestei activități și să se combată cauzele esențiale ale pirateriei, prin angajamente pe termen lung care să încurajeze buna guvernare și oportunități economice legitime și autonome pentru populație; invită Comisia și Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru a asigura trasabilitatea fluxurilor financiare generate de această activitate și a facilita schimburile de informații între EUNAVFOR Atalanta și Europol;

| 40. | subliniază rolul pozitiv jucat de misiunea EUTM în Somalia, în strânsă cooperare cu Uganda, UA și SUA, în instruirea a peste 3  000 de soldați somalezi, din care aproximativ 2  500 au fost reintegrați deja în forțele de securitate somaleze, consolidând totodată statul de drept; consideră că misiunea a contribuit în mod semnificativ la îmbunătățirea situației de la Mogadiscio și din zonele limitrofe, consolidând forțele de securitate ale Somaliei și ale AMISOM; îndeamnă la concentrarea eforturilor misiunii în direcția creării unor structuri de comandă și control responsabile și transparente, a unui cadru financiar care să asigure plata regulată a salariilor, precum și a reducerii la minimum a numărului dezertărilor din rândul soldaților instruiți; |
| --- | --- |

40.

subliniază rolul pozitiv jucat de misiunea EUTM în Somalia, în strânsă cooperare cu Uganda, UA și SUA, în instruirea a peste 3  000 de soldați somalezi, din care aproximativ 2  500 au fost reintegrați deja în forțele de securitate somaleze, consolidând totodată statul de drept; consideră că misiunea a contribuit în mod semnificativ la îmbunătățirea situației de la Mogadiscio și din zonele limitrofe, consolidând forțele de securitate ale Somaliei și ale AMISOM; îndeamnă la concentrarea eforturilor misiunii în direcția creării unor structuri de comandă și control responsabile și transparente, a unui cadru financiar care să asigure plata regulată a salariilor, precum și a reducerii la minimum a numărului dezertărilor din rândul soldaților instruiți;

| 41. | aprobă prelungirea mandatului misiunii EUTM Somalia până în decembrie 2012 și importanța acordată capabilităților de comandă și control, capabilităților specializate și capabilităților de autoformare ale forțelor de securitate națională somaleze, în vederea transferului responsabilității legate de formare către actorii locali; constată că UE va fi obligată să depună în continuare eforturi de formare și după 2012 și, în acest context, invită SEAE să studieze posibilitatea de a transfera, de îndată ce situația securității permite acest demers, o parte sau întreaga formare către regiunile Somaliei care se află sub controlul autorităților, în vederea îmbunătățirii situației securității; recomandă ca EUTM Somalia să aibă posibilitatea de a se implica mai îndeaproape în procesul de recrutare și de integrare a personalului care a beneficiat de această instruire militară; |
| --- | --- |

41.

aprobă prelungirea mandatului misiunii EUTM Somalia până în decembrie 2012 și importanța acordată capabilităților de comandă și control, capabilităților specializate și capabilităților de autoformare ale forțelor de securitate națională somaleze, în vederea transferului responsabilității legate de formare către actorii locali; constată că UE va fi obligată să depună în continuare eforturi de formare și după 2012 și, în acest context, invită SEAE să studieze posibilitatea de a transfera, de îndată ce situația securității permite acest demers, o parte sau întreaga formare către regiunile Somaliei care se află sub controlul autorităților, în vederea îmbunătățirii situației securității; recomandă ca EUTM Somalia să aibă posibilitatea de a se implica mai îndeaproape în procesul de recrutare și de integrare a personalului care a beneficiat de această instruire militară;

| 42. | subliniază că modelul operațiunii EUTM care, pentru o investiție financiară, materială și umană relativ modestă, oferă UE un rol regional major în Africa de Est, ar putea fi reprodus în alte zone, îndeosebi în regiunea Sahel; |
| --- | --- |

42.

subliniază că modelul operațiunii EUTM care, pentru o investiție financiară, materială și umană relativ modestă, oferă UE un rol regional major în Africa de Est, ar putea fi reprodus în alte zone, îndeosebi în regiunea Sahel;

Regiunea Sahel

| 43. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezvoltarea unei zone de instabilitate în Sahel, caracterizată prin interconectarea activităților criminale, în special traficul de droguri, arme și persoane, cu operațiunile armate ale grupurilor teroriste radicale, care subminează integritatea teritorială a statelor din regiune și ale căror acțiuni ar putea conduce în special la crearea unei zone permanente situate în afara razei de acțiune a legii pe o parte din teritoriul statului Mali și la extinderea acesteia către țările învecinate, situație care riscă tot mai mult să pericliteze interesele europene în regiune și să pună în pericol resortisanții europeni, care au fost deja victime ale asasinatelor și ale răpirilor; subliniază, prin urmare, necesitatea susținerii unui guvern stabil în Mali, pentru a se evita dezintegrarea acestei țări și întreaga gamă de efecte secundare pe care le-ar putea avea aceasta din punctul de vedere al proliferării infracționalității și a conflictelor; |
| --- | --- |

43.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezvoltarea unei zone de instabilitate în Sahel, caracterizată prin interconectarea activităților criminale, în special traficul de droguri, arme și persoane, cu operațiunile armate ale grupurilor teroriste radicale, care subminează integritatea teritorială a statelor din regiune și ale căror acțiuni ar putea conduce în special la crearea unei zone permanente situate în afara razei de acțiune a legii pe o parte din teritoriul statului Mali și la extinderea acesteia către țările învecinate, situație care riscă tot mai mult să pericliteze interesele europene în regiune și să pună în pericol resortisanții europeni, care au fost deja victime ale asasinatelor și ale răpirilor; subliniază, prin urmare, necesitatea susținerii unui guvern stabil în Mali, pentru a se evita dezintegrarea acestei țări și întreaga gamă de efecte secundare pe care le-ar putea avea aceasta din punctul de vedere al proliferării infracționalității și a conflictelor;

| 44. | subliniază amenințarea la adresa securității pe care această situație o prezintă pentru întreaga Europă; în acest context, invită ÎR/VP și Consiliul să pună în aplicare rapid și pe deplin Strategia UE pentru regiunea Sahel adoptată în martie 2011 și să depună eforturi adecvate în ceea ce privește securitatea, apelând, dacă este necesar, la misiunile PSAC, pentru a sprijini statele din regiune să își consolideze capabilitățile de combatere a criminalității organizate transfrontaliere și a grupurilor teroriste; |
| --- | --- |

44.

subliniază amenințarea la adresa securității pe care această situație o prezintă pentru întreaga Europă; în acest context, invită ÎR/VP și Consiliul să pună în aplicare rapid și pe deplin Strategia UE pentru regiunea Sahel adoptată în martie 2011 și să depună eforturi adecvate în ceea ce privește securitatea, apelând, dacă este necesar, la misiunile PSAC, pentru a sprijini statele din regiune să își consolideze capabilitățile de combatere a criminalității organizate transfrontaliere și a grupurilor teroriste;

| 45. | salută lansarea misiunii EUCAP Sahel Niger, care are ca scop, în special, să ajute Nigerul să facă față acestor provocări de securitate; constată că această misiune se integrează perfect în cadrul strategiei globale pentru regiunea Sahel, însă regretă tocmai faptul că aceasta vizează o singură țară, în condițiile în care alte țări din regiune, mai precis Mali, se confruntă cu nevoi urgente și esențiale în ceea ce privește consolidarea capabilităților lor și pentru a răspunde amenințărilor la adresa integrității lor teritoriale; |
| --- | --- |

45.

salută lansarea misiunii EUCAP Sahel Niger, care are ca scop, în special, să ajute Nigerul să facă față acestor provocări de securitate; constată că această misiune se integrează perfect în cadrul strategiei globale pentru regiunea Sahel, însă regretă tocmai faptul că aceasta vizează o singură țară, în condițiile în care alte țări din regiune, mai precis Mali, se confruntă cu nevoi urgente și esențiale în ceea ce privește consolidarea capabilităților lor și pentru a răspunde amenințărilor la adresa integrității lor teritoriale;

| 46. | salută adoptarea în unanimitate de către Consiliul de securitate al ONU a rezoluției 2071 referitoare la Mali, la 12 octombrie 2012; ia act de faptul că aceasta invită direct organizațiile regionale și internaționale, inclusiv UE, să acorde „asistență coordonată, expertiză, formare și sprijin de consolidare a capacităților forțelor armate și de securitate ale statului Mali [...] pentru a restabili autoritatea statului Mali”; solicită, de asemenea, Consiliului de securitate al ONU să adopte o rezoluție suplimentară care să autorizeze în mod oficial desfășurarea unei noi misiuni africane, care să fie lansate cu sprijinul comunității internaționale, urmând același model ca în cazul sprijinului acordat AMISOM în Somalia; |
| --- | --- |

46.

salută adoptarea în unanimitate de către Consiliul de securitate al ONU a rezoluției 2071 referitoare la Mali, la 12 octombrie 2012; ia act de faptul că aceasta invită direct organizațiile regionale și internaționale, inclusiv UE, să acorde „asistență coordonată, expertiză, formare și sprijin de consolidare a capacităților forțelor armate și de securitate ale statului Mali [...] pentru a restabili autoritatea statului Mali”; solicită, de asemenea, Consiliului de securitate al ONU să adopte o rezoluție suplimentară care să autorizeze în mod oficial desfășurarea unei noi misiuni africane, care să fie lansate cu sprijinul comunității internaționale, urmând același model ca în cazul sprijinului acordat AMISOM în Somalia;

| 47. | salută concluziile Consiliului din 15 octombrie 2012 referitoare la situația din Mali, prin care se solicită ca lucrările de planificare a unei eventuale misiuni militare în cadrul PSAC să continue de urgență, prin elaborarea îndeosebi a unui concept de gestionare a crizelor referitor la reorganizarea și la antrenarea forțelor de apărare din Mali; |
| --- | --- |

47.

salută concluziile Consiliului din 15 octombrie 2012 referitoare la situația din Mali, prin care se solicită ca lucrările de planificare a unei eventuale misiuni militare în cadrul PSAC să continue de urgență, prin elaborarea îndeosebi a unui concept de gestionare a crizelor referitor la reorganizarea și la antrenarea forțelor de apărare din Mali;

| 48. | salută decizia adoptată la 11 noiembrie 2012 de șefii de stat și de guverne ai ECOWAS de a furniza o forță de stabilizare de cel puțin 3  200 de militari, cu un mandat de intervenție de un an; |
| --- | --- |

48.

salută decizia adoptată la 11 noiembrie 2012 de șefii de stat și de guverne ai ECOWAS de a furniza o forță de stabilizare de cel puțin 3  200 de militari, cu un mandat de intervenție de un an;

| 49. | solicită planificarea ulterioară a unei operațiuni destinate să sprijine, în colaborare cu ECOWAS, restructurarea forțelor armate din Mali, cu scopul de a îmbunătăți eficacitatea forțelor sale de securitate și de a permite acestei țări să recapete controlul asupra teritoriului său; |
| --- | --- |

49.

solicită planificarea ulterioară a unei operațiuni destinate să sprijine, în colaborare cu ECOWAS, restructurarea forțelor armate din Mali, cu scopul de a îmbunătăți eficacitatea forțelor sale de securitate și de a permite acestei țări să recapete controlul asupra teritoriului său;

Libia

| 50. | salută activitățile de ajutor umanitar și de protecție civilă desfășurate de Comisie și de statele membre până în prezent în Libia și în țările învecinate, în sprijinul organizațiilor ONU; consideră, cu toate acestea, că criza libiană ar fi putut fi o oportunitate pentru UE de a-și demonstra capacitatea de a acționa în cadrul unei abordări mai globale, inclusiv militară, dacă este necesar, în deplină conformitate cu rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU, în fața unei crize majore care se desfășoară în vecinătatea sa imediată și care afectează în mod direct stabilitatea mediului său; consideră regretabil faptul că lipsa voinței politice comune a statelor membre și reticența ideologică față de punerea în aplicare de către Uniune a propriilor capabilități au retrogradat Uniunea la un rol marginal; ia act de reticența unora dintre membrii Consiliului de Securitate al ONU în ceea ce privește autorizarea lansării operațiunii militare umanitare a UE în Libia; |
| --- | --- |

50.

salută activitățile de ajutor umanitar și de protecție civilă desfășurate de Comisie și de statele membre până în prezent în Libia și în țările învecinate, în sprijinul organizațiilor ONU; consideră, cu toate acestea, că criza libiană ar fi putut fi o oportunitate pentru UE de a-și demonstra capacitatea de a acționa în cadrul unei abordări mai globale, inclusiv militară, dacă este necesar, în deplină conformitate cu rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU, în fața unei crize majore care se desfășoară în vecinătatea sa imediată și care afectează în mod direct stabilitatea mediului său; consideră regretabil faptul că lipsa voinței politice comune a statelor membre și reticența ideologică față de punerea în aplicare de către Uniune a propriilor capabilități au retrogradat Uniunea la un rol marginal; ia act de reticența unora dintre membrii Consiliului de Securitate al ONU în ceea ce privește autorizarea lansării operațiunii militare umanitare a UE în Libia;

| 51. | invită ÎR/VP să tragă toate învățămintele de pe urma crizei libiene, atât în ceea ce privește procesul decizional din cadrul UE, cât și intervenția militară a NATO, în ceea ce privește capabilitățile, precum și, în primul rând, în ceea ce privește coerența și solidaritatea politică dintre statele membre, precum și relația dintre Uniunea Europeană și propria sa PSAC, pe de o parte, și NATO, pe de altă parte; |
| --- | --- |

51.

invită ÎR/VP să tragă toate învățămintele de pe urma crizei libiene, atât în ceea ce privește procesul decizional din cadrul UE, cât și intervenția militară a NATO, în ceea ce privește capabilitățile, precum și, în primul rând, în ceea ce privește coerența și solidaritatea politică dintre statele membre, precum și relația dintre Uniunea Europeană și propria sa PSAC, pe de o parte, și NATO, pe de altă parte;

| 52. | consideră că UE are un rol important de jucat în procesul de tranziție instituțională din Libia, în special în materie de demobilizare și de integrare a efectivelor brigăzilor revoluționare, în consolidarea forțelor armate și în asistența acordată la controlul frontierelor terestre și maritime; consideră regretabil faptul că contribuția UE la sectorul securității întârzie să se concretizeze și că dificultățile de planificare și de punere în aplicare a acestei contribuții lasă loc unor inițiative bilaterale cu o vizibilitate și coerență îndoielnice; sprijină accelerarea lucrărilor care vizează planificarea unei misiuni civile de sprijin pentru controlul frontierelor; |
| --- | --- |

52.

consideră că UE are un rol important de jucat în procesul de tranziție instituțională din Libia, în special în materie de demobilizare și de integrare a efectivelor brigăzilor revoluționare, în consolidarea forțelor armate și în asistența acordată la controlul frontierelor terestre și maritime; consideră regretabil faptul că contribuția UE la sectorul securității întârzie să se concretizeze și că dificultățile de planificare și de punere în aplicare a acestei contribuții lasă loc unor inițiative bilaterale cu o vizibilitate și coerență îndoielnice; sprijină accelerarea lucrărilor care vizează planificarea unei misiuni civile de sprijin pentru controlul frontierelor;

Sudanul de Sud

| 53. | ia act de lansarea misiunii EUAVSEC Sudanul de Sud, care are ca scop consolidarea securității aeroportului de la Juba; solicită totuși clarificări cu privire la temeinicia recurgerii la o misiune PSAC pentru a asigura securitatea portului, având în vedere faptul că o astfel de misiune ar fi putut fi realizată de Comisie prin intermediul Instrumentului său de stabilitate; |
| --- | --- |

53.

ia act de lansarea misiunii EUAVSEC Sudanul de Sud, care are ca scop consolidarea securității aeroportului de la Juba; solicită totuși clarificări cu privire la temeinicia recurgerii la o misiune PSAC pentru a asigura securitatea portului, având în vedere faptul că o astfel de misiune ar fi putut fi realizată de Comisie prin intermediul Instrumentului său de stabilitate;

Republica Democratică Congo

| 54. | subliniază importanța Republicii Democratice Congo pentru pacea și stabilitatea din Africa și sprijină acțiunea întreprinsă de MONUSCO în ceea ce privește protecția populației civile din estul țării; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța Republicii Democratice Congo pentru pacea și stabilitatea din Africa și sprijină acțiunea întreprinsă de MONUSCO în ceea ce privește protecția populației civile din estul țării;

| 55. | salută eforturile depuse de UE în cadrul celor două misiuni ale sale, EUSEC RD Congo și EUPOL RD Congo, care urmăresc să consolideze statul de drept din această țară; constată, cu toate acestea, că aceste două misiuni sunt subdimensionate în comparație cu amploarea sarcinilor care le revin și că este necesară o colaborare activă din partea autorităților congoleze pentru a se obține rezultate tangibile; |
| --- | --- |

55.

salută eforturile depuse de UE în cadrul celor două misiuni ale sale, EUSEC RD Congo și EUPOL RD Congo, care urmăresc să consolideze statul de drept din această țară; constată, cu toate acestea, că aceste două misiuni sunt subdimensionate în comparație cu amploarea sarcinilor care le revin și că este necesară o colaborare activă din partea autorităților congoleze pentru a se obține rezultate tangibile;

Afghanistanul

| 56. | salută misiunea EUPOL Afghanistan, care are ca scop instituirea unei poliții civile și a unui sistem judiciar capabil să le permită afganilor să își asume responsabilitatea principală pentru aceste sarcini în perspectiva unei reconstrucții a statului afgan; subliniază că această misiune, care trebuie menținută până la 31 mai 2013 și ar putea fi prelungită până la 31 decembrie 2014, face parte din efortul global al comunității internaționale destinat să le permită afganilor să preia controlul asupra destinului lor, odată cu retragerea trupelor NATO în 2014; invită ÎR/VP și Consiliul să analizeze în profunzime și împreună cu Parlamentul European evoluția dispozitivului global al Uniunii și, în special, a misiunii EUPOL, în contextul post-2014 în Afghanistan; |
| --- | --- |

56.

salută misiunea EUPOL Afghanistan, care are ca scop instituirea unei poliții civile și a unui sistem judiciar capabil să le permită afganilor să își asume responsabilitatea principală pentru aceste sarcini în perspectiva unei reconstrucții a statului afgan; subliniază că această misiune, care trebuie menținută până la 31 mai 2013 și ar putea fi prelungită până la 31 decembrie 2014, face parte din efortul global al comunității internaționale destinat să le permită afganilor să preia controlul asupra destinului lor, odată cu retragerea trupelor NATO în 2014; invită ÎR/VP și Consiliul să analizeze în profunzime și împreună cu Parlamentul European evoluția dispozitivului global al Uniunii și, în special, a misiunii EUPOL, în contextul post-2014 în Afghanistan;

Teritoriile palestiniene

| 57. | consideră că misiunea de formare a poliției civile palestiniene EUPOL COPPS, al cărei scop este de a asista Autoritatea palestiniană în consolidarea instituțiilor unui viitor stat palestinian în domeniul menținerii ordinii și al justiției penale, sub administrare palestiniană și în conformitate cu cele mai înalte standarde internaționale, este un succes; constată că această misiune face parte din eforturile depuse de UE în favoarea creării unui stat palestinian care să coexiste în pace cu Israelul; |
| --- | --- |

57.

consideră că misiunea de formare a poliției civile palestiniene EUPOL COPPS, al cărei scop este de a asista Autoritatea palestiniană în consolidarea instituțiilor unui viitor stat palestinian în domeniul menținerii ordinii și al justiției penale, sub administrare palestiniană și în conformitate cu cele mai înalte standarde internaționale, este un succes; constată că această misiune face parte din eforturile depuse de UE în favoarea creării unui stat palestinian care să coexiste în pace cu Israelul;

| 58. | regretă faptul că misiunea EUBAM Rafah și-a suspendat activitatea după ce Hamas a preluat controlul Fâșiei Gaza, precum și reducerea efectivelor sale, subliniind totodată că menținerea sa în regiune demonstrează voința Uniunii Europene de a contribui la orice acțiune care ar facilita dialogul dintre israelieni și palestinieni; consideră regretabil faptul că guvernul israelian nu a l-autorizat pe șeful misiunii EUPOL COPPS să își asume în același timp rolul de șef al misiunii EUBAM Rafah și că cartierul general al acestei misiuni se află la Tel Aviv, și nu în Ierusalimul de Est; |
| --- | --- |

58.

regretă faptul că misiunea EUBAM Rafah și-a suspendat activitatea după ce Hamas a preluat controlul Fâșiei Gaza, precum și reducerea efectivelor sale, subliniind totodată că menținerea sa în regiune demonstrează voința Uniunii Europene de a contribui la orice acțiune care ar facilita dialogul dintre israelieni și palestinieni; consideră regretabil faptul că guvernul israelian nu a l-autorizat pe șeful misiunii EUPOL COPPS să își asume în același timp rolul de șef al misiunii EUBAM Rafah și că cartierul general al acestei misiuni se află la Tel Aviv, și nu în Ierusalimul de Est;

Georgia

| 59. | subliniază rolul pozitiv jucat de misiunea de observare EUMM Georgia, în special în sprijinirea dialogului și a restabilirii măsurilor de creare a unui climat de încredere între părți, dar consideră drept regretabil faptul că această misiune nu este încă autorizată să se deplaseze în Abhazia și Osetia de Sud, care sunt teritorii ocupate în care Rusia a fost recunoscută ca forță de ocupație de către Parlamentul European, NATO, Consiliul Europei și unele state membre; |
| --- | --- |

59.

subliniază rolul pozitiv jucat de misiunea de observare EUMM Georgia, în special în sprijinirea dialogului și a restabilirii măsurilor de creare a unui climat de încredere între părți, dar consideră drept regretabil faptul că această misiune nu este încă autorizată să se deplaseze în Abhazia și Osetia de Sud, care sunt teritorii ocupate în care Rusia a fost recunoscută ca forță de ocupație de către Parlamentul European, NATO, Consiliul Europei și unele state membre;

Irakul

| 60. | constată că misiunea EUJUST LEX-Irak, al cărei mandat a fost prelungit până la 31 decembrie 2013, a fost prima misiune integrată axată pe „stat de drept” a UE și care urmărește să contribuie la instituirea unui sistem de justiție penală profesionist în Irak, bazat pe statul de drept; constată, cu toate acestea, că Irakul este încă departe de a fi stabilizat, fapt evidențiat de atentatele periodice care au loc în această țară, în condițiile în care situația este agravată de un context regional tot mai nesigur; |
| --- | --- |

60.

constată că misiunea EUJUST LEX-Irak, al cărei mandat a fost prelungit până la 31 decembrie 2013, a fost prima misiune integrată axată pe „stat de drept” a UE și care urmărește să contribuie la instituirea unui sistem de justiție penală profesionist în Irak, bazat pe statul de drept; constată, cu toate acestea, că Irakul este încă departe de a fi stabilizat, fapt evidențiat de atentatele periodice care au loc în această țară, în condițiile în care situația este agravată de un context regional tot mai nesigur;

Valorificarea experienței

| 61. | constată importanța valorificării experienței dobândite datorită misiunilor și operațiunilor desfășurate în cadrul PSAC și salută efortul depus în acest sens de Direcția de planificare și de gestionare a crizelor din cadrul SEAE și de către EUMS; solicită ÎR/VP să transmită rapoarte periodice Parlamentului cu privire la rezultatele acestei activități; |
| --- | --- |

61.

constată importanța valorificării experienței dobândite datorită misiunilor și operațiunilor desfășurate în cadrul PSAC și salută efortul depus în acest sens de Direcția de planificare și de gestionare a crizelor din cadrul SEAE și de către EUMS; solicită ÎR/VP să transmită rapoarte periodice Parlamentului cu privire la rezultatele acestei activități;

| 62. | consideră deosebit de relevantă experiența câștigată datorită misiunilor și operațiunilor civile; atrage atenția asupra faptului că UE activează de mult timp și a obținut rezultate admirabile în acest domeniu; consideră că această valoare adăugată a operațiunilor civile ale UE ar trebui luată în considerare în coordonarea eforturilor cu partenerii și aliații noștri în contextul gestionării crizelor internaționale; |
| --- | --- |

62.

consideră deosebit de relevantă experiența câștigată datorită misiunilor și operațiunilor civile; atrage atenția asupra faptului că UE activează de mult timp și a obținut rezultate admirabile în acest domeniu; consideră că această valoare adăugată a operațiunilor civile ale UE ar trebui luată în considerare în coordonarea eforturilor cu partenerii și aliații noștri în contextul gestionării crizelor internaționale;

Capabilități și structuri pentru desfășurarea operațiunilor

| 63. | ia act de faptul că operațiunile militare ale Uniunii suferă prea des de probleme de generare de forțe și că, în lipsa unor capabilităților credibile, este în joc credibilitatea PSAC; prin urmare, solicită statelor membre să rămână mobilizate pentru a furniza personal și echipamente de calitate; |
| --- | --- |

63.

ia act de faptul că operațiunile militare ale Uniunii suferă prea des de probleme de generare de forțe și că, în lipsa unor capabilităților credibile, este în joc credibilitatea PSAC; prin urmare, solicită statelor membre să rămână mobilizate pentru a furniza personal și echipamente de calitate;

| 64. | constată că structurile de gestionare a crizelor din cadrul SEAE duc în continuare lipsă de personal, atât pe plan civil, cât și militar, ceea ce afectează reactivitatea acestora și contribuie la o anumită marginalizare a PSAC; solicită ÎR/VP să remedieze cât mai rapid această situație; subliniază legătura directă care trebuie să existe între ÎR/VP și structurile PSAC de gestionare a crizei; |
| --- | --- |

64.

constată că structurile de gestionare a crizelor din cadrul SEAE duc în continuare lipsă de personal, atât pe plan civil, cât și militar, ceea ce afectează reactivitatea acestora și contribuie la o anumită marginalizare a PSAC; solicită ÎR/VP să remedieze cât mai rapid această situație; subliniază legătura directă care trebuie să existe între ÎR/VP și structurile PSAC de gestionare a crizei;

Capacitățile civile și personalul civil

| 65. | evidențiază dificultățile cu care se confruntă statele membre în ceea ce privește furnizarea de personal adecvat și suficient pentru misiunile civile desfășurate în cadrul PSAC; solicită Comisiei și SEAE să analizeze modalități de sprijinire a statelor membre în ceea ce privește creșterea numărului de polițiști, judecători și specialiști de înalt nivel în domeniul administrației publice care urmează să fie mobilizați în cadrul misiunilor civile ale PSAC; |
| --- | --- |

65.

evidențiază dificultățile cu care se confruntă statele membre în ceea ce privește furnizarea de personal adecvat și suficient pentru misiunile civile desfășurate în cadrul PSAC; solicită Comisiei și SEAE să analizeze modalități de sprijinire a statelor membre în ceea ce privește creșterea numărului de polițiști, judecători și specialiști de înalt nivel în domeniul administrației publice care urmează să fie mobilizați în cadrul misiunilor civile ale PSAC;

| 66. | ia act de extinderea obiectivului global civil pentru 2010 dincolo de această dată și salută adoptarea unui program multianual de dezvoltare a capacităților civile; invită statele membre, și, în special, ministerele vizate să se mobilizeze pentru punerea în aplicare a acestui program; |
| --- | --- |

66.

ia act de extinderea obiectivului global civil pentru 2010 dincolo de această dată și salută adoptarea unui program multianual de dezvoltare a capacităților civile; invită statele membre, și, în special, ministerele vizate să se mobilizeze pentru punerea în aplicare a acestui program;

| 67. | subliniază necesitatea dezvoltării unor orientări și capacități de mediere mai eficiente, în completarea capabilitățile menționate în contextul obiectivului global civil care se referă la polițiști, judecători și specialiști de înalt nivel în domeniul administrației, pentru a asigura resurse adecvate pentru mediere, la momentul oportun și într-un mod coordonat; |
| --- | --- |

67.

subliniază necesitatea dezvoltării unor orientări și capacități de mediere mai eficiente, în completarea capabilitățile menționate în contextul obiectivului global civil care se referă la polițiști, judecători și specialiști de înalt nivel în domeniul administrației, pentru a asigura resurse adecvate pentru mediere, la momentul oportun și într-un mod coordonat;

| 68. | constată cu îngrijorare faptul că, în unele state membre, activitățile de identificare, coordonare și mobilizare a personalului civil în vederea misiunilor PSAC sunt în continuare afectate de utilizarea unor practici și criterii naționale divergente; face apel la statele membre să-și coordoneze mai bine acțiunile în acest sens și să identifice cele mai bune practici în materie; |
| --- | --- |

68.

constată cu îngrijorare faptul că, în unele state membre, activitățile de identificare, coordonare și mobilizare a personalului civil în vederea misiunilor PSAC sunt în continuare afectate de utilizarea unor practici și criterii naționale divergente; face apel la statele membre să-și coordoneze mai bine acțiunile în acest sens și să identifice cele mai bune practici în materie;

| 69. | regretă, în această privință, faptul că ÎR/VP și statele membre au neglijat rezoluțiile parlamentare anterioare prin care se solicita personal civil suficient și competent și capabilități substanțiale; reamintește, în acest sens, concluziile Consiliului din 21 martie 2011 privind prioritățile legate de capacitățile civile ale PSAC și consideră că acestea sunt în continuare relevante, și anume:






  — | atragerea unui număr suficient de persoane calificate și instruite; |
| --- | --- | --- |

69.

regretă, în această privință, faptul că ÎR/VP și statele membre au neglijat rezoluțiile parlamentare anterioare prin care se solicita personal civil suficient și competent și capabilități substanțiale; reamintește, în acest sens, concluziile Consiliului din 21 martie 2011 privind prioritățile legate de capacitățile civile ale PSAC și consideră că acestea sunt în continuare relevante, și anume:

—

atragerea unui număr suficient de persoane calificate și instruite;

| — | dezvoltarea unor modalități de facilitare adecvate pentru misiuni, inclusiv finalizarea aplicației Goalkeeper; măsuri pregătitoare mai flexibile; mecanisme mai bune pentru echiparea misiunilor civile (inclusiv stabilirea unei soluții de depozitare permanentă); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor modalități de facilitare adecvate pentru misiuni, inclusiv finalizarea aplicației Goalkeeper; măsuri pregătitoare mai flexibile; mecanisme mai bune pentru echiparea misiunilor civile (inclusiv stabilirea unei soluții de depozitare permanentă);

| — | continuarea punerii în aplicare a activităților de pregătire a misiunilor civile, în conformitate cu dispozițiile relevante ale TUE; |
| --- | --- |

—

continuarea punerii în aplicare a activităților de pregătire a misiunilor civile, în conformitate cu dispozițiile relevante ale TUE;

| — | consolidarea evaluării impactului și a punerii în aplicare a lecțiilor învățate; |
| --- | --- |

—

consolidarea evaluării impactului și a punerii în aplicare a lecțiilor învățate;

| — | consolidarea cooperării cu țări terțe și cu organizații internaționale; |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării cu țări terțe și cu organizații internaționale;

Capabilități militare și personal militar

| 70. | subliniază că UE se confruntă în prezent cu constrângeri financiare importante și că statele membre ale UE, atât din motive financiare, cât și bugetare și politice, indiferent dacă au sau nu legătură cu criza care afectează zona euro, se află într-o fază de reducere sau, în cel mai bun caz, de menținere a nivelului bugetelor lor de apărare; evidențiază posibilul impact negativ al acestor măsuri asupra capabilităților lor militare și, în consecință, asupra capacității UE de a-și asuma în mod eficace responsabilitățile în domeniile menținerii păcii, prevenirii conflictelor și consolidării securității internaționale; |
| --- | --- |

70.

subliniază că UE se confruntă în prezent cu constrângeri financiare importante și că statele membre ale UE, atât din motive financiare, cât și bugetare și politice, indiferent dacă au sau nu legătură cu criza care afectează zona euro, se află într-o fază de reducere sau, în cel mai bun caz, de menținere a nivelului bugetelor lor de apărare; evidențiază posibilul impact negativ al acestor măsuri asupra capabilităților lor militare și, în consecință, asupra capacității UE de a-și asuma în mod eficace responsabilitățile în domeniile menținerii păcii, prevenirii conflictelor și consolidării securității internaționale;

| 71. | observă o creștere a capacității militare și de înarmare a Asiei și în special a Chinei; solicită o aprofundare a dialogului în regiune, punând accentul pe chestiunile de securitate și apărare; |
| --- | --- |

71.

observă o creștere a capacității militare și de înarmare a Asiei și în special a Chinei; solicită o aprofundare a dialogului în regiune, punând accentul pe chestiunile de securitate și apărare;

| 72. | subliniază, printre altele, faptul că multiplicarea operațiunilor externe în ultimii ani, fie în Irak, fie în Afghanistan sau Africa, inclusiv Libia, a reprezentat și încă reprezintă o sarcină financiară importantă pentru statele care au participat sau participă în continuare la aceste operațiuni; constată că aceste costuri au un impact direct asupra deteriorării și a uzurii premature a echipamentelor, dar și asupra voinței statelor de a se angaja în operațiuni PSAC, având în vedere constrângerile lor bugetare și în materie de capabilități; |
| --- | --- |

72.

subliniază, printre altele, faptul că multiplicarea operațiunilor externe în ultimii ani, fie în Irak, fie în Afghanistan sau Africa, inclusiv Libia, a reprezentat și încă reprezintă o sarcină financiară importantă pentru statele care au participat sau participă în continuare la aceste operațiuni; constată că aceste costuri au un impact direct asupra deteriorării și a uzurii premature a echipamentelor, dar și asupra voinței statelor de a se angaja în operațiuni PSAC, având în vedere constrângerile lor bugetare și în materie de capabilități;

| 73. | subliniază că bugetele europene de apărare ale tuturor statelor membre combinate, în valoare absolută, permit comparația cu cheltuielile principalelor puteri emergente și că, prin urmare, problema este mai degrabă de ordin bugetar, decât politic, pornind de la definirea unei baze industriale și tehnologice europene până la punerea în comun a anumitor capabilități operaționale; semnalează că consorțiile, inițiativele comune și proiectele de fuziune a unor întreprinderi din întreaga UE ar putea contribui la dezvoltarea unei industrii europene a apărării; |
| --- | --- |

73.

subliniază că bugetele europene de apărare ale tuturor statelor membre combinate, în valoare absolută, permit comparația cu cheltuielile principalelor puteri emergente și că, prin urmare, problema este mai degrabă de ordin bugetar, decât politic, pornind de la definirea unei baze industriale și tehnologice europene până la punerea în comun a anumitor capabilități operaționale; semnalează că consorțiile, inițiativele comune și proiectele de fuziune a unor întreprinderi din întreaga UE ar putea contribui la dezvoltarea unei industrii europene a apărării;

| 74. | constată că acțiunea militară din Libia, inițiată de Franța și Regatul Unit cu sprijinul Statelor Unite și susținută ulterior de NATO, a reliefat capacitatea anumitor state europene de a se angaja în conflicte de intensitate mare, dar și dificultățile acestora în legătură cu desfășurarea unor astfel de acțiuni pe termen lung, îndeosebi din lipsă de capabilități de bază, precum realimentarea în zbor, colectarea de informații sau munițiile ghidate de precizie; |
| --- | --- |

74.

constată că acțiunea militară din Libia, inițiată de Franța și Regatul Unit cu sprijinul Statelor Unite și susținută ulterior de NATO, a reliefat capacitatea anumitor state europene de a se angaja în conflicte de intensitate mare, dar și dificultățile acestora în legătură cu desfășurarea unor astfel de acțiuni pe termen lung, îndeosebi din lipsă de capabilități de bază, precum realimentarea în zbor, colectarea de informații sau munițiile ghidate de precizie;

| 75. | reamintește Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale Uniunii Europene și subliniază faptul că aceste recomandări sunt relevante pentru dezvoltarea capabilităților militare ale statelor membre într-un spirit de grupare și de utilizare în comun a resurselor; |
| --- | --- |

75.

reamintește Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale Uniunii Europene și subliniază faptul că aceste recomandări sunt relevante pentru dezvoltarea capabilităților militare ale statelor membre într-un spirit de grupare și de utilizare în comun a resurselor;

| 76. | salută acordurile bilaterale precum tratatul franco-britanic privind cooperarea militară și solicită celorlalte state membre să aibă în vedere astfel de acorduri bilaterale sau multilaterale de cooperare și integrare militară, ca instrumente importante de reducere a costurilor, care pot evita suprapunerea și pot constitui un punct de plecare pentru PSAC și pentru viitorul integrării UE în materie de securitate; |
| --- | --- |

76.

salută acordurile bilaterale precum tratatul franco-britanic privind cooperarea militară și solicită celorlalte state membre să aibă în vedere astfel de acorduri bilaterale sau multilaterale de cooperare și integrare militară, ca instrumente importante de reducere a costurilor, care pot evita suprapunerea și pot constitui un punct de plecare pentru PSAC și pentru viitorul integrării UE în materie de securitate;

| 77. | salută progresele inițiale ale inițiativei de grupare și utilizare în comun a Uniunii Europene, precum și activitatea AEA, care a permis identificarea a 11 domenii de acțiune prioritare; subliniază îndeosebi progresele realizate în 4 domenii: realimentarea în zbor, supravegherea maritimă, sprijinul medical și formarea; solicită totuși ca această inițiativă să fie dotată cu un cadru strategic; |
| --- | --- |

77.

salută progresele inițiale ale inițiativei de grupare și utilizare în comun a Uniunii Europene, precum și activitatea AEA, care a permis identificarea a 11 domenii de acțiune prioritare; subliniază îndeosebi progresele realizate în 4 domenii: realimentarea în zbor, supravegherea maritimă, sprijinul medical și formarea; solicită totuși ca această inițiativă să fie dotată cu un cadru strategic;

| 78. | regretă, cu toate acestea, faptul că inițiativa de grupare și utilizare în comun nu a eliminat până în prezent niciuna dintre lacunele identificate în obiectivul global 2010; ia act de reticența statelor membre de a-și asuma sarcina de națiune lider pentru unul dintre cele 300 de proiecte de grupare și utilizare în comun prezentate de EUMS în aprilie 2011; |
| --- | --- |

78.

regretă, cu toate acestea, faptul că inițiativa de grupare și utilizare în comun nu a eliminat până în prezent niciuna dintre lacunele identificate în obiectivul global 2010; ia act de reticența statelor membre de a-și asuma sarcina de națiune lider pentru unul dintre cele 300 de proiecte de grupare și utilizare în comun prezentate de EUMS în aprilie 2011;

| 79. | în perspectiva Consiliului European consacrat chestiunilor de apărare și programat anul viitor, solicită statelor membre să inventarieze capacitățile existente la nivelul Uniunii Europene și să se asigure, în ultimă instanță, de sustenabilitatea inițiativei, în vederea lansării unui proces european de planificare în domeniul apărării; |
| --- | --- |

79.

în perspectiva Consiliului European consacrat chestiunilor de apărare și programat anul viitor, solicită statelor membre să inventarieze capacitățile existente la nivelul Uniunii Europene și să se asigure, în ultimă instanță, de sustenabilitatea inițiativei, în vederea lansării unui proces european de planificare în domeniul apărării;

| 80. | salută propunerea AEA de a elabora un cod voluntar de conduită privind gruparea și utilizarea în comun cu scopul de a facilita cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește achiziționarea, utilizarea și gestionarea în comun a capabilităților militare; |
| --- | --- |

80.

salută propunerea AEA de a elabora un cod voluntar de conduită privind gruparea și utilizarea în comun cu scopul de a facilita cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește achiziționarea, utilizarea și gestionarea în comun a capabilităților militare;

| 81. | sprijină îndeosebi proiectul privind realimentarea în zbor, care cuprinde, de asemenea, o componentă privind achizițiile; își exprimă totuși dezamăgirea cu privire la estimările din care reiese că aceste eforturi nu vor avea decât un rezultat limitat, constând într-o simplă reînnoire a capabilităților existente în locul creării unor capabilități noi; insistă asupra faptului că statele membre ar trebui să mențină caracterul european al acestei inițiative și consideră că Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR) ar fi în măsură să gestioneze componenta achizițiilor; |
| --- | --- |

81.

sprijină îndeosebi proiectul privind realimentarea în zbor, care cuprinde, de asemenea, o componentă privind achizițiile; își exprimă totuși dezamăgirea cu privire la estimările din care reiese că aceste eforturi nu vor avea decât un rezultat limitat, constând într-o simplă reînnoire a capabilităților existente în locul creării unor capabilități noi; insistă asupra faptului că statele membre ar trebui să mențină caracterul european al acestei inițiative și consideră că Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR) ar fi în măsură să gestioneze componenta achizițiilor;

| 82. | salută acordul semnat la 27 iulie 2012 între Agenția Europeană de Apărare și OCCAR, care va permite instituționalizarea relațiilor dintre cele două agenții, stabilirea unei cooperări mai integrate cu privire la programele de dezvoltare a capabilităților militare și schimbul de informații clasificate; |
| --- | --- |

82.

salută acordul semnat la 27 iulie 2012 între Agenția Europeană de Apărare și OCCAR, care va permite instituționalizarea relațiilor dintre cele două agenții, stabilirea unei cooperări mai integrate cu privire la programele de dezvoltare a capabilităților militare și schimbul de informații clasificate;

| 83. | reamintește că războiul din Libia a evidențiat, de asemenea, lipsa de drone de recunoaștere în cadrul forțelor armate europene și constată că în Europa există în prezent două proiecte concurente în materie de drone MALE („altitudine medie rezistență îndelungată”); ia act, de asemenea, de cooperarea franco-britanică în materie de drone de luptă, care ar avea de câștigat dacă ar renunța la caracterul său exclusiv și ar fi deschisă și altor parteneri europeni; |
| --- | --- |

83.

reamintește că războiul din Libia a evidențiat, de asemenea, lipsa de drone de recunoaștere în cadrul forțelor armate europene și constată că în Europa există în prezent două proiecte concurente în materie de drone MALE („altitudine medie rezistență îndelungată”); ia act, de asemenea, de cooperarea franco-britanică în materie de drone de luptă, care ar avea de câștigat dacă ar renunța la caracterul său exclusiv și ar fi deschisă și altor parteneri europeni;

| 84. | consideră că înființarea Comandamentului european de transport aerian (CETA) este un exemplu concret și reușit de grupare și utilizare în comun și subliniază faptul că crearea unei flote de A400M în cadrul acestei structuri ar consolida considerabil capacitățile de proiecție ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre; încurajează toate statele participante să contribuie la CETA cu toate mijloacele de transport disponibile; încurajează statele membre neparticipante să participe la CETA; |
| --- | --- |

84.

consideră că înființarea Comandamentului european de transport aerian (CETA) este un exemplu concret și reușit de grupare și utilizare în comun și subliniază faptul că crearea unei flote de A400M în cadrul acestei structuri ar consolida considerabil capacitățile de proiecție ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre; încurajează toate statele participante să contribuie la CETA cu toate mijloacele de transport disponibile; încurajează statele membre neparticipante să participe la CETA;

| 85. | invită Comisia, Consiliul, statele membre și AEA să ia în considerare punerea în aplicare a unor soluții novatoare pentru a crește capacitățile de proiecție ale Uniunii Europene, îndeosebi în cadrul unei abordări pe două niveluri: un parteneriat public-privat în domeniul transportului aerian, realizat în jurul unei flote mici de A400M, ar permite atât transportul ajutoarelor umanitare în caz de catastrofe, cât și a echipamentelor și a personalului în timpul misiunilor și al operațiunilor realizate în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia, Consiliul, statele membre și AEA să ia în considerare punerea în aplicare a unor soluții novatoare pentru a crește capacitățile de proiecție ale Uniunii Europene, îndeosebi în cadrul unei abordări pe două niveluri: un parteneriat public-privat în domeniul transportului aerian, realizat în jurul unei flote mici de A400M, ar permite atât transportul ajutoarelor umanitare în caz de catastrofe, cât și a echipamentelor și a personalului în timpul misiunilor și al operațiunilor realizate în cadrul PSAC;

| 86. | insistă asupra faptului că, în urma consolidării capabilităților europene, are loc și o consolidare a bazei industriale și tehnologice a industriei apărării din Europa; reamintește, în acest sens, importanța unui principiu al preferinței pentru produse europene și pertinența unei legi privind achizițiile europene („European Buying Act”); |
| --- | --- |

86.

insistă asupra faptului că, în urma consolidării capabilităților europene, are loc și o consolidare a bazei industriale și tehnologice a industriei apărării din Europa; reamintește, în acest sens, importanța unui principiu al preferinței pentru produse europene și pertinența unei legi privind achizițiile europene („European Buying Act”);

| 87. | constată că criza financiară și bugetară cu care se confruntă Uniunea Europeană și statele sale membre va conduce la pierderea de expertiză în cazul în care nu este lansat niciun program major la nivel european pe bază bilaterală sau multilaterală și că aceasta poate duce, de asemenea, la dispariția unui țesut industrial foarte specializat; atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că întreprinderile medii din industria apărării din Europa au fost, la rândul lor, afectate de criza economică și financiară și că acestea pot contribui la activitate economică și la crearea de locuri de muncă în anumite state membre; |
| --- | --- |

87.

constată că criza financiară și bugetară cu care se confruntă Uniunea Europeană și statele sale membre va conduce la pierderea de expertiză în cazul în care nu este lansat niciun program major la nivel european pe bază bilaterală sau multilaterală și că aceasta poate duce, de asemenea, la dispariția unui țesut industrial foarte specializat; atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că întreprinderile medii din industria apărării din Europa au fost, la rândul lor, afectate de criza economică și financiară și că acestea pot contribui la activitate economică și la crearea de locuri de muncă în anumite state membre;

| 88. | salută propunerea Comisiei privind programul Orizont 2020 pentru viitoarele cercetări și achiziții civile și militare finanțate de UE, în sprijinul misiunilor PSAC; ia act cu îngrijorare de reducerea creditelor pentru cercetare și tehnologie, care afectează pe termen lung capacitatea europenilor de a menține o capacitate de apărare credibilă bazată pe întreaga gamă de arme și echipamente militare; le reamintește statelor membre că și-au asumat angajamentul de a majora alocările pentru cercetarea și tehnologia din domeniul apărării la cel puțin 2 % din bugetul pentru apărare și că investițiile în cercetare și în tehnologiile de apărare au obținut rezultate importante la aplicarea în scopuri civile; |
| --- | --- |

88.

salută propunerea Comisiei privind programul Orizont 2020 pentru viitoarele cercetări și achiziții civile și militare finanțate de UE, în sprijinul misiunilor PSAC; ia act cu îngrijorare de reducerea creditelor pentru cercetare și tehnologie, care afectează pe termen lung capacitatea europenilor de a menține o capacitate de apărare credibilă bazată pe întreaga gamă de arme și echipamente militare; le reamintește statelor membre că și-au asumat angajamentul de a majora alocările pentru cercetarea și tehnologia din domeniul apărării la cel puțin 2 % din bugetul pentru apărare și că investițiile în cercetare și în tehnologiile de apărare au obținut rezultate importante la aplicarea în scopuri civile;

| 89. | salută inițiativele și proiectele recente referitoare la apărarea informatică; îndeamnă statele membre să colaboreze și mai îndeaproape cu AEA pentru dezvoltarea propriilor capabilități de apărare, în principal de ordin informatic, în special în scopul construirii încrederii, al grupării și al utilizării în comun; salută faptul că apărarea informatică va fi una dintre priorități AEA din domeniul cercetării și tehnologiei pentru apărare; |
| --- | --- |

89.

salută inițiativele și proiectele recente referitoare la apărarea informatică; îndeamnă statele membre să colaboreze și mai îndeaproape cu AEA pentru dezvoltarea propriilor capabilități de apărare, în principal de ordin informatic, în special în scopul construirii încrederii, al grupării și al utilizării în comun; salută faptul că apărarea informatică va fi una dintre priorități AEA din domeniul cercetării și tehnologiei pentru apărare;

| 90. | salută eforturile depuse de AEA pentru a menține o bază industrială și tehnologică de apărare europeană, precum și inițiativa Barnier/Tajani de a crea în cadrul Comisiei Europene un grup operativ însărcinat cu menținerea și dezvoltarea acestui instrument strategic, a cărui funcție este de a asigura autonomia Uniunii Europene și a statelor sale membre în materie de apărare; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la activitatea actuală a grupului operativ și o invită să asocieze Parlamentul în viitor; |
| --- | --- |

90.

salută eforturile depuse de AEA pentru a menține o bază industrială și tehnologică de apărare europeană, precum și inițiativa Barnier/Tajani de a crea în cadrul Comisiei Europene un grup operativ însărcinat cu menținerea și dezvoltarea acestui instrument strategic, a cărui funcție este de a asigura autonomia Uniunii Europene și a statelor sale membre în materie de apărare; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la activitatea actuală a grupului operativ și o invită să asocieze Parlamentul în viitor;

| 91. | solicită statelor membre să aplice pe deplin Directiva privind achizițiile publice în domeniul apărării (2009/81/CE (6)), cu scopul de a asigura o mai mare interoperabilitate a echipamentelor și a combate fragmentarea pieței care, adesea, este în avantajul țărilor terțe; |
| --- | --- |

91.

solicită statelor membre să aplice pe deplin Directiva privind achizițiile publice în domeniul apărării (2009/81/CE (6)), cu scopul de a asigura o mai mare interoperabilitate a echipamentelor și a combate fragmentarea pieței care, adesea, este în avantajul țărilor terțe;

| 92. | salută Comunicarea din 10 octombrie 2012 a Comisiei privind o industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei, în cadrul căreia se recunoaște faptul că sectorul apărării are de suferit de pe urma unei dimensiuni naționale accentuate și se anunță elaborarea unei strategii globale de susținere a competititivății industriei apărării; |
| --- | --- |

92.

salută Comunicarea din 10 octombrie 2012 a Comisiei privind o industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei, în cadrul căreia se recunoaște faptul că sectorul apărării are de suferit de pe urma unei dimensiuni naționale accentuate și se anunță elaborarea unei strategii globale de susținere a competititivății industriei apărării;

| 93. | reamintește relevanța planului de dezvoltare a capabilităților elaborat de AEA; invită statele membre să-l integreze mai bine în planificarea lor națională și să dea dovadă de o mai mare disponibilitate cu privire la implicarea în proiectele AEA; |
| --- | --- |

93.

reamintește relevanța planului de dezvoltare a capabilităților elaborat de AEA; invită statele membre să-l integreze mai bine în planificarea lor națională și să dea dovadă de o mai mare disponibilitate cu privire la implicarea în proiectele AEA;

| 94. | consideră că Consiliul și statele membre ar trebui să sprijine în continuare capabilitățile Uniunii care pot permite realizarea de economii prin intermediul grupării, îndeosebi AEA, Centrul Satelitar al UE și Colegiul European de Securitate și Apărare; |
| --- | --- |

94.

consideră că Consiliul și statele membre ar trebui să sprijine în continuare capabilitățile Uniunii care pot permite realizarea de economii prin intermediul grupării, îndeosebi AEA, Centrul Satelitar al UE și Colegiul European de Securitate și Apărare;

| 95. | îndeamnă Consiliul și statele membre să pună la dispoziția Agenției Europene de Apărare un buget și un personal adecvate, astfel încât agenția să fie în măsură să îndeplinească toate sarcinile care îi revin în temeiul Tratatului de la Lisabona; subliniază că acest lucru trebuie luat în considerare în cadrul viitorului cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

95.

îndeamnă Consiliul și statele membre să pună la dispoziția Agenției Europene de Apărare un buget și un personal adecvate, astfel încât agenția să fie în măsură să îndeplinească toate sarcinile care îi revin în temeiul Tratatului de la Lisabona; subliniază că acest lucru trebuie luat în considerare în cadrul viitorului cadru financiar multianual;

O politică spațială în sprijinul PSAC

| 96. | subliniază că este necesar ca UE, pentru a se bucura de autonomie decizională și operațională, să dispună de resurse satelitare adecvate în domeniul imaginilor spațiale, al colectării de informații, al comunicațiilor și al monitorizării spațiului; consideră că aceste domenii ar putea face obiectul unei grupări și utilizări în comun mai avansate în comparație cu acordurile existente, fie pe plan bilateral, fie împreună cu Centrul Satelitar al Uniunii Europene în ceea ce privește programele Helios, Cosmo-SkyMed și SAR-Lupe; speră ca programul MUSIS, care va înlocui generația actuală de sateliți de observație, să fie un exemplu de cooperare între țările europene, dar și cu SEAE și cu organele politico-militare ale Uniunii; |
| --- | --- |

96.

subliniază că este necesar ca UE, pentru a se bucura de autonomie decizională și operațională, să dispună de resurse satelitare adecvate în domeniul imaginilor spațiale, al colectării de informații, al comunicațiilor și al monitorizării spațiului; consideră că aceste domenii ar putea face obiectul unei grupări și utilizări în comun mai avansate în comparație cu acordurile existente, fie pe plan bilateral, fie împreună cu Centrul Satelitar al Uniunii Europene în ceea ce privește programele Helios, Cosmo-SkyMed și SAR-Lupe; speră ca programul MUSIS, care va înlocui generația actuală de sateliți de observație, să fie un exemplu de cooperare între țările europene, dar și cu SEAE și cu organele politico-militare ale Uniunii;

| 97. | în acest context, invită Consiliul și Comisia să analizeze posibilitatea unei contribuții financiare a Uniunii Europene la viitoarele programe satelitare de captare a imaginilor spațiale, pentru a permite organismelor politico-militare ale Uniunii Europene și SEAE să dea comenzi sateliților și să dispună, la cerere și în funcție de propriile nevoi, de imagini prin satelit ale regiunilor aflate în criză sau ale celor în care urmează să fie mobilizate misiuni PSAC; |
| --- | --- |

97.

în acest context, invită Consiliul și Comisia să analizeze posibilitatea unei contribuții financiare a Uniunii Europene la viitoarele programe satelitare de captare a imaginilor spațiale, pentru a permite organismelor politico-militare ale Uniunii Europene și SEAE să dea comenzi sateliților și să dispună, la cerere și în funcție de propriile nevoi, de imagini prin satelit ale regiunilor aflate în criză sau ale celor în care urmează să fie mobilizate misiuni PSAC;

| 98. | reiterează necesitatea unei finanțări din partea Uniunii pentru proiectul GMES, care trebuie să devină, după modelul programului GALILEO, o infrastructură critică a UE; |
| --- | --- |

98.

reiterează necesitatea unei finanțări din partea Uniunii pentru proiectul GMES, care trebuie să devină, după modelul programului GALILEO, o infrastructură critică a UE;

Consolidarea capacității de reacție rapidă

| 99. | constată că, în pofida modificărilor aduse mecanismului ATHENA, rezoluțiilor anterioare ale Parlamentului și doctrinei de utilizare a grupărilor tactice ale Uniunii Europene, astfel cum se prevede, de exemplu, în scrisoarea de la Weimar, nicio grupare tactică nu a fost mobilizată până în prezent, deși acestea pot constitui o forță de primă intrare, așteptând ca acțiunea să fie preluată de alte forțe echipate pentru o misiune de durată; |
| --- | --- |

99.

constată că, în pofida modificărilor aduse mecanismului ATHENA, rezoluțiilor anterioare ale Parlamentului și doctrinei de utilizare a grupărilor tactice ale Uniunii Europene, astfel cum se prevede, de exemplu, în scrisoarea de la Weimar, nicio grupare tactică nu a fost mobilizată până în prezent, deși acestea pot constitui o forță de primă intrare, așteptând ca acțiunea să fie preluată de alte forțe echipate pentru o misiune de durată;

| 100. | consideră că această situație subminează credibilitatea instrumentului grupărilor tactice și a PSAC în general, deoarece ar fi putut fi deja mobilizate; încurajează statele membre să rămână mobilizate și să își îndeplinească angajamentele în favoarea acestui instrument, având în vedere faptul că, date fiind investițiile financiare și umane în grupările tactice, neutilizarea lor atunci când s-a ivit ocazia a devenit un handicap; |
| --- | --- |

100.

consideră că această situație subminează credibilitatea instrumentului grupărilor tactice și a PSAC în general, deoarece ar fi putut fi deja mobilizate; încurajează statele membre să rămână mobilizate și să își îndeplinească angajamentele în favoarea acestui instrument, având în vedere faptul că, date fiind investițiile financiare și umane în grupările tactice, neutilizarea lor atunci când s-a ivit ocazia a devenit un handicap;

| 101. | reiterează faptul că mecanismul ATHENA ar trebui supus unor ajustări suplimentare pentru a crește procentul de costuri comune și a asigura, astfel, o distribuție mai corectă a sarcinilor în cadrul operațiunilor militare, astfel încât statele membre să nu se mai simtă descurajate și să își asume roluri de leadership în misiunile PSAC; |
| --- | --- |

101.

reiterează faptul că mecanismul ATHENA ar trebui supus unor ajustări suplimentare pentru a crește procentul de costuri comune și a asigura, astfel, o distribuție mai corectă a sarcinilor în cadrul operațiunilor militare, astfel încât statele membre să nu se mai simtă descurajate și să își asume roluri de leadership în misiunile PSAC;

| 102. | sprijină procesul de revizuire a procedurilor de gestionare a crizei, care ar trebui să fie finalizat până la sfârșitul anului și să faciliteze mobilizarea mai rapidă a operațiunilor civile și militare ale PSAC; consideră că procedurile de gestionare a crizelor ar trebui să fie rezervate pentru operațiunile PSAC și să nu includă alte instrumente, care ar risca să îngreuneze procedurile respective; sprijină, de asemenea, revizuirea procedurilor de finanțare, pentru a se obține o mai mare flexibilitate și rapiditate în mobilizarea fondurilor; |
| --- | --- |

102.

sprijină procesul de revizuire a procedurilor de gestionare a crizei, care ar trebui să fie finalizat până la sfârșitul anului și să faciliteze mobilizarea mai rapidă a operațiunilor civile și militare ale PSAC; consideră că procedurile de gestionare a crizelor ar trebui să fie rezervate pentru operațiunile PSAC și să nu includă alte instrumente, care ar risca să îngreuneze procedurile respective; sprijină, de asemenea, revizuirea procedurilor de finanțare, pentru a se obține o mai mare flexibilitate și rapiditate în mobilizarea fondurilor;

Structuri și planificare

| 103. | consideră că rolul de coordonare a misiunilor în Cornul Africii încredințat Centrului de operații este un prim pas către crearea unei capacități europene de planificare și de desfășurare a operațiunilor, dotată cu personal și mijloace de comunicare și de control suficiente; consideră regretabil, cu toate acestea, faptul că Centrul nu este permanent și nu este punctul central de planificare și desfășurare a misiunilor militare și civile; |
| --- | --- |

103.

consideră că rolul de coordonare a misiunilor în Cornul Africii încredințat Centrului de operații este un prim pas către crearea unei capacități europene de planificare și de desfășurare a operațiunilor, dotată cu personal și mijloace de comunicare și de control suficiente; consideră regretabil, cu toate acestea, faptul că Centrul nu este permanent și nu este punctul central de planificare și desfășurare a misiunilor militare și civile;

| 104. | își reiterează apelul în favoarea creării unui comandament general de operații (OHQ) al Uniunii Europene pentru planificarea operațională și desfășurarea operațiunilor civile și militare, care să funcționeze în cadrul SEAE, dacă este necesar, prin intermediul unei cooperări structurate permanente; |
| --- | --- |

104.

își reiterează apelul în favoarea creării unui comandament general de operații (OHQ) al Uniunii Europene pentru planificarea operațională și desfășurarea operațiunilor civile și militare, care să funcționeze în cadrul SEAE, dacă este necesar, prin intermediul unei cooperări structurate permanente;

| 105. | ia act de dorința exprimată de Consiliu în concluziile sale din decembrie 2011 de a consolida capacitățile de planificare anticipată; sprijină, în acest sens, extinderea competențelor EUMS; consideră că centrul de operații ar putea, de asemenea, să sprijine EUMS în această sarcină; |
| --- | --- |

105.

ia act de dorința exprimată de Consiliu în concluziile sale din decembrie 2011 de a consolida capacitățile de planificare anticipată; sprijină, în acest sens, extinderea competențelor EUMS; consideră că centrul de operații ar putea, de asemenea, să sprijine EUMS în această sarcină;

| 106. | ia act cu interes de divizarea Centrului de situații în două entități noi, pe de o parte, Celula de supraveghere, și, pe de altă parte, Centrul de informații sau INTCEN și salută faptul că acesta din urmă va trebui să se extindă dacă statele membre doresc să dezvolte PESC și PSAC; |
| --- | --- |

106.

ia act cu interes de divizarea Centrului de situații în două entități noi, pe de o parte, Celula de supraveghere, și, pe de altă parte, Centrul de informații sau INTCEN și salută faptul că acesta din urmă va trebui să se extindă dacă statele membre doresc să dezvolte PESC și PSAC;

| 107. | pledează în favoarea creării de posturi temporare sau permanente de experți în securitate în cele mai importante delegații ale Uniunii Europene pentru PSAC, pentru o mai bună transmitere a problematicii securității; solicită luarea în considerare a rolului pe care l-ar putea avea aceste posturi în ceea ce privește securitatea preventivă și alertarea timpurie; |
| --- | --- |

107.

pledează în favoarea creării de posturi temporare sau permanente de experți în securitate în cele mai importante delegații ale Uniunii Europene pentru PSAC, pentru o mai bună transmitere a problematicii securității; solicită luarea în considerare a rolului pe care l-ar putea avea aceste posturi în ceea ce privește securitatea preventivă și alertarea timpurie;

Parteneriate

UE/NATO

| 108. | constată că UE și NATO, unite printr-un parteneriat strategic reafirmat cu ocazia summitului de la Chicago, sunt angajate pe mai multe teritorii comune, precum Kosovo, Afghanistanul și lupta împotriva pirateriei în Golful Aden și Oceanul Indian; reamintește, în acest context, importanța unei bune cooperări între UE și NATO; |
| --- | --- |

108.

constată că UE și NATO, unite printr-un parteneriat strategic reafirmat cu ocazia summitului de la Chicago, sunt angajate pe mai multe teritorii comune, precum Kosovo, Afghanistanul și lupta împotriva pirateriei în Golful Aden și Oceanul Indian; reamintește, în acest context, importanța unei bune cooperări între UE și NATO;

| 109. | consideră că consolidarea capacităților civile și a capabilităților militare ale UE va fi, de asemenea, și în avantajul NATO și va contribui la crearea de sinergii între aceste două organizații; |
| --- | --- |

109.

consideră că consolidarea capacităților civile și a capabilităților militare ale UE va fi, de asemenea, și în avantajul NATO și va contribui la crearea de sinergii între aceste două organizații;

| 110. | constată că blocajul legat de disputa turco-cipriotă nu împiedică cele două organizații să poarte, prin canalele adecvate, un dialog politic, să colaboreze prin contacte la nivel de personal („staff-to-staff”) și să-și coordoneze activitățile; solicită totuși soluționarea acestei dispute pentru a ameliora cooperarea între cele două organizații; |
| --- | --- |

110.

constată că blocajul legat de disputa turco-cipriotă nu împiedică cele două organizații să poarte, prin canalele adecvate, un dialog politic, să colaboreze prin contacte la nivel de personal („staff-to-staff”) și să-și coordoneze activitățile; solicită totuși soluționarea acestei dispute pentru a ameliora cooperarea între cele două organizații;

| 111. | salută cooperarea dintre UE și NATO în domeniul capabilităților militare, în special pentru a evita suprapunerea între inițiativa de grupare și utilizare în comun a capabilităților UE și ale inițiativei „Apărare inteligentă” (Smart Defense) a NATO; |
| --- | --- |

111.

salută cooperarea dintre UE și NATO în domeniul capabilităților militare, în special pentru a evita suprapunerea între inițiativa de grupare și utilizare în comun a capabilităților UE și ale inițiativei „Apărare inteligentă” (Smart Defense) a NATO;

| 112. | subliniază importanța unei cooperări practice în domeniul securității și apărării informatice, care să se sprijine pe complementaritatea existentă în ceea ce privește dezvoltarea capacității de apărare, și evidențiază necesitatea unei coordonări mai apropiate în această privință, în special în ceea ce privește planificarea, tehnologia, formarea și echipamentele; |
| --- | --- |

112.

subliniază importanța unei cooperări practice în domeniul securității și apărării informatice, care să se sprijine pe complementaritatea existentă în ceea ce privește dezvoltarea capacității de apărare, și evidențiază necesitatea unei coordonări mai apropiate în această privință, în special în ceea ce privește planificarea, tehnologia, formarea și echipamentele;

| 113. | își exprimă dezamăgirea cu privire la dezvoltarea structurilor de gestionare a crizelor civile în cadrul NATO, subliniind suprapunerea inutilă a capacităților prezente deja și bine dezvoltate în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

113.

își exprimă dezamăgirea cu privire la dezvoltarea structurilor de gestionare a crizelor civile în cadrul NATO, subliniind suprapunerea inutilă a capacităților prezente deja și bine dezvoltate în cadrul Uniunii Europene;

UE/UA

| 114. | salută cooperarea dintre UE și UA având drept scop menținerea păcii și stabilității pe continentul african; constată că UE contribuie la punerea în aplicare a unei arhitecturi de pace și securitate și susține în Africa și, în acest scop, eforturile de pace depuse de UA și organizațiile regionale africane precum ECOWAS în ceea ce privește combaterea instabilității, a insecurității și a amenințărilor teroriste, din Cornul Africii până în regiunea Sahel; |
| --- | --- |

114.

salută cooperarea dintre UE și UA având drept scop menținerea păcii și stabilității pe continentul african; constată că UE contribuie la punerea în aplicare a unei arhitecturi de pace și securitate și susține în Africa și, în acest scop, eforturile de pace depuse de UA și organizațiile regionale africane precum ECOWAS în ceea ce privește combaterea instabilității, a insecurității și a amenințărilor teroriste, din Cornul Africii până în regiunea Sahel;

| 115. | reamintește că UE este în continuare primul contribuabil la bugetul AMISOM și subliniază necesitatea unei viziuni strategice privind viitorul acestei operațiuni; |
| --- | --- |

115.

reamintește că UE este în continuare primul contribuabil la bugetul AMISOM și subliniază necesitatea unei viziuni strategice privind viitorul acestei operațiuni;

UE/ONU

| 116. | salută buna cooperare care s-a dezvoltat între SEAE și Departamentul ONU pentru operațiuni de menținere a păcii; ia act de faptul că UE, cu grupările sale tactice, ar putea furniza o forță de primă intrare pentru operațiuni urgente de menținere a păcii, până la preluarea acestora de către o forță a Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

116.

salută buna cooperare care s-a dezvoltat între SEAE și Departamentul ONU pentru operațiuni de menținere a păcii; ia act de faptul că UE, cu grupările sale tactice, ar putea furniza o forță de primă intrare pentru operațiuni urgente de menținere a păcii, până la preluarea acestora de către o forță a Națiunilor Unite;

UE/OSCE

| 117. | subliniază importanța cooperării dintre UE și OSCE în regiuni de interes comun și în domenii precum prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor, reabilitarea post-conflict, dar și promovarea și consolidarea statului de drept; își exprimă satisfacția cu privire la faptul că sfera acestei cooperări s-a extins și s-a aprofundat în ultimii ani, însă solicită o mai bună coordonare și sinergie în abordarea crizelor și a conflictelor, în evitarea suprapunerii eforturilor și în dezvoltarea unor abordări eficiente sub raportul cost-eficacitate; |
| --- | --- |

117.

subliniază importanța cooperării dintre UE și OSCE în regiuni de interes comun și în domenii precum prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor, reabilitarea post-conflict, dar și promovarea și consolidarea statului de drept; își exprimă satisfacția cu privire la faptul că sfera acestei cooperări s-a extins și s-a aprofundat în ultimii ani, însă solicită o mai bună coordonare și sinergie în abordarea crizelor și a conflictelor, în evitarea suprapunerii eforturilor și în dezvoltarea unor abordări eficiente sub raportul cost-eficacitate;

UE/țări terțe

| 118. | subliniază faptul că menținerea unor legături transatlantice puternice prezintă în continuare importanță și salută cooperarea dintre UE și SUA în ceea ce privește operațiunile de gestionare a crizelor, inclusiv EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo și EUPOL Afghanistan; |
| --- | --- |

118.

subliniază faptul că menținerea unor legături transatlantice puternice prezintă în continuare importanță și salută cooperarea dintre UE și SUA în ceea ce privește operațiunile de gestionare a crizelor, inclusiv EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EULEX Kosovo și EUPOL Afghanistan;

| 119. | salută acordurile-cadru semnate până în prezent de UE cu douăsprezece țări terțe, pentru a permite participarea acestora la operațiuni civile și militare desfășurate în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

119.

salută acordurile-cadru semnate până în prezent de UE cu douăsprezece țări terțe, pentru a permite participarea acestora la operațiuni civile și militare desfășurate în cadrul PSAC;

o

o o

| 120. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Președintelui în exercițiu al OSCE și Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE. |
| --- | --- |

120.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinte al Comisiei, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO, Președintelui Adunării Parlamentare a NATO, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Președintelui în exercițiu al OSCE și Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 63.

(3)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 7.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0228.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0574.

(6)  JO L 216, 20.8.2009, p. 76.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/138

---

P7_TA(2012)0456

Clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (2012/2223(INI))

(2015/C 419/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 222 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 222 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 24 și 42 alineatul (2) din TUE, articolele 122 și 196 din TFUE și Declarația nr. 37 privind articolul 222 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24 și 42 alineatul (2) din TUE, articolele 122 și 196 din TFUE și Declarația nr. 37 privind articolul 222 din TFUE,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, în special prevederile capitolului VII și ale articolului 51, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, în special prevederile capitolului VII și ale articolului 51,

| — | având în vedere Strategia Europeană de Securitate, adoptată de către Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare, aprobat de Consiliul European din 11–12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Europeană de Securitate, adoptată de către Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare, aprobat de Consiliul European din 11–12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, aprobată de Consiliul European la 25–26 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene, aprobată de Consiliul European la 25–26 martie 2010,

| — | având în vedere Strategia Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului, adoptată de Consiliul European la 15–16 decembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului, adoptată de Consiliul European la 15–16 decembrie 2005,

| — | având în vedere articolele 4 și 5 din Tratatul Atlanticului de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4 și 5 din Tratatul Atlanticului de Nord,

| — | având în vedere Conceptul strategic privind apărarea și securitatea a membrilor Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, adoptat la Summit-ul NATO de la Lisabona din 19–20 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conceptul strategic privind apărarea și securitatea a membrilor Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, adoptat la Summit-ul NATO de la Lisabona din 19–20 noiembrie 2010,

| — | având în vedere decizia de a dizolva Uniunea Europei Occidentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de a dizolva Uniunea Europei Occidentale,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind un cadru comunitar de prevenire a dezastrelor în UE; |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind un cadru comunitar de prevenire a dezastrelor în UE;

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 octombrie 2010 intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare” (COM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 octombrie 2010 intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare” (COM(2010)0600),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2010, intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2010, intitulată „Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură” (COM(2010)0673),

| — | având în vedere nota explicativă privind „mecanismele pentru coordonarea în situații de criză la nivelul politic al UE” elaborată de Coreper la 30 mai 2012” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota explicativă privind „mecanismele pentru coordonarea în situații de criză la nivelul politic al UE” elaborată de Coreper la 30 mai 2012” (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 22 mai 2012 cu privire la Strategia Uniunii Europene pentru securitate internă (2), din 14 decembrie 2011 privind impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (3), din 27 septembrie 2011 referitoare la consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare (4), și din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 22 mai 2012 cu privire la Strategia Uniunii Europene pentru securitate internă (2), din 14 decembrie 2011 privind impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (3), din 27 septembrie 2011 referitoare la consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare (4), și din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (5),

| — | având în vedere planul de acțiune 2009 al UE în domeniul CBRN (6) și Rezoluția sa din 14 decembrie 2010 referitoare la consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare în Uniunea Europeană – un plan de acțiune al Uniunii Europene în domeniul CBRN (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune 2009 al UE în domeniul CBRN (6) și Rezoluția sa din 14 decembrie 2010 referitoare la consolidarea securității chimice, biologice, radiologice și nucleare în Uniunea Europeană – un plan de acțiune al Uniunii Europene în domeniul CBRN (7),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiției și afaceri interne (A7-0356/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiției și afaceri interne (A7-0356/2012),

| A. | întrucât securitatea statelor membre ale UE este indivizibilă și toți cetățenii europeni ar trebui să aibă aceleași garanții de securitate și un nivel egal de protecție împotriva amenințărilor tradiționale și nonconvenționale; întrucât apărarea păcii, securității, democrației, drepturilor omului, a statului de drept și a libertății în Europa, indispensabile pentru binele popoarelor noastre, trebuie să rămână un obiectiv și o responsabilitate fundamentală a țărilor europene și a Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât securitatea statelor membre ale UE este indivizibilă și toți cetățenii europeni ar trebui să aibă aceleași garanții de securitate și un nivel egal de protecție împotriva amenințărilor tradiționale și nonconvenționale; întrucât apărarea păcii, securității, democrației, drepturilor omului, a statului de drept și a libertății în Europa, indispensabile pentru binele popoarelor noastre, trebuie să rămână un obiectiv și o responsabilitate fundamentală a țărilor europene și a Uniunii;

| B. | întrucât actualele provocări în materie de securitate includ numeroase riscuri complexe și în schimbare, precum terorismul internațional, proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), statele în curs de dezintegrare, conflictele înghețate și conflictele în desfășurare, criminalitatea organizată, amenințările cibernetice, penuria de surse de energie, degradarea mediului și riscurile conexe la adresa securității, dezastrele naturale sau provocate de om, pandemiile și diferite alte riscuri; |
| --- | --- |

B.

întrucât actualele provocări în materie de securitate includ numeroase riscuri complexe și în schimbare, precum terorismul internațional, proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), statele în curs de dezintegrare, conflictele înghețate și conflictele în desfășurare, criminalitatea organizată, amenințările cibernetice, penuria de surse de energie, degradarea mediului și riscurile conexe la adresa securității, dezastrele naturale sau provocate de om, pandemiile și diferite alte riscuri;

| C. | întrucât UE recunoaște o ordine internațională întemeiată pe un multilateralism efectiv, pe baza dreptului internațional; întrucât, în acest mod, se materializează convingerea cetățenilor europeni că nicio națiune nu poate face față doar prin mijloace proprii la noile amenințări; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE recunoaște o ordine internațională întemeiată pe un multilateralism efectiv, pe baza dreptului internațional; întrucât, în acest mod, se materializează convingerea cetățenilor europeni că nicio națiune nu poate face față doar prin mijloace proprii la noile amenințări;

| D. | întrucât securitatea și combaterea terorismului internațional sunt considerate priorități ale UE; întrucât este necesar ca toate statele membre să-și concerteze răspunsurile și să adopte o strategie comună; |
| --- | --- |

D.

întrucât securitatea și combaterea terorismului internațional sunt considerate priorități ale UE; întrucât este necesar ca toate statele membre să-și concerteze răspunsurile și să adopte o strategie comună;

| E. | întrucât, în ultimele decenii, dezastrele naturale și cele provocate de om, și în special dezastrele cauzate de schimbările climatice, au crescut în frecvență și în amploare, așteptându-se o creștere și mai mare odată cu agravarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ultimele decenii, dezastrele naturale și cele provocate de om, și în special dezastrele cauzate de schimbările climatice, au crescut în frecvență și în amploare, așteptându-se o creștere și mai mare odată cu agravarea schimbărilor climatice;

| F. | întrucât conturarea treptată a unei politici comune de apărare, care vizează o apărare comună, consolidează în prezent identitatea europeană și autonomia strategică a UE; întrucât, în același timp, o apărare europeană mai puternică și mai capabilă este esențială pentru consolidarea legăturii transatlantice, în contextul unor schimbări structurale geostrategice, accelerate de criza economică mondială și, mai ales, într-un moment în care are loc o repoziționare strategică a SUA spre Asia-Pacific; |
| --- | --- |

F.

întrucât conturarea treptată a unei politici comune de apărare, care vizează o apărare comună, consolidează în prezent identitatea europeană și autonomia strategică a UE; întrucât, în același timp, o apărare europeană mai puternică și mai capabilă este esențială pentru consolidarea legăturii transatlantice, în contextul unor schimbări structurale geostrategice, accelerate de criza economică mondială și, mai ales, într-un moment în care are loc o repoziționare strategică a SUA spre Asia-Pacific;

| G. | întrucât cele 21 de state membre ale UE care sunt și membre NATO se pot consulta între ele ori de câte ori le sunt amenințate integritatea teritorială, independența politică sau securitatea, ele asumându-și, în orice caz, angajamentul apărării colective în eventualitatea unui atac armat, |
| --- | --- |

G.

întrucât cele 21 de state membre ale UE care sunt și membre NATO se pot consulta între ele ori de câte ori le sunt amenințate integritatea teritorială, independența politică sau securitatea, ele asumându-și, în orice caz, angajamentul apărării colective în eventualitatea unui atac armat,

| H. | întrucât, în timp ce statele membre sunt în primul rând responsabile pentru gestionarea crizelor de pe teritoriul lor, o serie de amenințări grave și complexe de securitate, de la atacurile armate la terorism sau la dezastre naturale ori CBRN și la atacurile cibernetice, au un caracter transfrontalier din ce în ce mai pronunțat și pot depăși cu ușurință capacitățile oricărui stat membru în parte, fiind, de aceea, vital să se asigure o solidaritate obligatorie între statele membre și o reacție coordonată în cazul unor astfel de amenințări; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în timp ce statele membre sunt în primul rând responsabile pentru gestionarea crizelor de pe teritoriul lor, o serie de amenințări grave și complexe de securitate, de la atacurile armate la terorism sau la dezastre naturale ori CBRN și la atacurile cibernetice, au un caracter transfrontalier din ce în ce mai pronunțat și pot depăși cu ușurință capacitățile oricărui stat membru în parte, fiind, de aceea, vital să se asigure o solidaritate obligatorie între statele membre și o reacție coordonată în cazul unor astfel de amenințări;

| I. | întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus articolul 42 alineatul (7) din Tratatul UE („clauza de apărare reciprocă” sau „clauza de asistență reciprocă” (8)) și articolul 222 din TFUE („clauza de solidaritate”) pentru a răspunde acestor îngrijorări, însă la aproape trei ani după ce tratatul a intrat în vigoare încă nu există proceduri de implementare care să materializeze aceste clauze; |
| --- | --- |

I.

întrucât Tratatul de la Lisabona a introdus articolul 42 alineatul (7) din Tratatul UE („clauza de apărare reciprocă” sau „clauza de asistență reciprocă” (8)) și articolul 222 din TFUE („clauza de solidaritate”) pentru a răspunde acestor îngrijorări, însă la aproape trei ani după ce tratatul a intrat în vigoare încă nu există proceduri de implementare care să materializeze aceste clauze;

Considerații generale

| 1. | îndeamnă statele membre, Comisia și Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să folosească integral potențialul tuturor dispozițiilor în domeniu ale tratatului și, în special, clauza de apărare reciprocă și clauza de solidaritate, pentru a oferi tuturor cetățenilor europeni aceleași garanții în materie de securitate și un nivel egal de protecție împotriva amenințărilor tradiționale sau neconvenționale, pe baza principiului indivizibilității securității și solidarității între statele membre și ținând seama de faptul că este necesară o folosire eficientă a resurselor, precum și o repartiție a sarcinilor și o împărțire a costurilor echitabile; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă statele membre, Comisia și Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să folosească integral potențialul tuturor dispozițiilor în domeniu ale tratatului și, în special, clauza de apărare reciprocă și clauza de solidaritate, pentru a oferi tuturor cetățenilor europeni aceleași garanții în materie de securitate și un nivel egal de protecție împotriva amenințărilor tradiționale sau neconvenționale, pe baza principiului indivizibilității securității și solidarității între statele membre și ținând seama de faptul că este necesară o folosire eficientă a resurselor, precum și o repartiție a sarcinilor și o împărțire a costurilor echitabile;

| 2. | reiterează necesitatea ca statele membre și Uniunea să dezvolte o politică ancorată în prevenție, pregătire și reacție pentru a răspunde la toate amenințările majore de securitate, în special cele identificate în Strategia europeană de securitate, în Strategia de securitate internă și în rapoartele periodice elaborate de coordonatorul UE al luptei împotriva terorismului și adresate Consiliului; |
| --- | --- |

2.

reiterează necesitatea ca statele membre și Uniunea să dezvolte o politică ancorată în prevenție, pregătire și reacție pentru a răspunde la toate amenințările majore de securitate, în special cele identificate în Strategia europeană de securitate, în Strategia de securitate internă și în rapoartele periodice elaborate de coordonatorul UE al luptei împotriva terorismului și adresate Consiliului;

| 3. | subliniază necesitatea ca statele membre și Uniunea să efectueze evaluări periodice comune privind riscurile și amenințările, plecând de la o analiză în comun a informațiilor confidențiale comunicate reciproc, exploatând la maximum structurile existente în cadrul UE; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea ca statele membre și Uniunea să efectueze evaluări periodice comune privind riscurile și amenințările, plecând de la o analiză în comun a informațiilor confidențiale comunicate reciproc, exploatând la maximum structurile existente în cadrul UE;

| 4. | observă noul concept strategic al NATO prin care se vizează, pe lângă menținerea rolului său de alianță militară, construirea capacității de a acționa ca o comunitate politică și de securitate, lucrând în parteneriat cu UE; ia act de complementaritățile dintre obiectivele NATO și cele stabilite la articolul 43 TUE; avertizează, prin urmare, cu privire la dublarea costisitoare a eforturilor și irosirea resurselor care ar putea rezulta la nivelul celor două organizații și îndeamnă la o colaborare politică mult mai strânsă și regulată între Înaltul Reprezentant al UE și Secretarul General al NATO în scopuri legate de evaluarea riscurilor, gestionarea resurselor, planificarea politicilor și executarea operațiunilor PSAC, atât a celor civile, cât și a celor militare; |
| --- | --- |

4.

observă noul concept strategic al NATO prin care se vizează, pe lângă menținerea rolului său de alianță militară, construirea capacității de a acționa ca o comunitate politică și de securitate, lucrând în parteneriat cu UE; ia act de complementaritățile dintre obiectivele NATO și cele stabilite la articolul 43 TUE; avertizează, prin urmare, cu privire la dublarea costisitoare a eforturilor și irosirea resurselor care ar putea rezulta la nivelul celor două organizații și îndeamnă la o colaborare politică mult mai strânsă și regulată între Înaltul Reprezentant al UE și Secretarul General al NATO în scopuri legate de evaluarea riscurilor, gestionarea resurselor, planificarea politicilor și executarea operațiunilor PSAC, atât a celor civile, cât și a celor militare;

| 5. | reafirmând că protecția integrității teritoriale și a cetățenilor rămâne în centrul politicii de apărare, îndeamnă Consiliul să urmeze abordarea NATO, care ia în considerare circumstanțele inevitabile în care se impune prevenirea amenințărilor externe pentru a promova interesele de securitate ale aliaților săi și în care este necesară desfășurarea de forțe; |
| --- | --- |

5.

reafirmând că protecția integrității teritoriale și a cetățenilor rămâne în centrul politicii de apărare, îndeamnă Consiliul să urmeze abordarea NATO, care ia în considerare circumstanțele inevitabile în care se impune prevenirea amenințărilor externe pentru a promova interesele de securitate ale aliaților săi și în care este necesară desfășurarea de forțe;

| 6. | reafirmă faptul că utilizarea forței de către UE sau de statele sale membre este admisibilă numai dacă este justificată din punct de vedere juridic de Carta Organizației Națiunilor Unite; subliniază, în acest context, dreptul inerent la autoapărare individuală sau colectivă; își reafirmă atașamentul față de respectarea Orientărilor de la Oslo privind utilizarea resurselor militare și de protecție civilă străine în caz de dezastre; subliniază că prevenirea conflictelor, atacurilor și dezastrelor este întotdeauna preferabilă gestionării consecințelor; |
| --- | --- |

6.

reafirmă faptul că utilizarea forței de către UE sau de statele sale membre este admisibilă numai dacă este justificată din punct de vedere juridic de Carta Organizației Națiunilor Unite; subliniază, în acest context, dreptul inerent la autoapărare individuală sau colectivă; își reafirmă atașamentul față de respectarea Orientărilor de la Oslo privind utilizarea resurselor militare și de protecție civilă străine în caz de dezastre; subliniază că prevenirea conflictelor, atacurilor și dezastrelor este întotdeauna preferabilă gestionării consecințelor;

| 7. | subliniază că există o gamă largă de instrumente aflate la dispoziția Uniunii și a statelor membre pentru a face față unor evenimente excepționale, într-un spirit de solidaritate; reamintește utilitatea temeiurilor juridice enunțate la articolul 122 din TFUE pentru asistența economică și financiară a statelor membre care se confruntă cu dificultăți grave, și la articolul 196 din TFUE, pentru măsurile în domeniul protecției civile; |
| --- | --- |

7.

subliniază că există o gamă largă de instrumente aflate la dispoziția Uniunii și a statelor membre pentru a face față unor evenimente excepționale, într-un spirit de solidaritate; reamintește utilitatea temeiurilor juridice enunțate la articolul 122 din TFUE pentru asistența economică și financiară a statelor membre care se confruntă cu dificultăți grave, și la articolul 196 din TFUE, pentru măsurile în domeniul protecției civile;

| 8. | reamintește angajamentul de a dezvolta în mod sistematic o solidaritate politică reciprocă în domeniul politicii externe și de securitate, în conformitate cu articolul 24 din TUE; remarcă posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona în favoarea unei cooperări sporite în cadrul PESC, inclusiv încredințarea de sarcini și misiuni specifice unor grupuri de state, precum și conceptul de cooperare structurată permanentă în chestiuni militare; |
| --- | --- |

8.

reamintește angajamentul de a dezvolta în mod sistematic o solidaritate politică reciprocă în domeniul politicii externe și de securitate, în conformitate cu articolul 24 din TUE; remarcă posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona în favoarea unei cooperări sporite în cadrul PESC, inclusiv încredințarea de sarcini și misiuni specifice unor grupuri de state, precum și conceptul de cooperare structurată permanentă în chestiuni militare;

| 9. | subliniază că scopul clauzei de apărare reciprocă și al clauzei de solidaritate nu este înlocuirea vreunuia dintre aceste instrumente, ci oferirea unui cadru cuprinzător în cazul unor amenințări sau pagube extraordinare, mai ales atunci când reacția la acestea impune o coordonare politică la nivel înalt și implicarea forțelor armate, în conformitate cu principiile necesității și proporționalității; |
| --- | --- |

9.

subliniază că scopul clauzei de apărare reciprocă și al clauzei de solidaritate nu este înlocuirea vreunuia dintre aceste instrumente, ci oferirea unui cadru cuprinzător în cazul unor amenințări sau pagube extraordinare, mai ales atunci când reacția la acestea impune o coordonare politică la nivel înalt și implicarea forțelor armate, în conformitate cu principiile necesității și proporționalității;

| 10. | îndeamnă Comisia și Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să prezinte, până la finele anului 2012, propunerea comună de decizie a Consiliului privind definirea procedurilor de implementare a clauzei de solidaritate în conformitate cu dispozițiile articolului 222 alineatul (3) din TFUE, clarificând, în special, rolul și competențele diferiților actori; invită, din rațiuni de coerență, Comitetul politic și de securitate și Comitetul permanent pentru securitate internă să depună un aviz comun privind implementarea clauzei de solidaritate, ținând seama de dimensiunile politice și operaționale ale ambelor clauze, inclusiv legătura cu NATO; observă că Consiliul ar trebui să decidă prin majoritate calificată aspectele nemilitare ale ajutorului și asistenței reciproce; subliniază necesitatea, în acest context, de a informa pe deplin Parlamentul; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia și Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să prezinte, până la finele anului 2012, propunerea comună de decizie a Consiliului privind definirea procedurilor de implementare a clauzei de solidaritate în conformitate cu dispozițiile articolului 222 alineatul (3) din TFUE, clarificând, în special, rolul și competențele diferiților actori; invită, din rațiuni de coerență, Comitetul politic și de securitate și Comitetul permanent pentru securitate internă să depună un aviz comun privind implementarea clauzei de solidaritate, ținând seama de dimensiunile politice și operaționale ale ambelor clauze, inclusiv legătura cu NATO; observă că Consiliul ar trebui să decidă prin majoritate calificată aspectele nemilitare ale ajutorului și asistenței reciproce; subliniază necesitatea, în acest context, de a informa pe deplin Parlamentul;

Clauza de apărare reciprocă

Domeniul de aplicare

| 11. | reamintește statelor membre obligația lor clară de a furniza ajutor și asistență prin toate mijloacele de care dispun, în cazul în care un stat membru este victima unei agresiuni armate pe teritoriul său; subliniază faptul că, deși o agresiune de mari proporții împotriva unui stat membru pare improbabilă în viitorul previzibil, atât apărării teritoriale tradiționale, cât și apărării împotriva noilor amenințări trebuie să li se acorde atenția necesară; reamintește, de asemenea, faptul că tratatul prevede că angajamentele și cooperarea în domeniul apărării reciproce trebuie să concorde cu angajamentele asumate în cadrul NATO, care, pentru statele membre ale acesteia din urmă, rămâne temelia apărării lor colective și forul pentru implementarea acesteia; |
| --- | --- |

11.

reamintește statelor membre obligația lor clară de a furniza ajutor și asistență prin toate mijloacele de care dispun, în cazul în care un stat membru este victima unei agresiuni armate pe teritoriul său; subliniază faptul că, deși o agresiune de mari proporții împotriva unui stat membru pare improbabilă în viitorul previzibil, atât apărării teritoriale tradiționale, cât și apărării împotriva noilor amenințări trebuie să li se acorde atenția necesară; reamintește, de asemenea, faptul că tratatul prevede că angajamentele și cooperarea în domeniul apărării reciproce trebuie să concorde cu angajamentele asumate în cadrul NATO, care, pentru statele membre ale acesteia din urmă, rămâne temelia apărării lor colective și forul pentru implementarea acesteia;

| 12. | subliniază, totodată, necesitatea la fel de importantă a pregătirii pentru situații care implică statele membre ale UE care nu fac parte din NATO sau teritorii ale statelor membre ale UE din afara zonei nord-atlantice, care nu intră, astfel, sub incidența Tratatului de la Washington, sau pentru situații în care nu s-a ajuns la vreun acord privind o acțiune colectivă în cadrul NATO; subliniază, de asemenea, în acest context, necesitatea posibilității de a utiliza capabilitățile NATO, conform acordului Berlin Plus; |
| --- | --- |

12.

subliniază, totodată, necesitatea la fel de importantă a pregătirii pentru situații care implică statele membre ale UE care nu fac parte din NATO sau teritorii ale statelor membre ale UE din afara zonei nord-atlantice, care nu intră, astfel, sub incidența Tratatului de la Washington, sau pentru situații în care nu s-a ajuns la vreun acord privind o acțiune colectivă în cadrul NATO; subliniază, de asemenea, în acest context, necesitatea posibilității de a utiliza capabilitățile NATO, conform acordului Berlin Plus;

| 13. | consideră că fie și atacurile de tip non-armat, de exemplu atacurile cibernetice împotriva infrastructurilor critice, lansate pentru a provoca daune și perturbări grave într-un stat membru și identificate ca provenind de la o entitate externă, ar putea fi acoperite de clauză, în cazul în care securitatea statului membru respectiv este în mod semnificativ amenințată de consecințele acestui atac, cu respectarea deplină a principiului proporționalității; |
| --- | --- |

13.

consideră că fie și atacurile de tip non-armat, de exemplu atacurile cibernetice împotriva infrastructurilor critice, lansate pentru a provoca daune și perturbări grave într-un stat membru și identificate ca provenind de la o entitate externă, ar putea fi acoperite de clauză, în cazul în care securitatea statului membru respectiv este în mod semnificativ amenințată de consecințele acestui atac, cu respectarea deplină a principiului proporționalității;

Capacități

| 14. | subliniază necesitatea ca țările europene să dispună de capabilități militare credibile; încurajează statele membre să-și intensifice eforturile de colaborare în materie de dezvoltare a capabilităților militare, în special prin intermediul inițiativelor complementare ale UE și NATO de „punere și utilizare în comun” și de „apărare inteligentă”, care reprezintă o soluție extrem de importantă pentru perioadele în care se operează restrângeri ale bugetelor alocate apărării, privilegind sinergiile europene și regionale în raport cu abordările naționale dintr-o perspectivă limitată; își reiterează, în acest context, apelul pentru ca activitatea Agenției Europene de Apărare să fie utilizată și luată în considerare pe deplin de către ministerele naționale de apărare, și încurajează statele membre și SEAE să-și continue discuțiile în vederea stabilirii cooperării structurate permanente prevăzute în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea ca țările europene să dispună de capabilități militare credibile; încurajează statele membre să-și intensifice eforturile de colaborare în materie de dezvoltare a capabilităților militare, în special prin intermediul inițiativelor complementare ale UE și NATO de „punere și utilizare în comun” și de „apărare inteligentă”, care reprezintă o soluție extrem de importantă pentru perioadele în care se operează restrângeri ale bugetelor alocate apărării, privilegind sinergiile europene și regionale în raport cu abordările naționale dintr-o perspectivă limitată; își reiterează, în acest context, apelul pentru ca activitatea Agenției Europene de Apărare să fie utilizată și luată în considerare pe deplin de către ministerele naționale de apărare, și încurajează statele membre și SEAE să-și continue discuțiile în vederea stabilirii cooperării structurate permanente prevăzute în Tratatul de la Lisabona;

| 15. | consideră că, pentru a-și consolida cooperarea, atât NATO, cât și UE ar trebui să se concentreze pe consolidarea capabilităților lor de bază, pe îmbunătățirea interoperabilității și pe coordonarea doctrinelor, a planificărilor, a tehnologiilor, a echipamentelor și a metodelor lor de instruire; |
| --- | --- |

15.

consideră că, pentru a-și consolida cooperarea, atât NATO, cât și UE ar trebui să se concentreze pe consolidarea capabilităților lor de bază, pe îmbunătățirea interoperabilității și pe coordonarea doctrinelor, a planificărilor, a tehnologiilor, a echipamentelor și a metodelor lor de instruire;

| 16. | își reiterează apelul în favoarea armonizării sistematice a cerințelor militare, a planificării apărării și a procesului de achiziții la nivelul UE, care să corespundă cu nivelul de ambiție al UE și să se coordoneze cu procesul de planificare a apărării al NATO; luând în considerare nivelul crescut al garanțiilor de securitate oferite de clauza de apărare reciprocă, încurajează statele membre să ia în considerare cooperarea multinațională în domeniul dezvoltării capabilităților și, dacă este cazul, specializarea, ca principii de bază ale planificării apărării; |
| --- | --- |

16.

își reiterează apelul în favoarea armonizării sistematice a cerințelor militare, a planificării apărării și a procesului de achiziții la nivelul UE, care să corespundă cu nivelul de ambiție al UE și să se coordoneze cu procesul de planificare a apărării al NATO; luând în considerare nivelul crescut al garanțiilor de securitate oferite de clauza de apărare reciprocă, încurajează statele membre să ia în considerare cooperarea multinațională în domeniul dezvoltării capabilităților și, dacă este cazul, specializarea, ca principii de bază ale planificării apărării;

Structuri și proceduri

| 17. | invită Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să propună măsuri practice și orientări pentru a asigura un răspuns eficient în cazul în care un stat membru invocă clauza de apărare reciprocă, precum și o analiză a rolului instituțiilor UE, în cazul în care este invocată această clauză; consideră că obligația de a furniza ajutor și asistență, ca expresie a solidarității politice între statele membre, ar trebui să determine o decizie rapidă în cadrul Consiliului, în sprijinul statului membru atacat; consideră că acest obiectiv ar putea fi atins în urma unor consultări în conformitate cu articolul 32 din TUE, fără a aduce atingere dreptului oricărui stat membru de a-și asigura, între timp, resursele necesare pentru autoapărare; |
| --- | --- |

17.

invită Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să propună măsuri practice și orientări pentru a asigura un răspuns eficient în cazul în care un stat membru invocă clauza de apărare reciprocă, precum și o analiză a rolului instituțiilor UE, în cazul în care este invocată această clauză; consideră că obligația de a furniza ajutor și asistență, ca expresie a solidarității politice între statele membre, ar trebui să determine o decizie rapidă în cadrul Consiliului, în sprijinul statului membru atacat; consideră că acest obiectiv ar putea fi atins în urma unor consultări în conformitate cu articolul 32 din TUE, fără a aduce atingere dreptului oricărui stat membru de a-și asigura, între timp, resursele necesare pentru autoapărare;

| 18. | consideră că, în cazul în care se adoptă o acțiune colectivă de apărare a unui stat membru atacat, ar trebui să fie posibil să se facă uz de actualele structuri ale UE de gestionare a crizelor, dacă este cazul, și, în special, ar trebui avută în vedere posibilitatea de a activa un Cartier General Operațional al UE; subliniază faptul că este nevoie de un Cartier General Operațional permanent al UE cu drepturi depline, pentru a asigura un nivel adecvat de pregătire și un răspuns rapid, și își reiterează apelul său către statele membre de a stabili o astfel de structură permanentă, bazându-se pe Centrul de operațiuni al UE recent activat; |
| --- | --- |

18.

consideră că, în cazul în care se adoptă o acțiune colectivă de apărare a unui stat membru atacat, ar trebui să fie posibil să se facă uz de actualele structuri ale UE de gestionare a crizelor, dacă este cazul, și, în special, ar trebui avută în vedere posibilitatea de a activa un Cartier General Operațional al UE; subliniază faptul că este nevoie de un Cartier General Operațional permanent al UE cu drepturi depline, pentru a asigura un nivel adecvat de pregătire și un răspuns rapid, și își reiterează apelul său către statele membre de a stabili o astfel de structură permanentă, bazându-se pe Centrul de operațiuni al UE recent activat;

Clauza de solidaritate

Domeniul de aplicare

| 19. | reamintește faptul că, în cazul în care un stat membru este victima unui atac terorist sau a unui dezastru natural sau provocat de om, Uniunea și statele membre au obligația de a acționa în comun, în spiritul solidarității, pentru a oferi asistență, la cererea autorităților politice ale statului membru respectiv, și că Uniunea, în astfel de cazuri, mobilizează toate instrumentele de care dispune, inclusiv resursele militare puse la dispoziție de către statele membre; reamintește, de asemenea, obligația Uniunii de a mobiliza toate instrumentele de care dispune pentru a preveni amenințările teroriste în UE și pentru a proteja instituțiile democratice și populația civilă de un eventual atac terorist; |
| --- | --- |

19.

reamintește faptul că, în cazul în care un stat membru este victima unui atac terorist sau a unui dezastru natural sau provocat de om, Uniunea și statele membre au obligația de a acționa în comun, în spiritul solidarității, pentru a oferi asistență, la cererea autorităților politice ale statului membru respectiv, și că Uniunea, în astfel de cazuri, mobilizează toate instrumentele de care dispune, inclusiv resursele militare puse la dispoziție de către statele membre; reamintește, de asemenea, obligația Uniunii de a mobiliza toate instrumentele de care dispune pentru a preveni amenințările teroriste în UE și pentru a proteja instituțiile democratice și populația civilă de un eventual atac terorist;

| 20. | solicită un echilibru adecvat între flexibilitate și coerență în ceea ce privește tipurile de atacuri și dezastre pentru care poate fi activată clauza, pentru ca nicio amenințare importantă să nu fie trecută cu vederea, cum ar fi atacurile cibernetice, pandemiile sau crizele furnizării de energie; remarcă faptul că această clauză ar putea să acopere și incidentele grave care survin în afara Uniunii și care afectează direct sau substanțial un stat membru; |
| --- | --- |

20.

solicită un echilibru adecvat între flexibilitate și coerență în ceea ce privește tipurile de atacuri și dezastre pentru care poate fi activată clauza, pentru ca nicio amenințare importantă să nu fie trecută cu vederea, cum ar fi atacurile cibernetice, pandemiile sau crizele furnizării de energie; remarcă faptul că această clauză ar putea să acopere și incidentele grave care survin în afara Uniunii și care afectează direct sau substanțial un stat membru;

| 21. | subliniază necesitatea ca statele membre să investească în propriile capabilități de securitate și de răspuns în caz de dezastre, și nu să se bazeze excesiv pe solidaritatea altora; subliniază responsabilitatea fundamentală a statelor membre de a asigura protecția civilă și securitatea pe propriul lor teritoriu; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea ca statele membre să investească în propriile capabilități de securitate și de răspuns în caz de dezastre, și nu să se bazeze excesiv pe solidaritatea altora; subliniază responsabilitatea fundamentală a statelor membre de a asigura protecția civilă și securitatea pe propriul lor teritoriu;

| 22. | consideră că clauza de solidaritate ar trebui să fie invocată în situații care depășesc capacitățile de răspuns ale statului membru afectat sau care necesită un răspuns multisectorial ce implică mai mulți actori, dar că, odată ce un stat membru a decis să invoce clauza, celelalte state membre ar trebui să ofere necondiționat asistență; subliniază că solidaritatea atrage după sine și obligația de a investi în capabilități naționale și europene adecvate; |
| --- | --- |

22.

consideră că clauza de solidaritate ar trebui să fie invocată în situații care depășesc capacitățile de răspuns ale statului membru afectat sau care necesită un răspuns multisectorial ce implică mai mulți actori, dar că, odată ce un stat membru a decis să invoce clauza, celelalte state membre ar trebui să ofere necondiționat asistență; subliniază că solidaritatea atrage după sine și obligația de a investi în capabilități naționale și europene adecvate;

| 23. | consideră că clauza de solidaritate poate să dea impulsul necesar afirmării influenței de care are nevoie UE în rândul cetățenilor europeni, oferind dovada palpabilă a avantajelor unei cooperări sporite a UE în materie de capabilități de gestionare a situațiilor de criză și de răspuns la dezastre; |
| --- | --- |

23.

consideră că clauza de solidaritate poate să dea impulsul necesar afirmării influenței de care are nevoie UE în rândul cetățenilor europeni, oferind dovada palpabilă a avantajelor unei cooperări sporite a UE în materie de capabilități de gestionare a situațiilor de criză și de răspuns la dezastre;

Capacități și resurse

| 24. | subliniază faptul că implementarea clauzei de solidaritate ar trebui să constituie o parte integrantă a unui sistem permanent al UE de răspuns la criză, de gestionare a situațiilor de criză și de coordonare a crizelor, care să se bazeze pe instrumentele și capabilitățile sectoriale existente și care să înlesnească mobilizarea efectivă a acestora, pentru a da un răspuns coordonat, multisectorial atunci când este necesar; subliniază că, în principiu, punerea sa în aplicare nu ar trebui să conducă la crearea de instrumente ad-hoc; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că implementarea clauzei de solidaritate ar trebui să constituie o parte integrantă a unui sistem permanent al UE de răspuns la criză, de gestionare a situațiilor de criză și de coordonare a crizelor, care să se bazeze pe instrumentele și capabilitățile sectoriale existente și care să înlesnească mobilizarea efectivă a acestora, pentru a da un răspuns coordonat, multisectorial atunci când este necesar; subliniază că, în principiu, punerea sa în aplicare nu ar trebui să conducă la crearea de instrumente ad-hoc;

| 25. | subliniază rolul fundamental al Mecanismului de protecție civilă ca un instrument esențial bazat pe solidaritate pentru o reacție europeană rapidă la un spectru larg de crize; susține liniile generale ale propunerii Comisiei de a consolida Mecanismul de protecție civilă (9), bazându-se pe Comunicarea din 2010 a Comisiei intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre” și pe raportul Barnier din 2006; |
| --- | --- |

25.

subliniază rolul fundamental al Mecanismului de protecție civilă ca un instrument esențial bazat pe solidaritate pentru o reacție europeană rapidă la un spectru larg de crize; susține liniile generale ale propunerii Comisiei de a consolida Mecanismul de protecție civilă (9), bazându-se pe Comunicarea din 2010 a Comisiei intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre” și pe raportul Barnier din 2006;

| 26. | ia act de eforturile curente depuse pentru implementare a Strategiei de securitate internă, în special în ceea ce privește combaterea terorismului, lupta împotriva criminalității cibernetice și creșterea capacității de rezistență în fața crizelor și a dezastrelor; subliniază că punerea în aplicare a clauzei de solidaritate nu reprezintă doar introducerea unor proceduri pentru momentul în care se produce o criză majoră, ci presupune în mod esențial consolidarea capacităților, prevenire și pregătire; reamintește importanța exercițiilor de gestionare a crizelor, adaptate la situațiile particulare reglementate de clauză; |
| --- | --- |

26.

ia act de eforturile curente depuse pentru implementare a Strategiei de securitate internă, în special în ceea ce privește combaterea terorismului, lupta împotriva criminalității cibernetice și creșterea capacității de rezistență în fața crizelor și a dezastrelor; subliniază că punerea în aplicare a clauzei de solidaritate nu reprezintă doar introducerea unor proceduri pentru momentul în care se produce o criză majoră, ci presupune în mod esențial consolidarea capacităților, prevenire și pregătire; reamintește importanța exercițiilor de gestionare a crizelor, adaptate la situațiile particulare reglementate de clauză;

| 27. | constată că înființarea unui fond voluntar de mijloace de protecție civilă preangajate ar îmbunătăți foarte mult gradul de pregătire a UE și ar face posibilă identificarea discrepanțelor care trebui soluționate; subliniază că, pentru a concentra eficient eforturile tuturor și pentru a se asigura că fiecare stat membru contribuie cu partea care îi revine, trebuie realizate în comun analize ale discrepanțelor în materie de capacități; |
| --- | --- |

27.

constată că înființarea unui fond voluntar de mijloace de protecție civilă preangajate ar îmbunătăți foarte mult gradul de pregătire a UE și ar face posibilă identificarea discrepanțelor care trebui soluționate; subliniază că, pentru a concentra eficient eforturile tuturor și pentru a se asigura că fiecare stat membru contribuie cu partea care îi revine, trebuie realizate în comun analize ale discrepanțelor în materie de capacități;

| 28. | consideră că, în cazul unor mijloace care presupun costuri mari, în special cele pentru riscurile cu o probabilitate mai mică, din rațiuni economice elementare, statele membre ar trebui să identifice soluții pentru investiții comune și pentru dezvoltarea în comun a acestor instrumente atât de necesare, mai ales, în contextul actual al crizei financiare; în acest context, reamintește necesitatea de a valorifica expertiza și experiența atât a Comisiei, a Agenției Europene de Apărare, cât și a altor agenții ale UE; |
| --- | --- |

28.

consideră că, în cazul unor mijloace care presupun costuri mari, în special cele pentru riscurile cu o probabilitate mai mică, din rațiuni economice elementare, statele membre ar trebui să identifice soluții pentru investiții comune și pentru dezvoltarea în comun a acestor instrumente atât de necesare, mai ales, în contextul actual al crizei financiare; în acest context, reamintește necesitatea de a valorifica expertiza și experiența atât a Comisiei, a Agenției Europene de Apărare, cât și a altor agenții ale UE;

| 29. | subliniază că este important să se garanteze că solidaritatea este susținută prin mecanisme adecvate de finanțare la nivelul UE, care să ofere un grad suficient de flexibilitate în situații de urgență; salută nivelul crescut de cofinanțare propus în cadrul Mecanismului de protecție civilă, în special pentru costurile de transport; ia act de dispozițiile pentru Asistența în situații de urgență în cadrul Fondului propus pentru securitatea internă; |
| --- | --- |

29.

subliniază că este important să se garanteze că solidaritatea este susținută prin mecanisme adecvate de finanțare la nivelul UE, care să ofere un grad suficient de flexibilitate în situații de urgență; salută nivelul crescut de cofinanțare propus în cadrul Mecanismului de protecție civilă, în special pentru costurile de transport; ia act de dispozițiile pentru Asistența în situații de urgență în cadrul Fondului propus pentru securitatea internă;

| 30. | reamintește faptul că Fondul de solidaritate poate oferi asistență financiară, după un dezastru major; reamintește, de asemenea, faptul că asistența financiară suplimentară a Uniunii poate fi acordată de către Consiliu în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din TUE, atunci când un stat membru se confruntă cu dificultăți sau este serios amenințat de dificultăți grave, cauzate de dezastre naturale sau de evenimente excepționale, situate în afara controlului său; |
| --- | --- |

30.

reamintește faptul că Fondul de solidaritate poate oferi asistență financiară, după un dezastru major; reamintește, de asemenea, faptul că asistența financiară suplimentară a Uniunii poate fi acordată de către Consiliu în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din TUE, atunci când un stat membru se confruntă cu dificultăți sau este serios amenințat de dificultăți grave, cauzate de dezastre naturale sau de evenimente excepționale, situate în afara controlului său;

| 31. | reamintește că, în conformitate cu dispozițiile articolului 122 alineatul (1) din TUE, Consiliul poate decide asupra măsurilor de remediere a unei situații economice dificile, într-un spirit de solidaritate, în special în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, mai ales în domeniul energiei; subliniază că este important ca această dispoziție să devină parte a unui set cuprinzător de instrumente ale solidarității Uniunii pentru a soluționa noile provocări majore de securitate, cum ar fi provocările din domeniul securității energetice și al securității aprovizionării cu alte produse esențiale, în special în cazul unor blocade motivate politic; |
| --- | --- |

31.

reamintește că, în conformitate cu dispozițiile articolului 122 alineatul (1) din TUE, Consiliul poate decide asupra măsurilor de remediere a unei situații economice dificile, într-un spirit de solidaritate, în special în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, mai ales în domeniul energiei; subliniază că este important ca această dispoziție să devină parte a unui set cuprinzător de instrumente ale solidarității Uniunii pentru a soluționa noile provocări majore de securitate, cum ar fi provocările din domeniul securității energetice și al securității aprovizionării cu alte produse esențiale, în special în cazul unor blocade motivate politic;

Structuri și proceduri

| 32. | subliniază faptul că UE trebuie să posede structuri de răspuns la situații de criză capabile, cu monitorizare permanentă și capacitate de răspuns, în măsură să furnizeze alerte rapide și o cunoaștere actualizată permanent de către toți actorii relevanți; constată că există o multitudine de centre de monitorizare la nivelul UE și că acest lucru pune probleme de eficiență a coordonării în caz de crize complexe, multidimensionale; ia act de înființarea Celulei de supraveghere în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă, precum și de existența unui număr de centre de monitorizare sectoriale în cadrul departamentelor de specialitate ale Comisiei și ale structurilor UE; atrage atenția, în special, asupra Centrului de monitorizare și informare al DG ECHO, a Centrului pentru analiză strategică și capacități de răspuns din DG HOME, a Centrului operativ pentru crizele sanitare din DG SANCO, precum și asupra Celulei pentru situații din cadrul agenției Frontex; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că UE trebuie să posede structuri de răspuns la situații de criză capabile, cu monitorizare permanentă și capacitate de răspuns, în măsură să furnizeze alerte rapide și o cunoaștere actualizată permanent de către toți actorii relevanți; constată că există o multitudine de centre de monitorizare la nivelul UE și că acest lucru pune probleme de eficiență a coordonării în caz de crize complexe, multidimensionale; ia act de înființarea Celulei de supraveghere în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă, precum și de existența unui număr de centre de monitorizare sectoriale în cadrul departamentelor de specialitate ale Comisiei și ale structurilor UE; atrage atenția, în special, asupra Centrului de monitorizare și informare al DG ECHO, a Centrului pentru analiză strategică și capacități de răspuns din DG HOME, a Centrului operativ pentru crizele sanitare din DG SANCO, precum și asupra Celulei pentru situații din cadrul agenției Frontex;

| 33. | reafirmă că trebuie evitate suprapunerile și trebuie asigurată coordonarea eficientă și coerența în acțiune, mai ales având în vedere deficitul actual de resurse; ia act de diferitele concepții cu privire la modul de raționalizare a acestor capacități multiple de monitorizare, unele bazate pe ideea unui punct central de coordonare, altele favorizând interconectarea mai bună a structurilor specializate; |
| --- | --- |

33.

reafirmă că trebuie evitate suprapunerile și trebuie asigurată coordonarea eficientă și coerența în acțiune, mai ales având în vedere deficitul actual de resurse; ia act de diferitele concepții cu privire la modul de raționalizare a acestor capacități multiple de monitorizare, unele bazate pe ideea unui punct central de coordonare, altele favorizând interconectarea mai bună a structurilor specializate;

| 34. | consideră că gama largă de crize potențiale, de la inundații la atacuri sau dezastre CBRN, necesită, în mod inevitabil, un spectru larg de servicii și de rețele specializate, a căror fuzionare nu ar duce automat la o îmbunătățire a eficienței; consideră, în același timp, că toate serviciile specializate la nivelul UE ar trebui integrate într-un singur sistem securizat de informații, și invită Comisia și Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să depună eforturi pentru a consolida coordonarea internă a platformei ARGUS; |
| --- | --- |

34.

consideră că gama largă de crize potențiale, de la inundații la atacuri sau dezastre CBRN, necesită, în mod inevitabil, un spectru larg de servicii și de rețele specializate, a căror fuzionare nu ar duce automat la o îmbunătățire a eficienței; consideră, în același timp, că toate serviciile specializate la nivelul UE ar trebui integrate într-un singur sistem securizat de informații, și invită Comisia și Vicepreședintele/Înaltul Reprezentant să depună eforturi pentru a consolida coordonarea internă a platformei ARGUS;

| 35. | subliniază că, în situații de criză majoră, este nevoie de coordonare politică la nivelul Consiliului; ia act de revizuirea Mecanismelor UE de coordonare în situații de urgență și de criză (CCA) și salută acordul în cadrul Consiliului privind noul cadru conceptual al CCA, care utilizează proceduri ordinare ale Consiliului (mai ales COREPER), în locul unor structuri ad-hoc; subliniază că răspunsul politic al UE coerent, eficient și în timp util la crize de o asemenea amploare și natură necesită doar un singur set de proceduri; consideră, prin urmare, că CCA ar trebui să sprijine și clauza de solidaritate; |
| --- | --- |

35.

subliniază că, în situații de criză majoră, este nevoie de coordonare politică la nivelul Consiliului; ia act de revizuirea Mecanismelor UE de coordonare în situații de urgență și de criză (CCA) și salută acordul în cadrul Consiliului privind noul cadru conceptual al CCA, care utilizează proceduri ordinare ale Consiliului (mai ales COREPER), în locul unor structuri ad-hoc; subliniază că răspunsul politic al UE coerent, eficient și în timp util la crize de o asemenea amploare și natură necesită doar un singur set de proceduri; consideră, prin urmare, că CCA ar trebui să sprijine și clauza de solidaritate;

| 36. | încurajează eforturile de raționalizare și de integrare mai bună a multitudinii de platforme web pentru comunicarea și schimbul de informații despre situațiile de urgență, inclusiv pagina de internet cu Mecanismele UE de coordonare în situații de urgență și de criză (CCA), platforma ARGUS, Sistemul comun de comunicare de urgență și informații (CECIS) și Sistemul de Informații privind urgențele sanitare și bolile (HEDIS), pentru a permite o circulație neîntreruptă, liberă și eficientă a informațiilor, dincolo de granițele sectoriale și instituționale; ia act de decizia luată în cadrul Consiliului de a consolida pagina de internet a CCA, pentru a o folosi ca viitoare platformă web pentru situații de criză ce necesită o coordonare politică la nivelul UE; |
| --- | --- |

36.

încurajează eforturile de raționalizare și de integrare mai bună a multitudinii de platforme web pentru comunicarea și schimbul de informații despre situațiile de urgență, inclusiv pagina de internet cu Mecanismele UE de coordonare în situații de urgență și de criză (CCA), platforma ARGUS, Sistemul comun de comunicare de urgență și informații (CECIS) și Sistemul de Informații privind urgențele sanitare și bolile (HEDIS), pentru a permite o circulație neîntreruptă, liberă și eficientă a informațiilor, dincolo de granițele sectoriale și instituționale; ia act de decizia luată în cadrul Consiliului de a consolida pagina de internet a CCA, pentru a o folosi ca viitoare platformă web pentru situații de criză ce necesită o coordonare politică la nivelul UE;

| 37. | susține dezvoltarea unei înțelegeri comune a situaților, element esențial în cazuri de crize majore multisectoriale, când autorităților publice trebuie să li se furnizeze actualizări rapide și complete; salută accentul pus în revizuirea CCA pe dezvoltarea unei înțelegeri și analize integrate a situațiilor (ISAA) pentru instituțiile UE și statele membre și invită Consiliul să asigure punerea sa în aplicare în timp util; subliniază faptul că înțelegerea comună a situației este imposibilă fără o cultură a partajării informațiilor, precum și că dezvoltarea acestei culturi este irealizabilă fără o diviziune clară a rolurilor; |
| --- | --- |

37.

susține dezvoltarea unei înțelegeri comune a situaților, element esențial în cazuri de crize majore multisectoriale, când autorităților publice trebuie să li se furnizeze actualizări rapide și complete; salută accentul pus în revizuirea CCA pe dezvoltarea unei înțelegeri și analize integrate a situațiilor (ISAA) pentru instituțiile UE și statele membre și invită Consiliul să asigure punerea sa în aplicare în timp util; subliniază faptul că înțelegerea comună a situației este imposibilă fără o cultură a partajării informațiilor, precum și că dezvoltarea acestei culturi este irealizabilă fără o diviziune clară a rolurilor;

| 38. | salută transformarea prevăzută a Centrului de monitorizare și informare într-un Centru european de răspuns la situații de urgență, subliniind că acesta ar trebui să constituie unul dintre elementele de bază ale sistemului interconectat de reacție rapidă a UE; consideră că responsabilitatea de coordonarea a crizelor multisectoriale trebuie să fie stabilită de la caz la caz, în conformitate cu principiul „centrului de greutate”; |
| --- | --- |

38.

salută transformarea prevăzută a Centrului de monitorizare și informare într-un Centru european de răspuns la situații de urgență, subliniind că acesta ar trebui să constituie unul dintre elementele de bază ale sistemului interconectat de reacție rapidă a UE; consideră că responsabilitatea de coordonarea a crizelor multisectoriale trebuie să fie stabilită de la caz la caz, în conformitate cu principiul „centrului de greutate”;

| 39. | subliniază faptul că, în mediul global actual, în care interdependențele se înmulțesc, crizele majore care au dimensiuni ce pot justifica declanșarea clauzei de solidaritate vor avea probabil un caracter multidimensional și o dimensiune internațională, în ceea ce privește resortisanții țărilor terțe afectate de acestea sau acțiunile internaționale necesare ca răspuns la acestea; subliniază rolul important ce urmează să fie jucat de SEAE în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

39.

subliniază faptul că, în mediul global actual, în care interdependențele se înmulțesc, crizele majore care au dimensiuni ce pot justifica declanșarea clauzei de solidaritate vor avea probabil un caracter multidimensional și o dimensiune internațională, în ceea ce privește resortisanții țărilor terțe afectate de acestea sau acțiunile internaționale necesare ca răspuns la acestea; subliniază rolul important ce urmează să fie jucat de SEAE în astfel de cazuri;

| 40. | invită statele membre să își dezvolte capacitățile de acordare și primire de asistență, precum și să facă schimb de bune practici cu privire la modalitățile de simplificare a procedurilor naționale de coordonare a crizelor și la interacțiunea cu UE a propriilor centre naționale de coordonare; apreciază că ar trebui să se aibă în vedere, de asemenea, planificarea și efectuarea de exerciții de răspuns în situații de criză adecvate și la scară europeană, cu implicarea structurilor naționale de reacție la situații de criză și a structurilor UE corespunzătoare; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să își dezvolte capacitățile de acordare și primire de asistență, precum și să facă schimb de bune practici cu privire la modalitățile de simplificare a procedurilor naționale de coordonare a crizelor și la interacțiunea cu UE a propriilor centre naționale de coordonare; apreciază că ar trebui să se aibă în vedere, de asemenea, planificarea și efectuarea de exerciții de răspuns în situații de criză adecvate și la scară europeană, cu implicarea structurilor naționale de reacție la situații de criză și a structurilor UE corespunzătoare;

| 41. | consideră că este esențial să se stabilească legăturile procedurale și organizatorice necesare între serviciile competente ale statelor membre, pentru a asigura buna funcționare a clauzei de solidaritate după activarea sa; |
| --- | --- |

41.

consideră că este esențial să se stabilească legăturile procedurale și organizatorice necesare între serviciile competente ale statelor membre, pentru a asigura buna funcționare a clauzei de solidaritate după activarea sa;

| 42. | subliniază faptul că orice proces decizional în Consiliu, în urma unei cereri de asistență în temeiul clauzei de solidaritate, nu trebuie să prejudicieze capacitatea de reacție a UE și că răspunsul la criză prin intermediul mecanismelor existente, cum ar fi Mecanismul de protecție civilă, trebuie să poată demara imediat, indiferent de o astfel de decizie politică; atrage atenția asupra faptului că utilizarea resurselor militare pentru a sprijini operațiunile de protecție civilă este deja posibilă la nivel operațional, fără activarea clauzei de solidaritate, după cum reiese din cooperarea reușită între Comisie și Statul Major Militar al UE în cadrul operațiunile din Pakistan sau Libia; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că orice proces decizional în Consiliu, în urma unei cereri de asistență în temeiul clauzei de solidaritate, nu trebuie să prejudicieze capacitatea de reacție a UE și că răspunsul la criză prin intermediul mecanismelor existente, cum ar fi Mecanismul de protecție civilă, trebuie să poată demara imediat, indiferent de o astfel de decizie politică; atrage atenția asupra faptului că utilizarea resurselor militare pentru a sprijini operațiunile de protecție civilă este deja posibilă la nivel operațional, fără activarea clauzei de solidaritate, după cum reiese din cooperarea reușită între Comisie și Statul Major Militar al UE în cadrul operațiunile din Pakistan sau Libia;

| 43. | subliniază necesitatea de a detalia procedura democratică de aplicat atunci când este invocată clauza de solidaritate, ceea ce ar trebui să asigure, de asemenea, responsabilitatea pentru deciziile luate și să includă implicarea corespunzătoare a parlamentelor naționale și a Parlamentului European; subliniază importanța prevenirii utilizării disproporționate a clauzei, în detrimentul drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a detalia procedura democratică de aplicat atunci când este invocată clauza de solidaritate, ceea ce ar trebui să asigure, de asemenea, responsabilitatea pentru deciziile luate și să includă implicarea corespunzătoare a parlamentelor naționale și a Parlamentului European; subliniază importanța prevenirii utilizării disproporționate a clauzei, în detrimentul drepturilor fundamentale;

| 44. | constată că Parlamentul și Consiliul, în calitate de colegislatori și autorități bugetare, ar trebui să fie informate despre situația de la fața locului în caz de dezastru sau de atac care ar conduce la declanșarea clauzei de solidaritate, precum și despre originea și consecințele posibile ale acestora, astfel încât să se poată proceda la o evaluare exhaustivă și obiectivă, pe baza unor informații actualizate și concrete, la care să se poată face trimitere în viitor; |
| --- | --- |

44.

constată că Parlamentul și Consiliul, în calitate de colegislatori și autorități bugetare, ar trebui să fie informate despre situația de la fața locului în caz de dezastru sau de atac care ar conduce la declanșarea clauzei de solidaritate, precum și despre originea și consecințele posibile ale acestora, astfel încât să se poată proceda la o evaluare exhaustivă și obiectivă, pe baza unor informații actualizate și concrete, la care să se poată face trimitere în viitor;

| 45. | reamintește faptul că clauza de solidaritate impune o evaluare regulată din partea Consiliului European a amenințărilor cu care se confruntă Uniunea; consideră că astfel de evaluări trebuie să fie coordonate cu NATO și efectuate pe cel puțin două niveluri distincte, și anume, dintr-o perspectivă pe termen mai lung, în Consiliul European, printr-un proces care ar trebui să alimenteze și gândirea strategică care se va reflecta în viitoarele actualizări ale Strategiei europene de securitate și ale Strategiei de securitate internă, precum și printr-o trecere în revistă exhaustivă mai frecventă a amenințărilor curente; |
| --- | --- |

45.

reamintește faptul că clauza de solidaritate impune o evaluare regulată din partea Consiliului European a amenințărilor cu care se confruntă Uniunea; consideră că astfel de evaluări trebuie să fie coordonate cu NATO și efectuate pe cel puțin două niveluri distincte, și anume, dintr-o perspectivă pe termen mai lung, în Consiliul European, printr-un proces care ar trebui să alimenteze și gândirea strategică care se va reflecta în viitoarele actualizări ale Strategiei europene de securitate și ale Strategiei de securitate internă, precum și printr-o trecere în revistă exhaustivă mai frecventă a amenințărilor curente;

| 46. | consideră că evaluările amenințărilor trebuie să fie completate de evaluări ale riscurilor, care să analizeze amenințările în contextul vulnerabilităților existente, identificând, astfel, cele mai presante discrepanțe în materie de capabilități, pentru a fi soluționate; reamintește că, în cadrul implementării Strategiei de securitate internă, UE ar trebui să stabilească până în 2014 o politică coerentă de gestionare a riscurilor, care să facă legătura între evaluările amenințărilor și riscurilor și procesul decizional; reamintește, de asemenea, că, până la sfârșitul anului 2012, Comisia ar trebui să pregătească, pe baza unor analize de risc naționale, o prezentare generală transsectorială a riscurilor majore naturale și a celor provocate de om care UE se poate confrunta în viitor; încurajează statele membre să facă cunoscute propriile evaluări naționale ale riscurilor și planurile de gestionare a riscurilor, pentru a permite o efectuarea unei evaluări comune a situației; |
| --- | --- |

46.

consideră că evaluările amenințărilor trebuie să fie completate de evaluări ale riscurilor, care să analizeze amenințările în contextul vulnerabilităților existente, identificând, astfel, cele mai presante discrepanțe în materie de capabilități, pentru a fi soluționate; reamintește că, în cadrul implementării Strategiei de securitate internă, UE ar trebui să stabilească până în 2014 o politică coerentă de gestionare a riscurilor, care să facă legătura între evaluările amenințărilor și riscurilor și procesul decizional; reamintește, de asemenea, că, până la sfârșitul anului 2012, Comisia ar trebui să pregătească, pe baza unor analize de risc naționale, o prezentare generală transsectorială a riscurilor majore naturale și a celor provocate de om care UE se poate confrunta în viitor; încurajează statele membre să facă cunoscute propriile evaluări naționale ale riscurilor și planurile de gestionare a riscurilor, pentru a permite o efectuarea unei evaluări comune a situației;

| 47. | subliniază că analizele comune privind riscurile multiple trebuie să utilizeze capacitățile Centrului de analiză a informațiilor al UE, bazându-se pe informații confidențiale comunicate reciproc și pe integrarea informațiilor primite de la toate organismele UE implicate evaluarea amenințărilor și a riscurilor, cum ar fi serviciile relevante din cadrul Comisiei (inclusiv DG HOME, DG ECHO și DG SANCO), precum și agențiile Uniunii (Europol, Frontex, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și altele); |
| --- | --- |

47.

subliniază că analizele comune privind riscurile multiple trebuie să utilizeze capacitățile Centrului de analiză a informațiilor al UE, bazându-se pe informații confidențiale comunicate reciproc și pe integrarea informațiilor primite de la toate organismele UE implicate evaluarea amenințărilor și a riscurilor, cum ar fi serviciile relevante din cadrul Comisiei (inclusiv DG HOME, DG ECHO și DG SANCO), precum și agențiile Uniunii (Europol, Frontex, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și altele);

o

o o

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre ale UE, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre ale UE, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO.

---

(1)  10207/12.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0207.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0574.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0404.

(5)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 63.

(6)  Concluziile Consiliului 15505/1/09 REV din 12 noiembrie 2009.

(7)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 8.

(8)  Denumită în continuare „clauza de apărare reciprocă”, deși în tratat nu există o demunire specifică. Cf. în special „angajamentul privind apărarea reciprocă” din articolul V al tratatului de la Bruxelles modificat, despre care părțile semnatare consideră că este acoperit prin articolul 47 alineatul (7) din TEU (Declarația Președinției Consiliului Permanent al UEO din 31 martie 2010).

(9)  A se vedea: propunerea de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un mecanism de protecție civilă la nivelul Uniunii (COM(2011)0934).

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/145 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/145

---

P7_TA(2012)0457

Securitatea şi apărarea informatică

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la securitatea și apărarea informatică (2012/2096(INI))

(2015/C 419/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate, aprobat de Consiliul European la 11 și 12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate, aprobat de Consiliul European la 11 și 12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică, Budapesta, 23 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică, Budapesta, 23 noiembrie 2001,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind protecția infrastructurilor critice de informație din 27 mai 2011 și Concluziile Consiliului anterior privind securitatea informatică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind protecția infrastructurilor critice de informație din 27 mai 2011 și Concluziile Consiliului anterior privind securitatea informatică,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” din 19 mai 2010 (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” din 19 mai 2010 (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (1),

| — | având în vedere Comunicarea recentă a Comisiei privind crearea unui centru european de combatere a criminalității informatice ca o prioritate a Strategiei de Securitate internă (COM(2012)0140), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea recentă a Comisiei privind crearea unui centru european de combatere a criminalității informatice ca o prioritate a Strategiei de Securitate internă (COM(2012)0140),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a politicii de securitate și apărare comune (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la dezvoltarea politicii de securitate și apărare comune în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la dezvoltarea politicii de securitate și apărare comune în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la Strategia de securitate internă a Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1334/2000 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor de produse și tehnologii cu dublă utilizare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1334/2000 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor de produse și tehnologii cu dublă utilizare (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație – realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la protecția infrastructurilor critice de informație – realizări și etape următoare: către un context global de securitate cibernetică (6),

| — | având în vedere rezoluția din 5 iulie 2012 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, intitulată „The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet” (Promovarea, protecția și exercitarea drepturilor omului pe internet) (7), care recunoaște importanța protecției drepturilor omului și libera circulație a informațiilor în mediul online, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 5 iulie 2012 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, intitulată „The promotion, protection and enjoyment of human rights on the Internet” (Promovarea, protecția și exercitarea drepturilor omului pe internet) (7), care recunoaște importanța protecției drepturilor omului și libera circulație a informațiilor în mediul online,

| — | având în vedere Concluziile Summitului de la Chicago din 20 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Summitului de la Chicago din 20 mai 2012,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul UE,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0335/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0335/2012),

| A. | întrucât, în mediul globalizat din prezent, UE și statele sale membre se bazează în mod crucial pe un spațiu informatic sigur, pe o utilizare securizată a informațiilor și a tehnologiilor digitale și pe servicii de informație reziliente și fiabile și pe infrastructuri conexe; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în mediul globalizat din prezent, UE și statele sale membre se bazează în mod crucial pe un spațiu informatic sigur, pe o utilizare securizată a informațiilor și a tehnologiilor digitale și pe servicii de informație reziliente și fiabile și pe infrastructuri conexe;

| B. | întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor sunt utilizate, de asemenea, ca instrumente de represiune; întrucât contextul în care acestea sunt utilizate condiționează, în mare măsură, impactul acestora ca factor determinant al unor evoluții pozitive sau al exercitării represiunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât tehnologiile informației și comunicațiilor sunt utilizate, de asemenea, ca instrumente de represiune; întrucât contextul în care acestea sunt utilizate condiționează, în mare măsură, impactul acestora ca factor determinant al unor evoluții pozitive sau al exercitării represiunii;

| C. | întrucât provocările, amenințările și atacurile informatice sunt în creștere într-un ritm dramatic și constituie o amenințare majoră la adresa securității, apărării, stabilității și competitivității statelor națiune, precum și ale sectorului privat; întrucât astfel de amenințări nu ar trebui, din acest motiv, considerate probleme ce țin de viitor; întrucât o mare parte din incidentele informatice foarte vizibile și disruptive sunt acum de natură politică; întrucât marea majoritate a incidentelor informatice rămâne primitivă, amenințările la adresa bunurilor critice devin tot mai sofisticate și justifică o protecție aprofundată; |
| --- | --- |

C.

întrucât provocările, amenințările și atacurile informatice sunt în creștere într-un ritm dramatic și constituie o amenințare majoră la adresa securității, apărării, stabilității și competitivității statelor națiune, precum și ale sectorului privat; întrucât astfel de amenințări nu ar trebui, din acest motiv, considerate probleme ce țin de viitor; întrucât o mare parte din incidentele informatice foarte vizibile și disruptive sunt acum de natură politică; întrucât marea majoritate a incidentelor informatice rămâne primitivă, amenințările la adresa bunurilor critice devin tot mai sofisticate și justifică o protecție aprofundată;

| D. | întrucât spațiul cibernetic, cu cele două miliarde ale sale de utilizatori interconectați la nivel mondial, a devenit unul dintre cele mai puternice și eficiente mijloace de promovare a ideilor democratice și de organizare a oamenilor în căutarea de realizare a aspirațiilor lor de libertate și de luptă împotriva dictaturilor; întrucât utilizarea spațiului cibernetic de către regimurile nedemocratice și autoritare reprezintă o amenințare din ce în ce mai mare pentru drepturile la libertate de exprimare și de asociere ale persoanelor; întrucât este crucial să se asigure că spațiul cibernetic va rămâne deschis pentru fluxul liber de idei, informații și exprimare; |
| --- | --- |

D.

întrucât spațiul cibernetic, cu cele două miliarde ale sale de utilizatori interconectați la nivel mondial, a devenit unul dintre cele mai puternice și eficiente mijloace de promovare a ideilor democratice și de organizare a oamenilor în căutarea de realizare a aspirațiilor lor de libertate și de luptă împotriva dictaturilor; întrucât utilizarea spațiului cibernetic de către regimurile nedemocratice și autoritare reprezintă o amenințare din ce în ce mai mare pentru drepturile la libertate de exprimare și de asociere ale persoanelor; întrucât este crucial să se asigure că spațiul cibernetic va rămâne deschis pentru fluxul liber de idei, informații și exprimare;

| E. | întrucât există numeroase obstacole de natură politică, legislativă și organizațională în UE și statele sale membre în calea dezvoltării unei abordări globale și unificate a apărării informatice și a securității informatice; întrucât există o deficiență de definiții comune, standarde comune și măsuri comune în domeniul sensibil și vulnerabil al securității informatice; |
| --- | --- |

E.

întrucât există numeroase obstacole de natură politică, legislativă și organizațională în UE și statele sale membre în calea dezvoltării unei abordări globale și unificate a apărării informatice și a securității informatice; întrucât există o deficiență de definiții comune, standarde comune și măsuri comune în domeniul sensibil și vulnerabil al securității informatice;

| F. | întrucât partajarea și coordonarea în cadrul instituțiilor UE, precum și cu și dintre statele membre și cu partenerii externi sunt în continuare insuficiente; |
| --- | --- |

F.

întrucât partajarea și coordonarea în cadrul instituțiilor UE, precum și cu și dintre statele membre și cu partenerii externi sunt în continuare insuficiente;

| G. | întrucât definițiile clare și armonizate ale „securității informatice” și ale „apărării informatice” sunt deficitare la nivelul UE și la nivel internațional; întrucât înțelegerea securității informatice și a altei terminologii-cheie variază considerabil între diferite țări; |
| --- | --- |

G.

întrucât definițiile clare și armonizate ale „securității informatice” și ale „apărării informatice” sunt deficitare la nivelul UE și la nivel internațional; întrucât înțelegerea securității informatice și a altei terminologii-cheie variază considerabil între diferite țări;

| H. | întrucât UE nu a dezvoltat încă politici coerente proprii privind informațiile critice și protecția infrastructurii care necesită o abordare multidisciplinară, sporind astfel securitatea și respectând totodată drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE nu a dezvoltat încă politici coerente proprii privind informațiile critice și protecția infrastructurii care necesită o abordare multidisciplinară, sporind astfel securitatea și respectând totodată drepturile fundamentale;

| I. | întrucât UE a propus variate inițiative de a combate criminalitatea informatică de la nivel civil, inclusiv înființarea unui nou centru european de combatere a criminalității informatice, dar încă îi lipsește orice plan concret la nivelul securității și apărării; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE a propus variate inițiative de a combate criminalitatea informatică de la nivel civil, inclusiv înființarea unui nou centru european de combatere a criminalității informatice, dar încă îi lipsește orice plan concret la nivelul securității și apărării;

| J. | întrucât consolidarea încrederii între sectorul privat, autoritățile de punere în aplicare a legii și instituțiile de apărare și alte instituții competente este de o importanță majoră în lupta împotriva criminalității informatice; |
| --- | --- |

J.

întrucât consolidarea încrederii între sectorul privat, autoritățile de punere în aplicare a legii și instituțiile de apărare și alte instituții competente este de o importanță majoră în lupta împotriva criminalității informatice;

| K. | întrucât încrederea reciprocă în relațiile dintre stat și actorii nestatali este o condiție prealabilă pentru securitatea informatică de durată; |
| --- | --- |

K.

întrucât încrederea reciprocă în relațiile dintre stat și actorii nestatali este o condiție prealabilă pentru securitatea informatică de durată;

| L. | întrucât majoritatea incidentelor informatice din sectorul public și din cel privat rămân neraportate ca urmare a naturii sensibile a informației și a posibilului prejudiciu adus imaginii societăților implicate; |
| --- | --- |

L.

întrucât majoritatea incidentelor informatice din sectorul public și din cel privat rămân neraportate ca urmare a naturii sensibile a informației și a posibilului prejudiciu adus imaginii societăților implicate;

| M. | întrucât un număr mare de incidente informatice apare din cauza lipsei de reziliență și robustețe a infrastructurii rețelelor private și publice, din cauza bazelor de date slab protejate sau securizate și din cauza altor defecte ale infrastructurii critice de informații; întrucât numai câteva state membre au în vedere protecția propriilor rețele și sisteme de informații și a datelor conexe ca parte a obligației lor corespunzătoare de diligență, ceea ce explică lipsa investițiilor în tehnologia de ultimă generație privind securitatea, în formare și în dezvoltarea de orientări adecvate; întrucât un număr mare de state membre depinde de tehnologia de securitate a țărilor terțe și ar trebui să-și intensifice eforturile pentru a reduce această dependență; |
| --- | --- |

M.

întrucât un număr mare de incidente informatice apare din cauza lipsei de reziliență și robustețe a infrastructurii rețelelor private și publice, din cauza bazelor de date slab protejate sau securizate și din cauza altor defecte ale infrastructurii critice de informații; întrucât numai câteva state membre au în vedere protecția propriilor rețele și sisteme de informații și a datelor conexe ca parte a obligației lor corespunzătoare de diligență, ceea ce explică lipsa investițiilor în tehnologia de ultimă generație privind securitatea, în formare și în dezvoltarea de orientări adecvate; întrucât un număr mare de state membre depinde de tehnologia de securitate a țărilor terțe și ar trebui să-și intensifice eforturile pentru a reduce această dependență;

| N. | întrucât majoritatea autorilor de atacuri informatice la nivel înalt, care amenință securitatea și apărarea naționale sau internaționale, nu sunt niciodată identificați și judecați; întrucât nu există niciun răspuns convenit la nivel internațional la un atac informatic susținut de un stat împotriva unui alt stat și nici o înțelegere dacă un astfel de atac ar putea fi considerat un casus belli; |
| --- | --- |

N.

întrucât majoritatea autorilor de atacuri informatice la nivel înalt, care amenință securitatea și apărarea naționale sau internaționale, nu sunt niciodată identificați și judecați; întrucât nu există niciun răspuns convenit la nivel internațional la un atac informatic susținut de un stat împotriva unui alt stat și nici o înțelegere dacă un astfel de atac ar putea fi considerat un casus belli;

| O. | întrucât Agenția europeană pentru securitatea rețelelor informatice și a datelor (ENISA) este angajată ca mediator pentru statele membre pentru a sprijini schimbul de bune practici în domeniul securității informatice prin recomandarea modului de dezvoltare, de implementare și de întreținere a unei strategii de securitate informatică și deține un rol de sprijin în strategiile naționale de securitate informatică, în planurile naționale de urgență, în organizarea exercițiilor paneuropene și internaționale privind protecția infrastructurii critice de informație (CIIP) și în dezvoltarea scenariilor pentru exercițiile naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât Agenția europeană pentru securitatea rețelelor informatice și a datelor (ENISA) este angajată ca mediator pentru statele membre pentru a sprijini schimbul de bune practici în domeniul securității informatice prin recomandarea modului de dezvoltare, de implementare și de întreținere a unei strategii de securitate informatică și deține un rol de sprijin în strategiile naționale de securitate informatică, în planurile naționale de urgență, în organizarea exercițiilor paneuropene și internaționale privind protecția infrastructurii critice de informație (CIIP) și în dezvoltarea scenariilor pentru exercițiile naționale;

| P. | întrucât numai 10 state membre ale UE au adoptat oficial, începând cu iunie 2012, o strategie națională de securitate informatică; |
| --- | --- |

P.

întrucât numai 10 state membre ale UE au adoptat oficial, începând cu iunie 2012, o strategie națională de securitate informatică;

| Q. | întrucât apărarea informatică este una dintre principalele priorități ale AEA, care a înființat, în temeiul planului de dezvoltare a capacității, o echipă de proiect pentru securitatea informatică cu majoritatea statelor membre lucrând la colectarea experiențelor și la propunerea de recomandări; |
| --- | --- |

Q.

întrucât apărarea informatică este una dintre principalele priorități ale AEA, care a înființat, în temeiul planului de dezvoltare a capacității, o echipă de proiect pentru securitatea informatică cu majoritatea statelor membre lucrând la colectarea experiențelor și la propunerea de recomandări;

| R. | întrucât investițiile în cercetarea și dezvoltarea în domeniul securității și apărării informatice sunt cruciale pentru avansarea și menținerea unui nivel ridicat de securitate și apărare informatică; întrucât cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare în domeniul apărării au scăzut în loc să atingă pragul stabilit de 2 % din cheltuielile totale din domeniul apărării; |
| --- | --- |

R.

întrucât investițiile în cercetarea și dezvoltarea în domeniul securității și apărării informatice sunt cruciale pentru avansarea și menținerea unui nivel ridicat de securitate și apărare informatică; întrucât cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare în domeniul apărării au scăzut în loc să atingă pragul stabilit de 2 % din cheltuielile totale din domeniul apărării;

| S. | întrucât sporirea conștientizării și educarea cetățenilor în scopul securității informatice ar trebui să constituie baza oricărei strategii cuprinzătoare de securitate informatică; |
| --- | --- |

S.

întrucât sporirea conștientizării și educarea cetățenilor în scopul securității informatice ar trebui să constituie baza oricărei strategii cuprinzătoare de securitate informatică;

| T. | întrucât trebuie stabilit un echilibru clar între măsurile de securitate și drepturile cetățenilor, în conformitate cu TFUE, cum ar fi dreptul la intimitate, la protecția datelor și la libertatea de exprimare, niciunul dintre acestea nefiind sacrificat în numele celuilalt; |
| --- | --- |

T.

întrucât trebuie stabilit un echilibru clar între măsurile de securitate și drepturile cetățenilor, în conformitate cu TFUE, cum ar fi dreptul la intimitate, la protecția datelor și la libertatea de exprimare, niciunul dintre acestea nefiind sacrificat în numele celuilalt;

| U. | întrucât există o necesitate sporită de o mai bună respectare și protecție a drepturilor persoanelor la intimitate, așa cum este prevăzut în Carta UE și la articolul 16 din TFUE; întrucât, deși importantă, necesitatea de a securiza și de a apăra spațiul cibernetic la nivel național pentru instituții și organismele militare nu ar trebui utilizată niciodată ca motiv pentru limitarea în orice fel a drepturilor și a libertăților în spațiul cibernetic și informatic; |
| --- | --- |

U.

întrucât există o necesitate sporită de o mai bună respectare și protecție a drepturilor persoanelor la intimitate, așa cum este prevăzut în Carta UE și la articolul 16 din TFUE; întrucât, deși importantă, necesitatea de a securiza și de a apăra spațiul cibernetic la nivel național pentru instituții și organismele militare nu ar trebui utilizată niciodată ca motiv pentru limitarea în orice fel a drepturilor și a libertăților în spațiul cibernetic și informatic;

| V. | întrucât caracterul global și fără frontiere al internetului necesită noi forme de cooperare și de guvernare internațională cu mai multe părți interesate; |
| --- | --- |

V.

întrucât caracterul global și fără frontiere al internetului necesită noi forme de cooperare și de guvernare internațională cu mai multe părți interesate;

| W. | întrucât guvernele se bazează din ce în ce mai mult pe actori privați pentru securitatea propriilor infrastructuri critice; |
| --- | --- |

W.

întrucât guvernele se bazează din ce în ce mai mult pe actori privați pentru securitatea propriilor infrastructuri critice;

| X. | întrucât Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) nu a inclus încă în mod proactiv un aspect al securității informatice în relațiile sale cu țările terțe; |
| --- | --- |

X.

întrucât Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) nu a inclus încă în mod proactiv un aspect al securității informatice în relațiile sale cu țările terțe;

| Y. | întrucât instrumentul de stabilitate este până în prezent singurul program UE care este proiectat să răspundă crizelor urgente sau provocărilor de securitate globale/transregionale, inclusiv amenințările asupra securității informatice; |
| --- | --- |

Y.

întrucât instrumentul de stabilitate este până în prezent singurul program UE care este proiectat să răspundă crizelor urgente sau provocărilor de securitate globale/transregionale, inclusiv amenințările asupra securității informatice;

| Z. | întrucât reacția în comun, prin intermediul grupului de lucru UE-SUA privind securitatea informatică și criminalitatea informatică, la amenințările asupra securității informatice este unul dintre aspectele prioritare în relațiile UE-SUA; |
| --- | --- |

Z.

întrucât reacția în comun, prin intermediul grupului de lucru UE-SUA privind securitatea informatică și criminalitatea informatică, la amenințările asupra securității informatice este unul dintre aspectele prioritare în relațiile UE-SUA;

Acțiuni și coordonare în UE

| 1. | menționează că amenințările și atacurile informatice împotriva organismelor guvernamentale, administrative, militare și internaționale reprezintă un pericol și au o incidență care se dezvoltă rapid atât în UE, cât și la nivel mondial și că există motive importante de preocupare că actori statali și nestatali, în special organizații teroriste și infracționale, sunt capabile să atace structuri și infrastructuri critice de informație și comunicații ale instituțiilor și ale membrilor UE, cu potențialul de a cauza pagube semnificative, inclusiv efecte cinetice; |
| --- | --- |

1.

menționează că amenințările și atacurile informatice împotriva organismelor guvernamentale, administrative, militare și internaționale reprezintă un pericol și au o incidență care se dezvoltă rapid atât în UE, cât și la nivel mondial și că există motive importante de preocupare că actori statali și nestatali, în special organizații teroriste și infracționale, sunt capabile să atace structuri și infrastructuri critice de informație și comunicații ale instituțiilor și ale membrilor UE, cu potențialul de a cauza pagube semnificative, inclusiv efecte cinetice;

| 2. | subliniază, prin urmare, necesitatea unei abordări mondiale și coordonate cu privire la aceste provocări la nivelul UE prin dezvoltarea unei strategii globale de securitate informatică a UE care ar trebui să asigure o definiție comună a securității și apărării informatice, precum și a apărării împotriva unui atac informatic, o viziune operațională comună și ar trebui să ia în considerare valoarea adăugată a agențiilor și organismelor existente, precum și bunele practici ale statelor membre care dispun deja de strategii naționale de securitate informatică; evidențiază importanța crucială a coordonării și a creării de sinergii la nivelul Uniunii pentru a facilita combinarea diferitelor inițiative, programe și activități militare și civile; subliniază că o astfel de strategie ar trebui să asigure flexibilitatea și să fie actualizată în mod regulat pentru a se adapta la natura în continuă schimbare a spațiului cibernetic; |
| --- | --- |

2.

subliniază, prin urmare, necesitatea unei abordări mondiale și coordonate cu privire la aceste provocări la nivelul UE prin dezvoltarea unei strategii globale de securitate informatică a UE care ar trebui să asigure o definiție comună a securității și apărării informatice, precum și a apărării împotriva unui atac informatic, o viziune operațională comună și ar trebui să ia în considerare valoarea adăugată a agențiilor și organismelor existente, precum și bunele practici ale statelor membre care dispun deja de strategii naționale de securitate informatică; evidențiază importanța crucială a coordonării și a creării de sinergii la nivelul Uniunii pentru a facilita combinarea diferitelor inițiative, programe și activități militare și civile; subliniază că o astfel de strategie ar trebui să asigure flexibilitatea și să fie actualizată în mod regulat pentru a se adapta la natura în continuă schimbare a spațiului cibernetic;

| 3. | solicită Comisiei și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să ia în considerare posibilitatea unui atac informatic grav împotriva unui stat membru în viitoarea propunere privind măsurile de punere în aplicare a clauzei de solidaritate (articolul 222 din TFUE); consideră, în plus, că, deși atacurile informatice care pun în pericol securitatea națională trebuie încă definite printr-o terminologie comună, acestea ar putea cădea sub incidența clauzei de apărare reciprocă [articolul 42 alineatul (7) din TUE], fără a aduce atingere principiului proporționalității; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să ia în considerare posibilitatea unui atac informatic grav împotriva unui stat membru în viitoarea propunere privind măsurile de punere în aplicare a clauzei de solidaritate (articolul 222 din TFUE); consideră, în plus, că, deși atacurile informatice care pun în pericol securitatea națională trebuie încă definite printr-o terminologie comună, acestea ar putea cădea sub incidența clauzei de apărare reciprocă [articolul 42 alineatul (7) din TUE], fără a aduce atingere principiului proporționalității;

| 4. | subliniază că PESAC trebuie să garanteze că forțele din cadrul operațiunilor militare ale UE și misiunile civile sunt protejate împotriva atacurilor informatice; subliniază că apărarea informatică ar trebui transformată într-o capacitate activă a PESAC; |
| --- | --- |

4.

subliniază că PESAC trebuie să garanteze că forțele din cadrul operațiunilor militare ale UE și misiunile civile sunt protejate împotriva atacurilor informatice; subliniază că apărarea informatică ar trebui transformată într-o capacitate activă a PESAC;

| 5. | subliniază că toate politicile de securitate informatică ale UE ar trebui să aibă la bază și să fie proiectate pentru a asigura protecție maximă, păstrarea libertăților digitale și respectarea online a drepturilor omului; consideră că internetul și TIC ar trebui incluse în politicile externe și de securitate ale UE pentru a sprijini aceste eforturi; |
| --- | --- |

5.

subliniază că toate politicile de securitate informatică ale UE ar trebui să aibă la bază și să fie proiectate pentru a asigura protecție maximă, păstrarea libertăților digitale și respectarea online a drepturilor omului; consideră că internetul și TIC ar trebui incluse în politicile externe și de securitate ale UE pentru a sprijini aceste eforturi;

| 6. | invită Comisia și Consiliul să recunoască, fără echivoc, libertățile digitale ca drepturi fundamentale și ca premise indispensabile pentru exercitarea drepturilor universale ale omului; subliniază că statele membre ar trebui să aibă ca obiectiv să nu pericliteze niciodată drepturile și libertățile cetățenilor lor atunci când își elaborează reacțiile la amenințările și atacurile informatice și ar trebui să dispună de diferențe legislative adecvate între incidentele informatice de nivel civil și de nivel militar; solicită atenție în aplicarea restricțiilor asupra capacității cetățenilor de a utiliza instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și Consiliul să recunoască, fără echivoc, libertățile digitale ca drepturi fundamentale și ca premise indispensabile pentru exercitarea drepturilor universale ale omului; subliniază că statele membre ar trebui să aibă ca obiectiv să nu pericliteze niciodată drepturile și libertățile cetățenilor lor atunci când își elaborează reacțiile la amenințările și atacurile informatice și ar trebui să dispună de diferențe legislative adecvate între incidentele informatice de nivel civil și de nivel militar; solicită atenție în aplicarea restricțiilor asupra capacității cetățenilor de a utiliza instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor;

| 7. | invită Consiliul și Comisia, împreună cu statele membre, să elaboreze o carte albă privind apărarea informatică prin care să se stabilească definiții și criterii clare care împart nivelurile de atac informatic în civile și militare, în conformitate cu motivația și efectele lor, precum și nivelurile de intervenție, inclusiv anchetarea, detectarea și judecarea autorilor; |
| --- | --- |

7.

invită Consiliul și Comisia, împreună cu statele membre, să elaboreze o carte albă privind apărarea informatică prin care să se stabilească definiții și criterii clare care împart nivelurile de atac informatic în civile și militare, în conformitate cu motivația și efectele lor, precum și nivelurile de intervenție, inclusiv anchetarea, detectarea și judecarea autorilor;

| 8. | evidențiază necesitatea clară de a actualiza Strategia europeană de securitate în vederea identificării și găsirii de mijloace de urmărire și de judecare a atacatorilor informatici atât persoane fizice, cât și cei asociați unei rețele și susținuți de stat; |
| --- | --- |

8.

evidențiază necesitatea clară de a actualiza Strategia europeană de securitate în vederea identificării și găsirii de mijloace de urmărire și de judecare a atacatorilor informatici atât persoane fizice, cât și cei asociați unei rețele și susținuți de stat;

La nivelul UE

| 9. | evidențiază importanța cooperării pe plan orizontal și coordonarea pe probleme de securitate informatică în cadrul și între instituțiile și agențiile UE; |
| --- | --- |

9.

evidențiază importanța cooperării pe plan orizontal și coordonarea pe probleme de securitate informatică în cadrul și între instituțiile și agențiile UE;

| 10. | subliniază că noile tehnologii pun în discuție modul în care guvernele execută sarcinile de bază tradiționale; reafirmă că pentru politicile de apărare și securitate guvernele sunt în fond responsabile, inclusiv pentru supravegherea democratică adecvată; ia act de rolul tot mai important pe care actorii privați îl au în executarea de sarcini de securitate și apărare, adesea fără transparență, răspundere sau fără mecanisme de supraveghere democratică; |
| --- | --- |

10.

subliniază că noile tehnologii pun în discuție modul în care guvernele execută sarcinile de bază tradiționale; reafirmă că pentru politicile de apărare și securitate guvernele sunt în fond responsabile, inclusiv pentru supravegherea democratică adecvată; ia act de rolul tot mai important pe care actorii privați îl au în executarea de sarcini de securitate și apărare, adesea fără transparență, răspundere sau fără mecanisme de supraveghere democratică;

| 11. | subliniază că este necesar ca guvernele să respecte principiile dreptului public și umanitar de la nivel internațional, precum respectarea suveranității statelor și a drepturilor omului, atunci când utilizează noile tehnologii în domeniul de aplicare al politicilor de securitate și apărare; evidențiază experiența valoroasă a statelor membre ale UE, precum Estonia, în definirea și conceperea de politici de securitate informatică, precum și în apărarea informatică; |
| --- | --- |

11.

subliniază că este necesar ca guvernele să respecte principiile dreptului public și umanitar de la nivel internațional, precum respectarea suveranității statelor și a drepturilor omului, atunci când utilizează noile tehnologii în domeniul de aplicare al politicilor de securitate și apărare; evidențiază experiența valoroasă a statelor membre ale UE, precum Estonia, în definirea și conceperea de politici de securitate informatică, precum și în apărarea informatică;

| 12. | recunoaște necesitatea unei evaluări a nivelului general al atacurilor cibernetice împotriva sistemelor și infrastructurilor de informație ale UE; subliniază, în acest context, necesitatea unei evaluări continue a gradului de pregătire al instituțiilor UE pentru combaterea atacurilor informatice potențiale; insistă în special cu privire la necesitatea de a consolida infrastructurile critice de informație; |
| --- | --- |

12.

recunoaște necesitatea unei evaluări a nivelului general al atacurilor cibernetice împotriva sistemelor și infrastructurilor de informație ale UE; subliniază, în acest context, necesitatea unei evaluări continue a gradului de pregătire al instituțiilor UE pentru combaterea atacurilor informatice potențiale; insistă în special cu privire la necesitatea de a consolida infrastructurile critice de informație;

| 13. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a furniza informații privind vulnerabilitățile, alertele și avertismentele cu privire la noi amenințări asupra sistemelor de informații; |
| --- | --- |

13.

subliniază, de asemenea, necesitatea de a furniza informații privind vulnerabilitățile, alertele și avertismentele cu privire la noi amenințări asupra sistemelor de informații;

| 14. | menționează că atacurile informatice recente împotriva rețelelor informaționale europene și a sistemelor de informații guvernamentale au cauzat daune economice și de securitate considerabile, ale căror proporții nu au fost evaluate corespunzător; |
| --- | --- |

14.

menționează că atacurile informatice recente împotriva rețelelor informaționale europene și a sistemelor de informații guvernamentale au cauzat daune economice și de securitate considerabile, ale căror proporții nu au fost evaluate corespunzător;

| 15. | solicită tuturor instituțiilor UE să își dezvolte propriile strategii de securitate informatică și planuri de urgență cu privire la propriile lor sisteme cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

15.

solicită tuturor instituțiilor UE să își dezvolte propriile strategii de securitate informatică și planuri de urgență cu privire la propriile lor sisteme cât mai curând posibil;

| 16. | solicită tuturor instituțiilor UE să includă în planurile lor de analiză a riscurilor și de management al situațiilor de criză aspectul managementului în cazul situațiilor de criză informatică; mai mult, solicită tuturor instituțiilor UE să asigure instruire întregului lor personal pentru sporirea conștientizării pe probleme de securitate informatică; sugerează realizarea de exerciții informatice o dată pe an similar exercițiilor pentru cazurile de urgență; |
| --- | --- |

16.

solicită tuturor instituțiilor UE să includă în planurile lor de analiză a riscurilor și de management al situațiilor de criză aspectul managementului în cazul situațiilor de criză informatică; mai mult, solicită tuturor instituțiilor UE să asigure instruire întregului lor personal pentru sporirea conștientizării pe probleme de securitate informatică; sugerează realizarea de exerciții informatice o dată pe an similar exercițiilor pentru cazurile de urgență;

| 17. | subliniază importanța dezvoltării eficiente a echipei de intervenție în caz de urgențe informatice UE (CERT UE) și a echipelor CERT naționale, precum și dezvoltarea planurilor de urgență naționale în eventualitatea în care trebuie să fie luate măsuri; salută faptul că, începând cu mai 2012, toate statele membre ale UE au înființat echipe CERT naționale; solicită dezvoltarea în continuare a echipelor naționale CERT și a unei echipe CERT UE care pot fi detașate în termen de 24 de ore, dacă este necesar; subliniază necesitatea de a lua în considerare fezabilitatea parteneriatelor public-private în acest domeniu; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța dezvoltării eficiente a echipei de intervenție în caz de urgențe informatice UE (CERT UE) și a echipelor CERT naționale, precum și dezvoltarea planurilor de urgență naționale în eventualitatea în care trebuie să fie luate măsuri; salută faptul că, începând cu mai 2012, toate statele membre ale UE au înființat echipe CERT naționale; solicită dezvoltarea în continuare a echipelor naționale CERT și a unei echipe CERT UE care pot fi detașate în termen de 24 de ore, dacă este necesar; subliniază necesitatea de a lua în considerare fezabilitatea parteneriatelor public-private în acest domeniu;

| 18. | recunoaște că „Cyber Europe 2010”, primul exercițiu paneuropean privind protecția infrastructurii critice de informație, care a fost realizat cu implicarea a numeroase state membre și organizat de ENISA, s-a dovedit a fi o măsură utilă și un exemplu de bune practici; subliniază, de asemenea, necesitatea creării cât mai rapid, la nivel european, a rețelei de alertă privind infrastructurile critice; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că „Cyber Europe 2010”, primul exercițiu paneuropean privind protecția infrastructurii critice de informație, care a fost realizat cu implicarea a numeroase state membre și organizat de ENISA, s-a dovedit a fi o măsură utilă și un exemplu de bune practici; subliniază, de asemenea, necesitatea creării cât mai rapid, la nivel european, a rețelei de alertă privind infrastructurile critice;

| 19. | subliniază importanța exercițiilor paneuropene în vederea pregătirii pentru incidente la scară largă legate de securitatea rețelelor și a definirii unui singur set de standarde pentru evaluarea amenințărilor; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța exercițiilor paneuropene în vederea pregătirii pentru incidente la scară largă legate de securitatea rețelelor și a definirii unui singur set de standarde pentru evaluarea amenințărilor;

| 20. | solicită Comisiei să exploreze necesitatea și fezabilitatea unui serviciu de coordonare informatică UE; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să exploreze necesitatea și fezabilitatea unui serviciu de coordonare informatică UE;

| 21. | consideră că, având în vedere nivelul ridicat de competențe necesar atât pentru apărarea adecvată a sistemelor și a infrastructurilor de informație, cât și pentru atacarea acestora, ar trebui luată în considerare elaborarea unei strategii de „pălării albe” între Comisie, Consiliu și statele membre; constată că potențialul de „exod de inteligență” în aceste cazuri este ridicat și că, în special, minorii condamnați pentru astfel de atacuri au un potențial ridicat atât de reabilitare, cât și de integrare în agenții și organisme de apărare; |
| --- | --- |

21.

consideră că, având în vedere nivelul ridicat de competențe necesar atât pentru apărarea adecvată a sistemelor și a infrastructurilor de informație, cât și pentru atacarea acestora, ar trebui luată în considerare elaborarea unei strategii de „pălării albe” între Comisie, Consiliu și statele membre; constată că potențialul de „exod de inteligență” în aceste cazuri este ridicat și că, în special, minorii condamnați pentru astfel de atacuri au un potențial ridicat atât de reabilitare, cât și de integrare în agenții și organisme de apărare;

Agenția Europeană de Apărare (AEA)

| 22. | salută inițiativele recente și proiectele legate de apărarea informatică, în special cu privire la colectarea și inventarierea datelor, provocărilor și necesităților relevante de securitate și apărare informatică și îndeamnă statele membre să coopereze mai mult, și la nivel militar, cu AEA, în materie de apărare informatică; |
| --- | --- |

22.

salută inițiativele recente și proiectele legate de apărarea informatică, în special cu privire la colectarea și inventarierea datelor, provocărilor și necesităților relevante de securitate și apărare informatică și îndeamnă statele membre să coopereze mai mult, și la nivel militar, cu AEA, în materie de apărare informatică;

| 23. | subliniază importanța pentru statele membre a cooperării îndeaproape cu AEA cu privire la dezvoltarea capacității lor naționale de apărare informatică; este de părere că sunt cruciale crearea, centralizarea și împărțirea sinergiilor la nivel european pentru o apărare informatică eficientă la nivel național și european; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța pentru statele membre a cooperării îndeaproape cu AEA cu privire la dezvoltarea capacității lor naționale de apărare informatică; este de părere că sunt cruciale crearea, centralizarea și împărțirea sinergiilor la nivel european pentru o apărare informatică eficientă la nivel național și european;

| 24. | încurajează AEA să aprofundeze cooperarea cu NATO, cu centrele de excelență naționale și internaționale, Centrul european de combatere a criminalității din cadrul Europol contribuind la intervenții mai rapide în caz de atacuri informatice, și, în special, cu Centrul de excelență în domeniul apărării informatice de cooperare (CCDCOE) și să se concentreze asupra consolidării capacității, a pregătirii și a schimbului de informații și practici; |
| --- | --- |

24.

încurajează AEA să aprofundeze cooperarea cu NATO, cu centrele de excelență naționale și internaționale, Centrul european de combatere a criminalității din cadrul Europol contribuind la intervenții mai rapide în caz de atacuri informatice, și, în special, cu Centrul de excelență în domeniul apărării informatice de cooperare (CCDCOE) și să se concentreze asupra consolidării capacității, a pregătirii și a schimbului de informații și practici;

| 25. | constată cu preocupare că un singur stat membru a atins nivelul de 2 % de cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare a apărării până în 2010 și că cinci state membre nu au avut cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare în 2010; solicită AEA, împreună cu statele membre, să centralizeze resursele și să investească efectiv în cercetarea și dezvoltarea în colaborare, în special în domeniul securității și apărării informatice; |
| --- | --- |

25.

constată cu preocupare că un singur stat membru a atins nivelul de 2 % de cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare a apărării până în 2010 și că cinci state membre nu au avut cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare în 2010; solicită AEA, împreună cu statele membre, să centralizeze resursele și să investească efectiv în cercetarea și dezvoltarea în colaborare, în special în domeniul securității și apărării informatice;

Statele membre

| 26. | solicită tuturor statelor membre să dezvolte și să finalizeze strategiile proprii naționale de securitate și apărare informatică fără întârziere, precum și să asigure un mediu bun pentru procesul decizional și normativ, proceduri globale de management al riscurilor și măsuri pregătitoare și mecanisme adecvate; solicită ENISA să acorde asistență statelor membre; își exprimă sprijinul său față de ENISA în dezvoltarea unui ghid de bune practici privind bunele practici și recomandările referitoare la modul de dezvoltare, de implementare și de întreținere a unei strategii de securitate informatică; |
| --- | --- |

26.

solicită tuturor statelor membre să dezvolte și să finalizeze strategiile proprii naționale de securitate și apărare informatică fără întârziere, precum și să asigure un mediu bun pentru procesul decizional și normativ, proceduri globale de management al riscurilor și măsuri pregătitoare și mecanisme adecvate; solicită ENISA să acorde asistență statelor membre; își exprimă sprijinul său față de ENISA în dezvoltarea unui ghid de bune practici privind bunele practici și recomandările referitoare la modul de dezvoltare, de implementare și de întreținere a unei strategii de securitate informatică;

| 27. | încurajează toate statele membre să creeze unități desemnate de securitate și apărare informatică în cadrul structurii lor militare, în vederea cooperării cu organisme similare din alte state membre ale UE; |
| --- | --- |

27.

încurajează toate statele membre să creeze unități desemnate de securitate și apărare informatică în cadrul structurii lor militare, în vederea cooperării cu organisme similare din alte state membre ale UE;

| 28. | încurajează statele membre să introducă centre juridice specializate la nivel regional pentru a combate mai bine atentatele împotriva sistemelor de informații; insistă asupra necesității de a încuraja adoptarea unei legislații naționale pentru a permite adaptarea la evoluțiile tehnologice și la utilizările acesteia; |
| --- | --- |

28.

încurajează statele membre să introducă centre juridice specializate la nivel regional pentru a combate mai bine atentatele împotriva sistemelor de informații; insistă asupra necesității de a încuraja adoptarea unei legislații naționale pentru a permite adaptarea la evoluțiile tehnologice și la utilizările acesteia;

| 29. | solicită Comisiei să continue să lucreze la o abordare coerentă și eficientă europeană pentru a evita inițiativele redundante, pentru a încuraja și sprijini statele membre în eforturile lor de dezvoltare a mecanismelor de cooperare și a consolida schimbul de informații; este de părere că un nivel minim obligatoriu de cooperare și de schimb trebuie stabilit între statele membre; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să continue să lucreze la o abordare coerentă și eficientă europeană pentru a evita inițiativele redundante, pentru a încuraja și sprijini statele membre în eforturile lor de dezvoltare a mecanismelor de cooperare și a consolida schimbul de informații; este de părere că un nivel minim obligatoriu de cooperare și de schimb trebuie stabilit între statele membre;

| 30. | solicită statelor membre să dezvolte planuri naționale de urgență și să includă managementul situațiilor de criză în planurile de management al situațiilor de criză și în analiza riscurilor; subliniază în continuare importanța asigurării unei pregătiri adecvate cu privire la aspectele esențiale ale securității informatice întregului personal al entităților publice, în special importanța oferirii de către instituțiile de formare a unei formări adaptate membrilor din cadrul instituțiilor judiciare și de securitate; solicită ENISA și altor organisme relevante să acorde asistență statelor membre în asigurarea centralizării și împărțirii resurselor, precum și în evitarea duplicării; |
| --- | --- |

30.

solicită statelor membre să dezvolte planuri naționale de urgență și să includă managementul situațiilor de criză în planurile de management al situațiilor de criză și în analiza riscurilor; subliniază în continuare importanța asigurării unei pregătiri adecvate cu privire la aspectele esențiale ale securității informatice întregului personal al entităților publice, în special importanța oferirii de către instituțiile de formare a unei formări adaptate membrilor din cadrul instituțiilor judiciare și de securitate; solicită ENISA și altor organisme relevante să acorde asistență statelor membre în asigurarea centralizării și împărțirii resurselor, precum și în evitarea duplicării;

| 31. | solicită statelor membre să facă cercetări și să dezvolte unul dintre pilonii principali ai securității și apărării informatice, precum și să încurajeze formarea de ingineri specializați în protecția sistemelor de informații; solicită statelor membre să își respecte angajamentul de a crește cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare în domeniul apărării la cel puțin 2 %, în special pentru securitatea și apărarea informatică; |
| --- | --- |

31.

solicită statelor membre să facă cercetări și să dezvolte unul dintre pilonii principali ai securității și apărării informatice, precum și să încurajeze formarea de ingineri specializați în protecția sistemelor de informații; solicită statelor membre să își respecte angajamentul de a crește cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare în domeniul apărării la cel puțin 2 %, în special pentru securitatea și apărarea informatică;

| 32. | solicită Comisiei și statelor membre să prezinte programe pentru promovarea și sporirea conștientizării, atât în rândul utilizatorilor privați, cât al întreprinderilor, în ceea ce privește utilizarea generală în siguranță a internetului, sistemelor de informații și a tehnologiilor comunicațiilor; sugerează Comisiei să lanseze o inițiativă de educație publică paneuropeană în acest sens; solicită statelor membre să includă educația privind securitatea informatică în programele școlare de la cea mai fragedă vârstă cu putință; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei și statelor membre să prezinte programe pentru promovarea și sporirea conștientizării, atât în rândul utilizatorilor privați, cât al întreprinderilor, în ceea ce privește utilizarea generală în siguranță a internetului, sistemelor de informații și a tehnologiilor comunicațiilor; sugerează Comisiei să lanseze o inițiativă de educație publică paneuropeană în acest sens; solicită statelor membre să includă educația privind securitatea informatică în programele școlare de la cea mai fragedă vârstă cu putință;

Cooperarea public-privat

| 33. | subliniază rolul crucial al cooperării substanțiale și complementare în domeniul securității informatice dintre autoritățile publice și sectorul privat atât la nivelul UE, cât și la nivel național, cu scopul de a genera încrederea reciprocă; este conștient de faptul că consolidarea în continuare a fiabilității și eficienței instituțiilor publice relevante va contribui la consolidarea încrederii și la împărțirea informațiilor critice; |
| --- | --- |

33.

subliniază rolul crucial al cooperării substanțiale și complementare în domeniul securității informatice dintre autoritățile publice și sectorul privat atât la nivelul UE, cât și la nivel național, cu scopul de a genera încrederea reciprocă; este conștient de faptul că consolidarea în continuare a fiabilității și eficienței instituțiilor publice relevante va contribui la consolidarea încrederii și la împărțirea informațiilor critice;

| 34. | solicită partenerilor din sectorul privat să aibă în vedere soluții intenționate de securitate atunci când proiectează produse, dispozitive, servicii și aplicații noi și stimulente pentru aceia care proiectează produse, dispozitive, servicii și aplicații noi care au ca element central securitatea în mod intenționat; solicită ca, în colaborare cu sectorul privat, pentru prevenirea și urmărirea atacurilor informatice să existe standarde minime de transparență și mecanisme de responsabilizare. |
| --- | --- |

34.

solicită partenerilor din sectorul privat să aibă în vedere soluții intenționate de securitate atunci când proiectează produse, dispozitive, servicii și aplicații noi și stimulente pentru aceia care proiectează produse, dispozitive, servicii și aplicații noi care au ca element central securitatea în mod intenționat; solicită ca, în colaborare cu sectorul privat, pentru prevenirea și urmărirea atacurilor informatice să existe standarde minime de transparență și mecanisme de responsabilizare.

| 35. | subliniază că protecția infrastructurilor critice de informație este inclusă în Strategia de securitate internă a UE în contextul creșterii nivelului de securitate a cetățenilor și a întreprinderilor în spațiul cibernetic; |
| --- | --- |

35.

subliniază că protecția infrastructurilor critice de informație este inclusă în Strategia de securitate internă a UE în contextul creșterii nivelului de securitate a cetățenilor și a întreprinderilor în spațiul cibernetic;

| 36. | solicită instituirea unui dialog permanent cu acești parteneri cu privire la utilizarea și reziliența cea mai bună a sistemelor informatice și partajarea responsabilităților, necesară pentru stabilitatea și buna funcționare a acestor sisteme; |
| --- | --- |

36.

solicită instituirea unui dialog permanent cu acești parteneri cu privire la utilizarea și reziliența cea mai bună a sistemelor informatice și partajarea responsabilităților, necesară pentru stabilitatea și buna funcționare a acestor sisteme;

| 37. | este de părere că statele membre, instituțiile UE și sectorul privat, în cooperare cu ENISA, ar trebui să ia măsuri pentru a spori securitatea și integritatea sistemelor informatice, pentru a preveni atacurile și pentru a minimiza impactul atacurilor; sprijină Comisia în eforturile sale de a prezenta standarde minime de securitate informatică și sisteme de certificări pentru companii, precum și în furnizarea de stimulente adecvate pentru a încuraja sectorul privat în eforturile sale de a îmbunătăți securitatea; |
| --- | --- |

37.

este de părere că statele membre, instituțiile UE și sectorul privat, în cooperare cu ENISA, ar trebui să ia măsuri pentru a spori securitatea și integritatea sistemelor informatice, pentru a preveni atacurile și pentru a minimiza impactul atacurilor; sprijină Comisia în eforturile sale de a prezenta standarde minime de securitate informatică și sisteme de certificări pentru companii, precum și în furnizarea de stimulente adecvate pentru a încuraja sectorul privat în eforturile sale de a îmbunătăți securitatea;

| 38. | solicită Comisiei și guvernelor statelor membre să încurajeze actorii din sectorul privat și societatea civilă să includă managementul situațiilor de criză din domeniul informaticii în planurile lor de management al situațiilor de criză și în analiza riscurilor; mai mult, solicită introducerea pregătirii pentru sporirea conștientizării în domeniul securității informatice și a igienei informatice pentru toți membrii personalului lor; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei și guvernelor statelor membre să încurajeze actorii din sectorul privat și societatea civilă să includă managementul situațiilor de criză din domeniul informaticii în planurile lor de management al situațiilor de criză și în analiza riscurilor; mai mult, solicită introducerea pregătirii pentru sporirea conștientizării în domeniul securității informatice și a igienei informatice pentru toți membrii personalului lor;

| 39. | solicită Comisiei, în cooperare cu statele membre și agențiile și organismele relevante, să dezvolte cadrele și instrumentele pentru un sistem de schimb rapid de informații care ar asigura anonimitatea în momentul raportării incidentelor informatice pentru sectorul privat, pentru a permite actorilor din sectorul public să fie în mod constant informați și pentru a asigura asistență atunci când este necesar; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei, în cooperare cu statele membre și agențiile și organismele relevante, să dezvolte cadrele și instrumentele pentru un sistem de schimb rapid de informații care ar asigura anonimitatea în momentul raportării incidentelor informatice pentru sectorul privat, pentru a permite actorilor din sectorul public să fie în mod constant informați și pentru a asigura asistență atunci când este necesar;

| 40. | subliniază necesitatea ca UE să faciliteze dezvoltarea unei piețe competitive și inovatoare pentru securitatea informatică în UE pentru a permite mai bine IMM-urilor să funcționeze în acest domeniu care va contribui la stimularea creșterii economice și la crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea ca UE să faciliteze dezvoltarea unei piețe competitive și inovatoare pentru securitatea informatică în UE pentru a permite mai bine IMM-urilor să funcționeze în acest domeniu care va contribui la stimularea creșterii economice și la crearea de noi locuri de muncă;

Cooperarea internațională

| 41. | solicită SEAE să adopte o abordare proactivă privind securitatea informatică și să integreze aspectul securității informatice în toate acțiunile sale, în special în relație cu țările terțe; solicită accelerarea cooperării și a schimbului de informații în ceea ce privește modul de combatere a problemelor de securitate informatică cu țările terțe; |
| --- | --- |

41.

solicită SEAE să adopte o abordare proactivă privind securitatea informatică și să integreze aspectul securității informatice în toate acțiunile sale, în special în relație cu țările terțe; solicită accelerarea cooperării și a schimbului de informații în ceea ce privește modul de combatere a problemelor de securitate informatică cu țările terțe;

| 42. | subliniază că finalizarea unei strategii cuprinzătoare de securitate informatică a UE este o precondiție pentru stabilirea unei cooperări internaționale eficiente privind securitatea informatică, impusă de natura transfrontalieră a amenințărilor informatice; |
| --- | --- |

42.

subliniază că finalizarea unei strategii cuprinzătoare de securitate informatică a UE este o precondiție pentru stabilirea unei cooperări internaționale eficiente privind securitatea informatică, impusă de natura transfrontalieră a amenințărilor informatice;

| 43. | solicită statelor membre care încă nu au semnat sau ratificat Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică (Convenția de la Budapesta) să facă acest lucru fără întârziere; sprijină Comisia și SEAE în eforturile lor pentru a promova convenția și valorile sale în cadrul țărilor terțe; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre care încă nu au semnat sau ratificat Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică (Convenția de la Budapesta) să facă acest lucru fără întârziere; sprijină Comisia și SEAE în eforturile lor pentru a promova convenția și valorile sale în cadrul țărilor terțe;

| 44. | este conștient de necesitatea unei reacții convenite și coordonate la nivel internațional la amenințările informatice; solicită, prin urmare, Comisiei, SEAE și statelor membre să preia coordonarea în cadrul tuturor forurilor, și în special în cadrul Organizației Națiunilor Unite, și să facă eforturi pentru a obține o cooperare mai largă pe plan internațional și un acord final privind definirea unei înțelegeri comune a normelor de comportament în spațiul cibernetic și să promoveze, de asemenea, cooperarea în vederea elaborării de acorduri privind controlul armelor cibernetice; |
| --- | --- |

44.

este conștient de necesitatea unei reacții convenite și coordonate la nivel internațional la amenințările informatice; solicită, prin urmare, Comisiei, SEAE și statelor membre să preia coordonarea în cadrul tuturor forurilor, și în special în cadrul Organizației Națiunilor Unite, și să facă eforturi pentru a obține o cooperare mai largă pe plan internațional și un acord final privind definirea unei înțelegeri comune a normelor de comportament în spațiul cibernetic și să promoveze, de asemenea, cooperarea în vederea elaborării de acorduri privind controlul armelor cibernetice;

| 45. | încurajează schimbul de cunoștințe din domeniul securității informatice cu țările BRIC și cu alte țări cu economii emergente, cu scopul de a explora eventuale reacții comune la creșterea criminalității informatice și a amenințărilor și atacurilor informatice, atât la nivel civil, cât și la nivel militar; |
| --- | --- |

45.

încurajează schimbul de cunoștințe din domeniul securității informatice cu țările BRIC și cu alte țări cu economii emergente, cu scopul de a explora eventuale reacții comune la creșterea criminalității informatice și a amenințărilor și atacurilor informatice, atât la nivel civil, cât și la nivel militar;

| 46. | solicită SEAE și Comisiei să adopte o abordare proactivă în cadrul forumurilor și organizațiilor internaționale relevante, în special Organizația Națiunilor Unite, OSCE, CEDO și Banca Mondială, în scopul aplicării legislației internaționale existente și al obținerii unui consens privind normele pentru un comportament responsabil al statului în materie de securitate și apărare informatică și prin coordonarea pozițiilor statelor membre, având în vedere promovarea valorilor principale și a politicilor UE în domeniul apărării și securității informatice; |
| --- | --- |

46.

solicită SEAE și Comisiei să adopte o abordare proactivă în cadrul forumurilor și organizațiilor internaționale relevante, în special Organizația Națiunilor Unite, OSCE, CEDO și Banca Mondială, în scopul aplicării legislației internaționale existente și al obținerii unui consens privind normele pentru un comportament responsabil al statului în materie de securitate și apărare informatică și prin coordonarea pozițiilor statelor membre, având în vedere promovarea valorilor principale și a politicilor UE în domeniul apărării și securității informatice;

| 47. | solicită Consiliului și Comisiei ca, în cadrul dialogurilor, al relațiilor și al acordurilor de cooperare cu țările terțe, în special cele care prevăd colaborarea sau schimbul în materie de tehnologie, să insiste asupra cerințelor minime pentru prevenirea și lupta împotriva criminalității informatice și atacurilor informatice și asupra standardelor minime privind securitatea sistemelor informatice; |
| --- | --- |

47.

solicită Consiliului și Comisiei ca, în cadrul dialogurilor, al relațiilor și al acordurilor de cooperare cu țările terțe, în special cele care prevăd colaborarea sau schimbul în materie de tehnologie, să insiste asupra cerințelor minime pentru prevenirea și lupta împotriva criminalității informatice și atacurilor informatice și asupra standardelor minime privind securitatea sistemelor informatice;

| 48. | solicită Comisiei să furnizeze facilități și asistență țărilor terțe, dacă este necesar, în eforturile lor de a-și consolida capacitatea în domeniul securității și apărării informatice; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să furnizeze facilități și asistență țărilor terțe, dacă este necesar, în eforturile lor de a-și consolida capacitatea în domeniul securității și apărării informatice;

Cooperarea cu NATO

| 49. | reiterează faptul că, în baza valorilor lor comune și a intereselor strategice, UE și NATO au o responsabilitate specială și o capacitate de a trata provocările în număr tot mai mare din domeniul securității informatice într-un mod mai eficient și în strânsă cooperare, căutând complementarități posibile, fără multiplicare și cu respectarea responsabilităților lor aferente; |
| --- | --- |

49.

reiterează faptul că, în baza valorilor lor comune și a intereselor strategice, UE și NATO au o responsabilitate specială și o capacitate de a trata provocările în număr tot mai mare din domeniul securității informatice într-un mod mai eficient și în strânsă cooperare, căutând complementarități posibile, fără multiplicare și cu respectarea responsabilităților lor aferente;

| 50. | subliniază necesitatea de centralizare și de punere în comun la un nivel practic, având în vedere natura complementară a abordării UE și NATO în ceea ce privește securitatea și apărarea informatică; subliniază necesitatea unei coordonări mai strânse, în special din punct de vedere al planificării, al tehnologiei, al pregătirii și al echipamentelor, în ceea ce privește securitatea și apărarea informatică; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea de centralizare și de punere în comun la un nivel practic, având în vedere natura complementară a abordării UE și NATO în ceea ce privește securitatea și apărarea informatică; subliniază necesitatea unei coordonări mai strânse, în special din punct de vedere al planificării, al tehnologiei, al pregătirii și al echipamentelor, în ceea ce privește securitatea și apărarea informatică;

| 51. | pe baza activităților complementare existente în dezvoltarea capacității de apărare, solicită tuturor organismelor relevante din UE implicate în securitatea și apărarea informatică să aprofundeze cooperarea practică cu NATO având în vedere schimbul de experiență și învățarea modului în care să consolideze rezistența sistemelor UE; |
| --- | --- |

51.

pe baza activităților complementare existente în dezvoltarea capacității de apărare, solicită tuturor organismelor relevante din UE implicate în securitatea și apărarea informatică să aprofundeze cooperarea practică cu NATO având în vedere schimbul de experiență și învățarea modului în care să consolideze rezistența sistemelor UE;

Cooperarea cu Statele Unite

| 52. | este de părere că UE și Statele Unite ar trebui să aprofundeze cooperarea reciprocă pentru a combate atacurile informatice și criminalitatea informatică, din moment ce acest fapt a devenit o prioritate a relației transatlantice ca urmare a Summitului UE-SUA din 2010 de la Lisabona; |
| --- | --- |

52.

este de părere că UE și Statele Unite ar trebui să aprofundeze cooperarea reciprocă pentru a combate atacurile informatice și criminalitatea informatică, din moment ce acest fapt a devenit o prioritate a relației transatlantice ca urmare a Summitului UE-SUA din 2010 de la Lisabona;

| 53. | salută crearea, la Summitul UE-SUA din noiembrie 2010, a Grupului de lucru UE-SUA privind securitatea și infracționalitatea informatică și susține eforturile sale de a include problemele privind securitatea informatică în dialogul politic transatlantic; |
| --- | --- |

53.

salută crearea, la Summitul UE-SUA din noiembrie 2010, a Grupului de lucru UE-SUA privind securitatea și infracționalitatea informatică și susține eforturile sale de a include problemele privind securitatea informatică în dialogul politic transatlantic;

| 54. | salută stabilirea în comun de către Comisie și Guvernul SUA, în cadrul Grupului de lucru UE-SUA, a unui program comun și a unei foi de parcurs pentru realizarea de exerciții transcontinentale comune/sincronizate în domeniul securității și infracționalității cibernetice în 2012-2013; ia act de primul exercițiu informatic atlantic din 2011; |
| --- | --- |

54.

salută stabilirea în comun de către Comisie și Guvernul SUA, în cadrul Grupului de lucru UE-SUA, a unui program comun și a unei foi de parcurs pentru realizarea de exerciții transcontinentale comune/sincronizate în domeniul securității și infracționalității cibernetice în 2012-2013; ia act de primul exercițiu informatic atlantic din 2011;

| 55. | subliniază necesitatea ca atât SUA, cât și UE, fiind cele mai mari surse de spațiu cibernetic și de utilizatori ai acestuia, să colaboreze pentru a proteja drepturile și libertățile cetățenilor lor de a utiliza acest spațiu; subliniază că, deși securitatea națională este un obiectiv de maximă importanță, spațiul cibernetic ar trebui securizat, dar și protejat; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea ca atât SUA, cât și UE, fiind cele mai mari surse de spațiu cibernetic și de utilizatori ai acestuia, să colaboreze pentru a proteja drepturile și libertățile cetățenilor lor de a utiliza acest spațiu; subliniază că, deși securitatea națională este un obiectiv de maximă importanță, spațiul cibernetic ar trebui securizat, dar și protejat;

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, ÎR/VP, AEA, ENISA și NATO. |
| --- | --- |

56.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, ÎR/VP, AEA, ENISA și NATO.

---

(1)  JO L 345, 23.12.2008, p. 75.

(2)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 63.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0228.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0207.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0406.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0237.

(7)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session20/Pages/ResDecStat.aspx

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/153 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/153

---

P7_TA(2012)0458

Rolul politicii de securitate şi apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (2012/2095(INI))

(2015/C 419/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 42 și 43 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 42 și 43 ale acestuia,

| — | având în vedere articolul 196 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la protecția civilă și articolul 214 referitor la ajutorul umanitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 196 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la protecția civilă și articolul 214 referitor la ajutorul umanitar,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind diplomația UE în domeniul climei din 18 iulie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind diplomația UE în domeniul climei din 18 iulie 2011 (1),

| — | având în vedere Documentul comun de reflecție al SEAE-COM privind diplomația în domeniul climei din 9 iulie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul comun de reflecție al SEAE-COM privind diplomația în domeniul climei din 9 iulie 2011 (2),

| — | având în vedere Raportul comun din 2008 privind schimbările climatice și securitatea internațională, prezentat Consiliului European de către Înaltul Reprezentant, dl. Solana, și de Comisia Europeană și recomandările sale ulterioare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun din 2008 privind schimbările climatice și securitatea internațională, prezentat Consiliului European de către Înaltul Reprezentant, dl. Solana, și de Comisia Europeană și recomandările sale ulterioare (3),

| — | având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Pentru o forță europeană de protecție civilă: ajutorul european” din mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei intitulat „Pentru o forță europeană de protecție civilă: ajutorul european” din mai 2006,

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 8 noiembrie 2007 de instituire a unui mecanism comunitar de protecție civilă (4), Comunicarea Comisiei din 26 octombrie 2010 intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare” (COM(2010)0600), precum și rezoluția sa din 27 septembrie 2011 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 8 noiembrie 2007 de instituire a unui mecanism comunitar de protecție civilă (4), Comunicarea Comisiei din 26 octombrie 2010 intitulată „Consolidarea răspunsului european în caz de dezastre: rolul protecției civile și al asistenței umanitare” (COM(2010)0600), precum și rezoluția sa din 27 septembrie 2011 (5),

| — | având în vedere propunerea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 20 decembrie 2011 privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă (COM(2011)0934), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 20 decembrie 2011 privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă (COM(2011)0934),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2008 privind Uniunea Europeană și regiunea arctică (COM(2008)0763) și rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o politică durabilă a UE pentru nordul îndepărtat (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2008 privind Uniunea Europeană și regiunea arctică (COM(2008)0763) și rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o politică durabilă a UE pentru nordul îndepărtat (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la Impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la Impactul crizei financiare asupra sectorului apărării în statele membre ale UE (7),

| — | având în vedere concluziile Conferinței de la Berlin din octombrie 2011, intitulate „De la negocieri privind clima la diplomație în domeniul climei” și ale Conferinței de la Londra din martie 2012, intitulate „Un dialog în domeniul climei și al securității în secolul XXI”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinței de la Berlin din octombrie 2011, intitulate „De la negocieri privind clima la diplomație în domeniul climei” și ale Conferinței de la Londra din martie 2012, intitulate „Un dialog în domeniul climei și al securității în secolul XXI”,

| — | având în vedere declarația Președinției Consiliului de Securitate al ONU din iulie 2011, privind schimbările climatice și securitatea internațională (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președinției Consiliului de Securitate al ONU din iulie 2011, privind schimbările climatice și securitatea internațională (8),

| — | având în vedere rapoartele din 2011 și 2012 ale Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu intitulate „Securitatea: Schimbările climatice, conflictele și migrația în Sahel” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 2011 și 2012 ale Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu intitulate „Securitatea: Schimbările climatice, conflictele și migrația în Sahel” (9),

| — | având în vedere documentele ONU referitoare la securitatea umană și responsabilitatea de a proteja (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele ONU referitoare la securitatea umană și responsabilitatea de a proteja (10),

| — | având în vedere Orientările ONU privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă străine pentru intervenții în caz de catastrofe (Orientările de la Oslo) (11) și Orientările Comitetului Permanent Interagenții (CPIA) privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă în sprijinul activităților umanitare desfășurate de către ONU în situații de urgență complexe (Orientările MCDA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările ONU privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă străine pentru intervenții în caz de catastrofe (Orientările de la Oslo) (11) și Orientările Comitetului Permanent Interagenții (CPIA) privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă în sprijinul activităților umanitare desfășurate de către ONU în situații de urgență complexe (Orientările MCDA),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317), precum și Declarația comună „Spre un consens european privind ajutorul umanitar” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu (SEC(2007)0781, SEC(2007)0782, COM(2007)0317), precum și Declarația comună „Spre un consens european privind ajutorul umanitar” (12),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0349/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0349/2012),

Observații generale

| 1. | constată impactul schimbărilor climatice asupra securității, păcii și stabilității globale; |
| --- | --- |

1.

constată impactul schimbărilor climatice asupra securității, păcii și stabilității globale;

| 2. | regretă că în ultimii patru ani, problema schimbărilor climatice, care constituie cea mai mare amenințare la adresa securității mondiale, a fost trecută în plan secund în cadrul dezbaterilor publice, din cauza crizei economice și financiare, care constituie, de asemenea, o amenințare imediată la adresa securității mondiale; |
| --- | --- |

2.

regretă că în ultimii patru ani, problema schimbărilor climatice, care constituie cea mai mare amenințare la adresa securității mondiale, a fost trecută în plan secund în cadrul dezbaterilor publice, din cauza crizei economice și financiare, care constituie, de asemenea, o amenințare imediată la adresa securității mondiale;

| 3. | consideră că înmulțirea evenimentelor meteorologice extreme în ultimii ani reprezintă o escaladare a costurilor pentru economia mondială, nu numai pentru țările în curs de dezvoltare, dar și pentru întreaga lume, atât sub forma unor costuri directe pentru reconstrucție și ajutoare, cât și sub forma unor costuri indirecte pentru măriri ale sumelor pentru asigurări, ale prețurilor produselor și serviciilor; subliniază faptul că aceste evenimente reprezintă, de asemenea, o agravare a amenințărilor la adresa păcii și securității internaționale; |
| --- | --- |

3.

consideră că înmulțirea evenimentelor meteorologice extreme în ultimii ani reprezintă o escaladare a costurilor pentru economia mondială, nu numai pentru țările în curs de dezvoltare, dar și pentru întreaga lume, atât sub forma unor costuri directe pentru reconstrucție și ajutoare, cât și sub forma unor costuri indirecte pentru măriri ale sumelor pentru asigurări, ale prețurilor produselor și serviciilor; subliniază faptul că aceste evenimente reprezintă, de asemenea, o agravare a amenințărilor la adresa păcii și securității internaționale;

| 4. | subliniază faptul că dezastrele naturale, exacerbate de schimbările climatice, sunt extrem de destabilizatoare, în special pentru statele vulnerabile; constată, totuși, că, până în prezent, nu există niciun conflict de care schimbările climatice să fie în totalitate răspunzătoare; subliniază că populațiile care se confruntă cu o deteriorare a accesului la apă potabilă și la alimente din cauza catastrofelor naturale exacerbate de schimbările climatice, sunt obligate să migreze, suprasolicitând astfel, capacitățile economice, sociale și administrative ale regiunilor deja fragile sau ale statelor aflate în pragul eșecului statal și creând, în consecință, conflicte și un impact negativ asupra întregii securității; constată că aceste evenimente creează o concurență între comunități și țări în ceea ce privește resursele limitate; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că dezastrele naturale, exacerbate de schimbările climatice, sunt extrem de destabilizatoare, în special pentru statele vulnerabile; constată, totuși, că, până în prezent, nu există niciun conflict de care schimbările climatice să fie în totalitate răspunzătoare; subliniază că populațiile care se confruntă cu o deteriorare a accesului la apă potabilă și la alimente din cauza catastrofelor naturale exacerbate de schimbările climatice, sunt obligate să migreze, suprasolicitând astfel, capacitățile economice, sociale și administrative ale regiunilor deja fragile sau ale statelor aflate în pragul eșecului statal și creând, în consecință, conflicte și un impact negativ asupra întregii securității; constată că aceste evenimente creează o concurență între comunități și țări în ceea ce privește resursele limitate;

| 5. | recunoaște că trebuie prevăzute și prevenite crizele complexe prin aplicarea unei abordări cuprinzătoare care să includă domenii politice care să valorifice pe deplin instrumentele existente în cadrul Politicii externe și de securitate comune(PESC) și al Politicii de securitate și de apărare comune (PSAC) și, de asemenea, ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare; constată, de asemenea, că NATO s-a aflat în centrul primelor acțiuni internaționale de răspuns la provocările privind securitatea mediului în 2004, când Alianța împreună cu alte cinci agenții internaționale (13) s-au reunit sub egida inițiativei „Mediul și securitatea” (ENVSEC) pentru a rezolva problemele ecologice care amenință securitatea în regiunile vulnerabile; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că trebuie prevăzute și prevenite crizele complexe prin aplicarea unei abordări cuprinzătoare care să includă domenii politice care să valorifice pe deplin instrumentele existente în cadrul Politicii externe și de securitate comune(PESC) și al Politicii de securitate și de apărare comune (PSAC) și, de asemenea, ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare; constată, de asemenea, că NATO s-a aflat în centrul primelor acțiuni internaționale de răspuns la provocările privind securitatea mediului în 2004, când Alianța împreună cu alte cinci agenții internaționale (13) s-au reunit sub egida inițiativei „Mediul și securitatea” (ENVSEC) pentru a rezolva problemele ecologice care amenință securitatea în regiunile vulnerabile;

| 6. | recunoaște importanța unor infrastructuri fundamentale care furnizează sprijin PSAC; |
| --- | --- |

6.

recunoaște importanța unor infrastructuri fundamentale care furnizează sprijin PSAC;

| 7. | recunoaște că, deși abordarea schimbărilor climatice prin gruparea acestora cu implicațiile lor pentru securitate poate constitui o măsură pozitivă, aceasta nu este decât una dintre componentele acțiunilor UE privind schimbările climatice care vizează utilizarea unor instrumente politice și economice pentru reducerea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că, deși abordarea schimbărilor climatice prin gruparea acestora cu implicațiile lor pentru securitate poate constitui o măsură pozitivă, aceasta nu este decât una dintre componentele acțiunilor UE privind schimbările climatice care vizează utilizarea unor instrumente politice și economice pentru reducerea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea;

| 8. | subliniază că UE ar trebui să țină seama de efectele dezastrelor naturale și ale schimbărilor climatice asupra securității internaționale, în cadrul strategiilor, politicilor și instrumentelor sale de acțiune externă; reamintește, de asemenea, că, atât în legătură cu dezastrele naturale, cât și cu alte dezastre, trebuie acordată o atenție specială femeilor și copiilor, care sunt deosebit de vulnerabili la crize; |
| --- | --- |

8.

subliniază că UE ar trebui să țină seama de efectele dezastrelor naturale și ale schimbărilor climatice asupra securității internaționale, în cadrul strategiilor, politicilor și instrumentelor sale de acțiune externă; reamintește, de asemenea, că, atât în legătură cu dezastrele naturale, cât și cu alte dezastre, trebuie acordată o atenție specială femeilor și copiilor, care sunt deosebit de vulnerabili la crize;

| 9. | reamintește, în acest sens, mandatul Comisiei pentru asistența umanitară și protecția civilă și subliniază că instrumentele existente trebuie dezvoltate și consolidate într-o mai mare măsură; |
| --- | --- |

9.

reamintește, în acest sens, mandatul Comisiei pentru asistența umanitară și protecția civilă și subliniază că instrumentele existente trebuie dezvoltate și consolidate într-o mai mare măsură;

| 10. | reiterează în acest sens, importanța inițiativei de reducere a riscului de producere a dezastrelor pentru reducerea impactului crizelor asupra populațiilor vulnerabile; |
| --- | --- |

10.

reiterează în acest sens, importanța inițiativei de reducere a riscului de producere a dezastrelor pentru reducerea impactului crizelor asupra populațiilor vulnerabile;

| 11. | constată că este esențial ca analiza impactului potențialelor dezastre naturale generate de climă să fie integrată în strategiile și planurile operaționale ale PSAC, înainte, în timpul și după orice crizele naturale sau umanitare care ar putea apărea și, de asemenea, trebuie create planuri de rezervă de atenuare a riscurilor în regiunile cele mai expuse acestora, cu respectarea principiile umanitare prevăzute în Tratatul de la Lisabona; solicită, de asemenea, o cooperare practică, cum ar fi exercițiile de cooperare; |
| --- | --- |

11.

constată că este esențial ca analiza impactului potențialelor dezastre naturale generate de climă să fie integrată în strategiile și planurile operaționale ale PSAC, înainte, în timpul și după orice crizele naturale sau umanitare care ar putea apărea și, de asemenea, trebuie create planuri de rezervă de atenuare a riscurilor în regiunile cele mai expuse acestora, cu respectarea principiile umanitare prevăzute în Tratatul de la Lisabona; solicită, de asemenea, o cooperare practică, cum ar fi exercițiile de cooperare;

| 12. | subliniază că identificarea unui răspuns eficient la implicațiile legate de securitate ale schimbărilor climatice nu trebuie numai să promoveze prevenirea conflictelor și gestionarea crizelor, ci și să îmbunătățească capacitățile de analiză și de avertizare timpurie; |
| --- | --- |

12.

subliniază că identificarea unui răspuns eficient la implicațiile legate de securitate ale schimbărilor climatice nu trebuie numai să promoveze prevenirea conflictelor și gestionarea crizelor, ci și să îmbunătățească capacitățile de analiză și de avertizare timpurie;

| 13. | reamintește că Tratatul de la Lisabona impune Uniunii să dezvolte capabilități civile și militare de gestionare a crizelor internaționale în întreaga gamă de sarcini menționate la articolul 43, în special sarcini de prevenire a conflictelor, umanitare și de salvare, sarcini de consultanță militară și de asistență, menținerea păcii și stabilitate postconflict; consideră, în același timp, că ar trebui evitată suprapunerea instrumentelor și ar trebui să se facă o distincție clară între instrumentele din interiorul și cele din afara domeniului de aplicare al PSAC, în conformitate cu articolele 196 și 214 din TFUE; reamintește necesitatea evitării oricărei suprapuneri cu instrumentele pentru ajutor umanitar și protecție civilă deja existente, care sunt în afara sferei de competență a PSAC; |
| --- | --- |

13.

reamintește că Tratatul de la Lisabona impune Uniunii să dezvolte capabilități civile și militare de gestionare a crizelor internaționale în întreaga gamă de sarcini menționate la articolul 43, în special sarcini de prevenire a conflictelor, umanitare și de salvare, sarcini de consultanță militară și de asistență, menținerea păcii și stabilitate postconflict; consideră, în același timp, că ar trebui evitată suprapunerea instrumentelor și ar trebui să se facă o distincție clară între instrumentele din interiorul și cele din afara domeniului de aplicare al PSAC, în conformitate cu articolele 196 și 214 din TFUE; reamintește necesitatea evitării oricărei suprapuneri cu instrumentele pentru ajutor umanitar și protecție civilă deja existente, care sunt în afara sferei de competență a PSAC;

| 14. | recunoaște că structurile militare dețin capacități și echipamente în domeniul serviciilor de informații privind mediul, al evaluării riscurilor, al asistenței umanitare, al intervențiilor și al evacuării în caz de dezastre, care joacă un rol esențial în avertizarea timpurie, în gestionarea crizelor generate de climă și în reacția în caz de dezastre; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că structurile militare dețin capacități și echipamente în domeniul serviciilor de informații privind mediul, al evaluării riscurilor, al asistenței umanitare, al intervențiilor și al evacuării în caz de dezastre, care joacă un rol esențial în avertizarea timpurie, în gestionarea crizelor generate de climă și în reacția în caz de dezastre;

| 15. | subliniază că Tratatul de la Lisabona a introdus noi dispoziții (articolele 21-23, articolul 27, articolul 39, articolul 41 alineatul (3), articolele 43-46 din TUE), în special cele legate de fondul de lansare prevăzut la articolul 41 alineatul (3), și că acestea încă trebuie implementate; |
| --- | --- |

15.

subliniază că Tratatul de la Lisabona a introdus noi dispoziții (articolele 21-23, articolul 27, articolul 39, articolul 41 alineatul (3), articolele 43-46 din TUE), în special cele legate de fondul de lansare prevăzut la articolul 41 alineatul (3), și că acestea încă trebuie implementate;

| 16. | subliniază că UE ar trebui să colaboreze în continuare cu ONU, Uniunea Africană (UA) și OSCE, inclusiv în contextul ENVSEC (Inițiativa „Mediul și Securitatea”), pentru face schimb de analize și pentru a aborda împreună provocările din domeniul schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

16.

subliniază că UE ar trebui să colaboreze în continuare cu ONU, Uniunea Africană (UA) și OSCE, inclusiv în contextul ENVSEC (Inițiativa „Mediul și Securitatea”), pentru face schimb de analize și pentru a aborda împreună provocările din domeniul schimbărilor climatice;

| 17. | subliniază valoarea sinergiilor civilo-militare în crize precum cele din Haiti, Pakistan și New Orleans; consideră că aceste sinergii au demonstrat contribuția valoroasă pe care o pot aduce forțele militare în cazul crizelor generate de climă sau al dezastrelor naturale prin acordarea de asistență directă și la timp regiunilor și populațiilor afectate; |
| --- | --- |

17.

subliniază valoarea sinergiilor civilo-militare în crize precum cele din Haiti, Pakistan și New Orleans; consideră că aceste sinergii au demonstrat contribuția valoroasă pe care o pot aduce forțele militare în cazul crizelor generate de climă sau al dezastrelor naturale prin acordarea de asistență directă și la timp regiunilor și populațiilor afectate;

| 18. | salută faptul că schimbările climatice ocupă un loc din ce în ce mai important în cadrul dezbaterii privind securitatea mondială, în special începând cu 2007 când Consiliul de Securitate al ONU a dezbătut pentru prima dată problema schimbărilor climatice și a implicațiilor acestora pentru securitatea internațională; salută eforturile depuse de UE și de guvernele statelor membre ale acesteia de a ridica această problemă în cadrul Consiliului de Securitate al ONU din iulie 2011 și în concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la diplomația climatică; |
| --- | --- |

18.

salută faptul că schimbările climatice ocupă un loc din ce în ce mai important în cadrul dezbaterii privind securitatea mondială, în special începând cu 2007 când Consiliul de Securitate al ONU a dezbătut pentru prima dată problema schimbărilor climatice și a implicațiilor acestora pentru securitatea internațională; salută eforturile depuse de UE și de guvernele statelor membre ale acesteia de a ridica această problemă în cadrul Consiliului de Securitate al ONU din iulie 2011 și în concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la diplomația climatică;

Necesitatea voinței politice și a acțiunii

| 19. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate (VP/ÎR), în calitate de responsabil de desfășurarea Politicii externe și de securitate comune a Uniunii:






  (a) | să țină seama, de fiecare dată când consideră necesar, de schimbările climatice și de dezastrele naturale, precum și de ramificațiile acestora în domeniul securității și apărării atunci când se analizează crizele și amenințările de conflicte; |
| --- | --- | --- |

19.

invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate (VP/ÎR), în calitate de responsabil de desfășurarea Politicii externe și de securitate comune a Uniunii:

(a)

să țină seama, de fiecare dată când consideră necesar, de schimbările climatice și de dezastrele naturale, precum și de ramificațiile acestora în domeniul securității și apărării atunci când se analizează crizele și amenințările de conflicte;

| (b) | să evalueze care țări și/sau regiuni sunt predispuse celui mai mare risc de conflict și de instabilitate ca urmare a schimbărilor climatice și a dezastrelor naturale; să elaboreze o listă a acestor țări/regiuni; să furnizeze, în cadrul rapoartelor anuale ale PESC, informații cu privire la implementarea politicilor și instrumentelor UE care vizează abordarea acestor provocări în țările/regiunile în cauză; |
| --- | --- |

(b)

să evalueze care țări și/sau regiuni sunt predispuse celui mai mare risc de conflict și de instabilitate ca urmare a schimbărilor climatice și a dezastrelor naturale; să elaboreze o listă a acestor țări/regiuni; să furnizeze, în cadrul rapoartelor anuale ale PESC, informații cu privire la implementarea politicilor și instrumentelor UE care vizează abordarea acestor provocări în țările/regiunile în cauză;

| (c) | să consolideze capacitatea practică a UE de a asigura prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor și reconstrucția post-criză; să își coordoneze îndeaproape eforturile cu Comisia și cu politica de dezvoltare a UE cu privire la nevoia de a acorda asistență țărilor partenere în ceea ce privește capacitatea de rezistență la schimbările climatice și alte dimensiuni de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

(c)

să consolideze capacitatea practică a UE de a asigura prevenirea conflictelor, gestionarea crizelor și reconstrucția post-criză; să își coordoneze îndeaproape eforturile cu Comisia și cu politica de dezvoltare a UE cu privire la nevoia de a acorda asistență țărilor partenere în ceea ce privește capacitatea de rezistență la schimbările climatice și alte dimensiuni de adaptare la schimbările climatice;

| (d) | să adapteze în mod corespunzător, în strânsă cooperare cu Comisia, planificarea pe termen lung a UE a capacităților și a capabilităților civile și militare; |
| --- | --- |

(d)

să adapteze în mod corespunzător, în strânsă cooperare cu Comisia, planificarea pe termen lung a UE a capacităților și a capabilităților civile și militare;

| 20. | consideră că UE trebuie să prezinte o listă de provocări cu care se confruntă în zone precum, regiunea arctică, Africa, lumea arabă și al treilea pol (Himalaya și Platoul Tibetan), în special potențialele conflicte generate de aprovizionarea cu apă; |
| --- | --- |

20.

consideră că UE trebuie să prezinte o listă de provocări cu care se confruntă în zone precum, regiunea arctică, Africa, lumea arabă și al treilea pol (Himalaya și Platoul Tibetan), în special potențialele conflicte generate de aprovizionarea cu apă;

| 21. | subliniază importanța continuării și măririi ajutorului umanitar și pentru dezvoltare al UE care vizează adaptarea, atenuarea, reacția, capacitatea de rezistență, asistența și dezvoltarea post-criză, în eventualitatea unor crize generate de climă sau a unor dezastre naturale; constată importanța inițiativelor precum cea de reducere a riscurilor de producere a dezastrelor și cea de creare a unei legături între ajutorul de urgență, reconstrucție și dezvoltare și invită Comisia să integreze aceste programe și acțiuni în cadrul acțiunilor sale de ajutor umanitar și, mai ales, în ajutorul pentru dezvoltare; salută propunerea privind rolul mai mare al mecanismului UE de protecție civilă, îndeosebi în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța continuării și măririi ajutorului umanitar și pentru dezvoltare al UE care vizează adaptarea, atenuarea, reacția, capacitatea de rezistență, asistența și dezvoltarea post-criză, în eventualitatea unor crize generate de climă sau a unor dezastre naturale; constată importanța inițiativelor precum cea de reducere a riscurilor de producere a dezastrelor și cea de creare a unei legături între ajutorul de urgență, reconstrucție și dezvoltare și invită Comisia să integreze aceste programe și acțiuni în cadrul acțiunilor sale de ajutor umanitar și, mai ales, în ajutorul pentru dezvoltare; salută propunerea privind rolul mai mare al mecanismului UE de protecție civilă, îndeosebi în afara Uniunii Europene;

| 22. | salută inițiativa „Mediul și securitatea” (ENVSEC), lansată de PNUD, PNUM, OSCE, NATO, CEE-ONU și REC (14), care vizează abordarea provocărilor legate de securitatea umană și de mediul înconjurător punând la dispoziția țărilor din Asia Centrală, Caucaz și Europa de sud-est întreaga lor gamă de competențe și de resurse; constată că performanța globală a ENVSEC încă este limitată, dar că, până în prezent, aceasta a servit drept instrument important pentru coordonarea instituțională și ca punct de intrare pentru facilitarea procesului de integrare; |
| --- | --- |

22.

salută inițiativa „Mediul și securitatea” (ENVSEC), lansată de PNUD, PNUM, OSCE, NATO, CEE-ONU și REC (14), care vizează abordarea provocărilor legate de securitatea umană și de mediul înconjurător punând la dispoziția țărilor din Asia Centrală, Caucaz și Europa de sud-est întreaga lor gamă de competențe și de resurse; constată că performanța globală a ENVSEC încă este limitată, dar că, până în prezent, aceasta a servit drept instrument important pentru coordonarea instituțională și ca punct de intrare pentru facilitarea procesului de integrare;

| 23. | subliniază că UE ar trebui să colaboreze cu principalele regiuni supuse riscului și cu cele mai vulnerabile state pentru consolidarea capacității acestora de a face față provocărilor; subliniază că UE ar putea integra într-o mai mare măsură adaptarea și capacitatea de rezistență la schimbările climatice în cadrul strategiilor regionale ale UE (de exemplu Strategia UE-Africa, Procesul de la Barcelona, Sinergia Mării Negre, Strategia UE privind Asia Centrală și Planul de acțiune pentru Orientul Mijlociu); |
| --- | --- |

23.

subliniază că UE ar trebui să colaboreze cu principalele regiuni supuse riscului și cu cele mai vulnerabile state pentru consolidarea capacității acestora de a face față provocărilor; subliniază că UE ar putea integra într-o mai mare măsură adaptarea și capacitatea de rezistență la schimbările climatice în cadrul strategiilor regionale ale UE (de exemplu Strategia UE-Africa, Procesul de la Barcelona, Sinergia Mării Negre, Strategia UE privind Asia Centrală și Planul de acțiune pentru Orientul Mijlociu);

| 24. | solicită VP/ÎR și Comisiei să integreze potențialele efecte ale schimbărilor climatice asupra securității în cadrul celor mai importante strategii, documente privind politicile și instrumente financiare din domeniul acțiunii externe și al PSAC; |
| --- | --- |

24.

solicită VP/ÎR și Comisiei să integreze potențialele efecte ale schimbărilor climatice asupra securității în cadrul celor mai importante strategii, documente privind politicile și instrumente financiare din domeniul acțiunii externe și al PSAC;

| 25. | atrage atenția asupra faptului că securitatea energetică este strâns legată de schimbările climatice; consideră că securitatea energetică trebuie îmbunătățită prin reducerea dependenței UE de combustibilii fosili, cum ar fi cei importați din Rusia prin conducte; reamintește că aceste conducte vor deveni vulnerabile la întreruperi datorate topirii permafrostului și subliniază că transformarea regiunii arctice reprezintă o consecință majoră a schimbărilor climatice asupra securității UE; subliniază necesitatea de a aborda acest risc multiplicator printr-o strategie consolidată a UE pentru Arctica, precum și printr-o politică consolidată privind energiile regenerabile generate în UE și eficiența energetică, care reduce în mod semnificativ dependența Uniunii de sursele externe și îmbunătățește, în consecință, poziția sa de securitate; |
| --- | --- |

25.

atrage atenția asupra faptului că securitatea energetică este strâns legată de schimbările climatice; consideră că securitatea energetică trebuie îmbunătățită prin reducerea dependenței UE de combustibilii fosili, cum ar fi cei importați din Rusia prin conducte; reamintește că aceste conducte vor deveni vulnerabile la întreruperi datorate topirii permafrostului și subliniază că transformarea regiunii arctice reprezintă o consecință majoră a schimbărilor climatice asupra securității UE; subliniază necesitatea de a aborda acest risc multiplicator printr-o strategie consolidată a UE pentru Arctica, precum și printr-o politică consolidată privind energiile regenerabile generate în UE și eficiența energetică, care reduce în mod semnificativ dependența Uniunii de sursele externe și îmbunătățește, în consecință, poziția sa de securitate;

| 26. | invită Agenția Europeană de Apărare (EDA) și forțele armate ale statelor membre să dezvolte tehnologii ecologice și tehnologii care țin cont de eficiența energetică, exploatând la maximum potențialul surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- |

26.

invită Agenția Europeană de Apărare (EDA) și forțele armate ale statelor membre să dezvolte tehnologii ecologice și tehnologii care țin cont de eficiența energetică, exploatând la maximum potențialul surselor de energie regenerabile;

| 27. | salută recentele încercări de consolidare a coordonării dintre NATO și UE în domeniul dezvoltării capabilităților; recunoaște necesitatea stringentă de a identifica avantajele reciproce ale cooperării, respectând în același timp responsabilitățile specifice ale ambelor organizații; subliniază necesitatea de a găsi și de a crea sinergii în cazul proiectelor privind „punerea și utilizarea în comun” și al proiectelor privind „apărarea inteligentă” (NATO) care ar putea fi aplicate ca răspuns la dezastrele naturale și la crizele generate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

27.

salută recentele încercări de consolidare a coordonării dintre NATO și UE în domeniul dezvoltării capabilităților; recunoaște necesitatea stringentă de a identifica avantajele reciproce ale cooperării, respectând în același timp responsabilitățile specifice ale ambelor organizații; subliniază necesitatea de a găsi și de a crea sinergii în cazul proiectelor privind „punerea și utilizarea în comun” și al proiectelor privind „apărarea inteligentă” (NATO) care ar putea fi aplicate ca răspuns la dezastrele naturale și la crizele generate de schimbările climatice;

| 28. | solicită Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui, ca o chestiune de maximă urgență, să se folosească de întregul potențial al Tratatului de la Lisabona și să înainteze propuneri vizând implementarea fondului de lansare (articolul 42 alineatul (3) din TUE) cu privire la posibile viitoare proiecte de punere și de utilizare în comun, capabilități comune, precum și la o rezervă comună, permanentă de echipamente pentru operațiunile în caz de crize civile; |
| --- | --- |

28.

solicită Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui, ca o chestiune de maximă urgență, să se folosească de întregul potențial al Tratatului de la Lisabona și să înainteze propuneri vizând implementarea fondului de lansare (articolul 42 alineatul (3) din TUE) cu privire la posibile viitoare proiecte de punere și de utilizare în comun, capabilități comune, precum și la o rezervă comună, permanentă de echipamente pentru operațiunile în caz de crize civile;

Necesitatea unei noi atitudini: provocări strategice și conceptuale

| 29. | constată că impactul negativ al schimbărilor climatice și al dezastrelor naturale asupra păcii, securității și stabilității ar putea fi integrat în toate documentele strategice privind PESC/PSAC care servesc drept linii directoare pentru planificarea și coordonarea de politici și de misiuni individuale; |
| --- | --- |

29.

constată că impactul negativ al schimbărilor climatice și al dezastrelor naturale asupra păcii, securității și stabilității ar putea fi integrat în toate documentele strategice privind PESC/PSAC care servesc drept linii directoare pentru planificarea și coordonarea de politici și de misiuni individuale;

| 30. | constată că capabilitățile de evaluare timpurie și de anchetă ar trebui să garanteze un răspuns al UE la crize cu ajutorul celor mai adecvate mijloace disponibile, utilizând, cât mai devreme posibil, echipe multidisciplinare alcătuite din experți civili, militari și civilo-militari; |
| --- | --- |

30.

constată că capabilitățile de evaluare timpurie și de anchetă ar trebui să garanteze un răspuns al UE la crize cu ajutorul celor mai adecvate mijloace disponibile, utilizând, cât mai devreme posibil, echipe multidisciplinare alcătuite din experți civili, militari și civilo-militari;

| 31. | subliniază că accesul UE la analize exacte și la timpul oportun va fi fundamental pentru ca aceasta să poată prezice și oferi un răspuns la insecuritatea generată de schimbările climatice, capabilitățile PSAC constituind o sursă optimă de informații în acest sens; UE ar trebui să adopte măsuri pentru a-și dezvolta într-o mai mare măsură capacitățile de colectare a datelor și de analizare a informațiilor, prin structuri precum delegațiile UE, Centrul Satelitar al UE și Centrul comun de situații al UE; |
| --- | --- |

31.

subliniază că accesul UE la analize exacte și la timpul oportun va fi fundamental pentru ca aceasta să poată prezice și oferi un răspuns la insecuritatea generată de schimbările climatice, capabilitățile PSAC constituind o sursă optimă de informații în acest sens; UE ar trebui să adopte măsuri pentru a-și dezvolta într-o mai mare măsură capacitățile de colectare a datelor și de analizare a informațiilor, prin structuri precum delegațiile UE, Centrul Satelitar al UE și Centrul comun de situații al UE;

| 32. | consideră că alerta timpurie și măsurile de prevenire rapide vizând consecințele negative ale schimbărilor climatice și ale dezastrelor naturale depind de resursele umane și de metodologia adecvate pentru colectarea și analizarea datelor; constată că unitățile SEAE competente responsabile cu securitatea și serviciile Comisiei și birourile geografice competente ar trebui să integreze în activitățile lor analiza consecințelor dezastrelor naturale asupra securității internaționale și a stabilității politice; recomandă pregătirea personalului SEAE și al Comisiei în domeniul monitorizării impactului dezastrelor naturale asupra evoluției crizelor și asupra stabilității și securității politice; solicită elaborarea de criterii comune pentru analiza, evaluarea riscurilor și instituirea unui sistem de alertă comun; |
| --- | --- |

32.

consideră că alerta timpurie și măsurile de prevenire rapide vizând consecințele negative ale schimbărilor climatice și ale dezastrelor naturale depind de resursele umane și de metodologia adecvate pentru colectarea și analizarea datelor; constată că unitățile SEAE competente responsabile cu securitatea și serviciile Comisiei și birourile geografice competente ar trebui să integreze în activitățile lor analiza consecințelor dezastrelor naturale asupra securității internaționale și a stabilității politice; recomandă pregătirea personalului SEAE și al Comisiei în domeniul monitorizării impactului dezastrelor naturale asupra evoluției crizelor și asupra stabilității și securității politice; solicită elaborarea de criterii comune pentru analiza, evaluarea riscurilor și instituirea unui sistem de alertă comun;

| 33. | încurajează organismele competente ale SEAE și ale Comisiei să consolideze coordonarea analizelor situaționale și a politicilor de planificare respective, precum și schimburile sistematice de informații pe probleme legate de schimbările climatice și de dezastre naturale; îndeamnă organismele relevante din cadrul SEAE să folosească canale de comunicare și de schimb de informații cu organismele relevante ale Comisiei, în special cu ECHO, dar și cu agențiile și programele ONU, precum și cu NATO; subliniază că structurile civile și militare care au sarcina de a răspunde la crizele și la dezastre naturale generate de climă, trebuie să coopereze strâns cu toate organizațiile societății civile, organizațiile umanitare și cele neguvernamentale; |
| --- | --- |

33.

încurajează organismele competente ale SEAE și ale Comisiei să consolideze coordonarea analizelor situaționale și a politicilor de planificare respective, precum și schimburile sistematice de informații pe probleme legate de schimbările climatice și de dezastre naturale; îndeamnă organismele relevante din cadrul SEAE să folosească canale de comunicare și de schimb de informații cu organismele relevante ale Comisiei, în special cu ECHO, dar și cu agențiile și programele ONU, precum și cu NATO; subliniază că structurile civile și militare care au sarcina de a răspunde la crizele și la dezastre naturale generate de climă, trebuie să coopereze strâns cu toate organizațiile societății civile, organizațiile umanitare și cele neguvernamentale;

| 34. | îndeamnă Comisia să elaboreze planuri de intervenție pentru răspunsul UE la efectele dezastrelor naturale și ale crizelor generate de climă, produse în afara UE, care au directe sau indirecte asupra Uniunii implicații în materie de securitate (de exemplu, migrația generată de climă); |
| --- | --- |

34.

îndeamnă Comisia să elaboreze planuri de intervenție pentru răspunsul UE la efectele dezastrelor naturale și ale crizelor generate de climă, produse în afara UE, care au directe sau indirecte asupra Uniunii implicații în materie de securitate (de exemplu, migrația generată de climă);

| 35. | salută cu căldură măsurile luate în 2011, la nivelul miniștrilor de externe ai UE în cadrul Președinției poloneze, precum și la nivelul Consiliului de Securitate al ONU în cadrul Președinției germane, de a aprofunda interacțiunea dintre schimbările climatice și implicațiile sale de securitate; |
| --- | --- |

35.

salută cu căldură măsurile luate în 2011, la nivelul miniștrilor de externe ai UE în cadrul Președinției poloneze, precum și la nivelul Consiliului de Securitate al ONU în cadrul Președinției germane, de a aprofunda interacțiunea dintre schimbările climatice și implicațiile sale de securitate;

| 36. | consideră că, din perspectiva implicațiilor pe care le comportă schimbările climatice și dezastrele naturale, se pot face adaptări și modificări principalelor documente de politici ale PSAC, inclusiv conceptul UE de planificare militară la nivel politic și strategic (15), conceptul UE de comandă și de control militar (16), conceptul UE de generare a forței (17) și Conceptul UE de răspuns militar rapid (18), precum și a acelor documente care sunt relevante pentru misiunile civile ale PSAC, cum ar fi Conceptul UE de planificare cuprinzătoare, Conceptul UE de planificare a forțelor de poliție și Liniile directoare privind structura de comandă și de control pentru operațiuni civile ale UE de gestionare a situațiilor de criză (19) |
| --- | --- |

36.

consideră că, din perspectiva implicațiilor pe care le comportă schimbările climatice și dezastrele naturale, se pot face adaptări și modificări principalelor documente de politici ale PSAC, inclusiv conceptul UE de planificare militară la nivel politic și strategic (15), conceptul UE de comandă și de control militar (16), conceptul UE de generare a forței (17) și Conceptul UE de răspuns militar rapid (18), precum și a acelor documente care sunt relevante pentru misiunile civile ale PSAC, cum ar fi Conceptul UE de planificare cuprinzătoare, Conceptul UE de planificare a forțelor de poliție și Liniile directoare privind structura de comandă și de control pentru operațiuni civile ale UE de gestionare a situațiilor de criză (19)

| 37. | consideră că capabilitățile civile și militare ar trebui dezvoltate astfel încât să se permită implementarea lor ca răspuns la dezastrele naturale și la crizele generate de schimbările climatice; consideră că ar trebui acordată o atenție specială dezvoltării capabilităților militare și, în special, procesului de punere și de utilizare în comun; solicită un rol mai mare al EDA în această privință; |
| --- | --- |

37.

consideră că capabilitățile civile și militare ar trebui dezvoltate astfel încât să se permită implementarea lor ca răspuns la dezastrele naturale și la crizele generate de schimbările climatice; consideră că ar trebui acordată o atenție specială dezvoltării capabilităților militare și, în special, procesului de punere și de utilizare în comun; solicită un rol mai mare al EDA în această privință;

Necesitatea unei creativități instituționale: instrumente și capabilități

| 38. | reiterează faptul că niște răspunsuri eficiente la crize precum dezastrele naturale trebuie deseori să poată face apel atât la capabilități civile, cât și la cele militare și că este nevoie de o cooperare mai strânsă între ambele; reamintește că este esențială definirea capabilităților de nișă și lacunelor specifice, la nivelul cărora capacitatea militară ar putea aduce valoare adăugată; |
| --- | --- |

38.

reiterează faptul că niște răspunsuri eficiente la crize precum dezastrele naturale trebuie deseori să poată face apel atât la capabilități civile, cât și la cele militare și că este nevoie de o cooperare mai strânsă între ambele; reamintește că este esențială definirea capabilităților de nișă și lacunelor specifice, la nivelul cărora capacitatea militară ar putea aduce valoare adăugată;

| 39. | subliniază necesitatea elaborării unei liste specifice a capabilităților militare și civile care au o relevanță deosebită, atât ca răspuns la schimbările climatice și la dezastrele naturale, cât și în misiunile PSAC; subliniază că, în momentul elaborării acestei liste, ar trebui să se acorde o atenție deosebită activității Grupului consultativ privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă; subliniază că astfel de resurse cuprind, printre altele, capacități de inginerie, precum construcția și exploatarea ad hoc de infrastructuri portuare/aeroportuare, capacități de management și transport operațional aerian și maritim, spitale mobile, inclusiv unități de terapie intensivă, infrastructuri de comunicații, purificarea apei și gestionarea combustibilului; invită Consiliul și EDA, ca parte a revizuirii din 2013 a Programului de dezvoltare a capabilităților, să reconcilieze cataloagele actuale ale capabilităților civile și militare cu capabilitățile necesare pentru a răspunde provocărilor schimbărilor climatice și pentru a face propunerile necesare în vederea remedierii oricărei deficiențe existente în cadrul respectivelor cataloage; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea elaborării unei liste specifice a capabilităților militare și civile care au o relevanță deosebită, atât ca răspuns la schimbările climatice și la dezastrele naturale, cât și în misiunile PSAC; subliniază că, în momentul elaborării acestei liste, ar trebui să se acorde o atenție deosebită activității Grupului consultativ privind folosirea resurselor militare și de protecție civilă; subliniază că astfel de resurse cuprind, printre altele, capacități de inginerie, precum construcția și exploatarea ad hoc de infrastructuri portuare/aeroportuare, capacități de management și transport operațional aerian și maritim, spitale mobile, inclusiv unități de terapie intensivă, infrastructuri de comunicații, purificarea apei și gestionarea combustibilului; invită Consiliul și EDA, ca parte a revizuirii din 2013 a Programului de dezvoltare a capabilităților, să reconcilieze cataloagele actuale ale capabilităților civile și militare cu capabilitățile necesare pentru a răspunde provocărilor schimbărilor climatice și pentru a face propunerile necesare în vederea remedierii oricărei deficiențe existente în cadrul respectivelor cataloage;

| 40. | subliniază necesitatea explorării, pe baza capacităților deja existente, cum ar fi grupările tactice de luptă ale UE și comandamentul european de transport aerian, a posibilității de a crea capabilități comune suplimentare care sunt relevante pentru operațiunile ce răspund la impactul schimbărilor climatice sau al dezastrelor naturale; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea explorării, pe baza capacităților deja existente, cum ar fi grupările tactice de luptă ale UE și comandamentul european de transport aerian, a posibilității de a crea capabilități comune suplimentare care sunt relevante pentru operațiunile ce răspund la impactul schimbărilor climatice sau al dezastrelor naturale;

| 41. | subliniază necesitatea de a explora modalități de îmbunătățire a eficienței energetice și de management de mediu în cadrul forțelor armate din țară și din străinătate prin exploatarea, printre altele, a potențialului oferit de sursele regenerabile de energie; reamintește faptul că forțele armate ale unui singur stat membru al UE consumă energia unui oraș european mare și că structurile militare, în consecință, ar trebui să fie la fel de inovatoare în reducerea amprentei lor ecologice; salută raportul „Ecologizarea căștilor albastre: mediu, resurse naturale și operațiuni de menținere a păcii desfășurate de ONU” publicat în mai 2012 UNEP, Departamentul ONU pentru operațiuni de menținere a păcii (UNDPKO) și Departamentul Națiunilor Unite de susținere a misiunilor (UNDFS); subliniază faptul că, timp de mai mulți ani, forțele armate ale SUA (20) au urmărit în mod activ să mărească independența energetică prin utilizarea de surse de energie sustenabilă și prin creșterea eficienței energetice în cadrul tuturor operațiunilor armate și al infrastructurii armate; salută, în acest sens, proiectul recent GO GREEN inițiat de EDA, care vizează îmbunătățirea semnificativă a eficienței energetice și utilizarea de surse de energie regenerabilă; subliniază, de asemenea, necesitatea de elaborare a unor orientări privind cele mai bune practici în domeniul eficienței resurselor și al monitorizării gestionării ecologice pentru misiunile PSAC; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea de a explora modalități de îmbunătățire a eficienței energetice și de management de mediu în cadrul forțelor armate din țară și din străinătate prin exploatarea, printre altele, a potențialului oferit de sursele regenerabile de energie; reamintește faptul că forțele armate ale unui singur stat membru al UE consumă energia unui oraș european mare și că structurile militare, în consecință, ar trebui să fie la fel de inovatoare în reducerea amprentei lor ecologice; salută raportul „Ecologizarea căștilor albastre: mediu, resurse naturale și operațiuni de menținere a păcii desfășurate de ONU” publicat în mai 2012 UNEP, Departamentul ONU pentru operațiuni de menținere a păcii (UNDPKO) și Departamentul Națiunilor Unite de susținere a misiunilor (UNDFS); subliniază faptul că, timp de mai mulți ani, forțele armate ale SUA (20) au urmărit în mod activ să mărească independența energetică prin utilizarea de surse de energie sustenabilă și prin creșterea eficienței energetice în cadrul tuturor operațiunilor armate și al infrastructurii armate; salută, în acest sens, proiectul recent GO GREEN inițiat de EDA, care vizează îmbunătățirea semnificativă a eficienței energetice și utilizarea de surse de energie regenerabilă; subliniază, de asemenea, necesitatea de elaborare a unor orientări privind cele mai bune practici în domeniul eficienței resurselor și al monitorizării gestionării ecologice pentru misiunile PSAC;

| 42. | subliniază, de asemenea, necesitatea de armonizare a evoluțiilor mai largi în domeniu ale bazei industriale europene de apărare cu cerințele specifice privind crizele și dezastrele naturale generate de climă; solicită, în cadrul acestui proces, un rol mai mare al EDA în strânsă colaborare cu Comitetul Militar al UE; solicită ambelor organisme însărcinate cu PSAC să se asigure că programele de achiziții publice și programele de dezvoltare a capabilităților alocă mijloace financiare și alte resurse adecvate nevoilor specifice de a răspunde la schimbările climatice și la dezastrele naturale; |
| --- | --- |

42.

subliniază, de asemenea, necesitatea de armonizare a evoluțiilor mai largi în domeniu ale bazei industriale europene de apărare cu cerințele specifice privind crizele și dezastrele naturale generate de climă; solicită, în cadrul acestui proces, un rol mai mare al EDA în strânsă colaborare cu Comitetul Militar al UE; solicită ambelor organisme însărcinate cu PSAC să se asigure că programele de achiziții publice și programele de dezvoltare a capabilităților alocă mijloace financiare și alte resurse adecvate nevoilor specifice de a răspunde la schimbările climatice și la dezastrele naturale;

| 43. | invită forțele armate să își asume responsabilitățile în domeniul sustenabilității ecologice iar experții tehnici să identifice măsuri ecologice, începând cu reducerea emisiilor și până la o mai bună reciclabilitate; |
| --- | --- |

43.

invită forțele armate să își asume responsabilitățile în domeniul sustenabilității ecologice iar experții tehnici să identifice măsuri ecologice, începând cu reducerea emisiilor și până la o mai bună reciclabilitate;

| 44. | subliniază nevoia de menținere și consolidare într-o mai mare măsură a unei abordări cuprinzătoare în contextul perspectivei financiare multianuale 2014-2020, pentru reducerea dezastrelor naturale și a crizelor generate de schimbările climatice și pentru a răspunde acestora prin utilizarea tuturor instrumentelor relevante de care dispune Uniunea; salută propunerea Comisiei privind un nou instrument de stabilitate, care deja ia în considerare impactul negativ al schimbărilor climatice și a dezastrelor naturale asupra securității, păcii și stabilității politice; |
| --- | --- |

44.

subliniază nevoia de menținere și consolidare într-o mai mare măsură a unei abordări cuprinzătoare în contextul perspectivei financiare multianuale 2014-2020, pentru reducerea dezastrelor naturale și a crizelor generate de schimbările climatice și pentru a răspunde acestora prin utilizarea tuturor instrumentelor relevante de care dispune Uniunea; salută propunerea Comisiei privind un nou instrument de stabilitate, care deja ia în considerare impactul negativ al schimbărilor climatice și a dezastrelor naturale asupra securității, păcii și stabilității politice;

| 45. | solicită identificarea implicațiilor financiare ale acestor propuneri și luarea acestora în considerare în cadrul revizuirii bugetului UE; |
| --- | --- |

45.

solicită identificarea implicațiilor financiare ale acestor propuneri și luarea acestora în considerare în cadrul revizuirii bugetului UE;

| 46. | solicită VP/ÎR să trimită experți în domeniul securității climatice la delegațiile UE din țările și regiunile cele mai afectate în vederea consolidării capacității Uniunii de avertiza din timp și de a informa cu privire la posibile viitoare conflicte; |
| --- | --- |

46.

solicită VP/ÎR să trimită experți în domeniul securității climatice la delegațiile UE din țările și regiunile cele mai afectate în vederea consolidării capacității Uniunii de avertiza din timp și de a informa cu privire la posibile viitoare conflicte;

| 47. | invită SEAE să consolideze coordonarea între Uniune și statele vecine ale acesteia în domeniul dezvoltării capacității de răspuns la crize generate de climă; |
| --- | --- |

47.

invită SEAE să consolideze coordonarea între Uniune și statele vecine ale acesteia în domeniul dezvoltării capacității de răspuns la crize generate de climă;

| 48. | invită SEAE să promoveze integrarea aspectelor legate de schimbările climatice și de protecția mediului în planificarea și implementarea operațiunilor militare, civilo-militare și civile din întreaga lume; |
| --- | --- |

48.

invită SEAE să promoveze integrarea aspectelor legate de schimbările climatice și de protecția mediului în planificarea și implementarea operațiunilor militare, civilo-militare și civile din întreaga lume;

| 49. | salută ideea de a crea un post pentru un trimis special al ONU în domeniul securității climatice; |
| --- | --- |

49.

salută ideea de a crea un post pentru un trimis special al ONU în domeniul securității climatice;

| 50. | solicită mecanisme de coordonare care urmează să fie stabilite între UE în ansamblu și acele state membre care pot, în cadrul viitoarei legi, să asigure coerența acțiunilor lor cu abordarea cuprinzătoare a UE în acest domeniu, în conformitate cu dispozițiile privind cooperarea structurată permanentă; |
| --- | --- |

50.

solicită mecanisme de coordonare care urmează să fie stabilite între UE în ansamblu și acele state membre care pot, în cadrul viitoarei legi, să asigure coerența acțiunilor lor cu abordarea cuprinzătoare a UE în acest domeniu, în conformitate cu dispozițiile privind cooperarea structurată permanentă;

| 51. | consideră că în programul de studii a Colegiului European de Securitate și Apărare ar trebui incluse studii privind impactul dezastrelor naturale și al crizelor generate de climă asupra securității internaționale și europene; |
| --- | --- |

51.

consideră că în programul de studii a Colegiului European de Securitate și Apărare ar trebui incluse studii privind impactul dezastrelor naturale și al crizelor generate de climă asupra securității internaționale și europene;

| 52. | invită UE să examineze implicațiile în materie de securitate ale schimbărilor climatice în dialogurile cu țările terțe, îndeosebi cu partenerii majori precum India, China și Rusia; subliniază că un răspuns cu adevărat eficient va necesita o abordare multilaterală și investiții comune cu țările terțe și că UE ar putea să inițieze o cooperare cu forțele armate ale țărilor terțe pentru a desfășura misiuni comune de dezvoltare și de pregătire; |
| --- | --- |

52.

invită UE să examineze implicațiile în materie de securitate ale schimbărilor climatice în dialogurile cu țările terțe, îndeosebi cu partenerii majori precum India, China și Rusia; subliniază că un răspuns cu adevărat eficient va necesita o abordare multilaterală și investiții comune cu țările terțe și că UE ar putea să inițieze o cooperare cu forțele armate ale țărilor terțe pentru a desfășura misiuni comune de dezvoltare și de pregătire;

o

o o

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre ale UE, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului Generali al NATO, Adunării Generale a ONU și Secretarului general al ONU. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre ale UE, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului Generali al NATO, Adunării Generale a ONU și Secretarului general al ONU.

---

(1)  http://ec.europa.eu/clima/events/0052/council_conclusions_en.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/environment/docs/2011_joint_paper_euclimate_diplomacy_en.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/99387.pdf

(4)  JO L 314, 1.12.2007, p. 9.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0404.

(6)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 71..

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0574.

(8)  http://www.un.org/News/Press/docs/2011/sc10332.doc.htm

(9)  www.unep.org/disastersandconflicts

(10)  Alineatele 138 și 139 din documentul final al Summitului mondial al ONU, Rezoluția Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite (CSONU) din aprilie 2006 (S/RES/1674), raportul Secretarului general al ONU, Ban Ki-Moon, din 15 septembrie 2009, privind „Implementarea responsabilității de a proteja” și rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU din 7 octombrie 2009 (A/RES/63/308) referitoare la responsabilitatea de a proteja.

(11)  http://www.unhcr.org/refworld/docid/47da87822.html

(12)  Declarație comună a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene (2008/C 25/01).

(13)  Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM), Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) și Centrul Regional de Mediu pentru Europa Centrală și de Est (REC).

(14)  Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM), Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor Unite (CEE-ONU) și Centrul Regional de Mediu pentru Europa Centrală și de Est (REC).

(15)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st15/st15097.en07.pdf

(16)  10688/08 – secret

(17)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st15/st15097.en07.pdf

(18)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/09/st15/st15097.en07.pdf

(19)  Doc. 13983/05; doc. 6923/1/02; doc. 9919/07

(20)  „Alimentarea apărării SUA: energia și riscurile asupra securității naționale”, mai 2009. http://www.cna.org/sites/default/files/Powering%20Americas%20Defense.pdf

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/159 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/159

---

P7_TA(2012)0459

Negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 conținând recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (2012/2153(INI))

(2015/C 419/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Kazahstan, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Kazahstan, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999 (1),

| — | având în vedere negocierile autorizate de Consiliu la 24 mai 2011, deschise la Bruxelles în iunie 2011, pentru un Acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile autorizate de Consiliu la 24 mai 2011, deschise la Bruxelles în iunie 2011, pentru un Acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan,

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind Kazahstanul, în special cele din 15 martie 2012 (2) și din 17 septembrie 2009, referitoare la cazul lui Evgeni Jovtis (3) și cea din 7 octombrie 2010, referitoare la Ziua mondială împotriva pedepsei capitale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind Kazahstanul, în special cele din 15 martie 2012 (2) și din 17 septembrie 2009, referitoare la cazul lui Evgeni Jovtis (3) și cea din 7 octombrie 2010, referitoare la Ziua mondială împotriva pedepsei capitale (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la stadiul punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene pentru Asia Centrală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la stadiul punerii în aplicare a Strategiei Uniunii Europene pentru Asia Centrală (5),

| — | având în vedere Strategia UE pentru un nou parteneriat cu Asia Centrală („Uniunea Europeană și Asia Centrală: o strategie pentru un nou parteneriat”), adoptată de Consiliul European din 21–22 iunie 2007 și rapoartele de activitate din 24 iunie 2008 și 28 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru un nou parteneriat cu Asia Centrală („Uniunea Europeană și Asia Centrală: o strategie pentru un nou parteneriat”), adoptată de Consiliul European din 21–22 iunie 2007 și rapoartele de activitate din 24 iunie 2008 și 28 iunie 2010,

| — | având în vedere declarațiile UE privind Kazahstanul în cadrul Consiliului Permanent al OSCE din 3 noiembrie și 22 decembrie 2011, 19 ianuarie, 26 ianuarie și 9 februarie 2012, precum și declarațiile VP/ÎR al UE, Catherine Ashton, din 17 decembrie 2011 cu privire la evenimentele petrecute în localitatea Janaozen și cu privire la alegerile parlamentare din 15 ianuarie 2012 din Kazahstan (17 ianuarie 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile UE privind Kazahstanul în cadrul Consiliului Permanent al OSCE din 3 noiembrie și 22 decembrie 2011, 19 ianuarie, 26 ianuarie și 9 februarie 2012, precum și declarațiile VP/ÎR al UE, Catherine Ashton, din 17 decembrie 2011 cu privire la evenimentele petrecute în localitatea Janaozen și cu privire la alegerile parlamentare din 15 ianuarie 2012 din Kazahstan (17 ianuarie 2012),

| — | având în vedere concluziile preliminare ale misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor parlamentare din 15 ianuarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile preliminare ale misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor parlamentare din 15 ianuarie 2012,

| — | având în vedere declarația din 25 ianuarie 2012 a Reprezentantului OSCE pentru libertatea presei cu privire la situația mass-mediei în Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 ianuarie 2012 a Reprezentantului OSCE pentru libertatea presei cu privire la situația mass-mediei în Kazahstan,

| — | având în vedere dispozițiile generale privind acțiunea externă a Uniunii prevăzute la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și procedura privind încheierea de acorduri internaționale prevăzută la articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile generale privind acțiunea externă a Uniunii prevăzute la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și procedura privind încheierea de acorduri internaționale prevăzută la articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere angajamentele luate de către Înaltul Reprezentant în scrisorile sale din 24 noiembrie 2011 și 11 mai 2012 referitoare la un mecanism de monitorizare a punerii în aplicare a APC UE-Turkmenistan și, în special, a articolului 2 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele luate de către Înaltul Reprezentant în scrisorile sale din 24 noiembrie 2011 și 11 mai 2012 referitoare la un mecanism de monitorizare a punerii în aplicare a APC UE-Turkmenistan și, în special, a articolului 2 din acesta,

| — | având în vedere punctul 23 din Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la cea de a 19-a Sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 23 din Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la cea de a 19-a Sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (6),

| — | având în vedere noul Cadru strategic și plan de acțiune al UE pentru Drepturile omului și democrație, adoptat de miniștrii de externe ai UE, precum și concluziile adoptate la cea de-a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Cadru strategic și plan de acțiune al UE pentru Drepturile omului și democrație, adoptat de miniștrii de externe ai UE, precum și concluziile adoptate la cea de-a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2012,

| — | având în vedere declarația către Parlamentul European cu privire la Kazahstan în numele Înaltului Reprezentant Catherine Ashton făcută de ministrul danez de externe Villy Søvndal la 14 martie 2012 (A 122/12), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația către Parlamentul European cu privire la Kazahstan în numele Înaltului Reprezentant Catherine Ashton făcută de ministrul danez de externe Villy Søvndal la 14 martie 2012 (A 122/12),

| — | având în vedere articolul 90 alineatul (4) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 90 alineatul (4) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0355/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0355/2012),

| A. | întrucât UE și Kazahstan doresc să își aprofundeze și să îți extindă relațiile; întrucât popoarele din UE și din Kazahstanul ar trebui să aibă avantaje reciproce în urma unei cooperări mai strânse; întrucât încheierea negocierilor privind noul APC ar trebui să ofere un cadru cuprinzător pentru cooperare bazată pe drepturile omului și drepturile democratice, precum și oportunități pentru dezvoltarea socio-economică și pentru reformele politice și economice necesare; întrucât dezvoltarea socială și dezvoltarea economică sunt strâns legate; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Kazahstan doresc să își aprofundeze și să îți extindă relațiile; întrucât popoarele din UE și din Kazahstanul ar trebui să aibă avantaje reciproce în urma unei cooperări mai strânse; întrucât încheierea negocierilor privind noul APC ar trebui să ofere un cadru cuprinzător pentru cooperare bazată pe drepturile omului și drepturile democratice, precum și oportunități pentru dezvoltarea socio-economică și pentru reformele politice și economice necesare; întrucât dezvoltarea socială și dezvoltarea economică sunt strâns legate;

| B. | întrucât, cu toate că suspendarea aplicării oricărui ACP a fost utilizată rar și în mod parțial de Consiliu, aceasta continuă să fie o opțiune viabilă în cazul încălcărilor grave și documentate ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu toate că suspendarea aplicării oricărui ACP a fost utilizată rar și în mod parțial de Consiliu, aceasta continuă să fie o opțiune viabilă în cazul încălcărilor grave și documentate ale drepturilor omului;

| C. | întrucât Kazahstanul a avut un rol pozitiv în Asia Centrală, depunând eforturi pentru dezvoltarea unor bune relații de vecinătate cu țările vecine, reluarea cooperării regionale și rezolvarea tuturor problemelor bilaterale prin mijlocare pașnice; |
| --- | --- |

C.

întrucât Kazahstanul a avut un rol pozitiv în Asia Centrală, depunând eforturi pentru dezvoltarea unor bune relații de vecinătate cu țările vecine, reluarea cooperării regionale și rezolvarea tuturor problemelor bilaterale prin mijlocare pașnice;

| D. | întrucât Parlamentul, pentru a-și putea îndeplini funcția de control politic, trebuie să aibă la dispoziție informații complete pentru a monitoriza atent evoluțiile din Kazahstan și pentru a implementa ACP în conformitate cu recomandările și rezoluțiile acestuia; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul, pentru a-și putea îndeplini funcția de control politic, trebuie să aibă la dispoziție informații complete pentru a monitoriza atent evoluțiile din Kazahstan și pentru a implementa ACP în conformitate cu recomandările și rezoluțiile acestuia;

| E. | întrucât Kazahstanul a fost admis la Comisia de la Veneția a Consiliului Europei; întrucât pe perioada negocierilor pentru un ACP extins UE și Kazahstanul trebuie să găsească un limbaj comun cu privire la drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

E.

întrucât Kazahstanul a fost admis la Comisia de la Veneția a Consiliului Europei; întrucât pe perioada negocierilor pentru un ACP extins UE și Kazahstanul trebuie să găsească un limbaj comun cu privire la drepturile omului și democrație;

| F. | întrucât Kazahstanul a deținut președinția OSCE în 2010; întrucât angajamentele luate de a-și armoniza legislația privind mass-media cu standardele internaționale, de a liberaliza cerințele referitoare la înregistrarea partidelor politice până la sfârșitul lui 2008 și de a include recomandările Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE în legislația privind alegerile nu sunt încă îndeplinite; |
| --- | --- |

F.

întrucât Kazahstanul a deținut președinția OSCE în 2010; întrucât angajamentele luate de a-și armoniza legislația privind mass-media cu standardele internaționale, de a liberaliza cerințele referitoare la înregistrarea partidelor politice până la sfârșitul lui 2008 și de a include recomandările Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE în legislația privind alegerile nu sunt încă îndeplinite;

| G. | întrucât, în pofida ambiției declarate a guvernului kazah de consolidare a procesului democratic în Kazahstan și de desfășurarea a alegerilor în conformitate cu standardele internaționale, alegerile generale din 15 ianuarie 2012 au fost considerate de către OSCE a nu fi în conformitate cu standardele sale, având în vedere nenumăratele nereguli de vot și eșecul asigurării condițiile necesare pentru desfășurarea unor alegeri cu adevărat pluraliste; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în pofida ambiției declarate a guvernului kazah de consolidare a procesului democratic în Kazahstan și de desfășurarea a alegerilor în conformitate cu standardele internaționale, alegerile generale din 15 ianuarie 2012 au fost considerate de către OSCE a nu fi în conformitate cu standardele sale, având în vedere nenumăratele nereguli de vot și eșecul asigurării condițiile necesare pentru desfășurarea unor alegeri cu adevărat pluraliste;

| H. | întrucât, după evenimentele din decembrie 2011 din Janaozen, partidele de opoziție, media independentă, sindicatele, activiștii și promotorii drepturilor omului au devenit ținta represiunilor, inclusiv a arestărilor, fără o încălcare dovedită a legislației, fapt ce ar putea fi considerat ca având motivații politice; |
| --- | --- |

H.

întrucât, după evenimentele din decembrie 2011 din Janaozen, partidele de opoziție, media independentă, sindicatele, activiștii și promotorii drepturilor omului au devenit ținta represiunilor, inclusiv a arestărilor, fără o încălcare dovedită a legislației, fapt ce ar putea fi considerat ca având motivații politice;

| I. | întrucât există un dialog continuu, deschis și constructiv între deputații în PE, reprezentanții oficiali ai Kazahstanului, reprezentanții societății civile și ONG-uri cu privire la chestiuni de interes reciproc; |
| --- | --- |

I.

întrucât există un dialog continuu, deschis și constructiv între deputații în PE, reprezentanții oficiali ai Kazahstanului, reprezentanții societății civile și ONG-uri cu privire la chestiuni de interes reciproc;

| J. | întrucât autoritățile din Kazahstan au depus recent eforturi importante în ceea ce privește cooperarea cu ONG-urile din Kazahstanul de Vest pentru îmbunătățirea situației locuitorilor din regiune, în special a lucrătorilor aflați în grevă; |
| --- | --- |

J.

întrucât autoritățile din Kazahstan au depus recent eforturi importante în ceea ce privește cooperarea cu ONG-urile din Kazahstanul de Vest pentru îmbunătățirea situației locuitorilor din regiune, în special a lucrătorilor aflați în grevă;

| K. | întrucât 37 de persoane au fost trimise în judecată sub acuzația de organizarea sau participare la tulburările în masă, iar 34 dintre aceștia au fost condamnați, dintre care 13 vor fi închiși, printre care lideri și activiști de marcă care au participat la greva lucrătorilor din domeniul petrolului, inclusiv Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva și Maksat Dosmagambetov; întrucât, în iulie 2012, Înaltul Comisar ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, a solicitat autorităților, după vizita sa de două zile în Kazahstan, să autorizeze o anchetă internațională independentă cu privire la evenimentele din Janaozen, cauzele și urmările acestora; |
| --- | --- |

K.

întrucât 37 de persoane au fost trimise în judecată sub acuzația de organizarea sau participare la tulburările în masă, iar 34 dintre aceștia au fost condamnați, dintre care 13 vor fi închiși, printre care lideri și activiști de marcă care au participat la greva lucrătorilor din domeniul petrolului, inclusiv Talgat Saktaganov, Roza Tuletaeva și Maksat Dosmagambetov; întrucât, în iulie 2012, Înaltul Comisar ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, a solicitat autorităților, după vizita sa de două zile în Kazahstan, să autorizeze o anchetă internațională independentă cu privire la evenimentele din Janaozen, cauzele și urmările acestora;

| L. | întrucât Misiunea internațională de monitorizare a solidarității civile a conchis, în raportul său preliminar, că procesele legate de evenimentele din Janaozen nu pot fi considerate conforme standardelor privind proceselor echitabile și că investigarea evenimentelor din decembrie 2011 nu a fost nici completă, nici independentă; întrucât persoanele acuzate și unii martori au fost victimele unor încălcări ale drepturilor lor în etapa care precede procesul penal, inclusiv presupusa utilizare a torturii, negarea accesului la avocat, intimidarea și fabricarea de dovezi; întrucât mărturia inculpaților făcută în timpul proceselor cu privire la maltratare și tortură pe perioada detenției preventive nu a fost investigată pe deplin, în mod imparțial și în detaliu într-o manieră capabilă să îi tragă la răspundere pe autorii infracțiunilor; întrucât, la 7 octombrie 2012, a fost ucis un martor al tragicelor evenimente din Janaozen, Alexandr Bojenko; |
| --- | --- |

L.

întrucât Misiunea internațională de monitorizare a solidarității civile a conchis, în raportul său preliminar, că procesele legate de evenimentele din Janaozen nu pot fi considerate conforme standardelor privind proceselor echitabile și că investigarea evenimentelor din decembrie 2011 nu a fost nici completă, nici independentă; întrucât persoanele acuzate și unii martori au fost victimele unor încălcări ale drepturilor lor în etapa care precede procesul penal, inclusiv presupusa utilizare a torturii, negarea accesului la avocat, intimidarea și fabricarea de dovezi; întrucât mărturia inculpaților făcută în timpul proceselor cu privire la maltratare și tortură pe perioada detenției preventive nu a fost investigată pe deplin, în mod imparțial și în detaliu într-o manieră capabilă să îi tragă la răspundere pe autorii infracțiunilor; întrucât, la 7 octombrie 2012, a fost ucis un martor al tragicelor evenimente din Janaozen, Alexandr Bojenko;

| M. | întrucât Vladimir Kozlov, liderul partidului de opoziție ALGA, a fost găsit vinovat de „incitare la dezordine socială”, de „incitare la răsturnarea violentă a ordinii constituționale” și de „crearea și conducerea unui grup organizat cu scopul de a comite infracțiuni” și a fost condamnat la șapte ani și jumătate de închisoare; întrucât Akzhanat Aminov, un lucrător din domeniul petrolier din Janaozen, și Serik Sapargali, un activist al societății civile, au fost condamnați prin acuzații similare și au fost condamnați la cinci ani, respectiv patru ani cu suspendare; |
| --- | --- |

M.

întrucât Vladimir Kozlov, liderul partidului de opoziție ALGA, a fost găsit vinovat de „incitare la dezordine socială”, de „incitare la răsturnarea violentă a ordinii constituționale” și de „crearea și conducerea unui grup organizat cu scopul de a comite infracțiuni” și a fost condamnat la șapte ani și jumătate de închisoare; întrucât Akzhanat Aminov, un lucrător din domeniul petrolier din Janaozen, și Serik Sapargali, un activist al societății civile, au fost condamnați prin acuzații similare și au fost condamnați la cinci ani, respectiv patru ani cu suspendare;

| N. | întrucât, la 17 februarie 2012, președintele Kazahstanului a promulgat o serie de legi care vizează îmbunătățirea bazei juridice a relațiilor de muncă, a drepturilor lucrătorilor și a dialogului social și consolidarea independenței sistemului judiciar; întrucât, în pofida acestor încercări, dreptul persoanelor la asociere, la organizarea și înregistrarea de sindicate independente, dreptul la negocieri colective și dreptul la grevă nu sunt respectate pe deplin, iar sistemul judiciar nu este independent; întrucât modificările aduse Codului Muncii, în special articolele modificate 55, 74, 266, 287, 289, 303, și 305, marchează un regres în domeniul relațiilor de muncă, al drepturilor lucrătorilor și al dialogului social și o încălcare a condițiilor prevăzute de OIM și de alte convenții internaționale; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 17 februarie 2012, președintele Kazahstanului a promulgat o serie de legi care vizează îmbunătățirea bazei juridice a relațiilor de muncă, a drepturilor lucrătorilor și a dialogului social și consolidarea independenței sistemului judiciar; întrucât, în pofida acestor încercări, dreptul persoanelor la asociere, la organizarea și înregistrarea de sindicate independente, dreptul la negocieri colective și dreptul la grevă nu sunt respectate pe deplin, iar sistemul judiciar nu este independent; întrucât modificările aduse Codului Muncii, în special articolele modificate 55, 74, 266, 287, 289, 303, și 305, marchează un regres în domeniul relațiilor de muncă, al drepturilor lucrătorilor și al dialogului social și o încălcare a condițiilor prevăzute de OIM și de alte convenții internaționale;

| O. | întrucât UE este un partener comercial esențial pentru Kazahstan și cel mai mare investitor în această țară; întrucât Kazahstanul și-a exprimat clar dorința de a atinge standardele UE și modelele sale sociale și economice, care presupun o reformă consistentă a statului kazah și a administrației publice; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE este un partener comercial esențial pentru Kazahstan și cel mai mare investitor în această țară; întrucât Kazahstanul și-a exprimat clar dorința de a atinge standardele UE și modelele sale sociale și economice, care presupun o reformă consistentă a statului kazah și a administrației publice;

| P. | întrucât Kazahstanul are un rol important în asigurarea stabilității regionale și poate deveni o punte între UE și întreaga regiune a Asiei Centrale; |
| --- | --- |

P.

întrucât Kazahstanul are un rol important în asigurarea stabilității regionale și poate deveni o punte între UE și întreaga regiune a Asiei Centrale;

| Q. | întrucât Kazahstanul a obținut rezultate importante în domeniul reducerii sărăciei, al sănătății publice și al educației; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Kazahstanul a obținut rezultate importante în domeniul reducerii sărăciei, al sănătății publice și al educației;

| R. | întrucât UE depinde masiv de importul de minereuri de fosfați pentru a-și susține agricultura și producția tehnică; întrucât Kazahstanul aprovizionează multe state cu fosfor alb iar în decembrie 2011, Comisia a inițiat o procedură antidumping împotriva importurilor de fosfor alb din Kazahstan, |
| --- | --- |

R.

întrucât UE depinde masiv de importul de minereuri de fosfați pentru a-și susține agricultura și producția tehnică; întrucât Kazahstanul aprovizionează multe state cu fosfor alb iar în decembrie 2011, Comisia a inițiat o procedură antidumping împotriva importurilor de fosfor alb din Kazahstan,

| 1. | salută voința politică și angajamentul practic al Kazahstanului de a lărgi în continuare parteneriatul cu UE și deschiderea negocierilor pentru un parteneriat UE-Kazahstan și acordul de cooperare (APC); |
| --- | --- |

1.

salută voința politică și angajamentul practic al Kazahstanului de a lărgi în continuare parteneriatul cu UE și deschiderea negocierilor pentru un parteneriat UE-Kazahstan și acordul de cooperare (APC);

| 2. | transmite Consiliului, Comisiei și ÎR/VP următoarele recomandări, solicitându-le:


  Desfășurarea negocierilor








  (a) | să facă astfel încât noul APC să devină un cadru global pentru dezvoltarea în continuare a relațiilor, abordând toate domeniile prioritare, inclusiv: drepturile omului, statul de drept, buna guvernanță și democratizarea; tineretul și educația; dezvoltarea economică, comerțul și investițiile; energia și transporturile; sustenabilitatea mediului și apele; combaterea amenințărilor și a dificultăților comune. |
| --- | --- | --- |

2.

transmite Consiliului, Comisiei și ÎR/VP următoarele recomandări, solicitându-le:

Desfășurarea negocierilor

(a)

să facă astfel încât noul APC să devină un cadru global pentru dezvoltarea în continuare a relațiilor, abordând toate domeniile prioritare, inclusiv: drepturile omului, statul de drept, buna guvernanță și democratizarea; tineretul și educația; dezvoltarea economică, comerțul și investițiile; energia și transporturile; sustenabilitatea mediului și apele; combaterea amenințărilor și a dificultăților comune.

Dialogul politic și cooperarea

| (b) | să se asigure că angajamentul UE este în concordanță cu politicile Uniunii și că se aplică principiul „mai mult pentru mai mult”, cu accent special pe sprijinirea reformelor politice, juridice, economice și sociale; |
| --- | --- |

(b)

să se asigure că angajamentul UE este în concordanță cu politicile Uniunii și că se aplică principiul „mai mult pentru mai mult”, cu accent special pe sprijinirea reformelor politice, juridice, economice și sociale;

| (c) | să colaboreze îndeaproape cu Kazahstanul pentru a promova cooperarea regională și îmbunătățirea relațiilor de vecinătate în regiunea Asiei Centrale și să se asigure că APC cuprinde prevederi vizând cooperarea regională cu regiunea Asiei Centrale, inclusiv prin sprijinirea unor măsuri menite să consolideze încrederea, dacă este cazul, în special în domenii precum gestionarea apei și a resurselor, gestionarea frontierelor, combaterea extremismului și a contraterorismului; recomandă ca această cooperare să încurajeze schimburile de experiență și să ia țină seama de recomandările organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

(c)

să colaboreze îndeaproape cu Kazahstanul pentru a promova cooperarea regională și îmbunătățirea relațiilor de vecinătate în regiunea Asiei Centrale și să se asigure că APC cuprinde prevederi vizând cooperarea regională cu regiunea Asiei Centrale, inclusiv prin sprijinirea unor măsuri menite să consolideze încrederea, dacă este cazul, în special în domenii precum gestionarea apei și a resurselor, gestionarea frontierelor, combaterea extremismului și a contraterorismului; recomandă ca această cooperare să încurajeze schimburile de experiență și să ia țină seama de recomandările organizațiilor societății civile;

| (d) | să solicite sprijinul Kazahstanului pentru a asigura un progres rapid în direcția instituirii unui Dialog la nivel înalt privind securitatea UE-Asia Centrală într-un format regional, cu scopul de a aborda provocările și amenințările comune; |
| --- | --- |

(d)

să solicite sprijinul Kazahstanului pentru a asigura un progres rapid în direcția instituirii unui Dialog la nivel înalt privind securitatea UE-Asia Centrală într-un format regional, cu scopul de a aborda provocările și amenințările comune;

| (e) | să coopereze cu Kazahstanul și cu alte state din Asia Centrală, precum și cu actori locali, regionali și internaționali pentru a promova securitatea și dezvoltarea în Afganistan; |
| --- | --- |

(e)

să coopereze cu Kazahstanul și cu alte state din Asia Centrală, precum și cu actori locali, regionali și internaționali pentru a promova securitatea și dezvoltarea în Afganistan;

| (f) | să consolideze acțiunea UE în domeniile educației, statului de drept, mediului și apei, inter alia prin intermediul platformelor de sprijin nou înființate și al asistenței specifice, precum și includerea ONG-urilor locale și a organizațiilor societății civile (OSC) în dialogul UE cu guvernul kazah în acele zone în care acest lucru este adecvat și posibil; solicită, având în vedere dificultățile actuale la înregistrarea ONG-urilor și OSC-urilor, ca acest dialog să nu fie limitat la cele organizațiile înregistrate oficial; |
| --- | --- |

(f)

să consolideze acțiunea UE în domeniile educației, statului de drept, mediului și apei, inter alia prin intermediul platformelor de sprijin nou înființate și al asistenței specifice, precum și includerea ONG-urilor locale și a organizațiilor societății civile (OSC) în dialogul UE cu guvernul kazah în acele zone în care acest lucru este adecvat și posibil; solicită, având în vedere dificultățile actuale la înregistrarea ONG-urilor și OSC-urilor, ca acest dialog să nu fie limitat la cele organizațiile înregistrate oficial;

| (g) | să stimuleze Kazahstanul să colaboreze cu vecinii săi pentru a ajunge la o soluție comună cu privire la statutul Mării Caspice; |
| --- | --- |

(g)

să stimuleze Kazahstanul să colaboreze cu vecinii săi pentru a ajunge la o soluție comună cu privire la statutul Mării Caspice;

| (h) | să sprijine reformele de politică și consolidarea capacității instituționale prin asistență tehnică precis orientată (schimb de
  experți); |
| --- | --- |

(h)

să sprijine reformele de politică și consolidarea capacității instituționale prin asistență tehnică precis orientată (schimb de
  experți);

Drepturile omului și libertățile fundamentale

| (i) | să se asigure că APC include clauze și repere cu privire la protecția și promovarea drepturilor omului, consacrate în Constituția din Kazahstanului, respectând întru totul standardele stabilite de către Consiliul Europei (Comisia de la Veneția), OSCE și ONU pentru care Kazahstanul și-a luat angajamentul; |
| --- | --- |

(i)

să se asigure că APC include clauze și repere cu privire la protecția și promovarea drepturilor omului, consacrate în Constituția din Kazahstanului, respectând întru totul standardele stabilite de către Consiliul Europei (Comisia de la Veneția), OSCE și ONU pentru care Kazahstanul și-a luat angajamentul;

| (j) | să îndemne autoritățile kazahe să depună toate eforturile în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului din țară; |
| --- | --- |

(j)

să îndemne autoritățile kazahe să depună toate eforturile în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului din țară;

| (k) | să sublinieze că progresul negocierilor noului APC trebuie legat de progresul reformelor politice; să îndemne Kazahstanul să-și mențină angajamentul asumat vizând continuarea reformelor în vederea edificării unei societăți deschise și democratice, care să includă o societate civilă și o opoziție independente și care să respecte drepturile fundamentale și statul de drept; să ofere o asistență adecvată din partea UE pentru implementarea reformelor; |
| --- | --- |

(k)

să sublinieze că progresul negocierilor noului APC trebuie legat de progresul reformelor politice; să îndemne Kazahstanul să-și mențină angajamentul asumat vizând continuarea reformelor în vederea edificării unei societăți deschise și democratice, care să includă o societate civilă și o opoziție independente și care să respecte drepturile fundamentale și statul de drept; să ofere o asistență adecvată din partea UE pentru implementarea reformelor;

| (l) | să își exprime îngrijorarea profundă față de detențiile făcute fără o încălcarea dovedită a legii, care ar putea fi considerate ca fiind motivate politic, fapt care sfidează rezoluția Parlamentului din 15 martie 2012 prin care se cerea eliberarea tuturor persoanelor reținute pentru acuzații motivate politic; |
| --- | --- |

(l)

să își exprime îngrijorarea profundă față de detențiile făcute fără o încălcarea dovedită a legii, care ar putea fi considerate ca fiind motivate politic, fapt care sfidează rezoluția Parlamentului din 15 martie 2012 prin care se cerea eliberarea tuturor persoanelor reținute pentru acuzații motivate politic;

| (m) | să solicite autorităților kazahe, în această privință, să investigheze prompt și imparțial toate acuzațiile de tortură și de rele tratamente în legătură cu violențele din Janaozen și să tragă la răspundere autorii acestora, să retragă acuzația penală vagă de „incitare la dezordine socială”, să elibereze din arestul preventiv activiștii din opoziției, deținuți în acest temei, precum și să revizuiască legislația privind libertatea de întrunire, pentru a o alinia obligațiilor internaționale ale Kazahstanului cu privire la libertatea de întrunire; |
| --- | --- |

(m)

să solicite autorităților kazahe, în această privință, să investigheze prompt și imparțial toate acuzațiile de tortură și de rele tratamente în legătură cu violențele din Janaozen și să tragă la răspundere autorii acestora, să retragă acuzația penală vagă de „incitare la dezordine socială”, să elibereze din arestul preventiv activiștii din opoziției, deținuți în acest temei, precum și să revizuiască legislația privind libertatea de întrunire, pentru a o alinia obligațiilor internaționale ale Kazahstanului cu privire la libertatea de întrunire;

| (n) | îşi exprimă profunda îngrijorare cu privire la plângerea introdusă la 20 noiembrie 2012 de către Procurorul General al Kazahstanului solicitând interzicerea partidului de opoziţie neînregistrat Alga, a asociaţiei Khalyk Maidany şi a unui număr de organe de presă de opoziţie ca fiind extremiste; subliniază ferm că lupta legitimă împotriva terorismului şi a extremismului nu ar trebui folosită ca o scuză pentru interzicerea activităţii opoziţiei şi pentru a limita libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

(n)

îşi exprimă profunda îngrijorare cu privire la plângerea introdusă la 20 noiembrie 2012 de către Procurorul General al Kazahstanului solicitând interzicerea partidului de opoziţie neînregistrat Alga, a asociaţiei Khalyk Maidany şi a unui număr de organe de presă de opoziţie ca fiind extremiste; subliniază ferm că lupta legitimă împotriva terorismului şi a extremismului nu ar trebui folosită ca o scuză pentru interzicerea activităţii opoziţiei şi pentru a limita libertatea de exprimare;

| (o) | să își exprime îngrijorarea profundă cu privire la condamnarea lui Vladimir Kozlov, Aminov Akzhanat și Sapargali Serik, după un proces cu numeroase deficiențe procedurale, în urma căruia a fost limitată și mai mult libertatea politică a opoziției în Kazahstan; solicită autorităților kazahe să organizeze un proces de recurs echitabil și transparent pentru Kozlov, Aminov și Sapargaly; |
| --- | --- |

(o)

să își exprime îngrijorarea profundă cu privire la condamnarea lui Vladimir Kozlov, Aminov Akzhanat și Sapargali Serik, după un proces cu numeroase deficiențe procedurale, în urma căruia a fost limitată și mai mult libertatea politică a opoziției în Kazahstan; solicită autorităților kazahe să organizeze un proces de recurs echitabil și transparent pentru Kozlov, Aminov și Sapargaly;

| (p) | să insiste ca Kazahstanul să transpună în continuare Planul de acțiune în domeniul drepturilor omului în legislație și să continue să o aplice întru totul, bazându-se pe recomandările Comisiei de la Veneția și utilizând asistența tehnică a UE în cadrul inițiativei pentru statul de drept; |
| --- | --- |

(p)

să insiste ca Kazahstanul să transpună în continuare Planul de acțiune în domeniul drepturilor omului în legislație și să continue să o aplice întru totul, bazându-se pe recomandările Comisiei de la Veneția și utilizând asistența tehnică a UE în cadrul inițiativei pentru statul de drept;

| (q) | să solicite Kazahstanului, ca membru al Comisiei de la Veneția, să-și demonstreze angajamentul față de standardele Consiliului Europei prin cooperarea cu Comisia de la Veneția, inclusiv prin transmiterea către aceasta a proiectelor de lege specifice și a legilor adoptate recent, pentru ca Comisia de la Veneția să formuleze observații, și prin punerea în aplicare a recomandărilor sale; |
| --- | --- |

(q)

să solicite Kazahstanului, ca membru al Comisiei de la Veneția, să-și demonstreze angajamentul față de standardele Consiliului Europei prin cooperarea cu Comisia de la Veneția, inclusiv prin transmiterea către aceasta a proiectelor de lege specifice și a legilor adoptate recent, pentru ca Comisia de la Veneția să formuleze observații, și prin punerea în aplicare a recomandărilor sale;

| (r) | să insiste asupra ca autoritățile kazahe să își ia angajamente obligatorii pentru a alinia pe deplin sistemul juridic standardelor internaționale și să se asigure că implementarea acestora facilitează o veritabilă libertate a presei, libertate de exprimare și de asociere, libertate de religie și de credință, precum și independența sistemului judiciar în Kazahstan; |
| --- | --- |

(r)

să insiste asupra ca autoritățile kazahe să își ia angajamente obligatorii pentru a alinia pe deplin sistemul juridic standardelor internaționale și să se asigure că implementarea acestora facilitează o veritabilă libertate a presei, libertate de exprimare și de asociere, libertate de religie și de credință, precum și independența sistemului judiciar în Kazahstan;

| (s) | să insiste să fie îmbunătățit accesul la justiție, independența judiciară și să se redea controlul și managementul penitenciar ministerului de justiție; |
| --- | --- |

(s)

să insiste să fie îmbunătățit accesul la justiție, independența judiciară și să se redea controlul și managementul penitenciar ministerului de justiție;

| (t) | să solicite insistent Kazahstanului să elibereze, fără alte amânări, deținuții condamnați pe motive politice și să înceteze arestările și condamnările motivate politic, efectuate pe baza unor acuzații penale vagi de „incitare la dezordine socială”; |
| --- | --- |

(t)

să solicite insistent Kazahstanului să elibereze, fără alte amânări, deținuții condamnați pe motive politice și să înceteze arestările și condamnările motivate politic, efectuate pe baza unor acuzații penale vagi de „incitare la dezordine socială”;

| (u) | să solicite autorităților din Kazahstan să modifice articolul 164 din Codul Penal, referitor la „incitare la dezordine socială”, pentru a-l alinia dreptului internațional în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

(u)

să solicite autorităților din Kazahstan să modifice articolul 164 din Codul Penal, referitor la „incitare la dezordine socială”, pentru a-l alinia dreptului internațional în materie de drepturile omului;

| (v) | să insiste ca statul Kazahstan să reconsidere amendamente restrictive la codul administrativ și la legislația sa recentă privind religia și să pună capăt raidurilor arbitrare, interogărilor, amenințărilor și amenzilor îndreptate împotriva grupurilor religioase minoritare; |
| --- | --- |

(v)

să insiste ca statul Kazahstan să reconsidere amendamente restrictive la codul administrativ și la legislația sa recentă privind religia și să pună capăt raidurilor arbitrare, interogărilor, amenințărilor și amenzilor îndreptate împotriva grupurilor religioase minoritare;

| (w) | să înceapă negocierile privind facilitarea regimului de vize între UE și Kazahstan, deoarece acest lucru ar oferi beneficii concrete pentru schimburile economice, culturale și științifice, și ar promova contactele interpersonale; |
| --- | --- |

(w)

să înceapă negocierile privind facilitarea regimului de vize între UE și Kazahstan, deoarece acest lucru ar oferi beneficii concrete pentru schimburile economice, culturale și științifice, și ar promova contactele interpersonale;

| (x) | să insiste ca Kazahstanul să respecte recomandările Comisiei ONU împotriva torturii și recomandările din 2009 ale Raportorului special al ONU privind tortura; solicită Kazahstanului să asigure participarea ONG-urilor independente la consultările privind viitoarea reformă a Codului penal și Codului de procedură penală; |
| --- | --- |

(x)

să insiste ca Kazahstanul să respecte recomandările Comisiei ONU împotriva torturii și recomandările din 2009 ale Raportorului special al ONU privind tortura; solicită Kazahstanului să asigure participarea ONG-urilor independente la consultările privind viitoarea reformă a Codului penal și Codului de procedură penală;

| (y) | să îndemne Kazahstanul să ratifice și să semneze Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

(y)

să îndemne Kazahstanul să ratifice și să semneze Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale;

| (z) | să insiste asupra contribuției unor platforme independente ale societății civile la schimburile incluzive dintr-o serie de sectoare, pentru a se asigura că aspirațiile și vocile societății civile sunt auzite și să caute mijloace de furnizare a asistenței financiare pentru acest obiectiv; |
| --- | --- |

(z)

să insiste asupra contribuției unor platforme independente ale societății civile la schimburile incluzive dintr-o serie de sectoare, pentru a se asigura că aspirațiile și vocile societății civile sunt auzite și să caute mijloace de furnizare a asistenței financiare pentru acest obiectiv;

| (aa) | să intensifice și să consolideze dialogurile anuale privind drepturile omului, cu scopul de a realiza îmbunătățiri vizibile, printre altele prin stabilirea unor criterii concrete de evaluare a progreselor, și să informeze PE cu privire la acestea; |
| --- | --- |

(aa)

să intensifice și să consolideze dialogurile anuale privind drepturile omului, cu scopul de a realiza îmbunătățiri vizibile, printre altele prin stabilirea unor criterii concrete de evaluare a progreselor, și să informeze PE cu privire la acestea;

| (ab) | să intensifice și să extindă sfera programelor de schimb în domeniul educației și culturii; să încurajeze și să susțină pregătirea juridică a funcționarilor locali și regionali și a membrilor agențiilor de aplicare a legii, astfel încât să atingă standarde UE; să încurajeze și să sprijine Kazahstanul să preia conducerea în formarea unui program educațional special, care să includă atât pregătirea academică, cât și cea profesională, între UE și țările din Asia Centrală; |
| --- | --- |

(ab)

să intensifice și să extindă sfera programelor de schimb în domeniul educației și culturii; să încurajeze și să susțină pregătirea juridică a funcționarilor locali și regionali și a membrilor agențiilor de aplicare a legii, astfel încât să atingă standarde UE; să încurajeze și să sprijine Kazahstanul să preia conducerea în formarea unui program educațional special, care să includă atât pregătirea academică, cât și cea profesională, între UE și țările din Asia Centrală;

Colaborarea economică

| (ac) | să sublinieze că încheierea negocierilor pentru noul ACP va avea un impact pozitiv asupra lărgirii cooperării economice dintre întreprinderile din UE și Kazahstan, inclusiv IMM-urile; |
| --- | --- |

(ac)

să sublinieze că încheierea negocierilor pentru noul ACP va avea un impact pozitiv asupra lărgirii cooperării economice dintre întreprinderile din UE și Kazahstan, inclusiv IMM-urile;

| (ad) | să încurajeze armonizarea legislației în conformitate cu normele OMC, inclusiv cu privire la cerințele de conținut local, în temeiul Acordului privind măsurile investiționale legate de comerț (TRIMS), pregătind condițiile optime pentru reformele structurale și pentru instaurarea unei economii de piață funcționale, precum și să asigure Kazahstanului o asistență tehnică calificată pentru a deschide drumul reformelor structurale necesare, pentru a crește competitivitatea și pentru a crea o economie socială de piață; |
| --- | --- |

(ad)

să încurajeze armonizarea legislației în conformitate cu normele OMC, inclusiv cu privire la cerințele de conținut local, în temeiul Acordului privind măsurile investiționale legate de comerț (TRIMS), pregătind condițiile optime pentru reformele structurale și pentru instaurarea unei economii de piață funcționale, precum și să asigure Kazahstanului o asistență tehnică calificată pentru a deschide drumul reformelor structurale necesare, pentru a crește competitivitatea și pentru a crea o economie socială de piață;

| (ae) | să solicite înlăturarea barierelor tarifare și netarifare pentru a extinde comerțul, în special comerțul cu servicii și investițiile străine; să sprijine ambițiile de armonizare a standardelor privind comerțul cu bunuri dincolo de condițiile stabilite de OMC, ceea ce ar duce, de asemenea, la extinderea oportunităților comerciale; |
| --- | --- |

(ae)

să solicite înlăturarea barierelor tarifare și netarifare pentru a extinde comerțul, în special comerțul cu servicii și investițiile străine; să sprijine ambițiile de armonizare a standardelor privind comerțul cu bunuri dincolo de condițiile stabilite de OMC, ceea ce ar duce, de asemenea, la extinderea oportunităților comerciale;

| (af) | să sublinieze importanța cooperării UE-Kazahstan în domeniul energiei, în special în ceea ce privește eforturile de a dezvolta ruta transcaspică de livrare a energiei; să acorde o atenție continuă a UE asupra sprijinirii extinderii securității energetice, a dezvoltării energetice sustenabile și a atragerii de investiții pentru proiecte în domeniul energiei de interes comun și regional; |
| --- | --- |

(af)

să sublinieze importanța cooperării UE-Kazahstan în domeniul energiei, în special în ceea ce privește eforturile de a dezvolta ruta transcaspică de livrare a energiei; să acorde o atenție continuă a UE asupra sprijinirii extinderii securității energetice, a dezvoltării energetice sustenabile și a atragerii de investiții pentru proiecte în domeniul energiei de interes comun și regional;

| (ag) | să se asigure că participarea Kazahstanului la Uniunea vamală și Uniunea economică eurasiatică, conduse de Rusia, nu constituie un obstacol în calea comerțului sau a cooperării economice și financiare cu UE, sau la îndeplinirea obligațiilor sale care decurg din apartenența la OMC, și nu este un obstacol pentru o cooperare mai apropiată între UE și Kazahstan; să sublinieze faptul că, în cazul în încheierea parteneriatului consolidat și a acordului de cooperare este întârziată, se va produce o concurență; să fie pregătită să sprijine eforturile Kazahstanului de a promova instituții economice moderne, în cazul în care se întreprind astfel de eforturi; |
| --- | --- |

(ag)

să se asigure că participarea Kazahstanului la Uniunea vamală și Uniunea economică eurasiatică, conduse de Rusia, nu constituie un obstacol în calea comerțului sau a cooperării economice și financiare cu UE, sau la îndeplinirea obligațiilor sale care decurg din apartenența la OMC, și nu este un obstacol pentru o cooperare mai apropiată între UE și Kazahstan; să sublinieze faptul că, în cazul în încheierea parteneriatului consolidat și a acordului de cooperare este întârziată, se va produce o concurență; să fie pregătită să sprijine eforturile Kazahstanului de a promova instituții economice moderne, în cazul în care se întreprind astfel de eforturi;

| (ah) | să încurajeze guvernul Kazahstanului să își demonstreze angajamentul reînnoit față de Inițiativa pentru transparență în industria extractivă (ITIE), prin eliminarea tuturor obstacolelor juridice și de reglementare în vederea unei implementări reușite a acestei inițiative și favorizarea organizațiilor independente ale societății civile să participe pe deplin la inițiativă; |
| --- | --- |

(ah)

să încurajeze guvernul Kazahstanului să își demonstreze angajamentul reînnoit față de Inițiativa pentru transparență în industria extractivă (ITIE), prin eliminarea tuturor obstacolelor juridice și de reglementare în vederea unei implementări reușite a acestei inițiative și favorizarea organizațiilor independente ale societății civile să participe pe deplin la inițiativă;

| (ai) | să includă un capitol privind convergența standardelor și sistemelor de reglementare ale Kazahstanului cu cele ale Uniunii Europene, în special în sectoarele și în domeniile fundamentale în care comerțul între UE și Kazahstan are un potențial major; |
| --- | --- |

(ai)

să includă un capitol privind convergența standardelor și sistemelor de reglementare ale Kazahstanului cu cele ale Uniunii Europene, în special în sectoarele și în domeniile fundamentale în care comerțul între UE și Kazahstan are un potențial major;

| (aj) | să sublinieze că, în regiune, aspectele legate de apă rămân una dintre principalele surse de tensiune și conflicte potențiale și să sublinieze importanța unei abordări regionale în vederea protejării și administrării adecvate a resurselor de apă comune; în acest context să reitereze importanța semnării și ratificării fără alte amânări, de către toate țările din regiune a Convențiilor de la Espoo și Århus și să faciliteze implicarea actorilor locali în procesul decizional; |
| --- | --- |

(aj)

să sublinieze că, în regiune, aspectele legate de apă rămân una dintre principalele surse de tensiune și conflicte potențiale și să sublinieze importanța unei abordări regionale în vederea protejării și administrării adecvate a resurselor de apă comune; în acest context să reitereze importanța semnării și ratificării fără alte amânări, de către toate țările din regiune a Convențiilor de la Espoo și Århus și să faciliteze implicarea actorilor locali în procesul decizional;

| (ak) | să își intensifice asistența tehnică acordată Kazahstanului în domeniul conservării apei și cel al gestionării resurselor de apă, în general, în cadrul inițiativei privind apa, lansată de UE pentru Asia Centrală cu scopul, de asemenea, de a îmbunătăți relațiile dintre țările din amonte și aval din regiune și de a ajunge la acorduri durabile cu privire la utilizarea în comun a apei; |
| --- | --- |

(ak)

să își intensifice asistența tehnică acordată Kazahstanului în domeniul conservării apei și cel al gestionării resurselor de apă, în general, în cadrul inițiativei privind apa, lansată de UE pentru Asia Centrală cu scopul, de asemenea, de a îmbunătăți relațiile dintre țările din amonte și aval din regiune și de a ajunge la acorduri durabile cu privire la utilizarea în comun a apei;

| (al) | să sprijine și să asiste Kazahstanul în eforturile sale de a salva Marea Aral în cadrul programului de acțiune al Fondului Internațional pentru salvarea Mării Aral; |
| --- | --- |

(al)

să sprijine și să asiste Kazahstanul în eforturile sale de a salva Marea Aral în cadrul programului de acțiune al Fondului Internațional pentru salvarea Mării Aral;

| (am) | să sprijine Kazahstanul în adoptarea unor măsuri eficiente de atenuare și a unor programe de curățare a deșeurilor radioactive și a poluării radioactive din regiunea Semey/Semipalatinsk; |
| --- | --- |

(am)

să sprijine Kazahstanul în adoptarea unor măsuri eficiente de atenuare și a unor programe de curățare a deșeurilor radioactive și a poluării radioactive din regiunea Semey/Semipalatinsk;

| (an) | să salute acțiunea Kazahstanului pentru o lume fără arme nucleare și poziția sa de lider în procesul mondial de dezarmare nucleară, precum și pentru o interzicere completă a testelor nucleare; |
| --- | --- |

(an)

să salute acțiunea Kazahstanului pentru o lume fără arme nucleare și poziția sa de lider în procesul mondial de dezarmare nucleară, precum și pentru o interzicere completă a testelor nucleare;

| (ao) | să atragă atenția asupra situației grave a democrației, a statului de drept (inclusiv a combaterii corupției), a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, îndeosebi a drepturilor lucrătorilor, fapt ce creează, de asemenea, avantaje concurențiale neechitabile; să sublinieze, în acest sens, că noul acord trebuie să includă, în secțiunea comercială, un capitol obligatoriu privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

(ao)

să atragă atenția asupra situației grave a democrației, a statului de drept (inclusiv a combaterii corupției), a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, îndeosebi a drepturilor lucrătorilor, fapt ce creează, de asemenea, avantaje concurențiale neechitabile; să sublinieze, în acest sens, că noul acord trebuie să includă, în secțiunea comercială, un capitol obligatoriu privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă;

| (ap) | să insiste asupra introducerii unui sistem eficient de soluționare a litigiilor pentru a se asigura că acordul încheiat va fi respectat; |
| --- | --- |

(ap)

să insiste asupra introducerii unui sistem eficient de soluționare a litigiilor pentru a se asigura că acordul încheiat va fi respectat;

| (aq) | să sublinieze faptul că un capitol solid privind serviciile și stabilirea, precum și adoptarea de către Kazahstan a normelor și sistemelor de reglementare ale UE (inclusiv acordurile sanitare și fitosanitare (SPS), barierele tehnice în calea comerțului (BTC) și drepturile de proprietate intelectuală (DPI) ar duce la creșterea fluxurilor comerciale și a investițiilor, lucru ce ar promova modernizarea și diversificarea economiei Kazahstanului; să sublinieze importanța îmbunătățirii procedurilor de acordare a licențelor în Kazahstan pentru facilitarea serviciilor și investițiilor; |
| --- | --- |

(aq)

să sublinieze faptul că un capitol solid privind serviciile și stabilirea, precum și adoptarea de către Kazahstan a normelor și sistemelor de reglementare ale UE (inclusiv acordurile sanitare și fitosanitare (SPS), barierele tehnice în calea comerțului (BTC) și drepturile de proprietate intelectuală (DPI) ar duce la creșterea fluxurilor comerciale și a investițiilor, lucru ce ar promova modernizarea și diversificarea economiei Kazahstanului; să sublinieze importanța îmbunătățirii procedurilor de acordare a licențelor în Kazahstan pentru facilitarea serviciilor și investițiilor;

| (ar) | să încurajeze eforturile Kazahstanului de a elimina toate barierele netarifare, care până acum au îngreunat dezvoltarea comerțului și a investițiilor în țară; |
| --- | --- |

(ar)

să încurajeze eforturile Kazahstanului de a elimina toate barierele netarifare, care până acum au îngreunat dezvoltarea comerțului și a investițiilor în țară;

| (as) | să concentreze asistența economică și comercială acordată Kazahstanului pe dezvoltarea IMM-urilor și pe sprijinirea organizațiilor intermediare de afaceri; |
| --- | --- |

(as)

să concentreze asistența economică și comercială acordată Kazahstanului pe dezvoltarea IMM-urilor și pe sprijinirea organizațiilor intermediare de afaceri;

| (at) | în contextul recentelor acuzații de corupție la adresa corporațiilor europene ce operează în Kazahstan, să includă dispoziții mai ferme și cu caracter obligatoriu în ceea ce privește responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

(at)

în contextul recentelor acuzații de corupție la adresa corporațiilor europene ce operează în Kazahstan, să includă dispoziții mai ferme și cu caracter obligatoriu în ceea ce privește responsabilitatea socială a întreprinderilor;

| (au) | să considere ca extrem de importantă respectarea de către corporațiile cu sediul în Europa a normelor OIM cu privire la drepturile sindicatelor, precum și respectarea standardelor în materie de mediu, sănătate și siguranță, atunci când operează în Kazahstan și, în special, în sectorul extractiv al economiei; |
| --- | --- |

(au)

să considere ca extrem de importantă respectarea de către corporațiile cu sediul în Europa a normelor OIM cu privire la drepturile sindicatelor, precum și respectarea standardelor în materie de mediu, sănătate și siguranță, atunci când operează în Kazahstan și, în special, în sectorul extractiv al economiei;

| (av) | să se asigure, în cadrul negocierilor, că utilizarea practicilor de dumping legate de producția și exportul de fosfor este categoric exclusă, deoarece interesele producătorilor europeni sunt, se pare, afectate de importurile care fac obiectul dumpingului și că extragerea și reciclarea fosforului din zăcămintele secundare de fosfor sunt imposibile; |
| --- | --- |

(av)

să se asigure, în cadrul negocierilor, că utilizarea practicilor de dumping legate de producția și exportul de fosfor este categoric exclusă, deoarece interesele producătorilor europeni sunt, se pare, afectate de importurile care fac obiectul dumpingului și că extragerea și reciclarea fosforului din zăcămintele secundare de fosfor sunt imposibile;

| (aw) | să asigure o prezență suficientă de specialiști în economice și schimburi comerciale, la nivelul Delegației UE în Kazahstan; |
| --- | --- |

(aw)

să asigure o prezență suficientă de specialiști în economice și schimburi comerciale, la nivelul Delegației UE în Kazahstan;

Alte dispoziții

| (ax) | să consulte PE cu privire la dispozițiile referitoare la cooperarea parlamentară; să intensifice rolul Parlamentului, al comisiilor parlamentare pentru cooperare și al reuniunilor interparlamentare ca mijloc de monitorizare a negocierilor și a punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat; să încurajeze eforturile Parlamentului de promovare a dialogului și a cooperării parlamentare bilaterale și multilaterale regulate; |
| --- | --- |

(ax)

să consulte PE cu privire la dispozițiile referitoare la cooperarea parlamentară; să intensifice rolul Parlamentului, al comisiilor parlamentare pentru cooperare și al reuniunilor interparlamentare ca mijloc de monitorizare a negocierilor și a punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat; să încurajeze eforturile Parlamentului de promovare a dialogului și a cooperării parlamentare bilaterale și multilaterale regulate;

| (ay) | să asigure că noul APC se referă la respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale, precum și a principiului statului de drept ca „elemente esențiale” ale acordului, astfel ca nerespectarea lor de către oricare dintre părți să aibă ca rezultat adoptarea unor măsuri care ar putea conduce, în final, la suspendarea acordului; |
| --- | --- |

(ay)

să asigure că noul APC se referă la respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale, precum și a principiului statului de drept ca „elemente esențiale” ale acordului, astfel ca nerespectarea lor de către oricare dintre părți să aibă ca rezultat adoptarea unor măsuri care ar putea conduce, în final, la suspendarea acordului;

| (az) | să includă, împreună cu autoritățile din Kazahstan, repere clare și termene obligatorii pentru implementarea noului APC și să ofere un mecanism globale de monitorizare, inclusiv rapoarte regulate către PE, ceea ce s-ar aplica anterior și reuniunilor Consiliului de Cooperare; |
| --- | --- |

(az)

să includă, împreună cu autoritățile din Kazahstan, repere clare și termene obligatorii pentru implementarea noului APC și să ofere un mecanism globale de monitorizare, inclusiv rapoarte regulate către PE, ceea ce s-ar aplica anterior și reuniunilor Consiliului de Cooperare;

| (ba) | să instituie un mecanism global de monitorizare între Parlament și SEAE, de îndată ce acordul este încheiat, pentru a permite o informare cuprinzătoare și regulată cu privire la implementarea ACP și, în special, a obiectivelor acestuia; acest mecanism ar trebui să conțină următoarele elemente:






  (i) | furnizarea de către PE a unor informații referitoare la obiectivele urmărite și acțiunile și pozițiile UE și referitoare la toate chestiunile legate de Kazahstan; |
| --- | --- | --- |

(ba)

să instituie un mecanism global de monitorizare între Parlament și SEAE, de îndată ce acordul este încheiat, pentru a permite o informare cuprinzătoare și regulată cu privire la implementarea ACP și, în special, a obiectivelor acestuia; acest mecanism ar trebui să conțină următoarele elemente:

(i)

furnizarea de către PE a unor informații referitoare la obiectivele urmărite și acțiunile și pozițiile UE și referitoare la toate chestiunile legate de Kazahstan;

| (ii) | furnizarea de către PE a unor informații comparative referitoare la rezultatele acțiunilor întreprinse de UE și Kazahstan și care să evidențieze evoluția situației drepturilor omului, a democrației și a statului de drept în țară, în special prin:






  — | permiterea accesului la documentele interne relevante ale SEAE în conformitate cu procedurile corespunzătoare de menținere a confidențialității; |
| --- | --- | --- |

(ii)

furnizarea de către PE a unor informații comparative referitoare la rezultatele acțiunilor întreprinse de UE și Kazahstan și care să evidențieze evoluția situației drepturilor omului, a democrației și a statului de drept în țară, în special prin:

—

permiterea accesului la documentele interne relevante ale SEAE în conformitate cu procedurile corespunzătoare de menținere a confidențialității;

| — | acordarea statutului de observator Parlamentului în cadrul reuniunilor de informare înainte de reuniunile Consiliului de Cooperare și a accesului la documentele furnizate către Consiliu și Comisie; |
| --- | --- |

—

acordarea statutului de observator Parlamentului în cadrul reuniunilor de informare înainte de reuniunile Consiliului de Cooperare și a accesului la documentele furnizate către Consiliu și Comisie;

| — | implicarea societății civile în pregătirea acestor informații și evaluarea situației; |
| --- | --- |

—

implicarea societății civile în pregătirea acestor informații și evaluarea situației;

| (bb) | să încurajeze echipa de negociere a UE să-și continue cooperarea strânsă cu PE, oferind continuu informații, însoțite de documente, cu privire la progresele negocierilor, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, care prevede că Parlamentul este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii; |
| --- | --- |

(bb)

să încurajeze echipa de negociere a UE să-și continue cooperarea strânsă cu PE, oferind continuu informații, însoțite de documente, cu privire la progresele negocierilor, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, care prevede că Parlamentul este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii;

| (bc) | să asigure o finanțare suficientă din partea UE pentru o cooperare globală și sustenabilă cu țările din Asia Centrală, inclusiv pentru implementarea cu succes a noului ACP cu Kazahstanul; |
| --- | --- |

(bc)

să asigure o finanțare suficientă din partea UE pentru o cooperare globală și sustenabilă cu țările din Asia Centrală, inclusiv pentru implementarea cu succes a noului ACP cu Kazahstanul;

o

o o

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, conținând recomandările Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, ÎR/VP și Guvernului și Parlamentului Republicii Kazahstan. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, conținând recomandările Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, ÎR/VP și Guvernului și Parlamentului Republicii Kazahstan.

---

(1)  JO L 196, 28.7.1999, p. 1; JO L 248, 21.9.1999, p. 35.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0089.

(3)  JO C 224 E, 19.8.10, p. 30.

(4)  JO C 371 E, 20.12.11, p. 5.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0588.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0058.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/167

---

P7_TA(2012)0460

Pescuitul la scară redusă și pescuitul artizanal şi reforma PCP

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la pescuitul costier la scară mică, pescuitul artizanal și reforma politicii comune în domeniul pescuitului (2011/2292(INI))

(2015/C 419/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere politica comună în domeniul pescuitului (PCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere politica comună în domeniul pescuitului (PCP),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 43 alineatul (2) și articolul 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 43 alineatul (2) și articolul 349,

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la adoptarea unor măsuri care să țină seama de caracteristicile și constrângerile specifice regiunilor ultraperiferice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la adoptarea unor măsuri care să țină seama de caracteristicile și constrângerile specifice regiunilor ultraperiferice,

| — | având în vedere Cartea Verde a Comisiei intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea Verde a Comisiei intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2009)0163),

| — | consideră că viitorul FEPAM ar trebui să garanteze dreptul populațiilor locale de a pescui, pentru consumul familial, în conformitate cu obiceiurile specifice și de a-și menține activitățile economice tradiționale; |
| --- | --- |

—

consideră că viitorul FEPAM ar trebui să garanteze dreptul populațiilor locale de a pescui, pentru consumul familial, în conformitate cu obiceiurile specifice și de a-și menține activitățile economice tradiționale;

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1),

| — | având în vedere Regulamentul aplicabil Fondului european pentru pescuit (FEP), și anume Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului (2) care stabilește norme detaliate și reglementări privind asistența structurală a Comunității în sectorul pescuitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul aplicabil Fondului european pentru pescuit (FEP), și anume Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului (2) care stabilește norme detaliate și reglementări privind asistența structurală a Comunității în sectorul pescuitului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2005 privind „Rețelele de femei: pescuit, agricultură și diversificare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2005 privind „Rețelele de femei: pescuit, agricultură și diversificare (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2006 privind pescuitul costier și problemele cu care se confruntă pescarii de coastă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2006 privind pescuitul costier și problemele cu care se confruntă pescarii de coastă (4),

| — | având în vedere Rezoluția din 2 septembrie 2008 referitoare la pescuit și acvacultură în contextul managementului integrat al zonelor litorale din Europa (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 2 septembrie 2008 referitoare la pescuit și acvacultură în contextul managementului integrat al zonelor litorale din Europa (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la contribuția adusă de politica comună în domeniul pescuitului la producția de bunuri publice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la contribuția adusă de politica comună în domeniul pescuitului la producția de bunuri publice (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (7),

| — | având în vedere noua propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

având în vedere noua propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2011)0425),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 861/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. XXX/2011 al Consiliului privind politica maritimă integrată] (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 861/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. XXX/2011 al Consiliului privind politica maritimă integrată] (COM(2011)0804),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (COM(2011)0416),

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (COM(2011)0417),

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului COM(2011)0424, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului COM(2011)0424,

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului COM(2011)0418, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului COM(2011)0418,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0291/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0291/2012),

| A. | întrucât pescuitul la scară mică, care include pescuitul artizanal și anumite tipuri de pescuit de coastă, culegerea de scoici și alte activități de acvacultură extensivă tradițională, precum reproducerea naturală a moluștelor în apele costiere, are un impact teritorial, social și cultural foarte divers în zonele continentale și insulare și în regiunile ultraperiferice și prezintă probleme specifice, care îl diferențiază de pescuitul la scară largă și de acvacultura intensivă sau industrială; |
| --- | --- |

A.

întrucât pescuitul la scară mică, care include pescuitul artizanal și anumite tipuri de pescuit de coastă, culegerea de scoici și alte activități de acvacultură extensivă tradițională, precum reproducerea naturală a moluștelor în apele costiere, are un impact teritorial, social și cultural foarte divers în zonele continentale și insulare și în regiunile ultraperiferice și prezintă probleme specifice, care îl diferențiază de pescuitul la scară largă și de acvacultura intensivă sau industrială;

| B. | întrucât, în sensul noului Regulament privind politica în domeniul pescuitului, este necesar să se definească ceea ce ar trebui să se înțeleagă prin pescuit artizanal și să se țină seama de repercusiunile pe care acest tip de pescuit le va avea asupra finanțării în cadrul noului Fond european pentru pescuit și afaceri maritime; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în sensul noului Regulament privind politica în domeniul pescuitului, este necesar să se definească ceea ce ar trebui să se înțeleagă prin pescuit artizanal și să se țină seama de repercusiunile pe care acest tip de pescuit le va avea asupra finanțării în cadrul noului Fond european pentru pescuit și afaceri maritime;

| C. | întrucât flota de pescuit artizanal sau de coastă este esențială pentru menținerea și crearea de locuri de muncă în regiunile de coastă și întrucât aceasta contribuie la independența alimentară a Uniunii Europene, precum și la dezvoltarea zonelor de coastă și la aprovizionarea pieței europene cu produse obținute din pescuit; |
| --- | --- |

C.

întrucât flota de pescuit artizanal sau de coastă este esențială pentru menținerea și crearea de locuri de muncă în regiunile de coastă și întrucât aceasta contribuie la independența alimentară a Uniunii Europene, precum și la dezvoltarea zonelor de coastă și la aprovizionarea pieței europene cu produse obținute din pescuit;

| D. | întrucât aproximativ 80 % din activitățile de pescuit din cadrul Uniunii sunt efectuate de nave cu o lungime mai mică de 15 metri, ceea ce face ca acest segment al flotei să dețină locul principal în PCP; întrucât PCP trebuie să ofere un răspuns adecvat, suficient și necesar la problemele cu care, în ciuda numeroaselor măsuri puse la dispoziția statelor membre, o parte semnificativă din sectorul pescuitului la scară mică se confruntă în continuare; |
| --- | --- |

D.

întrucât aproximativ 80 % din activitățile de pescuit din cadrul Uniunii sunt efectuate de nave cu o lungime mai mică de 15 metri, ceea ce face ca acest segment al flotei să dețină locul principal în PCP; întrucât PCP trebuie să ofere un răspuns adecvat, suficient și necesar la problemele cu care, în ciuda numeroaselor măsuri puse la dispoziția statelor membre, o parte semnificativă din sectorul pescuitului la scară mică se confruntă în continuare;

| E. | întrucât pescuitul de coastă și cel artizanal dispun de nave vechi care ar trebui îmbunătățite pentru a fi mai sigure și modernizate sau chiar înlocuite cu nave noi, mai eficiente din punct de vedere energetic și care să respecte standardele de siguranță; |
| --- | --- |

E.

întrucât pescuitul de coastă și cel artizanal dispun de nave vechi care ar trebui îmbunătățite pentru a fi mai sigure și modernizate sau chiar înlocuite cu nave noi, mai eficiente din punct de vedere energetic și care să respecte standardele de siguranță;

| F. | întrucât datele statistice și indicatorii în ceea ce privește coeziunea socială, economică și teritorială disponibili la nivel european sunt insuficienți, fiind necesară promovarea unor indicatori care să furnizeze date socioeconomice, științifice și de mediu, care să reflecte diversitatea geografică, legată de mediu și socioeconomică a acestui tip de pescuit; |
| --- | --- |

F.

întrucât datele statistice și indicatorii în ceea ce privește coeziunea socială, economică și teritorială disponibili la nivel european sunt insuficienți, fiind necesară promovarea unor indicatori care să furnizeze date socioeconomice, științifice și de mediu, care să reflecte diversitatea geografică, legată de mediu și socioeconomică a acestui tip de pescuit;

| G. | întrucât lipsa unor date științifice fiabile continuă să fie o problemă gravă la gestionarea durabilă a majorității stocurilor de pește; |
| --- | --- |

G.

întrucât lipsa unor date științifice fiabile continuă să fie o problemă gravă la gestionarea durabilă a majorității stocurilor de pește;

| H. | întrucât, pe lângă obiectivele de mediu esențiale legate de conservarea resurselor piscicole, la definirea unei politici în domeniul pescuitului, trebuie luate în considerare, de asemenea, obiectivele sociale și economice, deoarece aceste obiective au fost neglijate, în special în domeniul pescuitului la scară mică; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe lângă obiectivele de mediu esențiale legate de conservarea resurselor piscicole, la definirea unei politici în domeniul pescuitului, trebuie luate în considerare, de asemenea, obiectivele sociale și economice, deoarece aceste obiective au fost neglijate, în special în domeniul pescuitului la scară mică;

| I. | întrucât, în prezent, gestionarea centralizată a PCP duce în mod frecvent la elaborarea unor orientări deconectate de realitate, greșit înțelese de membrii sectorului (neimplicați în dezbaterea sau elaborarea lor), puse în aplicare cu dificultate și având deseori rezultate opuse celor urmărite; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în prezent, gestionarea centralizată a PCP duce în mod frecvent la elaborarea unor orientări deconectate de realitate, greșit înțelese de membrii sectorului (neimplicați în dezbaterea sau elaborarea lor), puse în aplicare cu dificultate și având deseori rezultate opuse celor urmărite;

| J. | întrucât modelele de gestionare bazate pe drepturile de pescuit transferabile nu pot fi considerate drept măsuri de combatere a pescuitului excesiv și a capacității de pescuit excedentare; |
| --- | --- |

J.

întrucât modelele de gestionare bazate pe drepturile de pescuit transferabile nu pot fi considerate drept măsuri de combatere a pescuitului excesiv și a capacității de pescuit excedentare;

| K. | întrucât o reducere obligatorie a flotei obținută exclusiv prin intermediul instrumentelor de piață, cum ar fi concesiunile de pescuit transferabile (CPT), ar putea duce la o preponderență a acelor operatori care sunt mai competitivi din punct de vedere pur economic, în detrimentul operatorilor și segmentelor de flotă care au un impact mai mic asupra mediului și care creează (în mod direct și indirect) mai multe locuri de muncă; |
| --- | --- |

K.

întrucât o reducere obligatorie a flotei obținută exclusiv prin intermediul instrumentelor de piață, cum ar fi concesiunile de pescuit transferabile (CPT), ar putea duce la o preponderență a acelor operatori care sunt mai competitivi din punct de vedere pur economic, în detrimentul operatorilor și segmentelor de flotă care au un impact mai mic asupra mediului și care creează (în mod direct și indirect) mai multe locuri de muncă;

| L. | întrucât criza economică și socială afectează în special sectorul pescuitului și, în acest context, pescuitul la scară mică poate fi mai vulnerabil din cauza capitalizării sale reduse; întrucât este important să se asigure stabilitatea economică și socială a comunităților de pescuit la scară mică; |
| --- | --- |

L.

întrucât criza economică și socială afectează în special sectorul pescuitului și, în acest context, pescuitul la scară mică poate fi mai vulnerabil din cauza capitalizării sale reduse; întrucât este important să se asigure stabilitatea economică și socială a comunităților de pescuit la scară mică;

| M. | întrucât, ca urmare a deficiențelor sale structurale, pescuitul la scară mică, de coastă sau artizanal, este expus la anumite tipuri de șocuri economice (precum creșterea bruscă a prețurilor la combustibil) sau la schimbări subite în ceea ce privește disponibilitatea resurselor; |
| --- | --- |

M.

întrucât, ca urmare a deficiențelor sale structurale, pescuitul la scară mică, de coastă sau artizanal, este expus la anumite tipuri de șocuri economice (precum creșterea bruscă a prețurilor la combustibil) sau la schimbări subite în ceea ce privește disponibilitatea resurselor;

| N. | întrucât particularitățile pescuitului la scară mică reprezintă unul dintre aspectele de care trebuie să se țină seama în cadrul viitoarei PCP, dar, în același timp, având în vedere criza gravă pe care o traversează întregul sector, dimensiunea socială a reformei nu ar trebui să se concentreze exclusiv asupra acestui aspect; |
| --- | --- |

N.

întrucât particularitățile pescuitului la scară mică reprezintă unul dintre aspectele de care trebuie să se țină seama în cadrul viitoarei PCP, dar, în același timp, având în vedere criza gravă pe care o traversează întregul sector, dimensiunea socială a reformei nu ar trebui să se concentreze exclusiv asupra acestui aspect;

| O. | întrucât prețurile pe piață la prima vânzare a peștelui nu reflectă actuala creștere semnificativă a costurilor de producție, în special în cazul combustibilului, iar în multe cazuri fie stagnează, fie sunt în scădere, accentuând criza cu care se confruntă acest sector; |
| --- | --- |

O.

întrucât prețurile pe piață la prima vânzare a peștelui nu reflectă actuala creștere semnificativă a costurilor de producție, în special în cazul combustibilului, iar în multe cazuri fie stagnează, fie sunt în scădere, accentuând criza cu care se confruntă acest sector;

| P. | întrucât piața nu achită în totalitate externalitățile benefice, sociale și de mediu asociate pescuitului la scară mică; întrucât societatea în ansamblu nu recunoaște și nici nu remunerează activitățile asociate cu pescuitul, activități care reprezintă aspectul multifuncțional al sectorului și care produc bunuri publice, printre altele stimulând liniile de coastă, gastronomia, muzeologia și pescuitul de agrement, aducând beneficii întregii societăți; |
| --- | --- |

P.

întrucât piața nu achită în totalitate externalitățile benefice, sociale și de mediu asociate pescuitului la scară mică; întrucât societatea în ansamblu nu recunoaște și nici nu remunerează activitățile asociate cu pescuitul, activități care reprezintă aspectul multifuncțional al sectorului și care produc bunuri publice, printre altele stimulând liniile de coastă, gastronomia, muzeologia și pescuitul de agrement, aducând beneficii întregii societăți;

| Q. | întrucât viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) ar trebui să ia pe deplin în considerare problemele și necesitățile specifice ale pescuitului artizanal și ale pescuitului la scară mică, în zonele de coastă și în zonele interioare, precum și consecințele atât în cazul bărbaților, cât și al femeilor, care decurg din punerea în aplicare a măsurilor incluse în viitoarea reformă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) ar trebui să ia pe deplin în considerare problemele și necesitățile specifice ale pescuitului artizanal și ale pescuitului la scară mică, în zonele de coastă și în zonele interioare, precum și consecințele atât în cazul bărbaților, cât și al femeilor, care decurg din punerea în aplicare a măsurilor incluse în viitoarea reformă;

| R. | întrucât anumite boli care afectează femeile care lucrează în sectorul pescuitului artizanal nu sunt recunoscute ca boli profesionale; |
| --- | --- |

R.

întrucât anumite boli care afectează femeile care lucrează în sectorul pescuitului artizanal nu sunt recunoscute ca boli profesionale;

| S. | întrucât crearea zonelor exclusive va contribui la dezvoltarea unor practici responsabile, la durabilitatea ecosistemelor marine de coastă și a activităților tradiționale de pescuit și la supraviețuirea comunităților de pescari; |
| --- | --- |

S.

întrucât crearea zonelor exclusive va contribui la dezvoltarea unor practici responsabile, la durabilitatea ecosistemelor marine de coastă și a activităților tradiționale de pescuit și la supraviețuirea comunităților de pescari;

| T. | întrucât pescuitul de coastă la scară mică și pescuitul artizanal au caracteristici foarte diferite de la o țară la alta și de la o coastă la alta; |
| --- | --- |

T.

întrucât pescuitul de coastă la scară mică și pescuitul artizanal au caracteristici foarte diferite de la o țară la alta și de la o coastă la alta;

| U. | întrucât nu poate fi trecut cu vederea faptul că pescuitul la scară mică este important pentru protejarea limbilor minoritare în regiunile de coastă izolate; |
| --- | --- |

U.

întrucât nu poate fi trecut cu vederea faptul că pescuitul la scară mică este important pentru protejarea limbilor minoritare în regiunile de coastă izolate;

| V. | întrucât nivelul de asociere și de organizare a persoanelor care desfășoară activități de pescuit la scară mică este insuficient și inegal în diferitele state membre; |
| --- | --- |

V.

întrucât nivelul de asociere și de organizare a persoanelor care desfășoară activități de pescuit la scară mică este insuficient și inegal în diferitele state membre;

| W. | întrucât articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se referă la necesitatea de a promova politici specifice regiunilor ultraperiferice, în special în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

W.

întrucât articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se referă la necesitatea de a promova politici specifice regiunilor ultraperiferice, în special în domeniul pescuitului;

| 1. | consideră că pescuitul la scară mică include pescuitul artizanal și anumite tipuri de pescuit costier, culegerea de scoici și alte activități de acvacultură extensivă tradițională, cum ar fi reproducerea naturală a moluștelor în apele de coastă; |
| --- | --- |

1.

consideră că pescuitul la scară mică include pescuitul artizanal și anumite tipuri de pescuit costier, culegerea de scoici și alte activități de acvacultură extensivă tradițională, cum ar fi reproducerea naturală a moluștelor în apele de coastă;

| 2. | subliniază faptul că, datorită caracteristicilor și importanței sale în cadrul sectorului, pescuitul la scară mică joacă un rol important în realizarea a ceea ce ar trebui să constituie obiectivele fundamentale ale oricărei politici în domeniul pescuitului, garantând aprovizionarea cu pește a publicului și dezvoltarea comunităților de coastă, promovarea ocupării forței de muncă și îmbunătățirea nivelului de trai pentru persoanele care desfășoară activități de pescuit, precum și durabilitatea și conservarea corespunzătoare a resurselor; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că, datorită caracteristicilor și importanței sale în cadrul sectorului, pescuitul la scară mică joacă un rol important în realizarea a ceea ce ar trebui să constituie obiectivele fundamentale ale oricărei politici în domeniul pescuitului, garantând aprovizionarea cu pește a publicului și dezvoltarea comunităților de coastă, promovarea ocupării forței de muncă și îmbunătățirea nivelului de trai pentru persoanele care desfășoară activități de pescuit, precum și durabilitatea și conservarea corespunzătoare a resurselor;

| 3. | consideră că particularitățile domeniului pescuitului la scară mică nu ar trebui în niciun caz utilizate ca pretext pentru a exclude acest segment din cadrul general al PCP, deși această politică ar trebui să fie suficient de flexibilă pentru a permite sistemelor de gestionare să fie adaptate caracteristicilor și problemelor specifice ale pescuitului artizanal; |
| --- | --- |

3.

consideră că particularitățile domeniului pescuitului la scară mică nu ar trebui în niciun caz utilizate ca pretext pentru a exclude acest segment din cadrul general al PCP, deși această politică ar trebui să fie suficient de flexibilă pentru a permite sistemelor de gestionare să fie adaptate caracteristicilor și problemelor specifice ale pescuitului artizanal;

| 4. | subliniază că particularitățile pescuitului la scară mică variază foarte mult de la un stat membru la altul și că alegerea celui mai mic numitor comun a fost rareori o abordare constructivă în ceea ce privește procesul decizional european; |
| --- | --- |

4.

subliniază că particularitățile pescuitului la scară mică variază foarte mult de la un stat membru la altul și că alegerea celui mai mic numitor comun a fost rareori o abordare constructivă în ceea ce privește procesul decizional european;

| 5. | consideră că punctul de plecare ar trebui să fie o definiție generică a pescuitului artizanal care să nu permită ca existența unor circumstanțe extrem de diferite în sectorul pescuitului, în funcție de zonele de pescuit, de tipul stocurilor de pescuit și de orice alte caracteristici specifice pentru o anumită zonă locală, să aibă drept rezultat neîndeplinirea obiectivelor de simplificare, de claritate legislativă și de nediscriminare; consideră, de asemenea, că PCP ar trebui să includă măsuri care să permită un grad de flexibilitate în cazurile dovedite științific în care pescuitul nu ar fi posibil fără anumite ajustări aduse normelor generale; |
| --- | --- |

5.

consideră că punctul de plecare ar trebui să fie o definiție generică a pescuitului artizanal care să nu permită ca existența unor circumstanțe extrem de diferite în sectorul pescuitului, în funcție de zonele de pescuit, de tipul stocurilor de pescuit și de orice alte caracteristici specifice pentru o anumită zonă locală, să aibă drept rezultat neîndeplinirea obiectivelor de simplificare, de claritate legislativă și de nediscriminare; consideră, de asemenea, că PCP ar trebui să includă măsuri care să permită un grad de flexibilitate în cazurile dovedite științific în care pescuitul nu ar fi posibil fără anumite ajustări aduse normelor generale;

| 6. | atrage atenția asupra necesității de a ține cont de studiile științifice existente privind pescuitul la scară mică; constată că unele dintre aceste studii prezintă propuneri pentru definirea „pescuitului la scară mică”, cum este cazul proiectului PRESPO pentru dezvoltarea durabilă a pescuitului artizanal în zona atlantică, care propune o abordare bazată pe descriptori numerici în scopul definirii și segmentării flotei europene de pescuit artizanal; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția asupra necesității de a ține cont de studiile științifice existente privind pescuitul la scară mică; constată că unele dintre aceste studii prezintă propuneri pentru definirea „pescuitului la scară mică”, cum este cazul proiectului PRESPO pentru dezvoltarea durabilă a pescuitului artizanal în zona atlantică, care propune o abordare bazată pe descriptori numerici în scopul definirii și segmentării flotei europene de pescuit artizanal;

| 7. | consideră că definiția pescuitului la scară mică ar trebui să ia în considerare o serie de caracteristici naționale și regionale și de diferențele din punctul de vedere al guvernanței care să includă, printre altele, aspecte precum respectul pentru o tradiție artizanală înrădăcinată în mediul local, cu implicarea familiei, atât în ceea ce privește dreptul de proprietate, cât și activitățile desfășurate de întreprinderile de pescuit; subliniază că este important să se formuleze criterii flexibile de definire, care să fie sau să poată fi combinate și adaptate în mod echilibrat la diversitatea pescuitului la scară mică în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

7.

consideră că definiția pescuitului la scară mică ar trebui să ia în considerare o serie de caracteristici naționale și regionale și de diferențele din punctul de vedere al guvernanței care să includă, printre altele, aspecte precum respectul pentru o tradiție artizanală înrădăcinată în mediul local, cu implicarea familiei, atât în ceea ce privește dreptul de proprietate, cât și activitățile desfășurate de întreprinderile de pescuit; subliniază că este important să se formuleze criterii flexibile de definire, care să fie sau să poată fi combinate și adaptate în mod echilibrat la diversitatea pescuitului la scară mică în Uniunea Europeană;

Gestionarea de proximitate

| 8. | consideră că modelul supracentralizat de gestionare a pescuitului pe care s-a bazat PCP în ultimii 30 de ani a fost un eșec și că reforma actuală trebuie să aibă ca rezultat o descentralizare semnificativă; este de părere că reforma politicii comune în domeniul pescuitului trebuie să ofere condiții care să permită menținerea specificităților locale, regionale și naționale; subliniază faptul că gestionarea de proximitate, bazată pe cunoștințe științifice și pe consultarea și participarea sectorului la definirea, punerea în aplicare, gestionarea și evaluarea în comun a politicilor, este soluția optimă de gestionare pentru necesitățile pescuitului la scară mică și oferă cele mai mari stimulente pentru un comportament preventiv în rândul pescarilor; |
| --- | --- |

8.

consideră că modelul supracentralizat de gestionare a pescuitului pe care s-a bazat PCP în ultimii 30 de ani a fost un eșec și că reforma actuală trebuie să aibă ca rezultat o descentralizare semnificativă; este de părere că reforma politicii comune în domeniul pescuitului trebuie să ofere condiții care să permită menținerea specificităților locale, regionale și naționale; subliniază faptul că gestionarea de proximitate, bazată pe cunoștințe științifice și pe consultarea și participarea sectorului la definirea, punerea în aplicare, gestionarea și evaluarea în comun a politicilor, este soluția optimă de gestionare pentru necesitățile pescuitului la scară mică și oferă cele mai mari stimulente pentru un comportament preventiv în rândul pescarilor;

| 9. | consideră că, în cadrul unei viitoare politici comune în domeniul pescuitului descentralizate și regionale, consiliile consultative regionale (CCR) ar trebui să aibă un rol mult mai important; |
| --- | --- |

9.

consideră că, în cadrul unei viitoare politici comune în domeniul pescuitului descentralizate și regionale, consiliile consultative regionale (CCR) ar trebui să aibă un rol mult mai important;

| 10. | consideră că este vital să se consolideze rolul comitetelor consultative și să se ia în considerare colaborarea și managementul în comun al resurselor, făcând astfel posibilă păstrarea caracterului acestor comitete, sporindu-le totodată valoarea, astfel încât să devină un forum de management fără competențe decizionale, la care ar participa părțile interesate din sector și ONG-uri, și făcând, de asemenea, posibilă abordarea aspectelor orizontale legate de problema specială a pescuitului artizanal; |
| --- | --- |

10.

consideră că este vital să se consolideze rolul comitetelor consultative și să se ia în considerare colaborarea și managementul în comun al resurselor, făcând astfel posibilă păstrarea caracterului acestor comitete, sporindu-le totodată valoarea, astfel încât să devină un forum de management fără competențe decizionale, la care ar participa părțile interesate din sector și ONG-uri, și făcând, de asemenea, posibilă abordarea aspectelor orizontale legate de problema specială a pescuitului artizanal;

| 11. | consideră că impunerea unui model unic de management pentru toate statele membre, cum este cazul concesiunilor de pescuit transferabile (CPT), nu reprezintă o soluție adecvată, având în vedere diversitatea accentuată care caracterizează pescuitul în UE; |
| --- | --- |

11.

consideră că impunerea unui model unic de management pentru toate statele membre, cum este cazul concesiunilor de pescuit transferabile (CPT), nu reprezintă o soluție adecvată, având în vedere diversitatea accentuată care caracterizează pescuitul în UE;

| 12. | consideră că este avantajos ca statele membre și/sau a regiunile să dispună de diferite modele de gestionare a pescuitului în cadrul unui sistem voluntar, pe baza căruia să aibă libertatea de a face alegeri specifice în cadrul unei PCP regionalizate; |
| --- | --- |

12.

consideră că este avantajos ca statele membre și/sau a regiunile să dispună de diferite modele de gestionare a pescuitului în cadrul unui sistem voluntar, pe baza căruia să aibă libertatea de a face alegeri specifice în cadrul unei PCP regionalizate;

| 13. | respinge cu fermitate aplicarea obligatorie a CPT pentru orice tip de flotă; consideră că decizia privind adoptarea sau nu a acestui sistem și segmentele de flotă care urmează a participa la acesta ar trebui să fie lăsată la latitudinea statelor membre, de acord cu regiunile competente, ținând cont de diversitatea situațiilor și de opiniile părților interesate; consideră că statele membre pot deja introduce un sistem de concesiuni de pescuit transferabile în legislația lor națională; |
| --- | --- |

13.

respinge cu fermitate aplicarea obligatorie a CPT pentru orice tip de flotă; consideră că decizia privind adoptarea sau nu a acestui sistem și segmentele de flotă care urmează a participa la acesta ar trebui să fie lăsată la latitudinea statelor membre, de acord cu regiunile competente, ținând cont de diversitatea situațiilor și de opiniile părților interesate; consideră că statele membre pot deja introduce un sistem de concesiuni de pescuit transferabile în legislația lor națională;

| 14. | atrage atenția asupra faptului că sistemul de CPT nu poate fi considerat drept o măsură infailibilă pentru rezolvarea problemelor legate de pescuitul excesiv și de capacitățile excedentare; subliniază faptul că o abordare bazată pe reglementare, prin care să se realizeze ajustările necesare ale capacității de pescuit, reprezintă în toate cazurile o alternativă posibilă la o abordare bazată pe piață; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra faptului că sistemul de CPT nu poate fi considerat drept o măsură infailibilă pentru rezolvarea problemelor legate de pescuitul excesiv și de capacitățile excedentare; subliniază faptul că o abordare bazată pe reglementare, prin care să se realizeze ajustările necesare ale capacității de pescuit, reprezintă în toate cazurile o alternativă posibilă la o abordare bazată pe piață;

| 15. | consideră că, odată stabilite obiectivele generale de gestionare, ar trebui să se acorde statelor membre și regiunilor competente flexibilitatea de a decide cu privire la cele mai adecvate modalități de management pentru atingerea acestor obiective în cadrul regionalizării, în special în ceea ce privește dreptul de acces la resursele piscicole, luând în considerare particularitățile flotelor, sectorului pescuitului și resurselor; |
| --- | --- |

15.

consideră că, odată stabilite obiectivele generale de gestionare, ar trebui să se acorde statelor membre și regiunilor competente flexibilitatea de a decide cu privire la cele mai adecvate modalități de management pentru atingerea acestor obiective în cadrul regionalizării, în special în ceea ce privește dreptul de acces la resursele piscicole, luând în considerare particularitățile flotelor, sectorului pescuitului și resurselor;

| 16. | ia act de importanța asigurării implicării tuturor părților interesate în dezvoltarea politicilor privind pescuitul de coastă la scară mică și pescuitul artizanal; |
| --- | --- |

16.

ia act de importanța asigurării implicării tuturor părților interesate în dezvoltarea politicilor privind pescuitul de coastă la scară mică și pescuitul artizanal;

| 17. | atrage atenția asupra importanței luării în considerare nu doar a cantității flotelor, ci și a impactului cumulativ asupra resurselor, precum și a selectivității și durabilității metodelor de pescuit; consideră că viitoarea PCP ar trebui să stimuleze sporirea sustenabilității flotei din punct de vedere economic, social și al mediului (gradul de întreținere și de siguranță, condițiile de trai, condițiile de muncă, eficiența energetică și depozitarea peștelui etc.), acordând prioritate segmentelor și operatorilor care folosesc tehnici și echipamente de pescuit selective cu un impact mai redus asupra resurselor și mediului marin și care prezintă beneficii mai mari, din punctul de vedere al creării de locuri de muncă și al calității acestora, pentru comunitățile în care își desfășoară activitatea; sprijină un echilibru durabil între protejarea resurselor piscicole existente în regiunile maritime și protejarea structurii socioeconomice locale, care depinde de activitățile de pescuit și de culegere de scoici; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra importanței luării în considerare nu doar a cantității flotelor, ci și a impactului cumulativ asupra resurselor, precum și a selectivității și durabilității metodelor de pescuit; consideră că viitoarea PCP ar trebui să stimuleze sporirea sustenabilității flotei din punct de vedere economic, social și al mediului (gradul de întreținere și de siguranță, condițiile de trai, condițiile de muncă, eficiența energetică și depozitarea peștelui etc.), acordând prioritate segmentelor și operatorilor care folosesc tehnici și echipamente de pescuit selective cu un impact mai redus asupra resurselor și mediului marin și care prezintă beneficii mai mari, din punctul de vedere al creării de locuri de muncă și al calității acestora, pentru comunitățile în care își desfășoară activitatea; sprijină un echilibru durabil între protejarea resurselor piscicole existente în regiunile maritime și protejarea structurii socioeconomice locale, care depinde de activitățile de pescuit și de culegere de scoici;

Caracteristicile flotei

| 18. | respinge o reducere generală și nediscriminatorie a capacității flotei și subliniază faptul că, dacă este necesar, nu poate fi adaptată în mod exclusiv și obligatoriu pe baza criteriilor de piață; consideră că aceste adaptări trebuie să se bazeze pe o abordare ecosistemică, în care deciziile specifice legate de gestionarea flotelor de dimensiuni reduse sunt luate la nivel regional, respectând principiul subsidiarității, asigurând un regim de pescuit adaptat, care acordă prioritate accesului la resurse și care protejează flotele de dimensiuni reduse, asigurând implicarea comunităților; solicită efectuarea fără întârziere a unui studiu cu privire la capacitatea flotelor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

18.

respinge o reducere generală și nediscriminatorie a capacității flotei și subliniază faptul că, dacă este necesar, nu poate fi adaptată în mod exclusiv și obligatoriu pe baza criteriilor de piață; consideră că aceste adaptări trebuie să se bazeze pe o abordare ecosistemică, în care deciziile specifice legate de gestionarea flotelor de dimensiuni reduse sunt luate la nivel regional, respectând principiul subsidiarității, asigurând un regim de pescuit adaptat, care acordă prioritate accesului la resurse și care protejează flotele de dimensiuni reduse, asigurând implicarea comunităților; solicită efectuarea fără întârziere a unui studiu cu privire la capacitatea flotelor din Uniunea Europeană;

| 19. | respinge o reducere generală a capacității unei anumite flote determinată în mod exclusiv și obligatoriu de criteriile de piață și impusă de aplicarea posibilă și nedorită a concesiunilor de pescuit transferabile; |
| --- | --- |

19.

respinge o reducere generală a capacității unei anumite flote determinată în mod exclusiv și obligatoriu de criteriile de piață și impusă de aplicarea posibilă și nedorită a concesiunilor de pescuit transferabile;

| 20. | subliniază importanța continuării cercetării în domeniul coeziunii sociale, economice și teritoriale; subliniază că sunt necesare statistici și indicatori la nivel european care să prezinte date fiabile și suficient de pertinente în domeniul socio-economic, științific și cel legat de mediu, inclusiv o evaluare generală a stocurilor de pește și a capturilor, atât privind pescuitul profesional, cât și cel de agrement și solicită punerea la dispoziție a unor resurse suficiente în acest scop; consideră că aceste date ar trebui să reflecte, de asemenea, toate diferențele geografice, culturale și regionale; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța continuării cercetării în domeniul coeziunii sociale, economice și teritoriale; subliniază că sunt necesare statistici și indicatori la nivel european care să prezinte date fiabile și suficient de pertinente în domeniul socio-economic, științific și cel legat de mediu, inclusiv o evaluare generală a stocurilor de pește și a capturilor, atât privind pescuitul profesional, cât și cel de agrement și solicită punerea la dispoziție a unor resurse suficiente în acest scop; consideră că aceste date ar trebui să reflecte, de asemenea, toate diferențele geografice, culturale și regionale;

| 21. | îndeamnă Comisia să efectueze o evaluare a capacității flotei UE, astfel încât să permită luarea celor mai bune decizii; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să efectueze o evaluare a capacității flotei UE, astfel încât să permită luarea celor mai bune decizii;

| 22. | invită Comisia să monitorizeze și să adapteze plafoanele pentru capacitățile de pescuit ale flotelor statelor membre, astfel încât acestea să fie în conformitate cu date fiabile și să se ia în considerare progresele tehnice; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să monitorizeze și să adapteze plafoanele pentru capacitățile de pescuit ale flotelor statelor membre, astfel încât acestea să fie în conformitate cu date fiabile și să se ia în considerare progresele tehnice;

| 23. | subliniază că gestionarea pescuitului la scară mică devine mai exigentă și ridică mai multe probleme, dat fiind numărul ridicat al navelor implicate și diversitatea tehnicilor și activităților de pescuit; subliniază că disponibilitatea informațiilor este esențială pentru gestionarea eficientă și că sunt necesare informații mai numeroase și mai precise privind pescuitul la scară mică; |
| --- | --- |

23.

subliniază că gestionarea pescuitului la scară mică devine mai exigentă și ridică mai multe probleme, dat fiind numărul ridicat al navelor implicate și diversitatea tehnicilor și activităților de pescuit; subliniază că disponibilitatea informațiilor este esențială pentru gestionarea eficientă și că sunt necesare informații mai numeroase și mai precise privind pescuitul la scară mică;

| 24. | îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre, cu consiliile consultative regionale și cu părțile interesate pentru a îmbunătăți caracterizarea pescuitului la scară mică și să cartografieze distribuția sa în UE, utilă în gestionarea activităților de pescuit; îndeamnă în special Comisia, în colaborare cu statele membre, să efectueze un studiu exhaustiv și riguros privind dimensiunile, caracteristicile și distribuția diferitelor segmente ale pescuitului la scară mică, analizând cât se poate de exact locurile, perioadele și modalitățile de pescuit în vederea identificării segmentelor flotei unde există capacitate excedentară și a cauzelor acesteia; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia să colaboreze cu statele membre, cu consiliile consultative regionale și cu părțile interesate pentru a îmbunătăți caracterizarea pescuitului la scară mică și să cartografieze distribuția sa în UE, utilă în gestionarea activităților de pescuit; îndeamnă în special Comisia, în colaborare cu statele membre, să efectueze un studiu exhaustiv și riguros privind dimensiunile, caracteristicile și distribuția diferitelor segmente ale pescuitului la scară mică, analizând cât se poate de exact locurile, perioadele și modalitățile de pescuit în vederea identificării segmentelor flotei unde există capacitate excedentară și a cauzelor acesteia;

| 25. | subliniază faptul că, în prezent, Comunitatea cofinanțează cel mult 50 % din bugetul pentru colectarea, prelucrarea și distribuirea datelor biologice, buget care este utilizat pentru sprijinirea gestionării bazate pe cunoaștere; în consecință, solicită Comunității să își intensifice eforturile în acest domeniu prin creșterea nivelului maxim admisibil pentru cofinanțare; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că, în prezent, Comunitatea cofinanțează cel mult 50 % din bugetul pentru colectarea, prelucrarea și distribuirea datelor biologice, buget care este utilizat pentru sprijinirea gestionării bazate pe cunoaștere; în consecință, solicită Comunității să își intensifice eforturile în acest domeniu prin creșterea nivelului maxim admisibil pentru cofinanțare;

| 26. | semnalează necesitatea de a aprofunda înțelegerea situației actuale a pescuitului de agrement și a dezvoltării sale, inclusiv a impactului economic, social și de mediu al acestuia; atrage atenția asupra situațiilor în care pescuitul de agrement își depășește domeniul de aplicare și concurează în mod neloial cu pescuitul profesional în capturarea și comercializarea peștelui, cauzând reducerea cotei de piață la nivel local și regional și scăderea prețurilor pe piață la prima vânzare a peștelui; |
| --- | --- |

26.

semnalează necesitatea de a aprofunda înțelegerea situației actuale a pescuitului de agrement și a dezvoltării sale, inclusiv a impactului economic, social și de mediu al acestuia; atrage atenția asupra situațiilor în care pescuitul de agrement își depășește domeniul de aplicare și concurează în mod neloial cu pescuitul profesional în capturarea și comercializarea peștelui, cauzând reducerea cotei de piață la nivel local și regional și scăderea prețurilor pe piață la prima vânzare a peștelui;

Măsuri de sprijin

| 27. | recunoaște că noul FEPAM a fost conceput astfel încât să permită sectoarelor în care își desfășoară activitatea flotele de coastă și artizanale să obțină finanțare; recunoaște că, pe baza cadrului general facilitat de FEPAM, statele membre trebuie să își stabilească prioritățile de finanțare pentru a răspunde problemelor specifice ale acestui segment și pentru a sprijini gestionarea locală durabil a sectoarelor pescuitului în cauză; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că noul FEPAM a fost conceput astfel încât să permită sectoarelor în care își desfășoară activitatea flotele de coastă și artizanale să obțină finanțare; recunoaște că, pe baza cadrului general facilitat de FEPAM, statele membre trebuie să își stabilească prioritățile de finanțare pentru a răspunde problemelor specifice ale acestui segment și pentru a sprijini gestionarea locală durabil a sectoarelor pescuitului în cauză;

| 28. | susține necesitatea menținerii unui fond bazat pe principiul unui sprijin sporit pentru activitățile cofinanțate în regiunile ultraperiferice, precum și a păstrării instrumentelor specifice de compensare a costurilor suplimentare legate de activitățile de pescuit și de distribuția produselor de pescuit, luând în considerare limitele structurale care afectează sectorul pescuitului în aceste regiuni; |
| --- | --- |

28.

susține necesitatea menținerii unui fond bazat pe principiul unui sprijin sporit pentru activitățile cofinanțate în regiunile ultraperiferice, precum și a păstrării instrumentelor specifice de compensare a costurilor suplimentare legate de activitățile de pescuit și de distribuția produselor de pescuit, luând în considerare limitele structurale care afectează sectorul pescuitului în aceste regiuni;

| 29. | subliniază faptul că, având în vedere situația precară și declinul anumitor comunități de coastă care depind de pescuit, precum și lipsa alternativelor de diversificare economică, instrumentele, fondurile și mecanismele existente ar trebui să fie consolidate, astfel încât să asigure coeziunea în ceea ce privește ocuparea locurilor de muncă și sustenabilitatea ecologică; consideră că acest lucru ar trebui să fie recunoscut în mod special în cadrul noii politici comune în domeniul pescuitului și al noului cadru financiar multianual; subliniază, de asemenea, necesitatea de a pune accent pe intensificarea cogestiunii și a implicării sectorului pescuitului artizanal în luarea deciziilor, prin promovarea strategiilor locale și regionale și a cooperării transfrontaliere în acest domeniu, cuprinzând proiecte de dezvoltare, cercetare și formare cu finanțare adecvată prin FEPAM, FSE și FEDER; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că, având în vedere situația precară și declinul anumitor comunități de coastă care depind de pescuit, precum și lipsa alternativelor de diversificare economică, instrumentele, fondurile și mecanismele existente ar trebui să fie consolidate, astfel încât să asigure coeziunea în ceea ce privește ocuparea locurilor de muncă și sustenabilitatea ecologică; consideră că acest lucru ar trebui să fie recunoscut în mod special în cadrul noii politici comune în domeniul pescuitului și al noului cadru financiar multianual; subliniază, de asemenea, necesitatea de a pune accent pe intensificarea cogestiunii și a implicării sectorului pescuitului artizanal în luarea deciziilor, prin promovarea strategiilor locale și regionale și a cooperării transfrontaliere în acest domeniu, cuprinzând proiecte de dezvoltare, cercetare și formare cu finanțare adecvată prin FEPAM, FSE și FEDER;

| 30. | solicită statelor membre să ia în considerare importanța rolului economic, social și cultural al femeilor în industria pescuitului, astfel încât acestea să poată avea acces la prestațiile sociale; semnalează faptul că participarea activă a femeilor la diferitele activități din domeniul pescuitului contribuie, pe de o parte, la păstrarea tradițiilor culturale și a practicilor specifice și, pe de altă parte, la supraviețuirea comunităților, garantând astfel protecția diversității culturale a acestor regiuni; |
| --- | --- |

30.

solicită statelor membre să ia în considerare importanța rolului economic, social și cultural al femeilor în industria pescuitului, astfel încât acestea să poată avea acces la prestațiile sociale; semnalează faptul că participarea activă a femeilor la diferitele activități din domeniul pescuitului contribuie, pe de o parte, la păstrarea tradițiilor culturale și a practicilor specifice și, pe de altă parte, la supraviețuirea comunităților, garantând astfel protecția diversității culturale a acestor regiuni;

| 31. | consideră că normele privind punerea în aplicare a viitorului FEPAM ar trebui să facă posibilă finanțarea unor acțiuni, îndeosebi în următoarele domenii:






  — | îmbunătățirea condițiilor de siguranță, de trai și de muncă la bordul navelor, precum și a celor de depozitare a capturilor, precum și sporirea sustenabilității economice și din punctul de vedere al mediu (selectarea tehnicilor, eficiența energetică etc.), fără a mări capacitatea lor de pescuit; |
| --- | --- | --- |

31.

consideră că normele privind punerea în aplicare a viitorului FEPAM ar trebui să facă posibilă finanțarea unor acțiuni, îndeosebi în următoarele domenii:

—

îmbunătățirea condițiilor de siguranță, de trai și de muncă la bordul navelor, precum și a celor de depozitare a capturilor, precum și sporirea sustenabilității economice și din punctul de vedere al mediu (selectarea tehnicilor, eficiența energetică etc.), fără a mări capacitatea lor de pescuit;

| — | investițiile în echipamente de pescuit mai sustenabile; |
| --- | --- |

—

investițiile în echipamente de pescuit mai sustenabile;

| — | promovarea implicării pe termen lung a tinerilor în activitățile de pescuit, printr-un regim special de stimulare, ca răspuns la provocările cu care se confruntă sectorul în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și sustenabilitatea și prin fonduri de sprijin destinate noilor întreprinderi pentru a asigura implicarea unei noi generații de pescari în pescuitul la scară mică; |
| --- | --- |

—

promovarea implicării pe termen lung a tinerilor în activitățile de pescuit, printr-un regim special de stimulare, ca răspuns la provocările cu care se confruntă sectorul în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și sustenabilitatea și prin fonduri de sprijin destinate noilor întreprinderi pentru a asigura implicarea unei noi generații de pescari în pescuitul la scară mică;

| — | construirea de porturi de pescuit specializate, cu facilități specifice de debarcare, depozitare și vânzare a produselor pescărești; |
| --- | --- |

—

construirea de porturi de pescuit specializate, cu facilități specifice de debarcare, depozitare și vânzare a produselor pescărești;

| — | acordarea de sprijin asociațiilor, organizațiilor și cooperativelor profesionale din cadrul sectorului; |
| --- | --- |

—

acordarea de sprijin asociațiilor, organizațiilor și cooperativelor profesionale din cadrul sectorului;

| — | promovarea unor politici de calitate; |
| --- | --- |

—

promovarea unor politici de calitate;

| — | coeziunea structurii sociale și economice a comunităților costiere cu nivelul cel mai ridicat de dependență de pescuitul la scară mică, acordând o atenție specială regiunilor ultraperiferice în vederea stimulării dezvoltării acestor regiuni de coastă; |
| --- | --- |

—

coeziunea structurii sociale și economice a comunităților costiere cu nivelul cel mai ridicat de dependență de pescuitul la scară mică, acordând o atenție specială regiunilor ultraperiferice în vederea stimulării dezvoltării acestor regiuni de coastă;

| — | sprijinirea practicilor durabile de culegere a scoicilor asigurând, printre altele, acordând asistență persoanelor care desfășoară această activitate, multe dintre ele fiind femei, și care suferă de boli profesionale specifice; |
| --- | --- |

—

sprijinirea practicilor durabile de culegere a scoicilor asigurând, printre altele, acordând asistență persoanelor care desfășoară această activitate, multe dintre ele fiind femei, și care suferă de boli profesionale specifice;

| — | sprijinirea promovării și comercializării produselor pescărești artizanale și a produselor de acvacultură extensivă prin crearea unei etichete europene care să distingă și să identifice produsele europene artizanale din pește și din moluște și crustacee, cu condiția ca acestea să respecte bunele practici în materie de sustenabilitate și principiile politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

—

sprijinirea promovării și comercializării produselor pescărești artizanale și a produselor de acvacultură extensivă prin crearea unei etichete europene care să distingă și să identifice produsele europene artizanale din pește și din moluște și crustacee, cu condiția ca acestea să respecte bunele practici în materie de sustenabilitate și principiile politicii comune în domeniul pescuitului;

| — | sprijinirea campaniilor de educare și de comercializare pentru a informa consumatorii și tinerii cu privire la importanța consumului de pește provenit din activități de pescuit la scară mică, inclusiv cu privire la efectele sale pozitive asupra economiei locale și asupra mediului; |
| --- | --- |

—

sprijinirea campaniilor de educare și de comercializare pentru a informa consumatorii și tinerii cu privire la importanța consumului de pește provenit din activități de pescuit la scară mică, inclusiv cu privire la efectele sale pozitive asupra economiei locale și asupra mediului;

| — | acordarea de finanțare din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, astfel încât femeile să aibă acces cu mai multă ușurință la sectorul pescuitului, prin reproiectarea acestuia și prin asigurarea unor facilități corespunzătoare (cum ar fi vestiare pe nave sau în porturi); |
| --- | --- |

—

acordarea de finanțare din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, astfel încât femeile să aibă acces cu mai multă ușurință la sectorul pescuitului, prin reproiectarea acestuia și prin asigurarea unor facilități corespunzătoare (cum ar fi vestiare pe nave sau în porturi);

| — | sprijinirea asociațiilor de femei, cum ar fi cel care confecționează plase de pescuit, lucrătoarele portuare și împachetatoarele; |
| --- | --- |

—

sprijinirea asociațiilor de femei, cum ar fi cel care confecționează plase de pescuit, lucrătoarele portuare și împachetatoarele;

| — | formarea profesională, în special pentru femeile care lucrează în sectorul pescuitului, pentru a facilita accesul acestora la funcții tehnice și de conducere în domeniu; |
| --- | --- |

—

formarea profesională, în special pentru femeile care lucrează în sectorul pescuitului, pentru a facilita accesul acestora la funcții tehnice și de conducere în domeniu;

| — | valorificarea rolului femeilor în domeniul pescuitului, în special prin acordarea de sprijin activităților desfășurate pe uscat, lucrătorilor care activează în acest domeniu și activităților asociate pescuitului, în amonte sau în aval; |
| --- | --- |

—

valorificarea rolului femeilor în domeniul pescuitului, în special prin acordarea de sprijin activităților desfășurate pe uscat, lucrătorilor care activează în acest domeniu și activităților asociate pescuitului, în amonte sau în aval;

| 32. | subliniază că accesul la fondurile din viitorul FEPAM ar trebui să favorizeze mai degrabă proiecte cu soluții integrate care să aducă beneficii comunităților de coastă în ansamblu, și nu proiecte care să aducă beneficii unui număr mic de operatori; consideră că accesul la fondurile FEPAM ar trebui să fie garantat pentru pescari și familiile lor, nu doar pentru proprietarii de nave; |
| --- | --- |

32.

subliniază că accesul la fondurile din viitorul FEPAM ar trebui să favorizeze mai degrabă proiecte cu soluții integrate care să aducă beneficii comunităților de coastă în ansamblu, și nu proiecte care să aducă beneficii unui număr mic de operatori; consideră că accesul la fondurile FEPAM ar trebui să fie garantat pentru pescari și familiile lor, nu doar pentru proprietarii de nave;

| 33. | subliniază că organizarea comună a piețelor (OCP) pentru produsele pescărești și de acvacultură ar trebui să contribuie la asigurarea unei performanțe superioare a pescuitului la scară mică, la stabilitatea piețelor, la îmbunătățirea comercializării produselor pescărești și la creșterea valorii lor adăugate; își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea eliminării instrumentelor publice existente în materie de reglementare a piețelor, a organismelor publice de reglementare și a metodelor de sprijin pentru depozitarea pe uscat și solicită o reformă ambițioasă, care să consolideze instrumentele organizării comune a piețelor, pentru a-și atinge obiectivele; |
| --- | --- |

33.

subliniază că organizarea comună a piețelor (OCP) pentru produsele pescărești și de acvacultură ar trebui să contribuie la asigurarea unei performanțe superioare a pescuitului la scară mică, la stabilitatea piețelor, la îmbunătățirea comercializării produselor pescărești și la creșterea valorii lor adăugate; își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea eliminării instrumentelor publice existente în materie de reglementare a piețelor, a organismelor publice de reglementare și a metodelor de sprijin pentru depozitarea pe uscat și solicită o reformă ambițioasă, care să consolideze instrumentele organizării comune a piețelor, pentru a-și atinge obiectivele;

| 34. | propune crearea unei etichete europene ca recompensă pentru produsele obținute din pescuitul la scară mică care respectă principiile PCP, în vederea încurajării bunelor practici; |
| --- | --- |

34.

propune crearea unei etichete europene ca recompensă pentru produsele obținute din pescuitul la scară mică care respectă principiile PCP, în vederea încurajării bunelor practici;

| 35. | susține crearea unor mecanisme care să asigure recunoașterea așa-numitelor externalități generate de pescuitul la scară mică, neremunerate de piață, atât la nivelul mediului, cât și la nivelul coeziunii economice și sociale a comunităților costiere; |
| --- | --- |

35.

susține crearea unor mecanisme care să asigure recunoașterea așa-numitelor externalități generate de pescuitul la scară mică, neremunerate de piață, atât la nivelul mediului, cât și la nivelul coeziunii economice și sociale a comunităților costiere;

| 36. | consideră importantă promovarea unei distribuiri echitabile și corespunzătoare a valorii adăugate în cadrul întregului lanț de valori; |
| --- | --- |

36.

consideră importantă promovarea unei distribuiri echitabile și corespunzătoare a valorii adăugate în cadrul întregului lanț de valori;

| 37. | solicită monitorizarea strictă și certificarea produselor pescărești importate din țări terțe pentru a garanta că acestea provin dintr-un pescuit sustenabil și că îndeplinesc aceleași cerințe pe care trebuie să le respecte producătorii din Uniune (de exemplu, cu privire la etichetare, la trasabilitate, la reglementările fitosanitare și la dimensiunile minime); |
| --- | --- |

37.

solicită monitorizarea strictă și certificarea produselor pescărești importate din țări terțe pentru a garanta că acestea provin dintr-un pescuit sustenabil și că îndeplinesc aceleași cerințe pe care trebuie să le respecte producătorii din Uniune (de exemplu, cu privire la etichetare, la trasabilitate, la reglementările fitosanitare și la dimensiunile minime);

| 38. | sprijină crearea (în cadrul FEPAM sau al altor instrumente) a unor mecanisme specifice și temporare de sprijin, care să fie puse în aplicare în situații de urgență, de exemplu, în cazul dezastrelor naturale sau cauzate de om (scurgerile de petrol, poluarea apelor etc.), oprirea activităților de pescuit ca urmare a planurilor de refacere sau restructurare a stocurilor sau creșterea bruscă pe termen scurt a prețurilor la combustibili; |
| --- | --- |

38.

sprijină crearea (în cadrul FEPAM sau al altor instrumente) a unor mecanisme specifice și temporare de sprijin, care să fie puse în aplicare în situații de urgență, de exemplu, în cazul dezastrelor naturale sau cauzate de om (scurgerile de petrol, poluarea apelor etc.), oprirea activităților de pescuit ca urmare a planurilor de refacere sau restructurare a stocurilor sau creșterea bruscă pe termen scurt a prețurilor la combustibili;

| 39. | solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că femeile beneficiază de o remunerație egală, precum și de alte drepturi sociale și economice, inclusiv de o asigurare, care să acopere riscurile la care acestea sunt expuse ca urmare a activităților desfășurate în sectorul pescuitului, și de recunoașterea ca boli profesionale a afecțiunilor specifice; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că femeile beneficiază de o remunerație egală, precum și de alte drepturi sociale și economice, inclusiv de o asigurare, care să acopere riscurile la care acestea sunt expuse ca urmare a activităților desfășurate în sectorul pescuitului, și de recunoașterea ca boli profesionale a afecțiunilor specifice;

| 40. | recunoaște că interzicerea temporară a pescuitului, cunoscută, de asemenea, ca perioadă de repaus biologic, reprezintă un mijloc important și atestat de conservare a resurselor piscicole și un instrument esențial pentru gestionarea sustenabilă a activităților de pescuit specifice; recunoaște că impunerea unor interdicții asupra pescuitului în timpul fazelor critice specifice din ciclul de viață al unei specii permite ca stocurile să se dezvolte într-un mod care este compatibil cu pescuitul în afara perioadei de repaus; susține că, în aceste condiții, compensarea financiară a pescarilor în cursul perioadei de inactivitate, și anume prin FEPAM, este echitabilă și necesară; |
| --- | --- |

40.

recunoaște că interzicerea temporară a pescuitului, cunoscută, de asemenea, ca perioadă de repaus biologic, reprezintă un mijloc important și atestat de conservare a resurselor piscicole și un instrument esențial pentru gestionarea sustenabilă a activităților de pescuit specifice; recunoaște că impunerea unor interdicții asupra pescuitului în timpul fazelor critice specifice din ciclul de viață al unei specii permite ca stocurile să se dezvolte într-un mod care este compatibil cu pescuitul în afara perioadei de repaus; susține că, în aceste condiții, compensarea financiară a pescarilor în cursul perioadei de inactivitate, și anume prin FEPAM, este echitabilă și necesară;

| 41. | solicită Comisiei și statelor membre să analizeze modurile de discriminare pozitivă a pescuitului la scară mică în defavoarea pescuitului la scară largă și flotelor mai intens industrializate, asigurând gestionare eficientă și durabilă a pescuitului în ansamblu; consideră că separarea spațială a diferitelor tehnici de pescuit, stabilind astfel regiunile rezervate exclusiv pescuitului la scară mică, reprezintă una dintre opțiunile care merită analizate; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei și statelor membre să analizeze modurile de discriminare pozitivă a pescuitului la scară mică în defavoarea pescuitului la scară largă și flotelor mai intens industrializate, asigurând gestionare eficientă și durabilă a pescuitului în ansamblu; consideră că separarea spațială a diferitelor tehnici de pescuit, stabilind astfel regiunile rezervate exclusiv pescuitului la scară mică, reprezintă una dintre opțiunile care merită analizate;

| 42. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a stimula și obține o recunoaștere la scară mai largă, atât din punct de vedere juridic, cât și social, a activității femeilor în sectorul pescuitului și pentru a garanta că femeile care lucrează cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă în întreprinderile familiale sau care își ajută soții și contribuie astfel la sustenabilitatea economică proprie și a familiei beneficiază de recunoaștere legală sau că li se acordă beneficii sociale echivalente cu cele de care se bucură persoanele care desfășoară activități independente, în special prin aplicarea Directivei 2010/41/UE și pentru a le garanta drepturile sociale și economice, inclusiv egalitatea salarială, dreptul la indemnizația de șomaj în caz de întrerupere (temporară sau definitivă) a activității, dreptul la pensie, reconcilierea vieții profesionale cu viața privată, accesul la concediul de maternitate, accesul la asigurările sociale și la serviciile sanitare gratuite și la protecția securității și sănătății la locul de muncă, precum și alte drepturi sociale sau economice, inclusiv asigurări care să acopere riscurile care apar pe mare; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a stimula și obține o recunoaștere la scară mai largă, atât din punct de vedere juridic, cât și social, a activității femeilor în sectorul pescuitului și pentru a garanta că femeile care lucrează cu normă întreagă sau cu fracțiune de normă în întreprinderile familiale sau care își ajută soții și contribuie astfel la sustenabilitatea economică proprie și a familiei beneficiază de recunoaștere legală sau că li se acordă beneficii sociale echivalente cu cele de care se bucură persoanele care desfășoară activități independente, în special prin aplicarea Directivei 2010/41/UE și pentru a le garanta drepturile sociale și economice, inclusiv egalitatea salarială, dreptul la indemnizația de șomaj în caz de întrerupere (temporară sau definitivă) a activității, dreptul la pensie, reconcilierea vieții profesionale cu viața privată, accesul la concediul de maternitate, accesul la asigurările sociale și la serviciile sanitare gratuite și la protecția securității și sănătății la locul de muncă, precum și alte drepturi sociale sau economice, inclusiv asigurări care să acopere riscurile care apar pe mare;

| 43. | își exprimă sprijinul pentru menținerea regimului de acces special în zona de 12 mile marine pentru activitățile de pescuit la scară mică; |
| --- | --- |

43.

își exprimă sprijinul pentru menținerea regimului de acces special în zona de 12 mile marine pentru activitățile de pescuit la scară mică;

| 44. | consideră necesară implicarea pescuitului la scară mică, în special, în schimburile legate de amenajarea spațiului în cadrul zonei de 12 mile marine, unde utilizările sunt, în general, mai numeroase – deseori, aceeași zonă în care se desfășoară activități de pescuit găzduiește turbine eoliene offshore, activități de extracție de agregate și zone marine protejate; |
| --- | --- |

44.

consideră necesară implicarea pescuitului la scară mică, în special, în schimburile legate de amenajarea spațiului în cadrul zonei de 12 mile marine, unde utilizările sunt, în general, mai numeroase – deseori, aceeași zonă în care se desfășoară activități de pescuit găzduiește turbine eoliene offshore, activități de extracție de agregate și zone marine protejate;

| 45. | atrage atenția că este necesară o mai mare implicare și participare a persoanelor care desfășoară activități de pescuit la scară mică în gestionarea, definirea și punerea în aplicare a politicilor în domeniul pescuitului; subliniază importanța acordării unui sprijin mai mare grupurilor și organizațiilor profesionale de pescari care doresc să împartă responsabilitatea pentru aplicarea PCP, în vederea descentralizării în continuare a acestei politici. îndeamnă toți operatorii din sectorul pescuitului la scară mică fie să se alăture organizațiilor de producători existente, fie să constituie noi organizații de producători; |
| --- | --- |

45.

atrage atenția că este necesară o mai mare implicare și participare a persoanelor care desfășoară activități de pescuit la scară mică în gestionarea, definirea și punerea în aplicare a politicilor în domeniul pescuitului; subliniază importanța acordării unui sprijin mai mare grupurilor și organizațiilor profesionale de pescari care doresc să împartă responsabilitatea pentru aplicarea PCP, în vederea descentralizării în continuare a acestei politici. îndeamnă toți operatorii din sectorul pescuitului la scară mică fie să se alăture organizațiilor de producători existente, fie să constituie noi organizații de producători;

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, guvernelor statelor membre, precum și consiliilor consultative regionale. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, guvernelor statelor membre, precum și consiliilor consultative regionale.

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

(2)  JO L 223, 15.8.2006, p. 1.

(3)  JO C 286 E, 23.11.2006, p. 519.

(4)  JO C 300 E, 9.12.2006, p. 504.

(5)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 1.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0052.

(7)  JO C 348 E, 21.12.2010, p. 15.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/175 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/175

---

P7_TA(2012)0461

Dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2011/2318(INI))

(2015/C 419/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului („Comunicarea”) (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2011 privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului („Comunicarea”) (COM(2011)0424),

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS),

| — | având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea și gestionarea stocurilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea și gestionarea stocurilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori;

| — | având în vedere Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), adoptat în octombrie 1995 la Conferința FAO („Codul de conduită”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), adoptat în octombrie 1995 la Conferința FAO („Codul de conduită”),

| — | având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu, adoptată în iunie 1998 la Aarhus, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu, adoptată în iunie 1998 la Aarhus,

| — | având în vedere Planul de acțiune internațional al FAO pentru gestionarea capacității de pescuit, aprobat de Consiliul FAO în noiembrie 2000 (IPOA-Capacitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune internațional al FAO pentru gestionarea capacității de pescuit, aprobat de Consiliul FAO în noiembrie 2000 (IPOA-Capacitate),

| — | având în vedere raportul FAO privind situația pescuitului și acvaculturii mondiale în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FAO privind situația pescuitului și acvaculturii mondiale în 2010,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat („Regulamentul INN”) (1) și Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare, („Regulamentul privind autorizațiile de pescuit”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat („Regulamentul INN”) (1) și Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare, („Regulamentul privind autorizațiile de pescuit”) (2),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului („Regulamentul de bază”) (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului („Regulamentul de bază”) (COM(2011)0425),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2010 referitoare la Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la pregătirile pentru importul de produse pescărești și de acvacultură în UE în perspectiva reformei PCP (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la pregătirile pentru importul de produse pescărești și de acvacultură în UE în perspectiva reformei PCP (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la Acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Mauritania (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la Acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Mauritania (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la viitorul Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Regatul Maroc (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la viitorul Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Regatul Maroc (7),

| — | având în vedere concluziile adoptate în cadrul Consiliului pentru Agricultură și Pescuit din 19 și 20 martie 2012 privind dimensiunea externă a PCP, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate în cadrul Consiliului pentru Agricultură și Pescuit din 19 și 20 martie 2012 privind dimensiunea externă a PCP,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru comerț internațional (A7-0290/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru comerț internațional (A7-0290/2012),

| A. | întrucât două treimi din oceanele din lume se află în afara jurisdicțiilor naționale, orice regim juridic cuprinzător și exhaustiv pentru gestionarea pescuitului trebuind să se bazeze pe Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 1982 și pe instrumentele juridice relevante; întrucât gestionarea durabilă a pescuitului este de importanță strategică pentru comunitățile dependente de pescuit și pentru securitatea alimentară; |
| --- | --- |

A.

întrucât două treimi din oceanele din lume se află în afara jurisdicțiilor naționale, orice regim juridic cuprinzător și exhaustiv pentru gestionarea pescuitului trebuind să se bazeze pe Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 1982 și pe instrumentele juridice relevante; întrucât gestionarea durabilă a pescuitului este de importanță strategică pentru comunitățile dependente de pescuit și pentru securitatea alimentară;

| B. | întrucât, potrivit celei mai recente evaluări a FAO, 85 % din puținele stocuri mondiale de pește pentru care există informații disponibile sunt exploatate în întregime sau supraexploatate, chiar dacă raportul FAO din anul 2010 evidențiază progrese în refacerea stocurilor supraexploatate și a ecosistemelor marine din lume, ca urmare a aplicării unor bune practici de gestionare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit celei mai recente evaluări a FAO, 85 % din puținele stocuri mondiale de pește pentru care există informații disponibile sunt exploatate în întregime sau supraexploatate, chiar dacă raportul FAO din anul 2010 evidențiază progrese în refacerea stocurilor supraexploatate și a ecosistemelor marine din lume, ca urmare a aplicării unor bune practici de gestionare;

| C. | întrucât UE face parte dintre puținii actori importanți care au o prezență puternică și desfășoară activități însemnate în toate oceanele planetare, prin activități ale flotei, prin investiții de către resortisanți ai UE, prin acorduri bilaterale și prin participarea la toate organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), încurajând totodată bunele practici și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE face parte dintre puținii actori importanți care au o prezență puternică și desfășoară activități însemnate în toate oceanele planetare, prin activități ale flotei, prin investiții de către resortisanți ai UE, prin acorduri bilaterale și prin participarea la toate organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), încurajând totodată bunele practici și respectarea drepturilor omului;

| D. | întrucât UE este una dintre cele mai importante piețe pentru produsele din pește și cel mai mare importator mondial de produse obținute din pescuit, consumând 11 % din producția mondială de pește în termeni de volum și importând 24 % din produsele de pescuit în termeni de valoare, chiar dacă realizează doar 8 % din capturile la nivel mondial (2 % dacă ne referim la apele exterioare), |
| --- | --- |

D.

întrucât UE este una dintre cele mai importante piețe pentru produsele din pește și cel mai mare importator mondial de produse obținute din pescuit, consumând 11 % din producția mondială de pește în termeni de volum și importând 24 % din produsele de pescuit în termeni de valoare, chiar dacă realizează doar 8 % din capturile la nivel mondial (2 % dacă ne referim la apele exterioare),

| E. | întrucât contingentele ORGP s-au bazat în principal pe capturile istorice, fapt ce a condus la accesul preferențial al țărilor dezvoltate la stocurile globale de pește; întrucât acestea trebuie să țină seama în prezent de pescuitul de către comunitățile costiere în curs de dezvoltare care depind de generații de resursele halieutice adiacente, fapt ce trebuie respectat de către UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât contingentele ORGP s-au bazat în principal pe capturile istorice, fapt ce a condus la accesul preferențial al țărilor dezvoltate la stocurile globale de pește; întrucât acestea trebuie să țină seama în prezent de pescuitul de către comunitățile costiere în curs de dezvoltare care depind de generații de resursele halieutice adiacente, fapt ce trebuie respectat de către UE;

| F. | întrucât UE trebuie să încerce să obțină o anumită coerență a politicii de dezvoltare în temeiul articolului 208 alineatul (1) din TFUE conform căruia „Uniunea trebuie să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare în momentul punerii în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE trebuie să încerce să obțină o anumită coerență a politicii de dezvoltare în temeiul articolului 208 alineatul (1) din TFUE conform căruia „Uniunea trebuie să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare în momentul punerii în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”;

| G. | întrucât UE trebuie să aplice în mod egal toate celelalte politici ale sale în raport cu țările nemembre – inclusiv obiectivele politicii privind pescuitul, sănătatea, ocuparea forței de muncă, mediul și politica externă și îndeplinirea strategiei europene 2020 – într-un mod consecvent și coordonat; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE trebuie să aplice în mod egal toate celelalte politici ale sale în raport cu țările nemembre – inclusiv obiectivele politicii privind pescuitul, sănătatea, ocuparea forței de muncă, mediul și politica externă și îndeplinirea strategiei europene 2020 – într-un mod consecvent și coordonat;

| H. | întrucât, pentru a asigura un pescuit sustenabil, în multe cazuri, datele privind stocurile de pește din care pescuiește UE trebuie îmbunătățite, în ceea ce privește situația acestora și pentru a asigura disponibilitatea informațiilor privind eliminările totale efectuate de flotele locale și alte flote ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a asigura un pescuit sustenabil, în multe cazuri, datele privind stocurile de pește din care pescuiește UE trebuie îmbunătățite, în ceea ce privește situația acestora și pentru a asigura disponibilitatea informațiilor privind eliminările totale efectuate de flotele locale și alte flote ale țărilor terțe;

| I. | întrucât vor fi necesare studii științifice riguroase pentru a vedea în ce zone există sau poate exista o supracapacitate a flotelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât vor fi necesare studii științifice riguroase pentru a vedea în ce zone există sau poate exista o supracapacitate a flotelor;

| J. | întrucât PCP trebuie să reprezinte un instrument care să îi permită Uniunii Europene să se constituie, la nivel mondial, într-un exemplu privind o activitate responsabilă în domeniul pescuitului și o bună promovare a îmbunătățirii gestiunii internaționale a zonelor de pescuit, aplicând standardele europene de gestionare a flotei; |
| --- | --- |

J.

întrucât PCP trebuie să reprezinte un instrument care să îi permită Uniunii Europene să se constituie, la nivel mondial, într-un exemplu privind o activitate responsabilă în domeniul pescuitului și o bună promovare a îmbunătățirii gestiunii internaționale a zonelor de pescuit, aplicând standardele europene de gestionare a flotei;

| K. | întrucât UE trebuie să își asume o responsabilitate fundamentală în mobilizarea comunității internaționale în vederea combaterii pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

K.

întrucât UE trebuie să își asume o responsabilitate fundamentală în mobilizarea comunității internaționale în vederea combaterii pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| 1. | salută Comunicarea Comisiei și numeroasele propuneri pozitive pe care le include pentru încurajarea sustenabilității activităților de pescuit și a activităților asociate ale UE în afara apelor UE, inclusiv a regiunilor ultraperiferice; consideră, cu toate acestea, că sfera de aplicare a documentului nu este suficient de largă, fiind prea concentrată pe acorduri bilaterale și organizații multilaterale, și că ar trebui să abordată într-o manieră integrată problematica celorlalte activități care urmăresc obținerea de produse destinate pieței UE; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei și numeroasele propuneri pozitive pe care le include pentru încurajarea sustenabilității activităților de pescuit și a activităților asociate ale UE în afara apelor UE, inclusiv a regiunilor ultraperiferice; consideră, cu toate acestea, că sfera de aplicare a documentului nu este suficient de largă, fiind prea concentrată pe acorduri bilaterale și organizații multilaterale, și că ar trebui să abordată într-o manieră integrată problematica celorlalte activități care urmăresc obținerea de produse destinate pieței UE;

| 2. | insistă asupra necesității ca UE să lucreze în temeiul coerenței politicii Uniunii, în vederea îmbunătățirii guvernării pescuitului la nivel internațional; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra necesității ca UE să lucreze în temeiul coerenței politicii Uniunii, în vederea îmbunătățirii guvernării pescuitului la nivel internațional;

| 3. | consideră că coordonarea politicii exterioare cu politica de cooperare este deosebit de importantă în vederea încheierii unor acorduri privind pescuitul durabil și a generării sinergiilor necesare pentru a contribui, într-o manieră mai eficace, la dezvoltarea țărilor terțe asociate; |
| --- | --- |

3.

consideră că coordonarea politicii exterioare cu politica de cooperare este deosebit de importantă în vederea încheierii unor acorduri privind pescuitul durabil și a generării sinergiilor necesare pentru a contribui, într-o manieră mai eficace, la dezvoltarea țărilor terțe asociate;

| 4. | consideră că dimensiunea pieței UE a produselor obținute din pescuit și domeniul geografic al activităților navelor sub pavilioane din UE și ale navelor deținute de UE impun un nivel ridicat de responsabilitate al Uniunii, pentru a asigura că amprenta ecologică și impactul socioeconomic al pescuitului desfășurat în cadrul său sunt sustenabile, furnizând produse pescărești de înaltă calitate consumatorilor din Europa și din alte țări în care este comercializat peștele capturat în Europa și contribuind la rețeaua economică și socială a comunităților de pescuit costier, atât în interiorul UE, cât și în alte părți; |
| --- | --- |

4.

consideră că dimensiunea pieței UE a produselor obținute din pescuit și domeniul geografic al activităților navelor sub pavilioane din UE și ale navelor deținute de UE impun un nivel ridicat de responsabilitate al Uniunii, pentru a asigura că amprenta ecologică și impactul socioeconomic al pescuitului desfășurat în cadrul său sunt sustenabile, furnizând produse pescărești de înaltă calitate consumatorilor din Europa și din alte țări în care este comercializat peștele capturat în Europa și contribuind la rețeaua economică și socială a comunităților de pescuit costier, atât în interiorul UE, cât și în alte părți;

| 5. | consideră că pescuitul, în funcție de interesele UE din interiorul și exteriorul apelor UE, și produsele pescărești destinate pieței UE ar trebui să aibă la bază aceleași standarde în termeni de sustenabilitate ecologică și socială și de transparență și că aceste principii trebuie apărate și impuse țărilor terțe, atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral; consideră că interdicția ar trebui să se aplice acelorași specii, prin monitorizarea de către observatori și cu ajutorul echipamentelor de supraveghere noi, aplicând derogările adecvate pentru a evita creșterea prețului pentru produsele consumate la nivel local; |
| --- | --- |

5.

consideră că pescuitul, în funcție de interesele UE din interiorul și exteriorul apelor UE, și produsele pescărești destinate pieței UE ar trebui să aibă la bază aceleași standarde în termeni de sustenabilitate ecologică și socială și de transparență și că aceste principii trebuie apărate și impuse țărilor terțe, atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral; consideră că interdicția ar trebui să se aplice acelorași specii, prin monitorizarea de către observatori și cu ajutorul echipamentelor de supraveghere noi, aplicând derogările adecvate pentru a evita creșterea prețului pentru produsele consumate la nivel local;

| 6. | reamintește nevoia de coerență a politicilor UE cu obiectivele privind dezvoltarea, astfel cum se prevede la articolul 208 din TFUE; observă că această coerență necesită coordonarea atât în cadrul Comisiei, cât și în cadrul guvernelor statelor membre și între Comisie și guvernele statelor membre individuale; |
| --- | --- |

6.

reamintește nevoia de coerență a politicilor UE cu obiectivele privind dezvoltarea, astfel cum se prevede la articolul 208 din TFUE; observă că această coerență necesită coordonarea atât în cadrul Comisiei, cât și în cadrul guvernelor statelor membre și între Comisie și guvernele statelor membre individuale;

| 7. | reiterează faptul că, în vederea îmbunătățirii coerenței în deciziile sale, acțiunile UE trebuie să integreze aspecte referitoare la politica comercială, sanitară, de ocupare a forței de muncă, de vecinătate, de mediu și politica externă și la ducerea la îndeplinire a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

7.

reiterează faptul că, în vederea îmbunătățirii coerenței în deciziile sale, acțiunile UE trebuie să integreze aspecte referitoare la politica comercială, sanitară, de ocupare a forței de muncă, de vecinătate, de mediu și politica externă și la ducerea la îndeplinire a Strategiei Europa 2020;

| 8. | reamintește că IPOA-Capacitate (Planul de acțiune internațional privind gestionarea capacității de pescuit) a obligat UE ca, până cel târziu în 2005, să dezvolte și să implementeze un sistem de gestionare a capacității de pescuit; solicită Comisiei să explice motivul pentru care aceasta pare să continue adoptarea unor strategii contradictorii în ceea ce privește gestionarea capacității, propunând o înghețare a anumitor ORGP, concomitent cu eliminarea limitelor principale de reglementare a capacității în cadrul flotelor UE; solicită Comisiei să promoveze mecanisme bilaterale și multilaterale pentru ajustarea capacității de pescuit la resursele disponibile, care sunt identificate drept necesare pentru o exploatare sustenabilă a resurselor de către toate flotele care operează în zonele respective; |
| --- | --- |

8.

reamintește că IPOA-Capacitate (Planul de acțiune internațional privind gestionarea capacității de pescuit) a obligat UE ca, până cel târziu în 2005, să dezvolte și să implementeze un sistem de gestionare a capacității de pescuit; solicită Comisiei să explice motivul pentru care aceasta pare să continue adoptarea unor strategii contradictorii în ceea ce privește gestionarea capacității, propunând o înghețare a anumitor ORGP, concomitent cu eliminarea limitelor principale de reglementare a capacității în cadrul flotelor UE; solicită Comisiei să promoveze mecanisme bilaterale și multilaterale pentru ajustarea capacității de pescuit la resursele disponibile, care sunt identificate drept necesare pentru o exploatare sustenabilă a resurselor de către toate flotele care operează în zonele respective;

| 9. | consideră că obiectivele și principiile dimensiunii externe a PCP ar trebui să fie consacrate în regulamentul de bază; |
| --- | --- |

9.

consideră că obiectivele și principiile dimensiunii externe a PCP ar trebui să fie consacrate în regulamentul de bază;

Dispoziții generale

| 10. | remarcă faptul că menținerea acordurilor în vigoare în domeniul pescuitului și căutarea de noi oportunități de pescuit în țările terțe trebuie să constituie un obiectiv prioritar al politicii externe în domeniul pescuitului, recunoscând faptul că, atunci când flota UE nu mai activează în locurile de pescuit ale unei țările terțe, aceste posibilități de pescuit se redistribuie în mod normal altor flote care au standarde de conservare, gestionare și durabilitate cu mult inferioare celor preconizate și susținute de UE; |
| --- | --- |

10.

remarcă faptul că menținerea acordurilor în vigoare în domeniul pescuitului și căutarea de noi oportunități de pescuit în țările terțe trebuie să constituie un obiectiv prioritar al politicii externe în domeniul pescuitului, recunoscând faptul că, atunci când flota UE nu mai activează în locurile de pescuit ale unei țările terțe, aceste posibilități de pescuit se redistribuie în mod normal altor flote care au standarde de conservare, gestionare și durabilitate cu mult inferioare celor preconizate și susținute de UE;

| 11. | invită Comisia să sprijine cu claritate principii și obiective clar definite pentru un pescuit sustenabil din punct de vedere economic, social și ecologic în marea liberă și în apele aflate sub jurisdicție națională în cadrul tuturor forumurilor internaționale la care UE este parte și să pună rapid și eficient în aplicare deciziile luate în cadrul acesteia; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să sprijine cu claritate principii și obiective clar definite pentru un pescuit sustenabil din punct de vedere economic, social și ecologic în marea liberă și în apele aflate sub jurisdicție națională în cadrul tuturor forumurilor internaționale la care UE este parte și să pună rapid și eficient în aplicare deciziile luate în cadrul acesteia;

| 12. | subliniază faptul că UE ar trebui să dezvolte o strategie specifică în domeniul pescuitului și al gestionării resurselor maritime vii, care să implice toate statele non-europene din zona Mării Mediterane; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că UE ar trebui să dezvolte o strategie specifică în domeniul pescuitului și al gestionării resurselor maritime vii, care să implice toate statele non-europene din zona Mării Mediterane;

| 13. | îndeamnă Comisia să realizeze progrese cu privire la agenda globală și multilaterală de promovare a pescuitului sustenabil și a conservării biodiversității marine, transformând în același timp dialogurile cu țările principale, precum Statele Unite, Japonia, Rusia și China, și cu alte țări cu o prezență puternică în ceea ce privește pescuitul în oceanele lumii, în parteneriate de lucru efective, pentru a aborda chestiuni de importanță majoră, precum eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), reducerea pescuitului excesiv, precum și a capacității de pescuit a flotelor, dacă este necesar, și consolidarea controlului și guvernării mării libere în conformitate cu principiile UNCLOS și cu alte instrumente relevante; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia să realizeze progrese cu privire la agenda globală și multilaterală de promovare a pescuitului sustenabil și a conservării biodiversității marine, transformând în același timp dialogurile cu țările principale, precum Statele Unite, Japonia, Rusia și China, și cu alte țări cu o prezență puternică în ceea ce privește pescuitul în oceanele lumii, în parteneriate de lucru efective, pentru a aborda chestiuni de importanță majoră, precum eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), reducerea pescuitului excesiv, precum și a capacității de pescuit a flotelor, dacă este necesar, și consolidarea controlului și guvernării mării libere în conformitate cu principiile UNCLOS și cu alte instrumente relevante;

| 14. | îndeamnă Comisia să promoveze dreptul internațional, în special UNCLOS, precum și participarea la convențiile OIM și să monitorizeze respectarea acestor norme; încurajează Comisia să coopereze cu țările terțe în cadrul tuturor forumurilor adecvate, în special în cadrul ORGP; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să promoveze dreptul internațional, în special UNCLOS, precum și participarea la convențiile OIM și să monitorizeze respectarea acestor norme; încurajează Comisia să coopereze cu țările terțe în cadrul tuturor forumurilor adecvate, în special în cadrul ORGP;

| 15. | consideră că UE ar trebui să lanseze o inițiativă la nivelul ONU pentru a stabili un plan global de documentare a trasabilității și a capturilor pentru toate speciile de pești importante comercializate la nivel mondial, fondat pe principiul responsabilității statului și comparabil cu regulamentul IUU, ca instrument principal de consolidare a respectării măsurilor de conservare și de gestionare existente și de combatere a pescuitului INN; |
| --- | --- |

15.

consideră că UE ar trebui să lanseze o inițiativă la nivelul ONU pentru a stabili un plan global de documentare a trasabilității și a capturilor pentru toate speciile de pești importante comercializate la nivel mondial, fondat pe principiul responsabilității statului și comparabil cu regulamentul IUU, ca instrument principal de consolidare a respectării măsurilor de conservare și de gestionare existente și de combatere a pescuitului INN;

| 16. | solicită Comisiei o rigurozitate sporită în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 privind pescuitul INN, în special în ceea ce privește părțile contractante ale ORGP care nu colaborează în mod activ în vederea stabilirii și aplicării principalelor mecanisme de combatere a pescuitului INN; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei o rigurozitate sporită în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 privind pescuitul INN, în special în ceea ce privește părțile contractante ale ORGP care nu colaborează în mod activ în vederea stabilirii și aplicării principalelor mecanisme de combatere a pescuitului INN;

| 17. | consideră că UE ar trebui să fie activă în cadrul sistemului ONU, pentru a explora mijloacele comunității globale de a aborda:






  — | necesitatea unei guvernări globale mai regionalizate și integrate a oceanelor, în ceea ce privește atât resursele marine vii, cât și celelalte resurse; |
| --- | --- | --- |

17.

consideră că UE ar trebui să fie activă în cadrul sistemului ONU, pentru a explora mijloacele comunității globale de a aborda:

—

necesitatea unei guvernări globale mai regionalizate și integrate a oceanelor, în ceea ce privește atât resursele marine vii, cât și celelalte resurse;

| — | precum și poluarea și impactul schimbărilor climatice în oceane, inclusiv protecția și reabilitarea oceanelor care au un rol important în calitate de absorbant de CO2; |
| --- | --- |

—

precum și poluarea și impactul schimbărilor climatice în oceane, inclusiv protecția și reabilitarea oceanelor care au un rol important în calitate de absorbant de CO2;

| — | normele sociale și condițiile de muncă; |
| --- | --- |

—

normele sociale și condițiile de muncă;

| 18. | ia act de importanța negocierilor din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind disciplina subvenției în sectorul pescuitului și invită UE să joace un rol mai activ în aceste dezbateri. |
| --- | --- |

18.

ia act de importanța negocierilor din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind disciplina subvenției în sectorul pescuitului și invită UE să joace un rol mai activ în aceste dezbateri.

| 19. | observă necesitatea creării de mecanisme de promovare a produselor de pescuit cu proveniență durabilă din punct de vedere ecologic și corectă din punct de vedere social, în interiorul și în afara UE; |
| --- | --- |

19.

observă necesitatea creării de mecanisme de promovare a produselor de pescuit cu proveniență durabilă din punct de vedere ecologic și corectă din punct de vedere social, în interiorul și în afara UE;

| 20. | subliniază că unul dintre obiectivele prioritare ale dimensiunii externe a PCP trebuie să fie garantarea viitorului flotelor europene de mare distanță și, în special, în special în măsura în care acestea dețin drepturi de pescuit ce au stat la baza dezvoltării economice și sociale a statelor în care operează; |
| --- | --- |

20.

subliniază că unul dintre obiectivele prioritare ale dimensiunii externe a PCP trebuie să fie garantarea viitorului flotelor europene de mare distanță și, în special, în special în măsura în care acestea dețin drepturi de pescuit ce au stat la baza dezvoltării economice și sociale a statelor în care operează;

Acorduri bilaterale în domeniul pescuitului

| 21. | consideră că acordurile bilaterale în domeniul pescuitului sau Acordurile de pescuit sustenabil (APS), astfel cum Comisia propune să fie denumite, negociate între parteneri și implementate în mod echitabil, ar trebui să se bazeze pe exploatarea responsabilă și sustenabilă a resurselor de către navele UE și fie benefice pentru ambele părți, furnizând resurse economice, expertiză tehnică și științifică și sprijin pentru îmbunătățirea gestionării pescuitului și buna guvernare în țara terță, permițând în același timp continuarea activităților de pescuit de către navele UE, care reprezintă o sursă importantă de aprovizionare pentru UE și pentru piețele anumitor țări în curs de dezvoltare atât în ceea ce privește produsele proaspete, cât și produsele prelucrate; |
| --- | --- |

21.

consideră că acordurile bilaterale în domeniul pescuitului sau Acordurile de pescuit sustenabil (APS), astfel cum Comisia propune să fie denumite, negociate între parteneri și implementate în mod echitabil, ar trebui să se bazeze pe exploatarea responsabilă și sustenabilă a resurselor de către navele UE și fie benefice pentru ambele părți, furnizând resurse economice, expertiză tehnică și științifică și sprijin pentru îmbunătățirea gestionării pescuitului și buna guvernare în țara terță, permițând în același timp continuarea activităților de pescuit de către navele UE, care reprezintă o sursă importantă de aprovizionare pentru UE și pentru piețele anumitor țări în curs de dezvoltare atât în ceea ce privește produsele proaspete, cât și produsele prelucrate;

| 22. | solicită ca UE să vizeze încheierea cât mai curând posibil a unor acorduri de cooperare durabilă în domeniul pescuitului cu țările învecinate, prin care UE să asigure finanțare și asistență tehnică în vederea realizării unei politici mai concertate și coerente, în scopul adoptării unei politici armonizate și durabile privind pescuitul în toate bazinele maritime și, prin urmare, în scopul sporirii eficacității PCP în toate regiunile implicate; solicită ca aceste acorduri să fie încheiate în spiritul unei cooperări corecte și echitabile și al respectării drepturilor omului și să aibă drept scop repartizarea în mod corect a responsabilităților între Uniune și țara parteneră respectivă; |
| --- | --- |

22.

solicită ca UE să vizeze încheierea cât mai curând posibil a unor acorduri de cooperare durabilă în domeniul pescuitului cu țările învecinate, prin care UE să asigure finanțare și asistență tehnică în vederea realizării unei politici mai concertate și coerente, în scopul adoptării unei politici armonizate și durabile privind pescuitul în toate bazinele maritime și, prin urmare, în scopul sporirii eficacității PCP în toate regiunile implicate; solicită ca aceste acorduri să fie încheiate în spiritul unei cooperări corecte și echitabile și al respectării drepturilor omului și să aibă drept scop repartizarea în mod corect a responsabilităților între Uniune și țara parteneră respectivă;

| 23. | solicită UE, pentru a îmbunătăți cooperarea cu țările vecine și gestionarea stocurilor comune, să urmărească încheierea unor acorduri de cooperare în domeniul pescuitului sustenabil cu aceste țări, care nu ar trebui să vizeze obținerea de drepturi de pescuit pentru navele UE, ci ar trebui să aibă drept obiectiv furnizarea de finanțare și de asistență tehnică de către UE în schimbul aplicării, în țara terță parteneră, a acelorași norme de gestionare sustenabilă ca în UE sau a unor norme comparabile; |
| --- | --- |

23.

solicită UE, pentru a îmbunătăți cooperarea cu țările vecine și gestionarea stocurilor comune, să urmărească încheierea unor acorduri de cooperare în domeniul pescuitului sustenabil cu aceste țări, care nu ar trebui să vizeze obținerea de drepturi de pescuit pentru navele UE, ci ar trebui să aibă drept obiectiv furnizarea de finanțare și de asistență tehnică de către UE în schimbul aplicării, în țara terță parteneră, a acelorași norme de gestionare sustenabilă ca în UE sau a unor norme comparabile;

| 24. | reamintește că, pentru evaluarea impactului actualelor acorduri sustenabile în domeniul pescuitului, trebuie realizată o diferențiere corectă între ajutoarele destinate dezvoltării sectorului pescuitului în țările terțe și cele obținute în urma achitării drepturilor de pescuit; |
| --- | --- |

24.

reamintește că, pentru evaluarea impactului actualelor acorduri sustenabile în domeniul pescuitului, trebuie realizată o diferențiere corectă între ajutoarele destinate dezvoltării sectorului pescuitului în țările terțe și cele obținute în urma achitării drepturilor de pescuit;

| 25. | cu toate acestea, regretă că acordurile bilaterale ale UE nu au realizat întotdeauna aceste posibile beneficii, evidențiind necesitatea realizării unor evaluări de impact pentru regiunile ultraperiferice, oricând sunt implicate, având în vedere articolul 349 din Tratat și recunoscând în același timp că, de la reforma anterioară, s-a produs o îmbunătățire considerabilă; consideră că evaluarea îmbunătățită a stocurilor, transparența și respectarea obiectivelor, în special a beneficiilor generate pentru populația locală și îmbunătățirea guvernării constituie aspecte esențiale succesul acordurilor; |
| --- | --- |

25.

cu toate acestea, regretă că acordurile bilaterale ale UE nu au realizat întotdeauna aceste posibile beneficii, evidențiind necesitatea realizării unor evaluări de impact pentru regiunile ultraperiferice, oricând sunt implicate, având în vedere articolul 349 din Tratat și recunoscând în același timp că, de la reforma anterioară, s-a produs o îmbunătățire considerabilă; consideră că evaluarea îmbunătățită a stocurilor, transparența și respectarea obiectivelor, în special a beneficiilor generate pentru populația locală și îmbunătățirea guvernării constituie aspecte esențiale succesul acordurilor;

| 26. | salută intenția Comisiei de a include câteva dispoziții în viitoarele acorduri bilaterale, inclusiv: respectarea principiului de limitare a accesului la resursele care sunt demonstrate științific ca fiind un surplus față de capacitatea capturii statului costier, în conformitate cu dispozițiile UNCLOS; protejarea drepturilor omului, în conformitate cu acordurile internaționale privind drepturile omului; clauza de exclusivitate, cu toate că acestea din urmă trebuie consolidate și formulate uniform în cadrul acordurilor, asigurând în permanență respectarea strictă a principiilor democratice; |
| --- | --- |

26.

salută intenția Comisiei de a include câteva dispoziții în viitoarele acorduri bilaterale, inclusiv: respectarea principiului de limitare a accesului la resursele care sunt demonstrate științific ca fiind un surplus față de capacitatea capturii statului costier, în conformitate cu dispozițiile UNCLOS; protejarea drepturilor omului, în conformitate cu acordurile internaționale privind drepturile omului; clauza de exclusivitate, cu toate că acestea din urmă trebuie consolidate și formulate uniform în cadrul acordurilor, asigurând în permanență respectarea strictă a principiilor democratice;

| 27. | consideră că acordurile bilaterale ale UE trebuie să respecte nu numai articolul 62 din UNCLOS privind stocurile excedentare, ci și articolele 69 și 70 privind drepturile statelor care nu au ieșire la mare și ale celor dezavantajate din punct de vedere geografic în cadrul regiunii, în special în ceea ce privește nevoile nutriționale și cele socioeconomice ale populațiilor locale; |
| --- | --- |

27.

consideră că acordurile bilaterale ale UE trebuie să respecte nu numai articolul 62 din UNCLOS privind stocurile excedentare, ci și articolele 69 și 70 privind drepturile statelor care nu au ieșire la mare și ale celor dezavantajate din punct de vedere geografic în cadrul regiunii, în special în ceea ce privește nevoile nutriționale și cele socioeconomice ale populațiilor locale;

| 28. | consideră că clauza privind drepturile omului ar trebui introdusă cu caracter nediscriminatoriu și ar trebui să se aplice în mod egal tuturor țărilor, iar nu numai acordurilor în domeniul pescuitului, ci și acordurilor comerciale; consideră că trebuie luate măsuri pentru ca OMC să penalizeze producția acelor țări care încă nu respectă drepturile omului și/sau utilizează forță de muncă infantilă în activitățile de producție din fabricile lor, precum și discriminarea femeilor prin neremunerarea și nerecunoașterea activității și a contribuției lor economice în sectorul pescuitului și acvaculturii; |
| --- | --- |

28.

consideră că clauza privind drepturile omului ar trebui introdusă cu caracter nediscriminatoriu și ar trebui să se aplice în mod egal tuturor țărilor, iar nu numai acordurilor în domeniul pescuitului, ci și acordurilor comerciale; consideră că trebuie luate măsuri pentru ca OMC să penalizeze producția acelor țări care încă nu respectă drepturile omului și/sau utilizează forță de muncă infantilă în activitățile de producție din fabricile lor, precum și discriminarea femeilor prin neremunerarea și nerecunoașterea activității și a contribuției lor economice în sectorul pescuitului și acvaculturii;

| 29. | încurajează punerea în aplicare a unei gestionări integrate bazate pe ecosistem în acordurile noi și cele existente; |
| --- | --- |

29.

încurajează punerea în aplicare a unei gestionări integrate bazate pe ecosistem în acordurile noi și cele existente;

| 30. | consideră că intensificarea contribuției ce le va reveni întreprinderilor în viitoarele acorduri în domeniul pescuitului trebuie să fie în acord cu o capacitate mai mare de a influența sectorul, prin normele și măsurile tehnice negociate de Comisie în cadrul acestor acorduri; |
| --- | --- |

30.

consideră că intensificarea contribuției ce le va reveni întreprinderilor în viitoarele acorduri în domeniul pescuitului trebuie să fie în acord cu o capacitate mai mare de a influența sectorul, prin normele și măsurile tehnice negociate de Comisie în cadrul acestor acorduri;

| 31. | consideră că Regulamentul privind autorizațiile de pescuit ar trebui modificat astfel încât navele sub pavilionul UE care au renunțat temporar să facă parte din registrul statului membru pentru a căuta posibilități de pescuit în alte părți nu trebuie să beneficieze pe o perioadă de 24 de luni de posibilitățile de pescuit conform APS și protocoalelor lor deja în vigoare la momentul radierii navelor din registru, dacă acestea sunt adăugate din nou ulterior în registrul UE; consideră același lucru se aplică schimbării temporare a pavilionului atunci când se desfășoară activități de pescuit în cadrul ORGP; |
| --- | --- |

31.

consideră că Regulamentul privind autorizațiile de pescuit ar trebui modificat astfel încât navele sub pavilionul UE care au renunțat temporar să facă parte din registrul statului membru pentru a căuta posibilități de pescuit în alte părți nu trebuie să beneficieze pe o perioadă de 24 de luni de posibilitățile de pescuit conform APS și protocoalelor lor deja în vigoare la momentul radierii navelor din registru, dacă acestea sunt adăugate din nou ulterior în registrul UE; consideră același lucru se aplică schimbării temporare a pavilionului atunci când se desfășoară activități de pescuit în cadrul ORGP;

| 32. | consideră că clauza socială aplicată în prezent ar trebui să fie consolidată pentru a include respectarea Convenției 188 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), a Recomandării 199 a OIM privind munca în domeniul pescuitului, precum și a celor opt convenții fundamentale ale OIM (8) și să se asigure că membrii echipajului cu domiciliul în afara UE și care lucrează la bordul navelor aflate sub pavilionul UE beneficiază de condiții de muncă egale cu cele ale lucrătorilor cu domiciliul în UE; |
| --- | --- |

32.

consideră că clauza socială aplicată în prezent ar trebui să fie consolidată pentru a include respectarea Convenției 188 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), a Recomandării 199 a OIM privind munca în domeniul pescuitului, precum și a celor opt convenții fundamentale ale OIM (8) și să se asigure că membrii echipajului cu domiciliul în afara UE și care lucrează la bordul navelor aflate sub pavilionul UE beneficiază de condiții de muncă egale cu cele ale lucrătorilor cu domiciliul în UE;

| 33. | consideră că APS ar trebui să contribuie la dezvoltarea durabilă în țările terțe partenere și ar trebui să încurajeze sectorul privat local, cu un accent deosebit asupra pescuitului la scară mică și asupra IMM-urilor și, în acest scop, solicită creșterea ratei de angajare a pescarilor locali și dezvoltarea unor industrii de prelucrare și a unor activități de comercializare locale sustenabile; |
| --- | --- |

33.

consideră că APS ar trebui să contribuie la dezvoltarea durabilă în țările terțe partenere și ar trebui să încurajeze sectorul privat local, cu un accent deosebit asupra pescuitului la scară mică și asupra IMM-urilor și, în acest scop, solicită creșterea ratei de angajare a pescarilor locali și dezvoltarea unor industrii de prelucrare și a unor activități de comercializare locale sustenabile;

| 34. | încurajează Comisia în eforturile sale de a obține date cât mai complete și fiabile din partea statului costier cu privire la cantitatea totală de pește, inclusiv capturi, care există în apele sale, astfel încât să se identifice surplusul și să se prevină supraexploatarea; ia act de faptul că politica UE în domeniul pescuitului și a dezvoltării ar putea promova îmbunătățirile necesare în capacitatea țărilor terțe de a furniza astfel de informații; |
| --- | --- |

34.

încurajează Comisia în eforturile sale de a obține date cât mai complete și fiabile din partea statului costier cu privire la cantitatea totală de pește, inclusiv capturi, care există în apele sale, astfel încât să se identifice surplusul și să se prevină supraexploatarea; ia act de faptul că politica UE în domeniul pescuitului și a dezvoltării ar putea promova îmbunătățirile necesare în capacitatea țărilor terțe de a furniza astfel de informații;

| 35. | invită, de asemenea, Comisia și să promoveze o mai mare transparență cu privire la stabilirea nivelului de exploatare a resurselor piscicole din apele aflate sub jurisdicția statelor de coastă. |
| --- | --- |

35.

invită, de asemenea, Comisia și să promoveze o mai mare transparență cu privire la stabilirea nivelului de exploatare a resurselor piscicole din apele aflate sub jurisdicția statelor de coastă.

| 36. | reafirmă că, în conformitate cu principiul respectării legăturii tradiționale dintre comunitățile costiere și apele în care acestea au pescuit de generații, navele UE nu ar trebui să concureze cu pescarii locali pentru aceleași resurse sau pe piețele locale, și că ar trebui facilitată cooperarea între operatorii locali și operatorii UE, subliniind astfel necesitatea unei calculări corecte a surplusului; |
| --- | --- |

36.

reafirmă că, în conformitate cu principiul respectării legăturii tradiționale dintre comunitățile costiere și apele în care acestea au pescuit de generații, navele UE nu ar trebui să concureze cu pescarii locali pentru aceleași resurse sau pe piețele locale, și că ar trebui facilitată cooperarea între operatorii locali și operatorii UE, subliniind astfel necesitatea unei calculări corecte a surplusului;

| 37. | consideră că UE trebuie să depună eforturi sporite pentru a ajuta țările terțe cu care negociază acordurile bilaterale să furnizeze suficiente date și informații pentru evaluări fiabile ale stocurilor și că asigurarea finanțării europene a unei nave de cercetare științifică în regiunile în care flota UE este activă ar consolida în mod semnificativ analizele științifice privind stocurile de pește, fiind o condiție preliminară pentru orice APS; |
| --- | --- |

37.

consideră că UE trebuie să depună eforturi sporite pentru a ajuta țările terțe cu care negociază acordurile bilaterale să furnizeze suficiente date și informații pentru evaluări fiabile ale stocurilor și că asigurarea finanțării europene a unei nave de cercetare științifică în regiunile în care flota UE este activă ar consolida în mod semnificativ analizele științifice privind stocurile de pește, fiind o condiție preliminară pentru orice APS;

| 38. | solicită să se încurajeze în cea mai mare măsură cu putință realizarea de campanii de cercetare de către navele diferitelor statelor membre în zone în care operează flota UE, care să fie realizate în cooperare cu statele de coastă în cauză, inclusiv prin asigurarea accesului pentru cercetătorii științifici locali; solicită o mai bună coordonare între statele membre și Comisie în acest sens și creșterea finanțării, pentru extinderea cercetării științifice în apele exterioare ale UE; |
| --- | --- |

38.

solicită să se încurajeze în cea mai mare măsură cu putință realizarea de campanii de cercetare de către navele diferitelor statelor membre în zone în care operează flota UE, care să fie realizate în cooperare cu statele de coastă în cauză, inclusiv prin asigurarea accesului pentru cercetătorii științifici locali; solicită o mai bună coordonare între statele membre și Comisie în acest sens și creșterea finanțării, pentru extinderea cercetării științifice în apele exterioare ale UE;

| 39. | consideră că, totodată, eforturile ar trebui să fie sporite pentru a obține datele necesare din partea țărilor terțe cu care UE a încheiat acorduri bilaterale în domeniul pescuitului pentru a evalua eficacitatea acordului și dacă se îndeplinesc condițiile, de exemplu, beneficiul adus populației locale; |
| --- | --- |

39.

consideră că, totodată, eforturile ar trebui să fie sporite pentru a obține datele necesare din partea țărilor terțe cu care UE a încheiat acorduri bilaterale în domeniul pescuitului pentru a evalua eficacitatea acordului și dacă se îndeplinesc condițiile, de exemplu, beneficiul adus populației locale;

| 40. | subliniază importanța grupurilor științifice comune responsabile cu furnizarea de avize științifice privind situația resurselor piscicole pe baza celor mai bune date disponibile pentru a evita pescuitul excesiv, dat fiind faptul că sectorul pescuitului, în special sectorul pescuitului artizanal, joacă un rol important în asigurarea securității alimentare în numeroase țări în curs de dezvoltare; insistă ca aceste grupuri să dispună de resurse financiare, tehnice și umane adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor lor și pentru colaborarea cu ORGP; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța grupurilor științifice comune responsabile cu furnizarea de avize științifice privind situația resurselor piscicole pe baza celor mai bune date disponibile pentru a evita pescuitul excesiv, dat fiind faptul că sectorul pescuitului, în special sectorul pescuitului artizanal, joacă un rol important în asigurarea securității alimentare în numeroase țări în curs de dezvoltare; insistă ca aceste grupuri să dispună de resurse financiare, tehnice și umane adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor lor și pentru colaborarea cu ORGP;

| 41. | invită Comisia să promoveze consolidarea cooperării științifice și tehnice propuse în cadrul APP, de exemplu prin consolidarea rolului comitetelor științifice mixte; solicită să se depună eforturi în vederea armonizării condițiilor igienico-sanitare între UE și țările terțe; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să promoveze consolidarea cooperării științifice și tehnice propuse în cadrul APP, de exemplu prin consolidarea rolului comitetelor științifice mixte; solicită să se depună eforturi în vederea armonizării condițiilor igienico-sanitare între UE și țările terțe;

| 42. | sprijină pe deplin conceptul de decuplare a compensației financiare pentru accesul la resursele de pescuit de sprijinul sectorial pentru dezvoltare; insistă cu tărie ca proprietarii de nave să plătească o parte din costuri echitabilă și bazată pe piață atunci când achiziționează drepturile de acces în cadrul unui acord bilateral în domeniul pescuitului; solicită o analiză detaliată a porțiunii care trebuie plătită de către proprietarii de nave pentru o autorizație de pescuit, care să includă capturile potențiale și costurile de exploatare; consideră că îmbunătățirea controlului sprijinului sectorial este extrem de necesară, inclusiv posibilitatea suspendării plăților în caz de nerespectare a angajamentelor de către statul costier; |
| --- | --- |

42.

sprijină pe deplin conceptul de decuplare a compensației financiare pentru accesul la resursele de pescuit de sprijinul sectorial pentru dezvoltare; insistă cu tărie ca proprietarii de nave să plătească o parte din costuri echitabilă și bazată pe piață atunci când achiziționează drepturile de acces în cadrul unui acord bilateral în domeniul pescuitului; solicită o analiză detaliată a porțiunii care trebuie plătită de către proprietarii de nave pentru o autorizație de pescuit, care să includă capturile potențiale și costurile de exploatare; consideră că îmbunătățirea controlului sprijinului sectorial este extrem de necesară, inclusiv posibilitatea suspendării plăților în caz de nerespectare a angajamentelor de către statul costier;

| 43. | insistă asupra faptului că fondurile financiare destinate sprijinului sectorial trebuie să fie mai eficiente și să genereze rezultate mai numeroase și mai bune din punctul de vedere al calității, axându-se mai ales pe cercetarea științifică, pe culegerea de date și pe controlul și gestionarea activităților de pescuit; |
| --- | --- |

43.

insistă asupra faptului că fondurile financiare destinate sprijinului sectorial trebuie să fie mai eficiente și să genereze rezultate mai numeroase și mai bune din punctul de vedere al calității, axându-se mai ales pe cercetarea științifică, pe culegerea de date și pe controlul și gestionarea activităților de pescuit;

| 44. | îndeamnă Comisia să se asigure că pachetele de sprijin sectorial din cadrul APS vizează susținerea capacităților administrative și științifice din țările terțe și sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii, consolidează obiectivele cooperării pentru dezvoltare ale UE și sunt coerente cu planul național de dezvoltare al statului semnatar; solicită ca asemenea pachete să nu se substituie cooperării în domeniul pescuitului prevăzute în alte acorduri sau instrumente de cooperare, ci, mai curând, să o completeze în mod coerent, transparent, eficient și mai adecvat; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Comisia să se asigure că pachetele de sprijin sectorial din cadrul APS vizează susținerea capacităților administrative și științifice din țările terțe și sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii, consolidează obiectivele cooperării pentru dezvoltare ale UE și sunt coerente cu planul național de dezvoltare al statului semnatar; solicită ca asemenea pachete să nu se substituie cooperării în domeniul pescuitului prevăzute în alte acorduri sau instrumente de cooperare, ci, mai curând, să o completeze în mod coerent, transparent, eficient și mai adecvat;

| 45. | îndeamnă Comisia să încerce, în cursul negocierilor APS, să se asigure că statul costier alocă o parte minimă din sprijinul sectorial pentru dezvoltare acordat în cadrul APS proiectelor care au drept obiectiv recunoașterea, promovarea și diversificarea rolului femeilor în sectorul pescuitului, asigurând aplicarea principiului egalității de tratament și al egalității de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește în special formarea și accesul la finanțare și împrumuturi; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă Comisia să încerce, în cursul negocierilor APS, să se asigure că statul costier alocă o parte minimă din sprijinul sectorial pentru dezvoltare acordat în cadrul APS proiectelor care au drept obiectiv recunoașterea, promovarea și diversificarea rolului femeilor în sectorul pescuitului, asigurând aplicarea principiului egalității de tratament și al egalității de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește în special formarea și accesul la finanțare și împrumuturi;

| 46. | consideră că sprijinul sectorial pentru dezvoltare trebuie avut în vedere pentru luarea unor decizii pertinente în viitor; |
| --- | --- |

46.

consideră că sprijinul sectorial pentru dezvoltare trebuie avut în vedere pentru luarea unor decizii pertinente în viitor;

| 47. | insistă ca Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea acordurilor bilaterale și să prezinte rapoarte anuale Parlamentului și Consiliului și ca evaluările realizate de experții externi, independenți să fie trimise colegiuitorilor în timp util, înainte de negocierea noilor protocoale, toate aceste documente trebuind să fie publice și să fie disponibile cel puțin în cele trei limbi de lucru ale UE; |
| --- | --- |

47.

insistă ca Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea acordurilor bilaterale și să prezinte rapoarte anuale Parlamentului și Consiliului și ca evaluările realizate de experții externi, independenți să fie trimise colegiuitorilor în timp util, înainte de negocierea noilor protocoale, toate aceste documente trebuind să fie publice și să fie disponibile cel puțin în cele trei limbi de lucru ale UE;

| 48. | subliniază necesitatea ca Parlamentul să fie implicat în mod corespunzător atât în procesul de pregătire și negociere, cât și în monitorizarea și evaluarea pe termen lung a funcționării acordurilor bilaterale, în conformitate cu dispozițiile TFUE; Parlamentul, la fel ca și Consiliul, ar trebui să fie informat imediat și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii legate de APS, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din TUE și cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE; își reafirmă convingerea că Parlamentul ar trebui să fie reprezentat de observatori în cadrul reuniunilor comitetelor mixte prevăzute de acordurile din domeniul pescuitului și insistă ca societatea civilă, inclusiv reprezentanții sectorului pescuitului atât din UE, cât din țările terțe, să participe, de asemenea, în calitate de observatori la aceste reuniuni; |
| --- | --- |

48.

subliniază necesitatea ca Parlamentul să fie implicat în mod corespunzător atât în procesul de pregătire și negociere, cât și în monitorizarea și evaluarea pe termen lung a funcționării acordurilor bilaterale, în conformitate cu dispozițiile TFUE; Parlamentul, la fel ca și Consiliul, ar trebui să fie informat imediat și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii legate de APS, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din TUE și cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE; își reafirmă convingerea că Parlamentul ar trebui să fie reprezentat de observatori în cadrul reuniunilor comitetelor mixte prevăzute de acordurile din domeniul pescuitului și insistă ca societatea civilă, inclusiv reprezentanții sectorului pescuitului atât din UE, cât din țările terțe, să participe, de asemenea, în calitate de observatori la aceste reuniuni;

| 49. | susține lansarea unor audituri științifice pentru evaluarea stocurilor de pește, înainte de negocierea acordurilor și solicită ca statul terț să comunice activitățile de pescuit desfășurate în apele sale de flotele altor țări, pentru ca aceste obiective să fie eficiente; |
| --- | --- |

49.

susține lansarea unor audituri științifice pentru evaluarea stocurilor de pește, înainte de negocierea acordurilor și solicită ca statul terț să comunice activitățile de pescuit desfășurate în apele sale de flotele altor țări, pentru ca aceste obiective să fie eficiente;

| 50. | este convins că transparența deplină privind capturile, plățile și implementarea sprijinului sectorial va fi un instrument indispensabil pentru dezvoltarea unui pescuit responsabil și durabil, bazat pe o bună guvernare și pe combaterea utilizării incorecte a sprijinului UE și a corupției; |
| --- | --- |

50.

este convins că transparența deplină privind capturile, plățile și implementarea sprijinului sectorial va fi un instrument indispensabil pentru dezvoltarea unui pescuit responsabil și durabil, bazat pe o bună guvernare și pe combaterea utilizării incorecte a sprijinului UE și a corupției;

| 51. | subliniază, totodată, necesitatea îmbunătățirii transparenței, atât pe parcursul negocierii, cât și pe perioada în care acordurile privind pescuitul sunt în vigoare, atât din partea UE, cât și din partea țărilor terțe; |
| --- | --- |

51.

subliniază, totodată, necesitatea îmbunătățirii transparenței, atât pe parcursul negocierii, cât și pe perioada în care acordurile privind pescuitul sunt în vigoare, atât din partea UE, cât și din partea țărilor terțe;

| 52. | insistă ca statele membre să zilnic capturile statelor de coastă și să respecte pe deplin normele aplicabile în apele țărilor partenere; |
| --- | --- |

52.

insistă ca statele membre să zilnic capturile statelor de coastă și să respecte pe deplin normele aplicabile în apele țărilor partenere;

| 53. | crede cu tărie că ar trebui să se asigure de către Comisie că negocierile cu țările terțe referitoare la noile acorduri sau protocoale la acordurile bilaterale în domeniul pescuitului sunt deschise cu mult înainte de data expirării unor astfel de dispoziții; în acest context, subliniază importanța implicării timpurii a Parlamentului pentru a evita aplicarea provizorie a unor astfel de dispoziții care conduc la un fapt împlinit ireversibil ce nu este în beneficiul UE și nici al țării terțe; |
| --- | --- |

53.

crede cu tărie că ar trebui să se asigure de către Comisie că negocierile cu țările terțe referitoare la noile acorduri sau protocoale la acordurile bilaterale în domeniul pescuitului sunt deschise cu mult înainte de data expirării unor astfel de dispoziții; în acest context, subliniază importanța implicării timpurii a Parlamentului pentru a evita aplicarea provizorie a unor astfel de dispoziții care conduc la un fapt împlinit ireversibil ce nu este în beneficiul UE și nici al țării terțe;

| 54. | consideră că industria europeană de pescuit ar trebui să preia o parte considerabilă a costurilor atunci când achiziționează drepturi de acces la zonele de pescuit din exteriorul UE în cadrul unui acord bilateral sau multilateral în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

54.

consideră că industria europeană de pescuit ar trebui să preia o parte considerabilă a costurilor atunci când achiziționează drepturi de acces la zonele de pescuit din exteriorul UE în cadrul unui acord bilateral sau multilateral în domeniul pescuitului;

| 55. | consideră că ar trebui să existe o abordare regională a negocierii și implementării acordurilor bilaterale ale UE, în special a celor referitoare la flota care se ocupă cu pescuitul de ton și, după caz, o legătură directă clară între termenii pe care îi conțin și măsurile de gestionare și performanța ORGP relevante; |
| --- | --- |

55.

consideră că ar trebui să existe o abordare regională a negocierii și implementării acordurilor bilaterale ale UE, în special a celor referitoare la flota care se ocupă cu pescuitul de ton și, după caz, o legătură directă clară între termenii pe care îi conțin și măsurile de gestionare și performanța ORGP relevante;

| 56. | se simte obligat să își exprime nemulțumirea față de Comisie, la nivel regional, cu privire la regresul vădit pe care îl înregistrează măsurile referitoare la angajarea marinarilor, acestea revenind la politica nedurabilă, în majoritatea cazurilor, a angajării în funcție de naționalitate, în locul angajării de cetățeni ai țărilor ACP, în general. |
| --- | --- |

56.

se simte obligat să își exprime nemulțumirea față de Comisie, la nivel regional, cu privire la regresul vădit pe care îl înregistrează măsurile referitoare la angajarea marinarilor, acestea revenind la politica nedurabilă, în majoritatea cazurilor, a angajării în funcție de naționalitate, în locul angajării de cetățeni ai țărilor ACP, în general.

| 57. | consideră că ar trebui încheiate acorduri bilaterale care să favorizeze investițiile Uniunii în domeniul pescuitului în acele țări în care nu există în prezent acorduri de asociere, întrucât nu există posibilități de pescuit excedentar și care, astfel, să contribuie la un pescuit durabil; consideră și că în aceste cazuri, coordonarea între fondurile europene pentru dezvoltare și fondurile pentru acorduri bilaterale ar trebui să fie primordială; |
| --- | --- |

57.

consideră că ar trebui încheiate acorduri bilaterale care să favorizeze investițiile Uniunii în domeniul pescuitului în acele țări în care nu există în prezent acorduri de asociere, întrucât nu există posibilități de pescuit excedentar și care, astfel, să contribuie la un pescuit durabil; consideră și că în aceste cazuri, coordonarea între fondurile europene pentru dezvoltare și fondurile pentru acorduri bilaterale ar trebui să fie primordială;

Organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP)

| 58. | invită UE să preia conducerea în consolidarea ORGP, pentru a îmbunătăți performanța acestora, inclusiv prin revizuiri regulate ale organismelor independente, în măsura în care își îndeplinesc obiectivele și pentru a asigura că recomandările făcute în aceste revizuiri sunt implementate rapid și în întregime; îndemnă UE să depună eforturi pentru a asigura că toate ORGP au un comitet de control efectiv al conformității și consideră că toate cazurile clare de nerespectare din partea statelor trebuie să ducă la sancțiuni disuasive, proporționale și nediscriminatorii, inclusiv la reduceri ale contingentelor, ale efortului, ale capacității permise etc.; |
| --- | --- |

58.

invită UE să preia conducerea în consolidarea ORGP, pentru a îmbunătăți performanța acestora, inclusiv prin revizuiri regulate ale organismelor independente, în măsura în care își îndeplinesc obiectivele și pentru a asigura că recomandările făcute în aceste revizuiri sunt implementate rapid și în întregime; îndemnă UE să depună eforturi pentru a asigura că toate ORGP au un comitet de control efectiv al conformității și consideră că toate cazurile clare de nerespectare din partea statelor trebuie să ducă la sancțiuni disuasive, proporționale și nediscriminatorii, inclusiv la reduceri ale contingentelor, ale efortului, ale capacității permise etc.;

| 59. | solicită Comisiei să aloce mai multe resurse bugetare organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, deoarece acestea joacă un rol-cheie în combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei să aloce mai multe resurse bugetare organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, deoarece acestea joacă un rol-cheie în combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;

| 60. | consideră că UE ar trebui să acționeze în direcția îmbunătățirii sistemului decizional în cadrul ORGP, pentru a depăși abordarea de tip „cel mai mic numitor comun”, la care se poate ajunge printr-un consens, recunoscând totodată că este necesar să se organizeze dezbateri înainte de a recurge la vot în cazul în care nu se poate ajunge la un consens; consideră că ar trebui promovate planurile multianuale; |
| --- | --- |

60.

consideră că UE ar trebui să acționeze în direcția îmbunătățirii sistemului decizional în cadrul ORGP, pentru a depăși abordarea de tip „cel mai mic numitor comun”, la care se poate ajunge printr-un consens, recunoscând totodată că este necesar să se organizeze dezbateri înainte de a recurge la vot în cazul în care nu se poate ajunge la un consens; consideră că ar trebui promovate planurile multianuale;

| 61. | consideră că Uniunea trebuie să își coordoneze mai bine politicile de dezvoltare și în domeniul pescuitului și să se implice în dialoguri și parteneriate sistematice, pe termen lung și în profunzime, cu state costiere, de pavilion și de piață pentru a realiza o mai bună gestionare a pescuitului și a asigura securitatea alimentară la nivel mondial; |
| --- | --- |

61.

consideră că Uniunea trebuie să își coordoneze mai bine politicile de dezvoltare și în domeniul pescuitului și să se implice în dialoguri și parteneriate sistematice, pe termen lung și în profunzime, cu state costiere, de pavilion și de piață pentru a realiza o mai bună gestionare a pescuitului și a asigura securitatea alimentară la nivel mondial;

| 62. | invită Comisia să ia inițiativa pentru a promova crearea unei rețele cuprinzătoare de acoperire a ORGP, astfel încât întreg pescuitul în marea liberă să fie gestionat în mod eficient prin abordări ecosistemice și preventive, pentru a asigura conservarea resurselor; în acest sens, își reafirmă sprijinul pentru crearea de noi ORGP noi acolo unde nu există niciuna, precum și pentru o creștere a competenței ORGP existente sau o revizuire a convențiilor lor; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să ia inițiativa pentru a promova crearea unei rețele cuprinzătoare de acoperire a ORGP, astfel încât întreg pescuitul în marea liberă să fie gestionat în mod eficient prin abordări ecosistemice și preventive, pentru a asigura conservarea resurselor; în acest sens, își reafirmă sprijinul pentru crearea de noi ORGP noi acolo unde nu există niciuna, precum și pentru o creștere a competenței ORGP existente sau o revizuire a convențiilor lor;

| 63. | constată că o consecință a schimbărilor climatice și a modificărilor produse în distribuția speciilor este disponibilitatea unor zone noi de pescuit în apele arctice; consideră că UE ar trebui să întreprindă inițiative pentru a asigura că operațiunile de pescuit sunt gestionate în mod eficient (de către ORGP existente sau de cele nou-înființate) în vederea gestionării și conservării sustenabile a stocurilor în aceste ape; consideră că pescuitul ar trebui să fie restricționat pentru a permite efectuarea unor evaluări științifice ale stocurilor arctice și ale activităților de pescuit care pot exploata în mod sustenabil aceste resurse; |
| --- | --- |

63.

constată că o consecință a schimbărilor climatice și a modificărilor produse în distribuția speciilor este disponibilitatea unor zone noi de pescuit în apele arctice; consideră că UE ar trebui să întreprindă inițiative pentru a asigura că operațiunile de pescuit sunt gestionate în mod eficient (de către ORGP existente sau de cele nou-înființate) în vederea gestionării și conservării sustenabile a stocurilor în aceste ape; consideră că pescuitul ar trebui să fie restricționat pentru a permite efectuarea unor evaluări științifice ale stocurilor arctice și ale activităților de pescuit care pot exploata în mod sustenabil aceste resurse;

| 64. | constată că Marea Neagră ar profita de pe urma unei noi ORGP și invită Comisia să propună crearea acesteia; |
| --- | --- |

64.

constată că Marea Neagră ar profita de pe urma unei noi ORGP și invită Comisia să propună crearea acesteia;

| 65. | consideră că ORGP trebuie să dezvolte sisteme de gestionare, menite să mențină stocurile la un nivel superior randamentului maxim sustenabil al resurselor, care să asigure o alocare echitabilă și corectă a resurselor, bazată pe criterii sociale și de mediu transparente, precum și pe cel al capturilor istorice, incluzând astfel drepturile/aspirațiile legitime ale statelor în curs de dezvoltare, precum și așteptările flotelor care au pescuit până în prezent în mod sustenabil în aceste ape și asigurând în același timp aplicarea integrală a măsurilor de gestionare și conservare de către toți membrii; |
| --- | --- |

65.

consideră că ORGP trebuie să dezvolte sisteme de gestionare, menite să mențină stocurile la un nivel superior randamentului maxim sustenabil al resurselor, care să asigure o alocare echitabilă și corectă a resurselor, bazată pe criterii sociale și de mediu transparente, precum și pe cel al capturilor istorice, incluzând astfel drepturile/aspirațiile legitime ale statelor în curs de dezvoltare, precum și așteptările flotelor care au pescuit până în prezent în mod sustenabil în aceste ape și asigurând în același timp aplicarea integrală a măsurilor de gestionare și conservare de către toți membrii;

| 66. | se opune cu fermitate promovării de către UE a adoptării sistemelor de concesiuni transferabile de pescuit (CTP) în ORGP; consideră că adoptarea unor sisteme de gestionare pe baza drepturilor în cadrul ORGP nu ar trebui să pună în pericol mijloacele de trai ale comunităților pescărești din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

66.

se opune cu fermitate promovării de către UE a adoptării sistemelor de concesiuni transferabile de pescuit (CTP) în ORGP; consideră că adoptarea unor sisteme de gestionare pe baza drepturilor în cadrul ORGP nu ar trebui să pună în pericol mijloacele de trai ale comunităților pescărești din țările în curs de dezvoltare;

| 67. | consideră că implicarea tuturor părților afectate, de la conceperea politicilor, până la punerea în aplicare a acestora va conduce la o bună guvernare; |
| --- | --- |

67.

consideră că implicarea tuturor părților afectate, de la conceperea politicilor, până la punerea în aplicare a acestora va conduce la o bună guvernare;

| 68. | solicită realizarea unei evaluări adecvate a capacității de pescuit a flotelor UE autorizate să pescuiască în exteriorul apelor UE, utilizând indicatori fiabili ai capacității navelor de a captura pește și luând în considerare progresele tehnologice și pe baza recomandărilor Consultării tehnice din 1999 a FAO privind măsurarea capacității de pescuit (9); consideră că UE ar trebui să identifice acele ORGP în care există probleme de supracapacitate și să asigure înghețarea capacității flotelor, acordând prioritate drepturilor statelor costiere; |
| --- | --- |

68.

solicită realizarea unei evaluări adecvate a capacității de pescuit a flotelor UE autorizate să pescuiască în exteriorul apelor UE, utilizând indicatori fiabili ai capacității navelor de a captura pește și luând în considerare progresele tehnologice și pe baza recomandărilor Consultării tehnice din 1999 a FAO privind măsurarea capacității de pescuit (9); consideră că UE ar trebui să identifice acele ORGP în care există probleme de supracapacitate și să asigure înghețarea capacității flotelor, acordând prioritate drepturilor statelor costiere;

Alte aspecte ale dimensiunii externe

| 69. | consideră că, deși activitățile întreprinderilor UE în exterior ar putea depăși dimensiunea externă a PCP, activitățile comerciale și acordurile private între proprietarii de nave din UE și țările terțe, de exemplu, încheiate de multe ori în cadrul politicilor bilaterale de cooperare, trebuie respectate și protejate în mod legitim, atât timp cât se desfășoară într-un cadru legal din punct de vedere internațional; |
| --- | --- |

69.

consideră că, deși activitățile întreprinderilor UE în exterior ar putea depăși dimensiunea externă a PCP, activitățile comerciale și acordurile private între proprietarii de nave din UE și țările terțe, de exemplu, încheiate de multe ori în cadrul politicilor bilaterale de cooperare, trebuie respectate și protejate în mod legitim, atât timp cât se desfășoară într-un cadru legal din punct de vedere internațional;

| 70. | consideră că investițiile europene externe în domeniul pescuitului trebuie incluse în dimensiunea externă a PCP, ca o a treia componentă, împreună cu acordurile în domeniul pescuitului și ORGP, și că PCO ar trebui să încurajeze investițiile externe sustenabile în pescuit; |
| --- | --- |

70.

consideră că investițiile europene externe în domeniul pescuitului trebuie incluse în dimensiunea externă a PCP, ca o a treia componentă, împreună cu acordurile în domeniul pescuitului și ORGP, și că PCO ar trebui să încurajeze investițiile externe sustenabile în pescuit;

| 71. | consideră că PCP trebuie să promoveze strategiile de responsabilitate socială corporativă, astfel încât să ne asumăm pe deplin responsabilitatea socială, în sensul Strategiei UE 2011-2014 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

71.

consideră că PCP trebuie să promoveze strategiile de responsabilitate socială corporativă, astfel încât să ne asumăm pe deplin responsabilitatea socială, în sensul Strategiei UE 2011-2014 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor;

| 72. | consideră că informațiile privind acordurile private între proprietarii de nave din UE și țările terțe, precum și asociațiile în participațiune din țări terțe, inclusiv numărul și tipul de nave care funcționează conform acestor acorduri și asociații în participațiune, precum și capturile acestora, trebuie furnizate în continuare Comisiei de către statul membru și ar trebui făcute disponibile public, în conformitate cu normele de protecție a datelor cu caracter personal și a datelor comerciale, astfel cum se prevede în Regulamentul privind autorizațiile de pescuit; |
| --- | --- |

72.

consideră că informațiile privind acordurile private între proprietarii de nave din UE și țările terțe, precum și asociațiile în participațiune din țări terțe, inclusiv numărul și tipul de nave care funcționează conform acestor acorduri și asociații în participațiune, precum și capturile acestora, trebuie furnizate în continuare Comisiei de către statul membru și ar trebui făcute disponibile public, în conformitate cu normele de protecție a datelor cu caracter personal și a datelor comerciale, astfel cum se prevede în Regulamentul privind autorizațiile de pescuit;

| 73. | încurajează UE să promoveze o agendă globală și multilaterală care să implice responsabilitatea în desfășurarea unei activități durabile în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

73.

încurajează UE să promoveze o agendă globală și multilaterală care să implice responsabilitatea în desfășurarea unei activități durabile în domeniul pescuitului;

| 74. | solicită Comisiei și statelor membre să ia serios în considerare metodele de crearea a unor stimulente puternice pentru ca navele care arborează un pavilion al UE să rămână în registrul UE, cu excepția cazului în care sunt reînregistrate sub pavilionul unor state cu reputație bună în toate ORGP relevante; consideră că cel mai bun mod de a atinge acest obiectiv este acela de a asigura o concurență loială între pavilioanele UE și pavilioanele statelor din afara UE impunând respectarea acelorași standarde în ceea ce privește sustenabilitatea ecologică și socială de către țările terțe, atât bilateral, cât și multilateral, precum și utilizarea de măsuri legate de piață; |
| --- | --- |

74.

solicită Comisiei și statelor membre să ia serios în considerare metodele de crearea a unor stimulente puternice pentru ca navele care arborează un pavilion al UE să rămână în registrul UE, cu excepția cazului în care sunt reînregistrate sub pavilionul unor state cu reputație bună în toate ORGP relevante; consideră că cel mai bun mod de a atinge acest obiectiv este acela de a asigura o concurență loială între pavilioanele UE și pavilioanele statelor din afara UE impunând respectarea acelorași standarde în ceea ce privește sustenabilitatea ecologică și socială de către țările terțe, atât bilateral, cât și multilateral, precum și utilizarea de măsuri legate de piață;

| 75. | își exprimă impaciența față de Comisie care nu a adăugat pe lista INN a UE, alte nave decât cele enumerate de ORGP și nici nu a propus o listă a țărilor necooperante, în pofida faptului că Regulamentul INN a intrat în vigoare de mai bine de doi ani și solicită insistent ca acest lucru să se realizeze în cel mai scurt timp posibil; insistă asupra necesității solicitării de sprijin din partea principalilor noștri parteneri, în scopul eradicării pescuitului INN în toate oceanele; |
| --- | --- |

75.

își exprimă impaciența față de Comisie care nu a adăugat pe lista INN a UE, alte nave decât cele enumerate de ORGP și nici nu a propus o listă a țărilor necooperante, în pofida faptului că Regulamentul INN a intrat în vigoare de mai bine de doi ani și solicită insistent ca acest lucru să se realizeze în cel mai scurt timp posibil; insistă asupra necesității solicitării de sprijin din partea principalilor noștri parteneri, în scopul eradicării pescuitului INN în toate oceanele;

| 76. | insistă ca mai degrabă Comisia decât țările terțe să aibă competența de a acorda certificate fitosanitare navelor țării terțe care să permită exportul direct de produse obținute din pescuit în UE; |
| --- | --- |

76.

insistă ca mai degrabă Comisia decât țările terțe să aibă competența de a acorda certificate fitosanitare navelor țării terțe care să permită exportul direct de produse obținute din pescuit în UE;

| 77. | reamintește necesitatea de a gestiona plafoanele capacității de pescuit a flotei comunitare externe în mod diferențiat, în funcție de ORGP, și de a lua în considerare contextul diferit în care operează acest segment al flotei; |
| --- | --- |

77.

reamintește necesitatea de a gestiona plafoanele capacității de pescuit a flotei comunitare externe în mod diferențiat, în funcție de ORGP, și de a lua în considerare contextul diferit în care operează acest segment al flotei;

| 78. | încurajează băncile și celelalte instituții de creditare ca, înainte de a acorda accesul la capital, să includă și evaluarea sustenabilității economice, sociale și de mediu a activităților și nu doar profitabilitatea acestora pe termen scurt; |
| --- | --- |

78.

încurajează băncile și celelalte instituții de creditare ca, înainte de a acorda accesul la capital, să includă și evaluarea sustenabilității economice, sociale și de mediu a activităților și nu doar profitabilitatea acestora pe termen scurt;

| 79. | consideră că politica comercială a UE ar trebui să contribuie și la asigurarea unui pescuit sustenabil în întreaga lume, prin promovarea aderării la convențiile și acordurile internaționale relevante privind administrarea pescuitului în cadrul acordurilor comerciale preferențiale; |
| --- | --- |

79.

consideră că politica comercială a UE ar trebui să contribuie și la asigurarea unui pescuit sustenabil în întreaga lume, prin promovarea aderării la convențiile și acordurile internaționale relevante privind administrarea pescuitului în cadrul acordurilor comerciale preferențiale;

| 80. | invită Comisia să asigure consolidarea unui comerț cu pește echitabil, transparent și sustenabil în cadrul acordurilor comerciale bilaterale și multilaterale ale UE; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia să asigure consolidarea unui comerț cu pește echitabil, transparent și sustenabil în cadrul acordurilor comerciale bilaterale și multilaterale ale UE;

| 81. | consideră că, în același timp, ar trebui prevăzute stimulente pentru ca țările terțe care nu împărtășesc standardele UE să adopte bunele practici și, după caz, să stabilească măsurile comerciale, ca o interdicție a importurilor de produse de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și de produse de pescuit și acvacultură fabricate fără respectarea drepturilor omului, precum și convențiile Organizației Națiunilor Unite privind munca (OIM) și navigarea (OMI); |
| --- | --- |

81.

consideră că, în același timp, ar trebui prevăzute stimulente pentru ca țările terțe care nu împărtășesc standardele UE să adopte bunele practici și, după caz, să stabilească măsurile comerciale, ca o interdicție a importurilor de produse de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și de produse de pescuit și acvacultură fabricate fără respectarea drepturilor omului, precum și convențiile Organizației Națiunilor Unite privind munca (OIM) și navigarea (OMI);

| 82. | îndeamnă Comisia să stimuleze cooperarea internațională împotriva pescuitului INN, analizând fezabilitatea integrării celorlalte două țări care, împreună cu UE, constituie principalele piețe de pește din lume, respectiv Statele Unite și Japonia, astfel încât această acțiune comună să se poată realiza prin aplicarea unui număr unic de identificare tuturor navelor și să se asigure trasabilitatea totală a produsului, într-o manieră complet transparentă; |
| --- | --- |

82.

îndeamnă Comisia să stimuleze cooperarea internațională împotriva pescuitului INN, analizând fezabilitatea integrării celorlalte două țări care, împreună cu UE, constituie principalele piețe de pește din lume, respectiv Statele Unite și Japonia, astfel încât această acțiune comună să se poată realiza prin aplicarea unui număr unic de identificare tuturor navelor și să se asigure trasabilitatea totală a produsului, într-o manieră complet transparentă;

| 83. | subliniază faptul că, încălcarea gravă și sistematică de către o țară parteneră a obiectivelor, adoptate de ORGP sau de oricare acord internațional la care UE este parte, privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole poate conduce la o retragere temporară a tarifelor preferențiale; invită Comisia să prezinte periodic Parlamentului rapoarte privind punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la conservarea și gestionarea resurselor piscicole incluse în propunerea sa privind sistemul revizuit de preferințe tarifare generalizate (SPG); |
| --- | --- |

83.

subliniază faptul că, încălcarea gravă și sistematică de către o țară parteneră a obiectivelor, adoptate de ORGP sau de oricare acord internațional la care UE este parte, privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole poate conduce la o retragere temporară a tarifelor preferențiale; invită Comisia să prezinte periodic Parlamentului rapoarte privind punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la conservarea și gestionarea resurselor piscicole incluse în propunerea sa privind sistemul revizuit de preferințe tarifare generalizate (SPG);

| 84. | consideră că UE trebuie să se asigure că produsele importate prin comerțul internațional respectă norme și reglementări identice celor aplicabile produselor UE; |
| --- | --- |

84.

consideră că UE trebuie să se asigure că produsele importate prin comerțul internațional respectă norme și reglementări identice celor aplicabile produselor UE;

| 85. | invită Comisia să asigure că peștele și produsele obținute din pescuit din țările terțe îndeplinesc aceleași condiții sanitare și de igienă și provin din activități de pescuit sustenabil pentru a crea, prin urmare, condiții echitabile de concurență între pescuitul în UE și pescuitul în țările din afara UE; |
| --- | --- |

85.

invită Comisia să asigure că peștele și produsele obținute din pescuit din țările terțe îndeplinesc aceleași condiții sanitare și de igienă și provin din activități de pescuit sustenabil pentru a crea, prin urmare, condiții echitabile de concurență între pescuitul în UE și pescuitul în țările din afara UE;

| 86. | invită Comisia să simplifice în continuare politica UE în ceea ce privește obiectivele politicilor de dezvoltare, comercială și în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

86.

invită Comisia să simplifice în continuare politica UE în ceea ce privește obiectivele politicilor de dezvoltare, comercială și în domeniul pescuitului;

| 87. | insistă că acordurile comerciale bilaterale și multilaterale negociate de UE ar trebui:






  — | să fie însoțite de evaluări privind impactul economic, social și ecologic cu privire la pericolul supraexploatării resurselor, atât pentru țările terțe, cât și pentru statele membre, ținând seama de rețelele deja crete de acordurile preexistente, |
| --- | --- | --- |

87.

insistă că acordurile comerciale bilaterale și multilaterale negociate de UE ar trebui:

—

să fie însoțite de evaluări privind impactul economic, social și ecologic cu privire la pericolul supraexploatării resurselor, atât pentru țările terțe, cât și pentru statele membre, ținând seama de rețelele deja crete de acordurile preexistente,

| — | să respecte regulile de origine, |
| --- | --- |

—

să respecte regulile de origine,

| — | să impună trasabilitatea produsului pentru a asigura că provine din pescuitul legal și sustenabil, |
| --- | --- |

—

să impună trasabilitatea produsului pentru a asigura că provine din pescuitul legal și sustenabil,

| — | să nu submineze Regulamentul INN sau alte dispoziții ale PCP, |
| --- | --- |

—

să nu submineze Regulamentul INN sau alte dispoziții ale PCP,

| — | să includă dispoziții care să asigure că doar produsele pescărești care provin din activități de pescuit bine gestionate sunt comercializate, |
| --- | --- |

—

să includă dispoziții care să asigure că doar produsele pescărești care provin din activități de pescuit bine gestionate sunt comercializate,

| — | să nu conducă la o dezvoltare a comerțului pe baza supraexploatării și a diminuării resurselor; |
| --- | --- |

—

să nu conducă la o dezvoltare a comerțului pe baza supraexploatării și a diminuării resurselor;

| — | să nu permită intrarea pe piața UE a produselor obținute din capturi nesustenabile; |
| --- | --- |

—

să nu permită intrarea pe piața UE a produselor obținute din capturi nesustenabile;

| — | să includă dispoziții de suspendare și de revizuire a plății contribuției financiare, precum și dispoziții privind suspendarea punerii în aplicare a protocolului în cazul în care se încalcă elemente esențiale și fundamentale privind drepturile omului, astfel cum se prevede, de exemplu, la articolul 9 din Acordul de la Cotonou sau în caz de nerespectare a Declarației OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

să includă dispoziții de suspendare și de revizuire a plății contribuției financiare, precum și dispoziții privind suspendarea punerii în aplicare a protocolului în cazul în care se încalcă elemente esențiale și fundamentale privind drepturile omului, astfel cum se prevede, de exemplu, la articolul 9 din Acordul de la Cotonou sau în caz de nerespectare a Declarației OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă;

| 88. | reamintește că, din cauza legislațiilor diferite a majorității partenerilor comerciali ai UE, chestiunea regulilor de origine și cumularea acestora reprezintă probleme controversate și sensibile în cadrul negocierilor comerciale; prin urmare, invită Comisia să acorde acestora o atenție sporită și să negocieze soluții echilibrate care să nu defavorizeze sectorul pescuitului din UE; |
| --- | --- |

88.

reamintește că, din cauza legislațiilor diferite a majorității partenerilor comerciali ai UE, chestiunea regulilor de origine și cumularea acestora reprezintă probleme controversate și sensibile în cadrul negocierilor comerciale; prin urmare, invită Comisia să acorde acestora o atenție sporită și să negocieze soluții echilibrate care să nu defavorizeze sectorul pescuitului din UE;

| 89. | salută propunerile Comisiei referitoare la măsurile legate de comerț, cum ar fi aplicarea de restricții la importurile de pește și de produse pescărești pentru țările care permit pescuitul nesustenabil, asigurând totodată compatibilitatea acestora cu normele OMC; |
| --- | --- |

89.

salută propunerile Comisiei referitoare la măsurile legate de comerț, cum ar fi aplicarea de restricții la importurile de pește și de produse pescărești pentru țările care permit pescuitul nesustenabil, asigurând totodată compatibilitatea acestora cu normele OMC;

| 90. | invită UE să elaboreze și să pună în aplicare strategii regionale la nivelul oceanelor și al mărilor, mai ales al celor în care activitățile de pescuit sustenabil pot fi garantate doar printr-o cooperare internațională; |
| --- | --- |

90.

invită UE să elaboreze și să pună în aplicare strategii regionale la nivelul oceanelor și al mărilor, mai ales al celor în care activitățile de pescuit sustenabil pot fi garantate doar printr-o cooperare internațională;

o

o o

| 91. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

91.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

(2)  JO L 286, 29.10.2008, p. 33.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0516.

(4)  JO C 348 E, 21.12.2010, p. 15.

(5)  JO C 351 E, 2.12.2011, p. 119.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0232.

(7)  Texte adoptate: P7_TA(2011)0573.

(8)  Convenția privind munca forțată, 1930 (nr. 29), Convenția privind libertatea sindicală și protecția dreptului sindical, 1948 (nr. 87), Convenția privind dreptul de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98), Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100), Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105), Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111), Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138), Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor, 1999 (nr. 182);

(9)  ftp://ftp.fao.org/docrep/fao/007/x4874e/x4874e00.pdf

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/185 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/185

---

P7_TA(2012)0462

Alegerile pentru Parlamentul European din 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2012/2829(RSP))

(2015/C 419/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 10 și 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Actul privind alegerea membrilor Parlamentul European prin vot universal direct, anexat la Decizia Consiliului din 20 septembrie 1976, astfel cum a fost modificată (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul privind alegerea membrilor Parlamentul European prin vot universal direct, anexat la Decizia Consiliului din 20 septembrie 1976, astfel cum a fost modificată (1),

| — | având în vedere Declarația Comisiei din 22 noiembrie 2012 privind alegerile pentru Parlamentul European din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comisiei din 22 noiembrie 2012 privind alegerile pentru Parlamentul European din 2014,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cetățenii sunt reprezentați direct, la nivelul Uniunii, de deputații din Parlamentul European; |
| --- | --- |

A.

întrucât cetățenii sunt reprezentați direct, la nivelul Uniunii, de deputații din Parlamentul European;

| B. | întrucât partidele politice de la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât partidele politice de la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii;

| C. | întrucât Președintele Comisiei Europene este ales de Parlament pe baza unei propuneri a Consiliului European, hotărând cu majoritate calificată, care trebuie să ia în considerare rezultatele alegerilor pentru Parlament și care trebui să fi avut consultări adecvate înainte de a face propunerea de numire; |
| --- | --- |

C.

întrucât Președintele Comisiei Europene este ales de Parlament pe baza unei propuneri a Consiliului European, hotărând cu majoritate calificată, care trebuie să ia în considerare rezultatele alegerilor pentru Parlament și care trebui să fi avut consultări adecvate înainte de a face propunerea de numire;

| D. | întrucât Comisia, în calitate de organ colegial, răspunde în fața Parlamentului European; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia, în calitate de organ colegial, răspunde în fața Parlamentului European;

| E. | întrucât Parlamentul nou-ales are nevoie de suficient timp pentru a se organiza înainte de alegerea Președintelui Comisiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul nou-ales are nevoie de suficient timp pentru a se organiza înainte de alegerea Președintelui Comisiei;

| F. | întrucât, pentru ca noua Comisie să fie pregătită să își asume atribuțiile la 1 noiembrie 2014, alegerea Președintelui Comisiei ar trebui să aibă loc în cadrul sesiunii de constituire a Parlamentului din iulie 2014; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pentru ca noua Comisie să fie pregătită să își asume atribuțiile la 1 noiembrie 2014, alegerea Președintelui Comisiei ar trebui să aibă loc în cadrul sesiunii de constituire a Parlamentului din iulie 2014;

| G. | întrucât Parlamentul votează aprobarea numirii întregului colegiu de comisari după ce a audiat candidații propuși de Consiliu de comun acord cu Președintele ales, pe baza sugestiilor statelor membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul votează aprobarea numirii întregului colegiu de comisari după ce a audiat candidații propuși de Consiliu de comun acord cu Președintele ales, pe baza sugestiilor statelor membre;

| 1. | îndeamnă partidele politice europene să propună candidați pentru președinția Comisiei și se așteaptă ca acești candidați să joace un rol important în campania electorală parlamentară, în special prin inițiativa de a-și prezenta personal programul în toate statele membre ale Uniunii; subliniază importanța consolidării legitimității politice atât a Parlamentului, cât și a Comisiei prin conectarea mai directă a alegerii lor la opțiunile electoratului; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă partidele politice europene să propună candidați pentru președinția Comisiei și se așteaptă ca acești candidați să joace un rol important în campania electorală parlamentară, în special prin inițiativa de a-și prezenta personal programul în toate statele membre ale Uniunii; subliniază importanța consolidării legitimității politice atât a Parlamentului, cât și a Comisiei prin conectarea mai directă a alegerii lor la opțiunile electoratului;

| 2. | solicită ca cât mai mulți membri cu putință ai următoarei Comisii să fie aleși dintre deputații în Parlamentul European, reflectând astfel echilibrul dintre cele două foruri legislative; |
| --- | --- |

2.

solicită ca cât mai mulți membri cu putință ai următoarei Comisii să fie aleși dintre deputații în Parlamentul European, reflectând astfel echilibrul dintre cele două foruri legislative;

| 3. | invită următorul președinte al Comisiei să facă în așa fel încât în Comisia Europeană să se ajungă la o reprezentare echilibrată a femeilor și bărbaților; recomandă ca fiecare stat membru să propună atât un candidat de sex feminin, cât și unul de sex masculin pentru următorul colegiu al comisarilor; |
| --- | --- |

3.

invită următorul președinte al Comisiei să facă în așa fel încât în Comisia Europeană să se ajungă la o reprezentare echilibrată a femeilor și bărbaților; recomandă ca fiecare stat membru să propună atât un candidat de sex feminin, cât și unul de sex masculin pentru următorul colegiu al comisarilor;

| 4. | consideră, având în vedere noul sistem de alegere a Comisiei Europene introdus de Tratatul de la Lisabona și schimbarea relației dintre Parlament și Comisie care decurge din acesta începând cu alegerile din 2014, că majoritățile relative din Parlament vor avea o importanță crucială pentru stabilitatea procedurilor legislative ale Uniunii și buna funcționare a executivului său, motiv pentru care solicită statelor membre să stabilească în legea lor electorală, în conformitate cu articolul 3 din Actul privind alegerea reprezentanților Adunării legislative prin sufragiu universal direct, praguri minime adecvate și proporționale pentru alocarea locurilor, astfel încât să se reflecte în mod corespunzător opțiunile cetățenilor exprimate la alegeri, menținându-se, totodată, funcționalitatea Parlamentului; |
| --- | --- |

4.

consideră, având în vedere noul sistem de alegere a Comisiei Europene introdus de Tratatul de la Lisabona și schimbarea relației dintre Parlament și Comisie care decurge din acesta începând cu alegerile din 2014, că majoritățile relative din Parlament vor avea o importanță crucială pentru stabilitatea procedurilor legislative ale Uniunii și buna funcționare a executivului său, motiv pentru care solicită statelor membre să stabilească în legea lor electorală, în conformitate cu articolul 3 din Actul privind alegerea reprezentanților Adunării legislative prin sufragiu universal direct, praguri minime adecvate și proporționale pentru alocarea locurilor, astfel încât să se reflecte în mod corespunzător opțiunile cetățenilor exprimate la alegeri, menținându-se, totodată, funcționalitatea Parlamentului;

| 5. | solicită Consiliului să consulte Parlamentul cu privire la organizarea alegerilor fie în perioada 15-18 mai, fie în perioada 22–25 mai 2014; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să consulte Parlamentul cu privire la organizarea alegerilor fie în perioada 15-18 mai, fie în perioada 22–25 mai 2014;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Decizia Consiliului 76/787/CECO, CEE, Euratom (JO L 278, 8.10.1976, p.1), astfel cum a fost modificată prin Decizia Consiliului 93/81/Euratom, CECO, CEE (JO L 33, 9.2.1993, p.15) și prin Decizia Consiliului 2002/772/CE, Euratom (JO L 283, 21.10.2002, p. 1).

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/186 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/186

---

P7_TA(2012)0463

Situaţia drepturilor omului în Iran, în special execuţiile în masă şi decesul recent al blogger-ului Sattar Beheshti

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Iran, în special la execuțiile în masă și la moartea recentă a autorului de blog Sattar Beheshti (2012/2877(RSP))

(2015/C 419/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele legate de drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele legate de drepturile omului,

| — | având în vedere declarația din 23 octombrie 2012 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind zece execuții care au avut loc recent în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 23 octombrie 2012 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind zece execuții care au avut loc recent în Iran,

| — | având în vedere declarația din 11 noiembrie 2012 a purtătorului de cuvânt al VP/ÎR cu privire la moartea autorului iranian de blog Sattar Beheshti în timp ce se afla în detenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 11 noiembrie 2012 a purtătorului de cuvânt al VP/ÎR cu privire la moartea autorului iranian de blog Sattar Beheshti în timp ce se afla în detenție,

| — | având în vedere raportul din 13 septembrie 2012 al Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 13 septembrie 2012 al Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Iran,

| — | având în vedere eliberarea din închisoare a pastorului Youcef Nadarkhani în septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere eliberarea din închisoare a pastorului Youcef Nadarkhani în septembrie 2012,

| — | având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 62/149 din 18 decembrie 2007 și nr. 63/168 din 18 decembrie 2008 referitoare la instituirea unui moratoriu asupra aplicării pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 62/149 din 18 decembrie 2007 și nr. 63/168 din 18 decembrie 2008 referitoare la instituirea unui moratoriu asupra aplicării pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (CEDR) și Convenția privind drepturile copilului (CDC), la care Iranul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (CEDR) și Convenția privind drepturile copilului (CDC), la care Iranul este parte,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația actuală a drepturilor omului din Iran se caracterizează prin încălcări sistematice și persistente ale drepturilor fundamentale; întrucât apărătorii drepturilor omului (în special activiștii pentru drepturile femeilor, drepturile copiilor și drepturile minorităților), ziariștii, autorii de bloguri, artiștii, liderii studenților, juriștii, sindicaliștii și ecologiștii continuă să fie supuși unor puternice presiuni și trăiesc cu teama constantă de a fi arestați; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația actuală a drepturilor omului din Iran se caracterizează prin încălcări sistematice și persistente ale drepturilor fundamentale; întrucât apărătorii drepturilor omului (în special activiștii pentru drepturile femeilor, drepturile copiilor și drepturile minorităților), ziariștii, autorii de bloguri, artiștii, liderii studenților, juriștii, sindicaliștii și ecologiștii continuă să fie supuși unor puternice presiuni și trăiesc cu teama constantă de a fi arestați;

| B. | întrucât autorul de blog Sattar Beheshti, care a criticat pe internet regimul iranian, a fost arestat la 30 octombrie 2012 de unitatea de poliție specializată în domeniul informatic, cunoscută ca FATA, pentru presupuse infracțiuni informatice, decedând în timp ce se afla în detenție; întrucât nu au fost încă determinate circumstanțele exacte ale decesului său și întrucât, potrivit unei serii de informații, el a decedat în urma torturii într-o instituție penitenciară din Iran; |
| --- | --- |

B.

întrucât autorul de blog Sattar Beheshti, care a criticat pe internet regimul iranian, a fost arestat la 30 octombrie 2012 de unitatea de poliție specializată în domeniul informatic, cunoscută ca FATA, pentru presupuse infracțiuni informatice, decedând în timp ce se afla în detenție; întrucât nu au fost încă determinate circumstanțele exacte ale decesului său și întrucât, potrivit unei serii de informații, el a decedat în urma torturii într-o instituție penitenciară din Iran;

| C. | întrucât membrii familiei lui Sattar Beheshti care locuiesc în Iran au fost amenințați cu arestarea dacă vor vorbi în fața mass-mediei despre decesul său sau dacă vor iniția în instanță un proces împotriva presupușilor făptași ai actelor de tortură; |
| --- | --- |

C.

întrucât membrii familiei lui Sattar Beheshti care locuiesc în Iran au fost amenințați cu arestarea dacă vor vorbi în fața mass-mediei despre decesul său sau dacă vor iniția în instanță un proces împotriva presupușilor făptași ai actelor de tortură;

| D. | întrucât moartea lui Sattar Beheshti reprezintă un nou exemplu tragic al torturii sistematice și constante, al maltratării și al lipsirii de drepturi fundamentale la care sunt supuși în mod sistematic „prizonierii de conștiință” din Iran, în timp ce agenții de securitate și informații acționează în condiții de impunitate totală; |
| --- | --- |

D.

întrucât moartea lui Sattar Beheshti reprezintă un nou exemplu tragic al torturii sistematice și constante, al maltratării și al lipsirii de drepturi fundamentale la care sunt supuși în mod sistematic „prizonierii de conștiință” din Iran, în timp ce agenții de securitate și informații acționează în condiții de impunitate totală;

| E. | întrucât, după mai multe zile de tăcere în ceea ce privește moartea lui Sattar Beheshti, Consiliul pentru drepturile omului din cadrul sistemului justiției din Iran și-a declarat angajamentul de a examina toate aspectele acestui caz și de a trage la răspundere cu toată strictețea toate persoanele implicate în acest caz; |
| --- | --- |

E.

întrucât, după mai multe zile de tăcere în ceea ce privește moartea lui Sattar Beheshti, Consiliul pentru drepturile omului din cadrul sistemului justiției din Iran și-a declarat angajamentul de a examina toate aspectele acestui caz și de a trage la răspundere cu toată strictețea toate persoanele implicate în acest caz;

| F. | întrucât vicepreședintele parlamentului iranian, Mohammad Hasan Abutorabifard, a declarat la 11 noiembrie 2012 că Comisia pentru securitate națională și politică externă din cadrul parlamentului iranian va cerceta acest caz; |
| --- | --- |

F.

întrucât vicepreședintele parlamentului iranian, Mohammad Hasan Abutorabifard, a declarat la 11 noiembrie 2012 că Comisia pentru securitate națională și politică externă din cadrul parlamentului iranian va cerceta acest caz;

| G. | întrucât raportorii speciali ai ONU pentru situația drepturilor omului din Iran, pentru execuțiile sumare, pentru tortură și pentru libertatea de exprimare au salutat decizia parlamentului iranian și a justiției iraniene de a ancheta moartea dlui Beheshti, observând totodată că în Iran au fost consemnate o serie de cazuri în care se presupune că mai mulți deținuți au decedat în timp ce se aflau în detenție din cauza maltratării sau a torturii, a lipsei de îngrijire medicală sau a neglijării; |
| --- | --- |

G.

întrucât raportorii speciali ai ONU pentru situația drepturilor omului din Iran, pentru execuțiile sumare, pentru tortură și pentru libertatea de exprimare au salutat decizia parlamentului iranian și a justiției iraniene de a ancheta moartea dlui Beheshti, observând totodată că în Iran au fost consemnate o serie de cazuri în care se presupune că mai mulți deținuți au decedat în timp ce se aflau în detenție din cauza maltratării sau a torturii, a lipsei de îngrijire medicală sau a neglijării;

| H. | întrucât, la 22 octombrie 2012, Saeed Sedighi și alți nouă bărbați au fost executați în baza învinuirilor de comitere de infracțiuni legate de droguri; întrucât majoritatea acestor persoane nu s-au bucurat de un proces corect și au fost torturați în timp de se aflau în detenție; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 22 octombrie 2012, Saeed Sedighi și alți nouă bărbați au fost executați în baza învinuirilor de comitere de infracțiuni legate de droguri; întrucât majoritatea acestor persoane nu s-au bucurat de un proces corect și au fost torturați în timp de se aflau în detenție;

| I. | întrucât, în urma execuției dlui Sedeghi, autoritățile au avertizat membrii familiei lui să nu vorbească în fața mass-mediei și le-au interzis să organizeze după înmormântare o ceremonie funerară publică; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în urma execuției dlui Sedeghi, autoritățile au avertizat membrii familiei lui să nu vorbească în fața mass-mediei și le-au interzis să organizeze după înmormântare o ceremonie funerară publică;

| J. | întrucât, în ultimii ani, în Iran se înregistrează o creștere dramatică a numărului de execuții, inclusiv de minori, de la începutul anului 2012 fiind înregistrate peste 300 de execuții; întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată cu regularitate în cazuri în care acuzații nu beneficiază de drepturi procedurale și pentru infracțiuni care nu se încadrează în categoria „infracțiunilor celor mai grave” conform standardelor internaționale; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în ultimii ani, în Iran se înregistrează o creștere dramatică a numărului de execuții, inclusiv de minori, de la începutul anului 2012 fiind înregistrate peste 300 de execuții; întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată cu regularitate în cazuri în care acuzații nu beneficiază de drepturi procedurale și pentru infracțiuni care nu se încadrează în categoria „infracțiunilor celor mai grave” conform standardelor internaționale;

| K. | întrucât autoritățile iraniene își continuă eforturile de dezvoltare a unui „internet halal”, care izolează efectiv iranienii de rețeaua web mondială, și de utilizare a tehnologiilor informației și comunicării pentru a suprima libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare și libertatea de întrunire; întrucât Iranul limitează libertatea internetului prin limitarea lățimii de bandă disponibile, dezvoltând servere administrate de stat și protocoale de internet (IP), furnizori de servicii de internet (ISP) și motoare de căutare specifice, și prin blocarea rețelelor de socializare internaționale și a celor din interiorul țării; |
| --- | --- |

K.

întrucât autoritățile iraniene își continuă eforturile de dezvoltare a unui „internet halal”, care izolează efectiv iranienii de rețeaua web mondială, și de utilizare a tehnologiilor informației și comunicării pentru a suprima libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare și libertatea de întrunire; întrucât Iranul limitează libertatea internetului prin limitarea lățimii de bandă disponibile, dezvoltând servere administrate de stat și protocoale de internet (IP), furnizori de servicii de internet (ISP) și motoare de căutare specifice, și prin blocarea rețelelor de socializare internaționale și a celor din interiorul țării;

| L. | întrucât Premiul Saharov pentru libertatea de gândire a fost decernat în 2012 la doi activiști iranieni, juristului Nasrin Sotoudeh și regizorului de film Jafar Panahi; întrucât Nasrin Sotoudeh execută în prezent pedepse cu închisoarea pentru activitatea sa de mediatizare a abuzurilor din domeniul drepturilor omului în Iran şi a inițiat o grevă a foamei după ce i s-a refuzat dreptul de a primi vizite din partea familiei; întrucât Jafar Panahi face apel împotriva sentinţei privind pedeapsa cu închisoare de şase ani, împotriva interdicţiei pentru 20 de ani de a face filme şi împotriva interdicţiei de a călători care i-au fost impuse; |
| --- | --- |

L.

întrucât Premiul Saharov pentru libertatea de gândire a fost decernat în 2012 la doi activiști iranieni, juristului Nasrin Sotoudeh și regizorului de film Jafar Panahi; întrucât Nasrin Sotoudeh execută în prezent pedepse cu închisoarea pentru activitatea sa de mediatizare a abuzurilor din domeniul drepturilor omului în Iran şi a inițiat o grevă a foamei după ce i s-a refuzat dreptul de a primi vizite din partea familiei; întrucât Jafar Panahi face apel împotriva sentinţei privind pedeapsa cu închisoare de şase ani, împotriva interdicţiei pentru 20 de ani de a face filme şi împotriva interdicţiei de a călători care i-au fost impuse;

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația în permanentă deteriorare a drepturilor omului din Iran, numărul în creștere de deținuți politici și de deținuți de conștiință, numărul în continuare ridicat de execuții, inclusiv execuții de minori, tortura larg practicată, procesele nedrepte și sumele exorbitante solicitate drept cauțiune și restricțiile severe impuse libertății de informare, de exprimare, de întrunire, a religiei, de educație și de deplasare; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația în permanentă deteriorare a drepturilor omului din Iran, numărul în creștere de deținuți politici și de deținuți de conștiință, numărul în continuare ridicat de execuții, inclusiv execuții de minori, tortura larg practicată, procesele nedrepte și sumele exorbitante solicitate drept cauțiune și restricțiile severe impuse libertății de informare, de exprimare, de întrunire, a religiei, de educație și de deplasare;

| 2. | este profund îngrijorat de moartea lui Sattar Beheshti în timp ce se afla în detenție; îndeamnă autoritățile iraniene să ancheteze minuțios acest caz, pentru a determina circumstanțele exacte ale decesului dlui Beheshti; |
| --- | --- |

2.

este profund îngrijorat de moartea lui Sattar Beheshti în timp ce se afla în detenție; îndeamnă autoritățile iraniene să ancheteze minuțios acest caz, pentru a determina circumstanțele exacte ale decesului dlui Beheshti;

| 3. | este profund îngrijorat de informațiile care indică faptul că Sattar Beheshti a fost torturat în închisoare; îndeamnă autoritățile iraniene să asigure desfășurarea unei anchete în fiecare caz presupus de tortură și de tratament cu cruzime, inuman sau degradant din instituțiile penitenciare și tragerea la răspundere a făptașilor pentru actele comise; reamintește că aplicarea de pedepse corporale, asimilabilă torturii, este incompatibilă cu articolul 7 din PIDCP; |
| --- | --- |

3.

este profund îngrijorat de informațiile care indică faptul că Sattar Beheshti a fost torturat în închisoare; îndeamnă autoritățile iraniene să asigure desfășurarea unei anchete în fiecare caz presupus de tortură și de tratament cu cruzime, inuman sau degradant din instituțiile penitenciare și tragerea la răspundere a făptașilor pentru actele comise; reamintește că aplicarea de pedepse corporale, asimilabilă torturii, este incompatibilă cu articolul 7 din PIDCP;

| 4. | condamnă cu fermitate aplicarea pedepsei cu moartea în Iran și solicită autorităților iraniene să instituie un moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea, în conformitate cu Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 62/149 și nr. 63/168; îndeamnă guvernul iranian să interzică executarea minorilor și să analizeze posibilitatea de a înlocui pedepsele cu moartea în cazul tuturor minorilor care își așteaptă în prezent execuția; îndeamnă guvernul iranian să dea publicității date statistice referitoare la pedeapsa cu moartea și fapte cu privire la modul în care este administrată justiția în cazurile care implică pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

4.

condamnă cu fermitate aplicarea pedepsei cu moartea în Iran și solicită autorităților iraniene să instituie un moratoriu asupra execuțiilor în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea, în conformitate cu Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 62/149 și nr. 63/168; îndeamnă guvernul iranian să interzică executarea minorilor și să analizeze posibilitatea de a înlocui pedepsele cu moartea în cazul tuturor minorilor care își așteaptă în prezent execuția; îndeamnă guvernul iranian să dea publicității date statistice referitoare la pedeapsa cu moartea și fapte cu privire la modul în care este administrată justiția în cazurile care implică pedeapsa cu moartea;

| 5. | își exprimă profundul regret cu privire la lipsa de echitate și de transparență în procesul judiciar, precum și cu privire la nerespectarea în Iran a dreptului la garanții procedurale; solicită autorităților iraniene să garanteze respectarea strictă a principiului procesului corect și a garanțiilor procedurale în cazul tuturor deținuților, astfel cum se prevede în PIDCP; |
| --- | --- |

5.

își exprimă profundul regret cu privire la lipsa de echitate și de transparență în procesul judiciar, precum și cu privire la nerespectarea în Iran a dreptului la garanții procedurale; solicită autorităților iraniene să garanteze respectarea strictă a principiului procesului corect și a garanțiilor procedurale în cazul tuturor deținuților, astfel cum se prevede în PIDCP;

| 6. | îndeamnă autoritățile iraniene să elibereze toți deținuții politici și deținuții de conștiință, inclusiv pe Nasrin Sotoudeh și pe colaureații Premiului Saharov împreună cu Jafar Panahi, și să le permită să se deplaseze la Parlamentul European în decembrie 2012 pentru a li se înmâna premiile; își exprimă îngrijorarea cu privire la înrăutățirea stării sănătății lui Nasrin Sotoudeh; solicită justiției iraniene și autorităților penitenciare din această țară să pună capăt maltratărilor la care este supus Nasrin Sotoudeh; își exprimă sprijinul și solidaritatea deplină cu revendicările lui Nasrin Sotoudeh; solicită autorităților iraniene să permită tuturor deținuților să își aleagă liber un avocat, să aibă acces la îngrijirile medicale necesare și să primească vizite din partea familiilor, drepturi de care aceștia trebuie să se bucure în conformitate cu normele internaționale din domeniul drepturilor omului, și să-i trateze cu demnitate și respect; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă autoritățile iraniene să elibereze toți deținuții politici și deținuții de conștiință, inclusiv pe Nasrin Sotoudeh și pe colaureații Premiului Saharov împreună cu Jafar Panahi, și să le permită să se deplaseze la Parlamentul European în decembrie 2012 pentru a li se înmâna premiile; își exprimă îngrijorarea cu privire la înrăutățirea stării sănătății lui Nasrin Sotoudeh; solicită justiției iraniene și autorităților penitenciare din această țară să pună capăt maltratărilor la care este supus Nasrin Sotoudeh; își exprimă sprijinul și solidaritatea deplină cu revendicările lui Nasrin Sotoudeh; solicită autorităților iraniene să permită tuturor deținuților să își aleagă liber un avocat, să aibă acces la îngrijirile medicale necesare și să primească vizite din partea familiilor, drepturi de care aceștia trebuie să se bucure în conformitate cu normele internaționale din domeniul drepturilor omului, și să-i trateze cu demnitate și respect;

| 7. | invită autoritățile iraniene să accepte protestele pașnice și să trateze numeroasele probleme cu care se confruntă poporul iranian; |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile iraniene să accepte protestele pașnice și să trateze numeroasele probleme cu care se confruntă poporul iranian;

| 8. | solicită autorităților iraniene să garanteze libertatea religiei, în conformitate cu constituția Iranului și cu PIDCP; |
| --- | --- |

8.

solicită autorităților iraniene să garanteze libertatea religiei, în conformitate cu constituția Iranului și cu PIDCP;

| 9. | îndeamnă autoritățile iraniene să-și demonstreze angajamentul de a coopera deplin cu comunitatea internațională pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului din Iran și invită guvernul iranian să-și îndeplinească toate obligațiile ce-i revin atât în temeiul dreptului internațional, cât și al convențiilor internaționale pe care le-a semnat; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă autoritățile iraniene să-și demonstreze angajamentul de a coopera deplin cu comunitatea internațională pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului din Iran și invită guvernul iranian să-și îndeplinească toate obligațiile ce-i revin atât în temeiul dreptului internațional, cât și al convențiilor internaționale pe care le-a semnat;

| 10. | consideră că o vizită din partea unui raportor special al ONU ar putea contribui la formarea unei înțelegeri globale a situației drepturilor omului din Iran; observă cu îngrijorare că, din 2005 încoace, Iranul nu a acceptat nicio vizită din partea raportorilor speciali ai ONU sau din partea Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; solicită Iranului să își onoreze intenția declarată de a permite efectuarea în 2012 a unei vizite în Iran de către Raportorul Special al ONU pentru drepturile omului, Dr. Ahmed Shaheed; |
| --- | --- |

10.

consideră că o vizită din partea unui raportor special al ONU ar putea contribui la formarea unei înțelegeri globale a situației drepturilor omului din Iran; observă cu îngrijorare că, din 2005 încoace, Iranul nu a acceptat nicio vizită din partea raportorilor speciali ai ONU sau din partea Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; solicită Iranului să își onoreze intenția declarată de a permite efectuarea în 2012 a unei vizite în Iran de către Raportorul Special al ONU pentru drepturile omului, Dr. Ahmed Shaheed;

| 11. | invită Comisia să utilizeze în mod eficace, în strânsă colaborare cu Parlamentul, noul instrument pentru democrație și drepturile omului în vederea sprijinirii democrației și a respectării drepturilor omului în Iran, inclusiv în ceea ce privește libertatea de exprimare pe internet; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să utilizeze în mod eficace, în strânsă colaborare cu Parlamentul, noul instrument pentru democrație și drepturile omului în vederea sprijinirii democrației și a respectării drepturilor omului în Iran, inclusiv în ceea ce privește libertatea de exprimare pe internet;

| 12. | invită reprezentanții UE și VP/ÎR să încurajeze autoritățile iraniene să reia dialogul privind drepturile omului; reafirmă că este dispus să se angajeze într-un dialog cu Iranul privind drepturile omului, la toate nivelurile, pe baza valorilor universale consacrate în Carta ONU și în convențiile internaționale; |
| --- | --- |

12.

invită reprezentanții UE și VP/ÎR să încurajeze autoritățile iraniene să reia dialogul privind drepturile omului; reafirmă că este dispus să se angajeze într-un dialog cu Iranul privind drepturile omului, la toate nivelurile, pe baza valorilor universale consacrate în Carta ONU și în convențiile internaționale;

| 13. | sprijină abordarea adoptată de UE față de Iran bazată pe două componente (sancțiuni combinate cu măsuri diplomatice), dar este totodată îngrijorat cu privire la efectele negative pe care le au asupra populației iraniene sancțiunile severe aplicate Iranului, inclusiv creșterea inflației și insuficiența de produse necesare, în special de medicamente; |
| --- | --- |

13.

sprijină abordarea adoptată de UE față de Iran bazată pe două componente (sancțiuni combinate cu măsuri diplomatice), dar este totodată îngrijorat cu privire la efectele negative pe care le au asupra populației iraniene sancțiunile severe aplicate Iranului, inclusiv creșterea inflației și insuficiența de produse necesare, în special de medicamente;

| 14. | invită Consiliul să consolideze măsurile specifice împotriva unor persoane și entități concrete din Iran, inclusiv împotriva instituțiilor de stat, care sunt răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului sau sunt implicate în astfel de încălcări, precum și de limitarea drepturilor fundamentale, în special prin utilizarea abuzivă a TIC, a internetului și prin cenzurarea mass-mediei; invită Comisia și statele membre să asigure sechestrarea și înghețarea tuturor activelor aflate în UE, inclusiv a bunurilor imobiliare, care aparțin iranienilor vizați de măsuri restrictive; |
| --- | --- |

14.

invită Consiliul să consolideze măsurile specifice împotriva unor persoane și entități concrete din Iran, inclusiv împotriva instituțiilor de stat, care sunt răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului sau sunt implicate în astfel de încălcări, precum și de limitarea drepturilor fundamentale, în special prin utilizarea abuzivă a TIC, a internetului și prin cenzurarea mass-mediei; invită Comisia și statele membre să asigure sechestrarea și înghețarea tuturor activelor aflate în UE, inclusiv a bunurilor imobiliare, care aparțin iranienilor vizați de măsuri restrictive;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran și de a asigura traducerea prezentei rezoluții în limba persană. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran și de a asigura traducerea prezentei rezoluții în limba persană.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/189 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/189

---

P7_TA(2012)0464

Situaţia din Birmania, în special continuarea violenţelor din statul Rakhine

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația din Birmania/Myanmar, în special la persistența violențelor în statul Rakhine (2012/2878(RSP))

(2015/C 419/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Birmania/Myanmar, în special Rezoluția din 20 aprilie 2012 (1) și Rezoluția din 13 septembrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Birmania/Myanmar, în special Rezoluția din 20 aprilie 2012 (1) și Rezoluția din 13 septembrie 2012 (2),

| — | având în vedere raportul prezentat la 24 august 2012 de raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Birmania/Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat la 24 august 2012 de raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Birmania/Myanmar,

| — | având în vedere Decizia 2012/225/PESC a Consiliului din 26 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2012/225/PESC a Consiliului din 26 aprilie 2012,

| — | având în vedere declarația din 17 august 2012 a președintelui Thein Sein către Parlamentul birman privind situația din statul Rakhine, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 17 august 2012 a președintelui Thein Sein către Parlamentul birman privind situația din statul Rakhine,

| — | având în vedere declarația din 25 octombrie 2012 a Secretarului General al Națiunilor Unite privind situația din statul Rakhine din Birmania/Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 octombrie 2012 a Secretarului General al Națiunilor Unite privind situația din statul Rakhine din Birmania/Myanmar,

| — | având în vedere declarația din 26 octombrie 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant Catherine Ashton privind reînnoirea violențelor în statul Rakhine din Birmania/Myanmar; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 26 octombrie 2012 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant Catherine Ashton privind reînnoirea violențelor în statul Rakhine din Birmania/Myanmar;

| — | având în vedere declarația comună semnată la 3 noiembrie 2012 de Președintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso, și de Ministrul președinției Republicii Myanmar, dl U Aung Min, la Centrul pentru pace de la Yangon, Birmania/Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună semnată la 3 noiembrie 2012 de Președintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso, și de Ministrul președinției Republicii Myanmar, dl U Aung Min, la Centrul pentru pace de la Yangon, Birmania/Myanmar,

| — | având în vedere apelul din 9 noiembrie 2012 lansat de Înaltul Comisar ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, guvernului Birmaniei/Myanmar, prin care i se cerea să ia măsurile necesare pentru acordarea cetățeniei și tratamentul egal minorității Rohingya, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul din 9 noiembrie 2012 lansat de Înaltul Comisar ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, guvernului Birmaniei/Myanmar, prin care i se cerea să ia măsurile necesare pentru acordarea cetățeniei și tratamentul egal minorității Rohingya,

| — | având în vedere scrisoarea din 16 noiembrie 2012 a președintelui Thein Sein adresată Secretarului General Ban Ki-moon, în care președintele Birmaniei/Myanmar se angaja să examineze acordarea cetățeniei musulmanilor Rohingya apatrizi, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 16 noiembrie 2012 a președintelui Thein Sein adresată Secretarului General Ban Ki-moon, în care președintele Birmaniei/Myanmar se angaja să examineze acordarea cetățeniei musulmanilor Rohingya apatrizi,

| — | având în vedere convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul din 1967,

| — | având în vedere articolele 18-21 din Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 18-21 din Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere declarațiile diferiților reprezentanți ai guvernului birman și ai opoziției, inclusiv Aung San Suu Kyi, care neagă drepturile cetățenilor minorității etnice Rohingya și minimizează responsabilitatea autorităților de stat în recentele ciocniri violente; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile diferiților reprezentanți ai guvernului birman și ai opoziției, inclusiv Aung San Suu Kyi, care neagă drepturile cetățenilor minorității etnice Rohingya și minimizează responsabilitatea autorităților de stat în recentele ciocniri violente;

| — | având în vedere declarația Comisiei naționale pentru drepturile omului din Birmania/Myanmar din august 2012, care afirmă că persecuția minorității Rohingya și evenimentele din statul Rakhine nu țin de responsabilitatea sa; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei naționale pentru drepturile omului din Birmania/Myanmar din august 2012, care afirmă că persecuția minorității Rohingya și evenimentele din statul Rakhine nu țin de responsabilitatea sa;

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât de la începutul anului 2011, guvernul birman a adoptat măsuri importante pentru a restaura libertățile civile, dar că atrocitățile recente din statul Rakhine subliniază dificultățile enorme care trebuie depășite; |
| --- | --- |

A.

întrucât de la începutul anului 2011, guvernul birman a adoptat măsuri importante pentru a restaura libertățile civile, dar că atrocitățile recente din statul Rakhine subliniază dificultățile enorme care trebuie depășite;

| B. | întrucât situația din statul Rakhine a rămas încordată, cel puțin 1 10  000 de persoane fiind forțate să-și părăsească locuințele din iunie 2012 și, de la reînceperea violențelor în octombrie, 89 de persoane au fost ucise și mai mult de 5  300 de locuințe și de clădiri religioase au fost distruse; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația din statul Rakhine a rămas încordată, cel puțin 1 10  000 de persoane fiind forțate să-și părăsească locuințele din iunie 2012 și, de la reînceperea violențelor în octombrie, 89 de persoane au fost ucise și mai mult de 5  300 de locuințe și de clădiri religioase au fost distruse;

| C. | întrucât majoritatea persoanelor strămutate sunt Rohingya, care trăiesc în tabere în condiții inacceptabile, cu suprapopulație gravă, un nivel alarmant de malnutriție a copiilor, acces la apă și infrastructură sanitară cu totul necorespunzător, absența aproape completă de școlarizare și acces insuficient la ajutor umanitar; |
| --- | --- |

C.

întrucât majoritatea persoanelor strămutate sunt Rohingya, care trăiesc în tabere în condiții inacceptabile, cu suprapopulație gravă, un nivel alarmant de malnutriție a copiilor, acces la apă și infrastructură sanitară cu totul necorespunzător, absența aproape completă de școlarizare și acces insuficient la ajutor umanitar;

| D. | întrucât o stare de urgență, care permite introducerea legii marțiale, a fost aplicată în statul Rakhine de când ciocnirile intercomunitare au început în iunie 2012 și întrucât la sfârșitul lunii octombrie 2012 guvernul a declarat starea excepțională în zonele afectate și a mobilizat forțe de securitate suplimentare, măsuri care, până în prezent, nu au reușit să pun capăt violențelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât o stare de urgență, care permite introducerea legii marțiale, a fost aplicată în statul Rakhine de când ciocnirile intercomunitare au început în iunie 2012 și întrucât la sfârșitul lunii octombrie 2012 guvernul a declarat starea excepțională în zonele afectate și a mobilizat forțe de securitate suplimentare, măsuri care, până în prezent, nu au reușit să pun capăt violențelor;

| E. | întrucât discriminarea împotriva minorității Rohingya persistă; întrucât autoritățile locale ar fi dat dovadă de complicitate în atacurile împotriva Rohingya și duc o politică activă de expulzare a acestora din țară; întrucât comunitatea internațională a îndemnat guvernul birman să revizuiască legea sa din 1982 privind cetățenia pentru a asigura că Rohingya nu mai sunt persoane apatride și pentru a combate originile discriminării de durată de care suferă populația Rohingya; |
| --- | --- |

E.

întrucât discriminarea împotriva minorității Rohingya persistă; întrucât autoritățile locale ar fi dat dovadă de complicitate în atacurile împotriva Rohingya și duc o politică activă de expulzare a acestora din țară; întrucât comunitatea internațională a îndemnat guvernul birman să revizuiască legea sa din 1982 privind cetățenia pentru a asigura că Rohingya nu mai sunt persoane apatride și pentru a combate originile discriminării de durată de care suferă populația Rohingya;

| F. | întrucât Rakhine se află pe locul al doilea între statele cele mai sărace din Birmania/Myanmar, care este deja una din țările cele mai puțin dezvoltate din lume, iar sărăcia și represiunea au contribuit la alimentarea violențelor intercomunitare, la fel ca și amintirile istorice amare ale celor două comunități; |
| --- | --- |

F.

întrucât Rakhine se află pe locul al doilea între statele cele mai sărace din Birmania/Myanmar, care este deja una din țările cele mai puțin dezvoltate din lume, iar sărăcia și represiunea au contribuit la alimentarea violențelor intercomunitare, la fel ca și amintirile istorice amare ale celor două comunități;

| G. | întrucât la 31 octombrie 2012, trei experți ai Națiunilor Unite și-au exprimat profunda preocupare față de violența intercomunitară constantă din statul Rakhine și au cerul guvernului să abordeze de urgență cauzele care stau la baza tensiunii și a conflictului dintre comunitatea budistă și cea musulmană din regiune; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 31 octombrie 2012, trei experți ai Națiunilor Unite și-au exprimat profunda preocupare față de violența intercomunitară constantă din statul Rakhine și au cerul guvernului să abordeze de urgență cauzele care stau la baza tensiunii și a conflictului dintre comunitatea budistă și cea musulmană din regiune;

| H. | întrucât guvernul Birmaniei/Myanmar a înființat o comisie de anchetă în august 2012, fără a include un reprezentant al comunității Rohingya, pentru a examina cauzele izbucnirii violenței sectare și pentru a formula propuneri în legătură cu modalitatea de a-i pune capăt, dar, până în prezent, acțiunile sale au fost ineficiente; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul Birmaniei/Myanmar a înființat o comisie de anchetă în august 2012, fără a include un reprezentant al comunității Rohingya, pentru a examina cauzele izbucnirii violenței sectare și pentru a formula propuneri în legătură cu modalitatea de a-i pune capăt, dar, până în prezent, acțiunile sale au fost ineficiente;

| I. | întrucât, în fața violenței persistente, un milion de Rohingya, potrivit estimărilor, s-au refugiat în țările vecine de-a lungul anilor, dintre care aproximativ 3 00  000 în Bangladesh și 92  000 în Tailanda, la care se adaugă, potrivit estimărilor, 54  000 de solicitanți de azil neînscriși în nouă tabere de-a lungul frontierei dintre Tailanda și Myanmar; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în fața violenței persistente, un milion de Rohingya, potrivit estimărilor, s-au refugiat în țările vecine de-a lungul anilor, dintre care aproximativ 3 00  000 în Bangladesh și 92  000 în Tailanda, la care se adaugă, potrivit estimărilor, 54  000 de solicitanți de azil neînscriși în nouă tabere de-a lungul frontierei dintre Tailanda și Myanmar;

| J. | întrucât cel puțin 4  000 de persoane au fugit cu ajutorul bărcilor spre Sittwe, capitala statului Rakhine, unde guvernul a separat musulmanii, inclusiv Rohingya, de restul populației și i-a transferat în tabere; întrucât se crede că cel puțin 3  000 de Rohingya au fugit pe mare către frontiera dintre Birmania și Bangladesh, unde forțele de securitate din Bangladesh au primit ordinul, din iunie, de a respinge toate persoanele care se apropie de frontieră; |
| --- | --- |

J.

întrucât cel puțin 4  000 de persoane au fugit cu ajutorul bărcilor spre Sittwe, capitala statului Rakhine, unde guvernul a separat musulmanii, inclusiv Rohingya, de restul populației și i-a transferat în tabere; întrucât se crede că cel puțin 3  000 de Rohingya au fugit pe mare către frontiera dintre Birmania și Bangladesh, unde forțele de securitate din Bangladesh au primit ordinul, din iunie, de a respinge toate persoanele care se apropie de frontieră;

| K. | întrucât Președintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso, a oferit ajutor de dezvoltare UE în valoare de 78 de milioane EUR Birmaniei, în timpul vizitei sale în capitala birmană, Nay Pyi Taw, și a subliniat că UE este gata să mobilizeze 4 milioane EUR pentru ajutor umanitar imediat, cu condiția ca accesul la zonele afectate să îi fie garantat; |
| --- | --- |

K.

întrucât Președintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso, a oferit ajutor de dezvoltare UE în valoare de 78 de milioane EUR Birmaniei, în timpul vizitei sale în capitala birmană, Nay Pyi Taw, și a subliniat că UE este gata să mobilizeze 4 milioane EUR pentru ajutor umanitar imediat, cu condiția ca accesul la zonele afectate să îi fie garantat;

| 1. | este alarmat de resurgența violenței etnice din Rakhine, care a provocat moartea și rănirea a numeroase persoane, distrugerea de proprietăți și strămutarea populațiilor locale și își exprimă preocuparea cu privire la faptul că ciocnirile intercomunitare ar putea să compromită tranziția către democrație a țării și ar putea să aibă repercusiuni mai largi în ansamblul regiunii; |
| --- | --- |

1.

este alarmat de resurgența violenței etnice din Rakhine, care a provocat moartea și rănirea a numeroase persoane, distrugerea de proprietăți și strămutarea populațiilor locale și își exprimă preocuparea cu privire la faptul că ciocnirile intercomunitare ar putea să compromită tranziția către democrație a țării și ar putea să aibă repercusiuni mai largi în ansamblul regiunii;

| 2. | ia act de continuarea reformelor politice și a reformelor drepturilor civile care au loc în Birmania, dar îndeamnă autoritățile să-și intensifice eforturile, inclusiv prin eliberarea prizonierilor politici, și să abordeze de urgență violența intercomunitară și consecințele acesteia; |
| --- | --- |

2.

ia act de continuarea reformelor politice și a reformelor drepturilor civile care au loc în Birmania, dar îndeamnă autoritățile să-și intensifice eforturile, inclusiv prin eliberarea prizonierilor politici, și să abordeze de urgență violența intercomunitară și consecințele acesteia;

| 3. | consideră că recrudescența actuală a violenței intercomunitare din statul Rakhine este o consecință a politicilor discriminatorii de care suferă de mult timp Rohingya; subliniază că, până în prezent, s-a făcut puțin pentru a preveni sau aborda cauzele profunde ale tensiunilor comunitare și ale discriminării etnice; |
| --- | --- |

3.

consideră că recrudescența actuală a violenței intercomunitare din statul Rakhine este o consecință a politicilor discriminatorii de care suferă de mult timp Rohingya; subliniază că, până în prezent, s-a făcut puțin pentru a preveni sau aborda cauzele profunde ale tensiunilor comunitare și ale discriminării etnice;

| 4. | ia act de afirmațiile guvernului potrivit cărora acesta va realiza o anchetă completă și independentă a evenimentelor și va lua măsuri împotriva instigatorilor la violență; invită guvernul Birmaniei/Myanmar să ia măsuri imediate pentru a pune capăt violenței și discriminării etnice și pentru a aduce în fața justiției pe autorii ciocnirilor violente și a altor abuzuri legate de acestea în statul Rakhine; |
| --- | --- |

4.

ia act de afirmațiile guvernului potrivit cărora acesta va realiza o anchetă completă și independentă a evenimentelor și va lua măsuri împotriva instigatorilor la violență; invită guvernul Birmaniei/Myanmar să ia măsuri imediate pentru a pune capăt violenței și discriminării etnice și pentru a aduce în fața justiției pe autorii ciocnirilor violente și a altor abuzuri legate de acestea în statul Rakhine;

| 5. | invită toate părțile să găsească modalități durabile de soluționare a problemelor dintre comunități și cere din nou forțelor politice să ia clar poziție în favoarea unei societăți pluraliste, care să cuprindă un dialog integrant cu comunitățile locale; |
| --- | --- |

5.

invită toate părțile să găsească modalități durabile de soluționare a problemelor dintre comunități și cere din nou forțelor politice să ia clar poziție în favoarea unei societăți pluraliste, care să cuprindă un dialog integrant cu comunitățile locale;

| 6. | invită guvernul Birmaniei/Myanmar să pună capăt practicilor discriminatorii împotriva Rohingya; cere, așa cum a făcut-o deja, modificarea sau abrogarea legii din 1982 privind cetățenia pentru a permite accesul egal la cetățenia birmană pentru Rohingya; |
| --- | --- |

6.

invită guvernul Birmaniei/Myanmar să pună capăt practicilor discriminatorii împotriva Rohingya; cere, așa cum a făcut-o deja, modificarea sau abrogarea legii din 1982 privind cetățenia pentru a permite accesul egal la cetățenia birmană pentru Rohingya;

| 7. | îndeamnă autoritățile birmane să ia măsuri mai viguroase privind aspectele legate de drepturile cetățenilor, mai ales accesul la educație, permisele de muncă și libera circulația pentru minoritatea Rohingya; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă autoritățile birmane să ia măsuri mai viguroase privind aspectele legate de drepturile cetățenilor, mai ales accesul la educație, permisele de muncă și libera circulația pentru minoritatea Rohingya;

| 8. | invită guvernul Birmaniei/Myanmar să acorde agențiilor ONU și ONG-urilor umanitare, precum și jurnaliștilor și diplomaților, accesul neîngrădit la toate regiunile țării, inclusiv statul Rakhine, și să permită accesul nerestricționat al ajutorului umanitar pentru toate populațiile afectate; cere, de asemenea, autorităților birmane să îmbunătățească de urgență condițiile în taberele de persoane strămutate Rohingya; |
| --- | --- |

8.

invită guvernul Birmaniei/Myanmar să acorde agențiilor ONU și ONG-urilor umanitare, precum și jurnaliștilor și diplomaților, accesul neîngrădit la toate regiunile țării, inclusiv statul Rakhine, și să permită accesul nerestricționat al ajutorului umanitar pentru toate populațiile afectate; cere, de asemenea, autorităților birmane să îmbunătățească de urgență condițiile în taberele de persoane strămutate Rohingya;

| 9. | invită UE și statele membre să ofere asistență umanitară și să sprijine guvernul birman în eforturile sale de a stabiliza situația și de a implementa mai rapid programele de reformă în forme care consacră statul de drept, respectarea drepturilor omului și libertatea politică; |
| --- | --- |

9.

invită UE și statele membre să ofere asistență umanitară și să sprijine guvernul birman în eforturile sale de a stabiliza situația și de a implementa mai rapid programele de reformă în forme care consacră statul de drept, respectarea drepturilor omului și libertatea politică;

| 10. | salută propunerile formulate de Comisia statului de drept al Parlamentului birman și îndeamnă guvernul să implementeze rapid reforme legislative, instituționale și politice pentru a pune capăt gravelor încălcări ale drepturilor omului în regiunile afectate de conflicte etnice și alte conflicte armate și pentru a combate impunitatea de care beneficiază în prezent abuzurile legate de drepturile omului, în special când acestea sunt comise de forțele de ordine; |
| --- | --- |

10.

salută propunerile formulate de Comisia statului de drept al Parlamentului birman și îndeamnă guvernul să implementeze rapid reforme legislative, instituționale și politice pentru a pune capăt gravelor încălcări ale drepturilor omului în regiunile afectate de conflicte etnice și alte conflicte armate și pentru a combate impunitatea de care beneficiază în prezent abuzurile legate de drepturile omului, în special când acestea sunt comise de forțele de ordine;

| 11. | salută eliberarea la 17 septembrie 2012 a 514 prizonieri, dintre care 90 de prizonieri politici, și eliberarea la 19 noiembrie 2012 a 66 de prizonieri, inclusiv cel puțin 44 de prizonieri politici, cu ocazia unei amnistii care a concis cu vizita Președintelui american Obama în Birmania/Myanmar; invită guvernul birman să elibereze toți prizonierii politici deținuți în continuare, să stabilească cu exactitate numărul celor care rămân în detenție și să ia măsuri pentru a asigura reintegrarea prizonierilor eliberați în societate; |
| --- | --- |

11.

salută eliberarea la 17 septembrie 2012 a 514 prizonieri, dintre care 90 de prizonieri politici, și eliberarea la 19 noiembrie 2012 a 66 de prizonieri, inclusiv cel puțin 44 de prizonieri politici, cu ocazia unei amnistii care a concis cu vizita Președintelui american Obama în Birmania/Myanmar; invită guvernul birman să elibereze toți prizonierii politici deținuți în continuare, să stabilească cu exactitate numărul celor care rămân în detenție și să ia măsuri pentru a asigura reintegrarea prizonierilor eliberați în societate;

| 12. | salută concluziile Consiliului privind Birmania/Myanmar din 23 aprilie 2012, care includ suspendarea măsurilor restrictive impuse guvernului, cu excepția embargoului asupra armelor, precum și dorința UE de a menține sprijinul acordat pentru tranziția țării; subliniază că aspectele legate de drepturile omului se află în centrul preocupărilor UE: asistență pentru procesul de reformă, contribuție la dezvoltarea economică, politică și socială și stabilirea statului de drept și a libertăților fundamentale, în special a libertății de expresie și de întrunire; salută, în acest context, recenta vizită a Președintelui Comisiei Europene și mărirea imediată a finanțării Comisiei în 2012 pentru acordarea de ajutor umanitar populației din statul Rakhine; |
| --- | --- |

12.

salută concluziile Consiliului privind Birmania/Myanmar din 23 aprilie 2012, care includ suspendarea măsurilor restrictive impuse guvernului, cu excepția embargoului asupra armelor, precum și dorința UE de a menține sprijinul acordat pentru tranziția țării; subliniază că aspectele legate de drepturile omului se află în centrul preocupărilor UE: asistență pentru procesul de reformă, contribuție la dezvoltarea economică, politică și socială și stabilirea statului de drept și a libertăților fundamentale, în special a libertății de expresie și de întrunire; salută, în acest context, recenta vizită a Președintelui Comisiei Europene și mărirea imediată a finanțării Comisiei în 2012 pentru acordarea de ajutor umanitar populației din statul Rakhine;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor din Birmania/Myanmar, Înaltului Reprezentant al UE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale a ASEAN privind drepturile omului, Secretarului General al Commonwealth, Reprezentantului Special al ONU pentru drepturile omului în Birmania/Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor din Birmania/Myanmar, Înaltului Reprezentant al UE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale a ASEAN privind drepturile omului, Secretarului General al Commonwealth, Reprezentantului Special al ONU pentru drepturile omului în Birmania/Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0142.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0355.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/192 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/192

---

P7_TA(2012)0465

Situaţia migranţilor din Libia

Rezoluţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la situația migranților din Libia (2012/2879(RSP))

(2015/C 419/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul din 1967,

| — | având în vedere că Libia a ratificat Convenția Uniunii Africane privind aspectele specifice ale problemelor refugiaților din Africa din 25 aprilie 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Libia a ratificat Convenția Uniunii Africane privind aspectele specifice ale problemelor refugiaților din Africa din 25 aprilie 1981,

| — | având în vedere Carta africană privind drepturile omului și popoarelor și protocolul la aceasta referitor la instituirea unei Curți africane a drepturilor omului și popoarelor, ratificate de Libia la 26 martie 1987, respectiv la 19 noiembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind drepturile omului și popoarelor și protocolul la aceasta referitor la instituirea unei Curți africane a drepturilor omului și popoarelor, ratificate de Libia la 26 martie 1987, respectiv la 19 noiembrie 2003,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Libia, în special Rezoluția din 15 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Libia, în special Rezoluția din 15 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere pachetul PEV privind Libia din 15 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul PEV privind Libia din 15 mai 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2012 referitoare la drepturile omului și condițiile de securitate din regiunea Sahel (2),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 23 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 23 iulie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună (3),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP) din 19 iulie 2012 și 3 noiembrie 2012 referitoare la Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP) din 19 iulie 2012 și 3 noiembrie 2012 referitoare la Libia,

| — | având în vedere Raportul Secretarului General privind Misiunea de sprijin a ONU în Libia adoptat la 30 august 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Secretarului General privind Misiunea de sprijin a ONU în Libia adoptat la 30 august 2012,

| — | având în vedere articolele 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât primele alegeri democratice și libere au avut loc în Libia în iulie 2012 într-un climat remarcabil de pace și ordine; întrucât la 9 august 2012 a avut loc primul transfer pașnic de putere din istoria Libiei, între Consiliul Național de Tranziție și Congresul Național General, care are sarcina de a adopta o constituție și de a realiza alte reforme legislative esențiale; |
| --- | --- |

A.

întrucât primele alegeri democratice și libere au avut loc în Libia în iulie 2012 într-un climat remarcabil de pace și ordine; întrucât la 9 august 2012 a avut loc primul transfer pașnic de putere din istoria Libiei, între Consiliul Național de Tranziție și Congresul Național General, care are sarcina de a adopta o constituție și de a realiza alte reforme legislative esențiale;

| B. | întrucât la 14 noiembrie 2012 a depus jurământul primul guvern libian format în urma unor alegeri democratice în peste 50 de ani; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 14 noiembrie 2012 a depus jurământul primul guvern libian format în urma unor alegeri democratice în peste 50 de ani;

| C. | întrucât Libia trece printr-o perioadă postrevoluționară plină de provocări, de la securitate (dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea milițiilor revoluționare și reforma armatei naționale, a poliției, a forțelor de pază a frontierelor și a altor forțe de securitate ale statului), reconciliere națională, tranziția justiției, instituirea statului de drept și asigurarea respectării drepturilor omului și până la necesitatea de a lansa multe alte reforme cruciale pentru construirea unor instituții democratice și a unui stat democratic; |
| --- | --- |

C.

întrucât Libia trece printr-o perioadă postrevoluționară plină de provocări, de la securitate (dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea milițiilor revoluționare și reforma armatei naționale, a poliției, a forțelor de pază a frontierelor și a altor forțe de securitate ale statului), reconciliere națională, tranziția justiției, instituirea statului de drept și asigurarea respectării drepturilor omului și până la necesitatea de a lansa multe alte reforme cruciale pentru construirea unor instituții democratice și a unui stat democratic;

| D. | întrucât, istoric, Libia s-a bazat de lucrători migranți în sectoare precum sănătatea, educația, agricultura, serviciile turistice și serviciile de curățenie, iar Libia este în continuare considerată un nod major pentru solicitanții de azil și refugiații care fug din Africa, Asia și Orientul Mijlociu din cauza conflictelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, istoric, Libia s-a bazat de lucrători migranți în sectoare precum sănătatea, educația, agricultura, serviciile turistice și serviciile de curățenie, iar Libia este în continuare considerată un nod major pentru solicitanții de azil și refugiații care fug din Africa, Asia și Orientul Mijlociu din cauza conflictelor;

| E. | întrucât capacitatea autorităților de a controla intrările de persoane pe întreaga lungime a frontierelor terestre ale Libiei (4  378 km), este extrem de limitată; |
| --- | --- |

E.

întrucât capacitatea autorităților de a controla intrările de persoane pe întreaga lungime a frontierelor terestre ale Libiei (4  378 km), este extrem de limitată;

| F. | întrucât în Libia au lucrat, în perioada în care era condusă de colonelul Gaddafi, între 1,5 și 2,5 milioane de străini; întrucât de la începutul eliberării, la 17 februarie 2011, mulți migranți au fost forțați să se alăture unor grupuri de mercenari conduse de Gaddafi, iar acum mulți dintre ei se află în detenție, fără proces, sau au fugit din țară; întrucât, conform Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), până la sfârșitul lui noiembrie 2011 fugiseră deja din țară cca 8 00  000 de migranți, îndreptându-se spre țările învecinate, dar mulți dintre ei au revenit în Libia sau au ajuns în altă parte între timp; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Libia au lucrat, în perioada în care era condusă de colonelul Gaddafi, între 1,5 și 2,5 milioane de străini; întrucât de la începutul eliberării, la 17 februarie 2011, mulți migranți au fost forțați să se alăture unor grupuri de mercenari conduse de Gaddafi, iar acum mulți dintre ei se află în detenție, fără proces, sau au fugit din țară; întrucât, conform Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), până la sfârșitul lui noiembrie 2011 fugiseră deja din țară cca 8 00  000 de migranți, îndreptându-se spre țările învecinate, dar mulți dintre ei au revenit în Libia sau au ajuns în altă parte între timp;

| G. | întrucât în Libia au loc în mod regulat încălcări și abuzuri ale drepturilor omului împotriva migranților, solicitanților de azil și refugiaților, iar străinii neînregistrați, inclusiv cei aflați în detenție, riscă în continuare să cadă victime exploatării, rasismului, detenției arbitrare, bătăilor și torturii; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Libia au loc în mod regulat încălcări și abuzuri ale drepturilor omului împotriva migranților, solicitanților de azil și refugiaților, iar străinii neînregistrați, inclusiv cei aflați în detenție, riscă în continuare să cadă victime exploatării, rasismului, detenției arbitrare, bătăilor și torturii;

| H. | întrucât străinii din Libia sunt în continuare deosebit de vulnerabili la abuzuri, din cauza insecurității, a proliferării armelor, a absenței legislației naționale privind azilul și lucrătorii migranți, a sistemului judiciar inadecvat și a slabei guvernanțe; întrucât mulți străini sunt închiși în mai multe centre de detenție create special pentru migranți ilegali sau reținuți direct de către miliții, printre ei aflându-se, alături de adulți, și femei însărcinate, femei cu copii mici și copii neînsoțiți; |
| --- | --- |

H.

întrucât străinii din Libia sunt în continuare deosebit de vulnerabili la abuzuri, din cauza insecurității, a proliferării armelor, a absenței legislației naționale privind azilul și lucrătorii migranți, a sistemului judiciar inadecvat și a slabei guvernanțe; întrucât mulți străini sunt închiși în mai multe centre de detenție create special pentru migranți ilegali sau reținuți direct de către miliții, printre ei aflându-se, alături de adulți, și femei însărcinate, femei cu copii mici și copii neînsoțiți;

| I. | întrucât rapoartele recente emise de Federația Internațională pentru Drepturile Omului, Migreurop, Amnesty International, și organizația Justiție fără frontiere pentru migranți, bazate pe o serie de investigații desfășurate în Libia în iunie 2012, au scos la lumină cazuri repetate de maltratare a migranților în opt centre de detenție din Kufra, Tripoli, Benghazi și regiunea muntoasă Nafusa; |
| --- | --- |

I.

întrucât rapoartele recente emise de Federația Internațională pentru Drepturile Omului, Migreurop, Amnesty International, și organizația Justiție fără frontiere pentru migranți, bazate pe o serie de investigații desfășurate în Libia în iunie 2012, au scos la lumină cazuri repetate de maltratare a migranților în opt centre de detenție din Kufra, Tripoli, Benghazi și regiunea muntoasă Nafusa;

| J. | întrucât Libia nu a ratificat încă Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951; |
| --- | --- |

J.

întrucât Libia nu a ratificat încă Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951;

| K. | întrucât, deși este prezent acum în Libia, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) nu are statut legal în această țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât, deși este prezent acum în Libia, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) nu are statut legal în această țară;

| L. | întrucât unele state membre ale UE și-au reluat discuțiile cu Libia privind controlul migrației; |
| --- | --- |

L.

întrucât unele state membre ale UE și-au reluat discuțiile cu Libia privind controlul migrației;

| M. | întrucât existența unui guvern pe deplin funcțional și democratic în Libia este o condiție prealabilă obligatorie pentru negocierea de către UE, ONU și alți parteneri internaționali a oricărui acord de cooperare cu Libia, |
| --- | --- |

M.

întrucât existența unui guvern pe deplin funcțional și democratic în Libia este o condiție prealabilă obligatorie pentru negocierea de către UE, ONU și alți parteneri internaționali a oricărui acord de cooperare cu Libia,

| 1. | salută instaurarea primului guvern libian care și-a dobândit legitimitatea prin alegeri democratice și îi încurajează pe membrii acestuia să acționeze cu hotărâre pentru a pune piatra de temelie a unei arhitecturi statale democratice, responsabile și funcționale în Libia; solicită tuturor actorilor internaționali, în special UE, să fie pregătiți să ofere asistență guvernului libian și Congresului Național General în aceste eforturi titanice; |
| --- | --- |

1.

salută instaurarea primului guvern libian care și-a dobândit legitimitatea prin alegeri democratice și îi încurajează pe membrii acestuia să acționeze cu hotărâre pentru a pune piatra de temelie a unei arhitecturi statale democratice, responsabile și funcționale în Libia; solicită tuturor actorilor internaționali, în special UE, să fie pregătiți să ofere asistență guvernului libian și Congresului Național General în aceste eforturi titanice;

| 2. | solicită Libiei să adopte și să pună în aplicare dispoziții legislative coerente cu obligațiile ei internaționale, în special în ceea ce privește respectarea drepturilor universale ale omului; recunoaște totuși că este nevoie de timp pentru asta, dat fiind că guvernul nou-ales de-abia a depus jurământul; recunoaște că, pentru a depăși moștenirea monstruoasă a regimului opresiv al lui Gaddafi, va fi nevoie de acțiuni hotărâte și de o formare adecvată până la instaurarea unui sistem legal, judiciar și de securitate bazat pe drepturi; |
| --- | --- |

2.

solicită Libiei să adopte și să pună în aplicare dispoziții legislative coerente cu obligațiile ei internaționale, în special în ceea ce privește respectarea drepturilor universale ale omului; recunoaște totuși că este nevoie de timp pentru asta, dat fiind că guvernul nou-ales de-abia a depus jurământul; recunoaște că, pentru a depăși moștenirea monstruoasă a regimului opresiv al lui Gaddafi, va fi nevoie de acțiuni hotărâte și de o formare adecvată până la instaurarea unui sistem legal, judiciar și de securitate bazat pe drepturi;

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația deosebit de vulnerabilă a securității și a drepturilor omului ale cetățenilor străini care se află în prezent în Libia, mai ales a celor care sosesc din Africa Subsahariană și de Est în căutare de locuri de muncă sau de azil politic și a celor aflați încă în închisoare; este îngrijorat în special cu privire la condițiile de trai și la tratamentul migranților aflați în centre de detenție, mai ales cele din Kufra, Tripoli, Benghazi și regiunea muntoasă Nafusa; |
| --- | --- |

3.

își exprimă îngrijorarea cu privire la situația deosebit de vulnerabilă a securității și a drepturilor omului ale cetățenilor străini care se află în prezent în Libia, mai ales a celor care sosesc din Africa Subsahariană și de Est în căutare de locuri de muncă sau de azil politic și a celor aflați încă în închisoare; este îngrijorat în special cu privire la condițiile de trai și la tratamentul migranților aflați în centre de detenție, mai ales cele din Kufra, Tripoli, Benghazi și regiunea muntoasă Nafusa;

| 4. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la condițiile extreme în care sunt deținuți cetățenii străini, inclusiv femeile și copiii, în multe cazuri victime ale violenței sexuale și pe criterii de gen, și cu privire la absența posibilității de a recurge la un cadru juridic și o protecție adecvate, fapt care atrage după sine o detenție pe termen nelimitat și imposibilitatea de a ataca deciziile de deportare; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la condițiile extreme în care sunt deținuți cetățenii străini, inclusiv femeile și copiii, în multe cazuri victime ale violenței sexuale și pe criterii de gen, și cu privire la absența posibilității de a recurge la un cadru juridic și o protecție adecvate, fapt care atrage după sine o detenție pe termen nelimitat și imposibilitatea de a ataca deciziile de deportare;

| 5. | solicită insistent autorităților libiene să protejeze toți cetățenii străini, indiferent de statutul lor de imigrant, împotriva violenței, exploatării, amenințărilor, intimidării și abuzurilor; |
| --- | --- |

5.

solicită insistent autorităților libiene să protejeze toți cetățenii străini, indiferent de statutul lor de imigrant, împotriva violenței, exploatării, amenințărilor, intimidării și abuzurilor;

| 6. | invită guvernul libian și Congresul Național General să adopte acte legislative și să transmită tuturor structurilor naționale și locale instrucțiuni adecvate astfel încât să se asigure un tratament echitabil și nediscriminatoriu și protecția necesară tuturor refugiaților, solicitanților de azil și migranților, acordându-se o atenție specială securității și drepturilor femeilor și copiilor; |
| --- | --- |

6.

invită guvernul libian și Congresul Național General să adopte acte legislative și să transmită tuturor structurilor naționale și locale instrucțiuni adecvate astfel încât să se asigure un tratament echitabil și nediscriminatoriu și protecția necesară tuturor refugiaților, solicitanților de azil și migranților, acordându-se o atenție specială securității și drepturilor femeilor și copiilor;

| 7. | se așteaptă ca autoritățile libiene să ratifice fără întârziere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și Protocolul din 1967 la aceasta și să adopte acte legislative în domeniul azilului conforme cu dreptul și standardele internaționale; |
| --- | --- |

7.

se așteaptă ca autoritățile libiene să ratifice fără întârziere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și Protocolul din 1967 la aceasta și să adopte acte legislative în domeniul azilului conforme cu dreptul și standardele internaționale;

| 8. | invită noile autorități libiene să acorde imediat un statut legal Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) și să îi faciliteze activitatea; încurajează o cooperare mai strânsă între UE, ICNUR și alte agenții ale ONU implicate în situația postconflict; |
| --- | --- |

8.

invită noile autorități libiene să acorde imediat un statut legal Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) și să îi faciliteze activitatea; încurajează o cooperare mai strânsă între UE, ICNUR și alte agenții ale ONU implicate în situația postconflict;

| 9. | invită noile autorități libiene să faciliteze activitatea tuturor organizațiilor care pot oferi asistență pentru protecția și sprijinirea solicitanților de azil, a refugiaților și a migranților; |
| --- | --- |

9.

invită noile autorități libiene să faciliteze activitatea tuturor organizațiilor care pot oferi asistență pentru protecția și sprijinirea solicitanților de azil, a refugiaților și a migranților;

| 10. | invită Libia să adopte acte legislative pentru a reglementa intrarea și șederea în această țară a cetățenilor străini, inclusiv un sistem funcțional de azil; invită UE să acorde asistență tehnică și politică Libiei, țară învecinată, în cadrul eforturilor sale, inclusiv prin îmbunătățirea actualelor centre de detenție; |
| --- | --- |

10.

invită Libia să adopte acte legislative pentru a reglementa intrarea și șederea în această țară a cetățenilor străini, inclusiv un sistem funcțional de azil; invită UE să acorde asistență tehnică și politică Libiei, țară învecinată, în cadrul eforturilor sale, inclusiv prin îmbunătățirea actualelor centre de detenție;

| 11. | invită Libia să instituie un statut legal pentru lucrătorii migranți din Libia, asigurându-le protecția deplină a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor lucrătorilor în conformitate cu normele aplicabile ale OIM; |
| --- | --- |

11.

invită Libia să instituie un statut legal pentru lucrătorii migranți din Libia, asigurându-le protecția deplină a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor lucrătorilor în conformitate cu normele aplicabile ale OIM;

| 12. | invită UE și statele sale membre să dea dovadă de înțelepciune în negocierea viitoarelor acorduri de cooperare și acorduri de control al migrației cu noile autorități libiene, asigurându-se că aceste acorduri includ mecanisme eficace de monitorizare pentru protejarea drepturilor omului ale migranților, refugiaților și solicitanților de azil; |
| --- | --- |

12.

invită UE și statele sale membre să dea dovadă de înțelepciune în negocierea viitoarelor acorduri de cooperare și acorduri de control al migrației cu noile autorități libiene, asigurându-se că aceste acorduri includ mecanisme eficace de monitorizare pentru protejarea drepturilor omului ale migranților, refugiaților și solicitanților de azil;

| 13. | invită întreprinderile străine care operează în Libia, în special întreprinderile europene, să asigure respectarea integrală a responsabilităților lor sociale (RSI) ca politică principială în toate activitățile lor, asigurând aplicarea RSI mai ales în cazul lucrătorilor migranți; |
| --- | --- |

13.

invită întreprinderile străine care operează în Libia, în special întreprinderile europene, să asigure respectarea integrală a responsabilităților lor sociale (RSI) ca politică principială în toate activitățile lor, asigurând aplicarea RSI mai ales în cazul lucrătorilor migranți;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului libian și Consiliului Național General, Secretarului General al ONU, Ligii Arabe și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului libian și Consiliului Național General, Secretarului General al ONU, Ligii Arabe și Uniunii Africane.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0386.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0263.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0334.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 20 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/196 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/196

---

P7_TA(2012)0422

Modificarea articolului 70 din Regulamentul de procedură al Parlamentului referitor la negocierile interinstituționale din cadrul procedurilor legislative

Decizia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind modificarea articolului 70 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la negocierile interinstituționale din cadrul procedurilor legislative (2011/2298(REG))

(2015/C 419/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea Președintelui său din 18 aprilie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Președintelui său din 18 aprilie 2011,

| — | având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0281/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0281/2012),

| 1. | decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | reamintește că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

reamintește că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Negocierile cu celelalte instituții în scopul ajungerii la un acord în cursul unei proceduri legislative se desfășoară ținând seama de Codul de conduită
  pentru negocieri în contextul procedurii legislative ordinare
  . | (1)   Negocierile cu celelalte instituții în scopul ajungerii la un acord în cursul unei proceduri legislative se desfășoară ținând seama de Codul de conduită
  stabilit de Conferința președinților
  . |

Textul în vigoare

Amendamentul

(1)   Negocierile cu celelalte instituții în scopul ajungerii la un acord în cursul unei proceduri legislative se desfășoară ținând seama de Codul de conduită
  pentru negocieri în contextul procedurii legislative ordinare
  .

(1)   Negocierile cu celelalte instituții în scopul ajungerii la un acord în cursul unei proceduri legislative se desfășoară ținând seama de Codul de conduită
  stabilit de Conferința președinților
  .

Amendamentul 13

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Înainte de deschiderea unor astfel de negocieri,
  comisia competentă
  ar trebui, în principiu, să hotărască
  cu majoritatea membrilor care o compun și
  să adopte un mandat și o serie de orientări sau priorități
  . | (2)   
  Negocierile în cauză se deschid doar după ce
  comisia competentă
  adoptă, de la caz la caz pentru fiecare procedură legislativă vizată și
  cu majoritatea membrilor care o compun
  , o decizie privind deschiderea negocierilor. Decizia respectivă stabilește mandatul
  și
  componența echipei de negociere
  .
  Deciziile respective se notifică Președintelui, care informează periodic Conferința președinților cu privire la acestea. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(2)   
  Înainte de deschiderea unor astfel de negocieri,
  comisia competentă
  ar trebui, în principiu, să hotărască
  cu majoritatea membrilor care o compun și
  să adopte un mandat și o serie de orientări sau priorități
  .

(2)   
  Negocierile în cauză se deschid doar după ce
  comisia competentă
  adoptă, de la caz la caz pentru fiecare procedură legislativă vizată și
  cu majoritatea membrilor care o compun
  , o decizie privind deschiderea negocierilor. Decizia respectivă stabilește mandatul
  și
  componența echipei de negociere
  .
  Deciziile respective se notifică Președintelui, care informează periodic Conferința președinților cu privire la acestea.

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Mandatul constă într-un raport adoptat în cadrul comisiei și depus spre a fi analizat ulterior de către Parlament. În mod excepțional, în cazul în care comisia competentă consideră că există motive întemeiate pentru deschiderea negocierilor înainte de adoptarea unui raport în cadrul comisiei, mandatul poate consta într-un set de amendamente sau într-un set de obiective, priorități sau orientări clar definite. |

Textul în vigoare

Amendamentul

Mandatul constă într-un raport adoptat în cadrul comisiei și depus spre a fi analizat ulterior de către Parlament. În mod excepțional, în cazul în care comisia competentă consideră că există motive întemeiate pentru deschiderea negocierilor înainte de adoptarea unui raport în cadrul comisiei, mandatul poate consta într-un set de amendamente sau într-un set de obiective, priorități sau orientări clar definite.

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 2 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Echipa de negociere este condusă de către raportor și prezidată de către președintele comisiei competente sau de către un vicepreședinte desemnat de către președinte. Din echipă fac parte cel puțin raportorii alternativi din partea fiecărui grup politic. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(2a)
     
  Echipa de negociere este condusă de către raportor și prezidată de către președintele comisiei competente sau de către un vicepreședinte desemnat de către președinte. Din echipă fac parte cel puțin raportorii alternativi din partea fiecărui grup politic.

Amendamentele 5 și 18

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 2 b (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Orice document destinat dezbaterilor din cadrul unei reuniuni cu Consiliul și Comisia („trilog”) se prezintă sub forma unui document care expune pozițiile instituțiilor implicate și indică posibile soluții de compromis și care se distribuie echipei de negociere cu cel puțin 48 de ore sau, în caz de urgență, cu cel puțin 24 de ore înaintea trilogului în cauză. |
| | După fiecare trilog, echipa de negociere prezintă un raport în cadrul următoarei reuniuni a comisiei competente. Documentele care reflectă rezultatul celui mai recent trilog sunt puse la dispoziția comisiei. |
| | În cazul în care nu este posibilă convocarea la timp a unei reuniuni a comisiei, echipa de negociere raportează președintelui comisiei, raportorilor alternativi și coordonatorilor comisiei, după caz. |
| | Comisia competentă poate actualiza mandatul în funcție de evoluția negocierilor. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(2b)
     
  Orice document destinat dezbaterilor din cadrul unei reuniuni cu Consiliul și Comisia („trilog”) se prezintă sub forma unui document care expune pozițiile instituțiilor implicate și indică posibile soluții de compromis și care se distribuie echipei de negociere cu cel puțin 48 de ore sau, în caz de urgență, cu cel puțin 24 de ore înaintea trilogului în cauză.

După fiecare trilog, echipa de negociere prezintă un raport în cadrul următoarei reuniuni a comisiei competente. Documentele care reflectă rezultatul celui mai recent trilog sunt puse la dispoziția comisiei.

În cazul în care nu este posibilă convocarea la timp a unei reuniuni a comisiei, echipa de negociere raportează președintelui comisiei, raportorilor alternativi și coordonatorilor comisiei, după caz.

Comisia competentă poate actualiza mandatul în funcție de evoluția negocierilor.

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   În cazul în care negocierile conduc la un compromis
  cu Consiliul în urma adoptării raportului respectiv în comisie, aceasta din urmă este, în orice caz, consultată din nou înainte de votul în plen
  . | (3)   În cazul în care negocierile conduc la un compromis
  , comisia competentă este informată fără întârziere. Textul convenit este transmis spre examinare comisiei competente. Dacă este aprobat prin vot în cadrul comisiei, textul convenit este supus spre examinare Parlamentului sub forma corespunzătoare
  ,
  cu includerea amendamentelor de compromis. Textul poate fi prezentat sub formă de text consolidat, cu condiția să expună în mod clar modificările aduse propunerii de act legislativ supuse spre examinare
  . |

Textul în vigoare

Amendamentul

(3)   În cazul în care negocierile conduc la un compromis
  cu Consiliul în urma adoptării raportului respectiv în comisie, aceasta din urmă este, în orice caz, consultată din nou înainte de votul în plen
  .

(3)   În cazul în care negocierile conduc la un compromis
  , comisia competentă este informată fără întârziere. Textul convenit este transmis spre examinare comisiei competente. Dacă este aprobat prin vot în cadrul comisiei, textul convenit este supus spre examinare Parlamentului sub forma corespunzătoare
  ,
  cu includerea amendamentelor de compromis. Textul poate fi prezentat sub formă de text consolidat, cu condiția să expună în mod clar modificările aduse propunerii de act legislativ supuse spre examinare
  .

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 – alineatul 3 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  În cazul în care cadrul ales presupune recurgerea la procedura comisiilor asociate sau la procedura reuniunilor comune ale comisiilor, articolele 50 și 51 se aplică deciziei privind deschiderea negocierilor și modului de desfășurare a negocierilor respective. |
| | În cazul unui dezacord între comisiile în cauză, modalitățile de deschidere și desfășurare a negocierilor se stabilesc de către președintele Conferinței președinților de comisie, în conformitate cu principiile enunțate în articolele menționate mai sus. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(3a)
     
  În cazul în care cadrul ales presupune recurgerea la procedura comisiilor asociate sau la procedura reuniunilor comune ale comisiilor, articolele 50 și 51 se aplică deciziei privind deschiderea negocierilor și modului de desfășurare a negocierilor respective.

În cazul unui dezacord între comisiile în cauză, modalitățile de deschidere și desfășurare a negocierilor se stabilesc de către președintele Conferinței președinților de comisie, în conformitate cu principiile enunțate în articolele menționate mai sus.

Amendamentul 8

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 a (nou) – titlu

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | |

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul 9

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 a (nou) – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1)
     
  Orice decizie a unei comisii privind deschiderea negocierilor înainte de adoptarea unui raport în cadrul comisiei se traduce în toate limbile oficiale, se distribuie tuturor deputaților din Parlament și se transmite Conferinței președinților. |
| | La cererea unui grup politic, Conferința președinților poate decide înscrierea unui punct, spre a fi examinat în cadrul unei dezbateri și supus la vot, în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune a Parlamentului ulterioare difuzării, iar, în acest caz, Președintele stabilește un termen de depunere a amendamentelor. |
| | În lipsa unei decizii a Conferinței președinților de a înscrie punctul în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune respective, decizia privind deschiderea negocierilor este anunțată de către Președinte în deschiderea perioadei de sesiune în cauză. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(1)
     
  Orice decizie a unei comisii privind deschiderea negocierilor înainte de adoptarea unui raport în cadrul comisiei se traduce în toate limbile oficiale, se distribuie tuturor deputaților din Parlament și se transmite Conferinței președinților.

La cererea unui grup politic, Conferința președinților poate decide înscrierea unui punct, spre a fi examinat în cadrul unei dezbateri și supus la vot, în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune a Parlamentului ulterioare difuzării, iar, în acest caz, Președintele stabilește un termen de depunere a amendamentelor.

În lipsa unei decizii a Conferinței președinților de a înscrie punctul în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune respective, decizia privind deschiderea negocierilor este anunțată de către Președinte în deschiderea perioadei de sesiune în cauză.

Amendamentul 16

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 70 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Acest punct se înscrie în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune a Parlamentului care urmează anunțului, spre a fi examinat în cadrul unei dezbateri și supus la vot, iar Președintele stabilește un termen de depunere a amendamentelor în cazul în care un grup politic sau cel puțin 40 de deputați solicită acest lucru în termen de 48 de ore de la anunț. |
| | În caz contrar, se consideră că decizia privind deschiderea negocierilor a fost aprobată. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(2)
     
  Acest punct se înscrie în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune a Parlamentului care urmează anunțului, spre a fi examinat în cadrul unei dezbateri și supus la vot, iar Președintele stabilește un termen de depunere a amendamentelor în cazul în care un grup politic sau cel puțin 40 de deputați solicită acest lucru în termen de 48 de ore de la anunț.

În caz contrar, se consideră că decizia privind deschiderea negocierilor a fost aprobată.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/200 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/200

---

P7_TA(2012)0423

Modificarea articolului 181 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la stenogramele dezbaterilor și a articolului 182 referitor la înregistrarea audiovizuală a dezbaterilor

Decizia Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 privind modificarea articolului 181 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European referitor la stenogramele dezbaterilor și a articolului 182 referitor la înregistrarea audiovizuală a dezbaterilor (2012/2080(REG))

(2015/C 419/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea Președintelui său din 13 ianuarie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Președintelui său din 13 ianuarie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu – toate secțiunile – și scrisorile rectificative nr. 1/2012 și nr. 2/2012 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu – toate secțiunile – și scrisorile rectificative nr. 1/2012 și nr. 2/2012 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 (1),

| — | având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 211 și 212 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0336/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0336/2012),

| A. | întrucât economiile bugetare în domeniul traducerii și interpretării nu trebuie să pericliteze principiul multilingvismului, dar sunt posibile cu ajutorul inovării și al unor noi metode de lucru (2), |
| --- | --- |

A.

întrucât economiile bugetare în domeniul traducerii și interpretării nu trebuie să pericliteze principiul multilingvismului, dar sunt posibile cu ajutorul inovării și al unor noi metode de lucru (2),

| 1. | decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | atrage atenția asupra faptului că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția asupra faptului că aceste modificări vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 181 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Pentru fiecare ședință se întocmește
  , în toate limbile oficiale,
  stenograma dezbaterilor. | (1)   Pentru fiecare ședință se întocmește stenograma dezbaterilor
  sub forma unui document multilingv în care toate intervențiile orale apar în limba lor originală
  . |

Textul în vigoare

Amendamentul

(1)   Pentru fiecare ședință se întocmește
  , în toate limbile oficiale,
  stenograma dezbaterilor.

(1)   Pentru fiecare ședință se întocmește stenograma dezbaterilor
  sub forma unui document multilingv în care toate intervențiile orale apar în limba lor originală
  .

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 181 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Vorbitorii
  au obligația de a retrimite Secretariatului, în termen de o săptămână, corecturile făcute
  la textul
  discursurilor
  lor. | (2)   Vorbitorii
  pot efectua corecturi
  la textul
  intervențiilor
  lor
  orale în termen de cinci zile lucrătoare
  .
  Corecturile se trimit Secretariatului în termenul respectiv. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(2)   Vorbitorii
  au obligația de a retrimite Secretariatului, în termen de o săptămână, corecturile făcute
  la textul
  discursurilor
  lor.

(2)   Vorbitorii
  pot efectua corecturi
  la textul
  intervențiilor
  lor
  orale în termen de cinci zile lucrătoare
  .
  Corecturile se trimit Secretariatului în termenul respectiv.

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 181 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Stenogramele se publică sub formă de anexă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. | (3)   Stenogramele
  multilingve
  se publică sub formă de anexă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  și se păstrează în arhivele Parlamentului
  . |

Textul în vigoare

Amendamentul

(3)   Stenogramele se publică sub formă de anexă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(3)   Stenogramele
  multilingve
  se publică sub formă de anexă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  și se păstrează în arhivele Parlamentului
  .

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 181 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   
  Deputații pot solicita traducerea în termen scurt a unor părți
  din stenogramă. | (4)   
  La cererea unui deputat, o parte din
  stenogramă
  se traduce în orice limbă oficială
  .
  Dacă este necesar, traducerea este furnizată în termen scurt. |

Textul în vigoare

Amendamentul

(4)   
  Deputații pot solicita traducerea în termen scurt a unor părți
  din stenogramă.

(4)   
  La cererea unui deputat, o parte din
  stenogramă
  se traduce în orice limbă oficială
  .
  Dacă este necesar, traducerea este furnizată în termen scurt.

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 182 – paragraful - 1 (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Dezbaterile Parlamentului sunt difuzate în timp real pe site-ul său de internet în limbile în care se desfășoară, împreună cu banda sonoră multilingvă a tuturor cabinelor de interpretare active. |

Textul în vigoare

Amendamentul

Dezbaterile Parlamentului sunt difuzate în timp real pe site-ul său de internet în limbile în care se desfășoară, împreună cu banda sonoră multilingvă a tuturor cabinelor de interpretare active.

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 182 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| Imediat după ședință, o înregistrare audiovizuală a dezbaterilor,
  conținând inclusiv
  banda sonoră a tuturor cabinelor de interpretare,
  este realizată
  și
  pusă
  la dispoziția publicului pe internet. | Imediat după ședință,
  se realizează
  o înregistrare audiovizuală
  indexată
  a dezbaterilor
  în limbile în care s-au desfășurat
  ,
  împreună cu
  banda sonoră
  multilingvă
  a tuturor cabinelor de interpretare
  active, care se pune
  la dispoziția publicului pe
  site-ul de
  internet
  al Parlamentului pe durata legislaturii actuale și a celei viitoare, după care se păstrează în arhivele Parlamentului
  .
  Înregistrarea audiovizuală respectivă conține un link către stenogramele multilingve ale dezbaterilor imediat ce acestea devin disponibile. |

Textul în vigoare

Amendamentul

Imediat după ședință, o înregistrare audiovizuală a dezbaterilor,
  conținând inclusiv
  banda sonoră a tuturor cabinelor de interpretare,
  este realizată
  și
  pusă
  la dispoziția publicului pe internet.

Imediat după ședință,
  se realizează
  o înregistrare audiovizuală
  indexată
  a dezbaterilor
  în limbile în care s-au desfășurat
  ,
  împreună cu
  banda sonoră
  multilingvă
  a tuturor cabinelor de interpretare
  active, care se pune
  la dispoziția publicului pe
  site-ul de
  internet
  al Parlamentului pe durata legislaturii actuale și a celei viitoare, după care se păstrează în arhivele Parlamentului
  .
  Înregistrarea audiovizuală respectivă conține un link către stenogramele multilingve ale dezbaterilor imediat ce acestea devin disponibile.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0461.

(2)  A se vedea punctul 77 din Rezoluția din 26 octombrie 2011 menționată mai sus.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 20 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/203 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/203

---

P7_TA(2012)0412

Competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (reformare) (COM(2010)0748 – C7-0433/2010 – 2010/0383(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2015/C 419/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisie prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0748) și evaluarea de impact realizată de Comisie (SEC(2010)1547), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisie prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0748) și evaluarea de impact realizată de Comisie (SEC(2010)1547),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 67 alineatul (4) și articolul 81 alineatul (2) literele (a), (c) și (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0433/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 67 alineatul (4) și articolul 81 alineatul (2) literele (a), (c) și (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0433/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Țărilor de Jos și de Camera Inferioară a Parlamentului Țărilor de Jos în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Țărilor de Jos și de Camera Inferioară a Parlamentului Țărilor de Jos în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 mai 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 mai 2011 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 octombrie 2012, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 octombrie 2012, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0320/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0320/2012),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 218, 23.7.2011, p. 78.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2010)0383

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1215/2012.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/204 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/204

---

P7_TA(2012)0413

Comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (COM(2010)0473 – C7-0279/2010 – 2010/0246(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0473),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0279/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 11 iulie 2012 şi 17 octombrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 11 iulie 2012 şi 17 octombrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0269/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0269/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să sesizeze din nou Parlamentul în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 84, 17.3.2011, p. 25.

---

P7_TC1-COD(2010)0246

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 98/2013.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/205 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/205

---

P7_TA(2012)0414

Măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii Europene ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Croației, a unor măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii Europene (COM(2012)0377 – C7-0216/2012 – 2012/0224(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0377), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0377),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 336 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0216/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție din 12 noiembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție din 12 noiembrie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 23 octombrie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 23 octombrie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 31 octombrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 31 octombrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0359/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0359/2012),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2012)0224

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, cu ocazia aderării Croației la Uniunea Europeană, a unor măsuri speciale și temporare privind recrutarea de funcționari și agenți temporari ai Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1216/2012.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/206 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/206

---

P7_TA(2012)0415

Aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecţia Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării şi exploatării platformei continentale, a fundului mării şi a subsolului marin ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin (09671/2012 – C7-0144/2012 – 2011/0304(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2015/C 419/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09671/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09671/2012),

| — | având în vedere Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin, anexat la proiectul de decizie a Consiliului menționat anterior; |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin, anexat la proiectul de decizie a Consiliului menționat anterior;

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0144/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0144/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0319/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0319/2012),

| 1. | aprobă aderarea la protocol; |
| --- | --- |

1.

aprobă aderarea la protocol;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/207 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/207

---

P7_TA(2012)0416

Posibilitățile de pescuit și contribuția financiară prevăzută în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte (11119/2012 – C7-0299/2012 – 2012/0130(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2015/C 419/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11119/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11119/2012),

| — | având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Guvernul Danemarcei și Guvernul Groenlandei (11116/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Guvernul Danemarcei și Guvernul Groenlandei (11116/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0299/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0299/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0358/2012),

| 1. | aprobă încheierea protocolului, |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului,

| 2. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 10 din Acordul de parteneriat din domeniul pescuitului; solicită ca reprezentanților Parlamentului să li se acorde posibilitatea de a participa în calitate de observatori la reuniunile și lucrările comisiei mixte; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în perioada ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de deschiderea negocierilor în vederea înnoirii acordului, un raport privind aplicarea acestuia; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului concluziile reuniunilor și lucrărilor comisiei mixte prevăzute la articolul 10 din Acordul de parteneriat din domeniul pescuitului; solicită ca reprezentanților Parlamentului să li se acorde posibilitatea de a participa în calitate de observatori la reuniunile și lucrările comisiei mixte; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului și Consiliului, în perioada ultimului an de aplicare a protocolului și înainte de deschiderea negocierilor în vederea înnoirii acordului, un raport privind aplicarea acestuia;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Groenlandei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Groenlandei.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/208

---

P7_TA(2012)0417

Dreptul de a alege şi de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetăţenii Uniunii care au reşedinţa într-un stat membru în care nu sunt resortisanţi *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 93/109/CE din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a candida la alegerile pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (13634/2012 – C7-0293/2012 – 2006/0277(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare repetată)

(2015/C 419/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (13634/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (13634/2012),

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2006)0791), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2006)0791),

| — | având în vedere poziția sa din 26 septembrie 2007 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 26 septembrie 2007 (1),

| — | având în vedere articolul 22 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat din nou de către Consiliu (C7-0293/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 22 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat din nou de către Consiliu (C7-0293/2012),

| — | având în vedere articolul 55, articolul 59 alineatul (3) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55, articolul 59 alineatul (3) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0352/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0352/2012),

| 1. | aprobă proiectul de directivă a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de directivă a Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 193.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/208 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/208

---

P7_TA(2012)0424

Omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (COM(2010)0542 – C7-0317/2010 – 2010/0271(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0542), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0542),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0317/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2011 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 septembrie 2012 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 septembrie 2012 de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0445/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 84, 17.3.2011, p. 30.

---

P7_TC1-COD(2010)0271

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 168/2013.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/209 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/209

---

P7_TA(2012)0425

Omologarea vehiculelor agricole și forestiere ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 20 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea vehiculelor agricole și forestiere (COM(2010)0395 – C7-0204/2010 – 2010/0212(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0395), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0395),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0204/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0204/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 decembrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 decembrie 2010 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 septembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 28 septembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0446/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0446/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 54, 19.2.2011, p.42.

---

P7_TC1-COD(2010)0212

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele agricole și forestiere

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 167/2013.)

---

Miercuri, 21 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/211

---

P7_TA(2012)0432

Numirea unui nou membru al Comisiei

Decizia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 privind aprobarea numirii lui Tonio Borg în calitate de membru al Comisiei

(2015/C 419/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 246 al doilea paragraf din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene şi articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 246 al doilea paragraf din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene şi articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere punctul 6 din Acordul-cadru privind relaţiile dintre Parlamentul European şi Comisia Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 6 din Acordul-cadru privind relaţiile dintre Parlamentul European şi Comisia Europeană (1),

| — | având în vedere demisia lui John Dalli din funcţia de membru al Comisiei, prezentată la 16 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere demisia lui John Dalli din funcţia de membru al Comisiei, prezentată la 16 octombrie 2012,

| — | având în vedere scrisoarea Consiliului din 25 octombrie 2012 prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Tonio Borg, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Consiliului din 25 octombrie 2012 prin care Consiliul a consultat Parlamentul cu privire la decizia de numire a lui Tonio Borg, de comun acord cu președintele Comisiei, în calitate de membru al Comisiei,

| — | având în vedere audierea lui Tonio Borg la 13 noiembrie 2012, condusă de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, cu asocierea Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Tonio Borg la 13 noiembrie 2012, condusă de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, cu asocierea Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și declarația de evaluare redactată în urma audierii respective,

| — | având în vedere articolul 106 şi anexa XVII la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 şi anexa XVII la Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă numirea lui Tonio Borg în calitate de membru al Comisiei, pentru perioada rămasă din mandatul Comisiei, care se va încheia la 31 octombrie 2014; |
| --- | --- |

1.

aprobă numirea lui Tonio Borg în calitate de membru al Comisiei, pentru perioada rămasă din mandatul Comisiei, care se va încheia la 31 octombrie 2014;

| 2. | încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei şi guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei şi guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/211 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/211

---

P7_TA(2012)0433

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012: Fondul de solidaritate în urma cutremurelor din Emilia-Romagna (Italia) şi modificarea liniei bugetare pentru acţiunile de pregătire a Anului European al voluntariatului (2011)

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (16398/2012 – C7-0383/2012 – 2012/2242(BUD))

(2015/C 419/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1) (Regulamentul financiar), în special articolele 37 și 38, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1) (Regulamentul financiar), în special articolele 37 și 38,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, adoptat definitiv la 1 decembrie 2011 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (4), în special punctul 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, secțiunea III – Comisia (4), în special punctul 2,

| — | având în vedere Declarația comună cu privire la creditele de plată convenită de toate cele trei instituții în cadrul procedurii bugetare 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună cu privire la creditele de plată convenită de toate cele trei instituții în cadrul procedurii bugetare 2012,

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 prezentat de Comisie la 19 septembrie 2012 (COM(2012)0536), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 prezentat de Comisie la 19 septembrie 2012 (COM(2012)0536),

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 adoptată de Consiliu la 20 noiembrie 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 adoptată de Consiliu la 20 noiembrie 2012 (16398/2012 – C7-0383/2012),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0381/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0381/2012),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 se referă la mobilizarea unei sume de 67 0 1 92  359 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) în legătură cu seria de cutremure care au avut loc în Emilia-Romagna, Italia, în mai 2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 se referă la mobilizarea unei sume de 67 0 1 92  359 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) în legătură cu seria de cutremure care au avut loc în Emilia-Romagna, Italia, în mai 2012;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2012 este de a înscrie oficial această ajustare bugetară în bugetul pe 2012 și de a modifica linia bugetară 16 05 03 01 (Acțiune pregătitoare – Anul european al voluntariatului 2011) pentru a înlocui „liniuța” pentru plățile de la linia respectivă cu o mențiune simbolică (p.m.), cu scopul de a permite efectuarea plăților finale; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2012 este de a înscrie oficial această ajustare bugetară în bugetul pe 2012 și de a modifica linia bugetară 16 05 03 01 (Acțiune pregătitoare – Anul european al voluntariatului 2011) pentru a înlocui „liniuța” pentru plățile de la linia respectivă cu o mențiune simbolică (p.m.), cu scopul de a permite efectuarea plăților finale;

| C. | întrucât în proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 prezentat de Comisie se propune majorarea nivelului creditelor de plată, dat fiind nivelul general insuficient al creditelor de plată pentru 2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât în proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012 prezentat de Comisie se propune majorarea nivelului creditelor de plată, dat fiind nivelul general insuficient al creditelor de plată pentru 2012;

| D. | întrucât, în Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012, legat de un alt caz de mobilizare a FSUE, Parlamentul și-a exprimat regretul intens cu privire la faptul că, în cazul respectiv de mobilizare a FSUE, cealaltă componentă a autorității bugetare a așteptat 8 săptămâni înainte de a-și adopta poziția, insistând asupra interpretării sale a Protocolului nr. 1 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (termenul-limită pentru informarea parlamentelor naționale), |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Rezoluția sa din 12 iunie 2012 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2012, legat de un alt caz de mobilizare a FSUE, Parlamentul și-a exprimat regretul intens cu privire la faptul că, în cazul respectiv de mobilizare a FSUE, cealaltă componentă a autorității bugetare a așteptat 8 săptămâni înainte de a-și adopta poziția, insistând asupra interpretării sale a Protocolului nr. 1 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (termenul-limită pentru informarea parlamentelor naționale),

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012, astfel cum a fost prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012, astfel cum a fost prezentat de Comisie;

| 2. | consideră că este foarte important ca asistența financiară să fie eliberată rapid din FSUE în folosul persoanelor afectate de catastrofe naturale și salută călduros, așadar, prezentarea promptă de către autoritățile italiene a cererii lor de asistență financiară din partea FSUE, precum și prezentarea promptă de către Comisie a propunerii sale de mobilizare a FSUE; |
| --- | --- |

2.

consideră că este foarte important ca asistența financiară să fie eliberată rapid din FSUE în folosul persoanelor afectate de catastrofe naturale și salută călduros, așadar, prezentarea promptă de către autoritățile italiene a cererii lor de asistență financiară din partea FSUE, precum și prezentarea promptă de către Comisie a propunerii sale de mobilizare a FSUE;

| 3. | solicită tuturor părților implicate din statele membre, atât de la nivel local, cât și regional, precum și autorităților naționale să evalueze mai bine nevoile și să îmbunătățească coordonarea pentru eventualele viitoare cereri de asistență din partea FSUE, pentru a accelera, pe cât posibil, mobilizarea fondului; |
| --- | --- |

3.

solicită tuturor părților implicate din statele membre, atât de la nivel local, cât și regional, precum și autorităților naționale să evalueze mai bine nevoile și să îmbunătățească coordonarea pentru eventualele viitoare cereri de asistență din partea FSUE, pentru a accelera, pe cât posibil, mobilizarea fondului;

| 4. | își reiterează insistent apelul său față de Consiliu de a nu crea piedici în calea acestor eforturi, care vizează acordarea mai promptă a asistenței acordate de Uniune, prin amânarea nejustificată a deciziilor sale privind aceste aspecte sensibile și de natură stringentă; |
| --- | --- |

4.

își reiterează insistent apelul său față de Consiliu de a nu crea piedici în calea acestor eforturi, care vizează acordarea mai promptă a asistenței acordate de Uniune, prin amânarea nejustificată a deciziilor sale privind aceste aspecte sensibile și de natură stringentă;

| 5. | reamintește că, cu ocazia mobilizării precedente a FSUE (bugetul rectificativ nr. 2/2012, în legătură cu inundațiile care au avut loc în Liguria și Toscana în octombrie 2011), autoritatea bugetară nu a fost nevoită să ofere sume noi datorită exclusiv faptului că au apărut pe neașteptate surse din care se putea realoca suma necesară; subliniază că actualul deficit de credite de plată, care afectează deja o serie de programe, în special cele pe care se bazează în mare măsură Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă adoptat de Consiliul European la 29 iunie 2012, exclude definitiv posibilitatea oricărei realocări similare în acest caz; |
| --- | --- |

5.

reamintește că, cu ocazia mobilizării precedente a FSUE (bugetul rectificativ nr. 2/2012, în legătură cu inundațiile care au avut loc în Liguria și Toscana în octombrie 2011), autoritatea bugetară nu a fost nevoită să ofere sume noi datorită exclusiv faptului că au apărut pe neașteptate surse din care se putea realoca suma necesară; subliniază că actualul deficit de credite de plată, care afectează deja o serie de programe, în special cele pe care se bazează în mare măsură Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă adoptat de Consiliul European la 29 iunie 2012, exclude definitiv posibilitatea oricărei realocări similare în acest caz;

| 6. | Aprobă, fără modificări, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012; |
| --- | --- |

6.

Aprobă, fără modificări, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2012;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2012 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2012 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 56, 29.2.2012.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0232.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/213 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/213

---

P7_TA(2012)0434

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene – cutremurele din Italia

Rezoluţia Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2012)0538 – C7-0300/2012 – 2012/2237(BUD))

(2015/C 419/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0538 – C7–0300/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0538 – C7–0300/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 26,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată în cursul reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 privind Fondul de solidaritate,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0380/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0380/2012),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 26 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2013/108/UE.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/214 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/214

---

P7_TA(2012)0435

Punerea în aplicare a acordurilor încheiate de către UE în urma negocierilor purtate în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a acordurilor încheiate de către UE în urma negocierilor purtate în temeiul articolului XXVIII din GATT 1994 și de modificare și completare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (COM(2012)0115 – C7-0079/2012 – 2012/0054(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0115), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0115),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0079/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0079/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0351/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0351/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0054

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT 1994) referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzută în lista UE anexată la GATT 1994 și a Acordului sub forma unui schimb de scrisori dintre Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT 1994) referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzută în lista UE anexată la GATT 1994 și de modificare și completare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1218/2012.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/215 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/215

---

P7_TA(2012)0436

Alocarea contingentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Rusia către UE ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alocarea contigentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Federația Rusă către Uniunea Europeană (COM(2012)0449 – C7-0215/2012 – 2012/0217(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0449), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0449),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0215/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 19 noiembrie 2012 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0329/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0329/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2012)0217

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 21 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European şi al Consiliului privind alocarea contigentelor tarifare aplicabile exporturilor de lemn din Federația Rusă către Uniunea Europeană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1217/2012.)

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/216 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/216

---

P7_TA(2012)0437

Modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată între UE, Brazilia și Tailanda ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 și a acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07883/2012 – C7-0171/2012 – 2012/0046(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2015/C 419/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (07883/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (07883/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07884/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Brazilia în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07884/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07885/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Thailanda în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind carnea de pasăre procesată prevăzute în lista UE anexată la GATT 1994 (07885/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0171/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0350/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0350/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordurilor; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordurilor;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale Republicii Federative a Braziliei și Regatului Thailandei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, ale Republicii Federative a Braziliei și Regatului Thailandei.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/217

---

P7_TA(2012)0438

Modificarea anexelor la Protocoalele 1 şi 2 ale Acordului euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între CE și Israel ***

Rezoluţia legislativă Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte, de modificare a anexelor la Protocoalele 1 și 2 la Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte (07433/2012 – C7-0157/2012 – 2011/0457(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2015/C 419/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07433/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07433/2012),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte, de modificare a anexelor la Protocoalele 1 și 2 la Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte (07470/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte, de modificare a anexelor la Protocoalele 1 și 2 la Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Statul Israel, pe de altă parte (07470/2012),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0157/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0157/2012),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0318/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0318/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statului Israel. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statului Israel.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/217 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/217

---

P7_TA(2012)0439

Acordul UE-Rusia privind administrarea contingentelor tarifare care se aplică exporturilor de lemn ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub formă de schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la administrarea contingentelor tarifare care se aplică exporturilor de lemn din Federația Rusă în Uniunea Europeană și a Protocolului între Uniunea Europeană și guvernul Federației Ruse privind modalitățile tehnice adoptate în temeiul acordului menționat (16775/1/2011 – C7-0515/2011 – 2011/0322(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2015/C 419/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16775/1/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (16775/1/2011),

| — | având în vedere proiectul de acord sub formă de schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la administrarea contingentelor tarifare care se aplică exporturilor de lemn din Federația Rusă în Uniunea Europeană (16776/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub formă de schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Federația Rusă cu privire la administrarea contingentelor tarifare care se aplică exporturilor de lemn din Federația Rusă în Uniunea Europeană (16776/2011),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0515/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0515/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0177/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A7-0177/2012),

| 1. | aprobă încheierea acordului și a protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului și a protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Federației Ruse. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Federației Ruse.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/218 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/218

---

P7_TA(2012)0440

Migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (incluzând participarea Regatului Unit şi a Irlandei) *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (reformare) (11142/1/2012 – C7-0330/2012 – 2012/0033A(NLE))

(Procedura de consultare – reformare)

(2015/C 419/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (11142/1/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (11142/1/2012),

| — | având în vedere articolul 74 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0330/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 74 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0330/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

| — | având în vedere scrisoarea din 12 octombrie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 12 octombrie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87, 55 și articolul 46 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87, 55 și articolul 46 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0368/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0368/2012),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost adaptat pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost adaptat pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenționează să modifice în mod substanțial proiectul; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenționează să modifice în mod substanțial proiectul;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Proiect de regulament

Considerentul 6

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  conform calendarului global al SIS II aprobat de Consiliu la 6 iunie 2008 și modificat ulterior în octombrie 2009 conform orientărilor Consiliului JAI din 4 iunie 2009
  .
  Versiunea actuală a calendarului global al SIS II a fost prezentată de Comisie în octombrie 2010 Consiliului și Parlamentului European. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(6)

Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  conform calendarului global al SIS II aprobat de Consiliu la 6 iunie 2008 și modificat ulterior în octombrie 2009 conform orientărilor Consiliului JAI din 4 iunie 2009
  .
  Versiunea actuală a calendarului global al SIS II a fost prezentată de Comisie în octombrie 2010 Consiliului și Parlamentului European.

| (6) | Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  până la 30 iunie 2013 cel târziu
  . |
| --- | --- |

(6)

Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  până la 30 iunie 2013 cel târziu
  .

Amendamentul 2

Proiect de regulament

Considerentul 16

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În scopul de a ajuta statele membre să opteze pentru cea mai favorabilă soluție tehnică și financiară, Comisia ar trebui să declanșeze fără întârziere procesul de adaptare a prezentului regulament, prin propunerea unui regim juridic pentru migrare care să reflecte mai bine abordarea migrării tehnice prezentate în cadrul Planului de migrare pentru proiectul SIS (denumit în continuare „Planul de migrare”) adoptat de Comisie cu votul pozitiv al Comitetului SIS-VIS la 23 februarie 2011. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(16)

În scopul de a ajuta statele membre să opteze pentru cea mai favorabilă soluție tehnică și financiară, Comisia ar trebui să declanșeze fără întârziere procesul de adaptare a prezentului regulament, prin propunerea unui regim juridic pentru migrare care să reflecte mai bine abordarea migrării tehnice prezentate în cadrul Planului de migrare pentru proiectul SIS (denumit în continuare „Planul de migrare”) adoptat de Comisie cu votul pozitiv al Comitetului SIS-VIS la 23 februarie 2011.

eliminat

Amendamentul 3

Proiect de regulament

Considerentul 17

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Planul de migrare precizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. [...] Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(17)

Planul de migrare precizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. [...] Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea.

| (17) | Se preconizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. [...] Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea. |
| --- | --- |

(17)

Se preconizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. [...] Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea.

Amendamentul 4

Proiect de regulament

Considerentul 19

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(19)

Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.

| (19) | Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.
  Într-un astfel de caz, Comisia ar trebui să prezinte o propunere de revizuire a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.
  Într-un astfel de caz, Comisia ar trebui să prezinte o propunere de revizuire a prezentului regulament.

Amendamentul 5

Proiect de regulament

Considerentul 31

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(31)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal.

| (31) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal.
  Autoritatea comună de supraveghere este responsabilă de supravegherea funcției de asistență tehnică a actualului SIS 1+ până la intrarea în vigoare a cadrului juridic SIS II. Autoritățile naționale de supraveghere sunt responsabile de supravegherea prelucrării datelor SIS 1+ și rămân responsabile de monitorizarea legalității prelucrării datelor personale din SIS II pe teritoriul statelor membre.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal.
  Cadrul juridic SIS II prevede că autoritățile de supraveghere naționale și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor asigură supravegherea coordonată a SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal.
  Autoritatea comună de supraveghere este responsabilă de supravegherea funcției de asistență tehnică a actualului SIS 1+ până la intrarea în vigoare a cadrului juridic SIS II. Autoritățile naționale de supraveghere sunt responsabile de supravegherea prelucrării datelor SIS 1+ și rămân responsabile de monitorizarea legalității prelucrării datelor personale din SIS II pe teritoriul statelor membre.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal.
  Cadrul juridic SIS II prevede că autoritățile de supraveghere naționale și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor asigură supravegherea coordonată a SIS II.

Amendamentul 6

Proiect de regulament

Considerentul 43a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (43a) | Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor prevăzute în acquis-ul Schengen, la care Bulgaria și România participă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și cu Decizia 2010/365/UE a Consiliului din 29 iunie 2010 privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (2), |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(43a)

Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor prevăzute în acquis-ul Schengen, la care Bulgaria și România participă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și cu Decizia 2010/365/UE a Consiliului din 29 iunie 2010 privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (2),

Amendamentul 7

Proiect de regulament

Articolul 7 – alineatul 6

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului. | (6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului.
  Parlamentul European este informat cu regularitate cu privire la aceste activități. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului.

(6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului.
  Parlamentul European este informat cu regularitate cu privire la aceste activități.

Amendamentul 8

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul - 1 (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Înainte de demararea migrării, statele membre verifică dacă toate datele personale migrate spre SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Decizia 2007/533/JAI. |
| | Toate datele care nu pot fi verificate înainte de începutul migrării se verifică în termen de șase luni de la începutul migrării. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(-1)
     
  Înainte de demararea migrării, statele membre verifică dacă toate datele personale migrate spre SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Decizia 2007/533/JAI.

Toate datele care nu pot fi verificate înainte de începutul migrării se verifică în termen de șase luni de la începutul migrării.

Amendamentul 9

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central. | (1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central.
  Aceste date se șterg în termen de cel mult o lună de la sfârșitul perioadei de monitorizare intensivă. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central.

(1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central.
  Aceste date se șterg în termen de cel mult o lună de la sfârșitul perioadei de monitorizare intensivă.

Amendamentul 10

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 1

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II. | (3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II.
  Statele membre se asigură că toate datele personale migrate spre N.SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Decizia 2007/533/JAI. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II.

(3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II.
  Statele membre se asigură că toate datele personale migrate spre N.SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Decizia 2007/533/JAI.

Amendamentul 11

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 4a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de autoritățile de supraveghere responsabile, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la finalizarea migrației și, în special, la trecerea statelor membre la SIS II. Acest raport confirmă dacă migrația și, în special, trecerea la SIS II au fost efectuate cu respectarea deplină a prezentului regulament la nivel central și național și dacă prelucrarea datelor cu caracter personal pe parcursul întregii perioade de migrație a fost în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3). |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4a)
     
  Pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de autoritățile de supraveghere responsabile, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la finalizarea migrației și, în special, la trecerea statelor membre la SIS II. Acest raport confirmă dacă migrația și, în special, trecerea la SIS II au fost efectuate cu respectarea deplină a prezentului regulament la nivel central și național și dacă prelucrarea datelor cu caracter personal pe parcursul întregii perioade de migrație a fost în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3).

Amendamentul 12

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 4b (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  La o lună după încheierea perioadei de monitorizare intensivă, baza de date SIS 1 +, toate datele din baza de date SIS 1 +, indiferent de mediu sau locație, C.SIS, N.SIS a statelor membre, precum și toate copiile acestora sunt șterse definitiv. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4b)
     
  La o lună după încheierea perioadei de monitorizare intensivă, baza de date SIS 1 +, toate datele din baza de date SIS 1 +, indiferent de mediu sau locație, C.SIS, N.SIS a statelor membre, precum și toate copiile acestora sunt șterse definitiv.

Amendamentul 13

Proiect de regulament

Articolul 11a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Migrarea birourilor SIRENE |
| | Migrarea birourilor SIRENE în rețeaua S-TESTA are loc în paralel cu migrarea menționată la articolul 11 alineatul (3) și se încheie imediat după migrare. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Articolul 11a

Migrarea birourilor SIRENE

Migrarea birourilor SIRENE în rețeaua S-TESTA are loc în paralel cu migrarea menționată la articolul 11 alineatul (3) și se încheie imediat după migrare.

Amendamentul 14

Proiect de regulament

Articolul 12 – paragraful 2

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Începând cu migrarea primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică [...] Decizia nr. 533/2007/JAI. | Începând cu migrarea
  cu succes
  a primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică Decizia 2007/533/JAI. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Începând cu migrarea primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică [...] Decizia nr. 533/2007/JAI.

Începând cu migrarea
  cu succes
  a primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică Decizia 2007/533/JAI.

Amendamentul 15

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul - 1 (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Pe lângă înregistrarea de căutări automate, statele membre și Comisia se asigure că, în timpul migrației, în conformitate cu prezentul regulament, normele aplicabile privind protecția datelor sunt respectate pe deplin și că atribuțiile specificate la articolul 3 litera (f) și la articolul 11 sunt corespunzător înregistrate în SIS II central. Înregistrarea acestor activități asigură, în special, integritatea și legalitatea datelor pe parcursul migrației și trecerii la SIS II. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(-1)
     
  Pe lângă înregistrarea de căutări automate, statele membre și Comisia se asigure că, în timpul migrației, în conformitate cu prezentul regulament, normele aplicabile privind protecția datelor sunt respectate pe deplin și că atribuțiile specificate la articolul 3 litera (f) și la articolul 11 sunt corespunzător înregistrate în SIS II central. Înregistrarea acestor activități asigură, în special, integritatea și legalitatea datelor pe parcursul migrației și trecerii la SIS II.

Amendamentul 16

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 4

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor. | (4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor
  și numele utilizatorului final
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor.

(4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor
  și numele utilizatorului final
  .

Amendamentul 17

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 5

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Înregistrările pot fi folosite doar în scopurile menționate la alineatul (3) și se șterg după cel puțin un an și după cel mult trei ani de la creare. | (Nu privește versiunea în limba română) |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(5)   Înregistrările pot fi folosite doar în scopurile menționate la alineatul (3) și se șterg după cel puțin un an și după cel mult trei ani de la creare.

(Nu privește versiunea în limba română)

Amendamentul 18

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 7

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7)   Autoritățile competente, responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces, la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin. | (7)   Autoritățile competente
  menționate la articolul 60 alineatul (1) și articolul 61 alineatul (1) din Decizia 2007/533/JAI,
  responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces
  , în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/533/JAI
  , la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(7)   Autoritățile competente, responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces, la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin.

(7)   Autoritățile competente
  menționate la articolul 60 alineatul (1) și articolul 61 alineatul (1) din Decizia 2007/533/JAI,
  responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces
  , în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/533/JAI
  , la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin.

Amendamentul 19

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 7a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Toate autoritățile de protecție a datelor responsabile de SIS 1 + sau SIS II sunt implicate îndeaproape în toate etapele de migrare de la SIS 1 + la SIS II. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(7a)
     
  Toate autoritățile de protecție a datelor responsabile de SIS 1 + sau SIS II sunt implicate îndeaproape în toate etapele de migrare de la SIS 1 + la SIS II.

Amendamentul 20

Proiect de regulament

Articolul 19

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II. | Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II.
  Comisia Europeană informează Parlamentul European cu privire la rezultatele testelor menționate la articolele 8, 9 și 10. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II.

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II.
  Comisia Europeană informează Parlamentul European cu privire la rezultatele testelor menționate la articolele 8, 9 și 10.

Amendamentul 21

Proiect de regulament

Articolul 21

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu [...] articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI. | Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI
  și, în orice caz, înainte de 30 iunie 2013
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu [...] articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI
  și, în orice caz, înainte de 30 iunie 2013
  .

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

(2)  

  JO L 166, 1.7.2010, p. 17.

(3)  

  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/226 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/226

---

P7_TA(2012)0441

Migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) – (fără participarea Regatului Unit şi a Irlandei) *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 21 noiembrie 2012 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) (reformare) (11143/1/2012 – C7-0331/2012 – 2012/0033B(NLE))

(Procedura de consultare – reformare)

(2015/C 419/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (11143/1/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (11143/1/2012),

| — | având în vedere articolul 74 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0331/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 74 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0331/2012),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

| — | având în vedere scrisoarea din 12 octombrie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 12 octombrie 2012 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87, 55 și articolul 46 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87, 55 și articolul 46 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0370/2012),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost adaptat pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost adaptat pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenționează să modifice în mod substanțial proiectul; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenționează să modifice în mod substanțial proiectul;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Proiect de regulament

Considerentul 6

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  conform calendarului global al SIS II aprobat de Consiliu la 6 iunie 2008 și modificat ulterior în octombrie 2009 conform orientărilor Consiliului JAI din 4 iunie 2009
  .
  Versiunea actuală a calendarului global al SIS II a fost prezentată de Comisie în octombrie 2010 Consiliului și Parlamentului European. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(6)

Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  conform calendarului global al SIS II aprobat de Consiliu la 6 iunie 2008 și modificat ulterior în octombrie 2009 conform orientărilor Consiliului JAI din 4 iunie 2009
  .
  Versiunea actuală a calendarului global al SIS II a fost prezentată de Comisie în octombrie 2010 Consiliului și Parlamentului European.

| (6) | Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  până la 30 iunie 2013 cel târziu
  . |
| --- | --- |

(6)

Dezvoltarea SIS II ar trebui continuată și finalizată
  până la 30 iunie 2013 cel târziu
  .

Amendamentul 2

Proiect de regulament

Considerentul 16

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În scopul de a ajuta statele membre să opteze pentru cea mai favorabilă soluție tehnică și financiară, Comisia ar trebui să declanșeze fără întârziere procesul de adaptare a prezentului regulament, prin propunerea unui regim juridic pentru migrare care să reflecte mai bine abordarea migrării tehnice prezentate în cadrul Planului de migrare pentru proiectul SIS (denumit în continuare „Planul de migrare”) adoptat de Comisie cu votul pozitiv al Comitetului SIS-VIS la 23 februarie 2011. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(16)

În scopul de a ajuta statele membre să opteze pentru cea mai favorabilă soluție tehnică și financiară, Comisia ar trebui să declanșeze fără întârziere procesul de adaptare a prezentului regulament, prin propunerea unui regim juridic pentru migrare care să reflecte mai bine abordarea migrării tehnice prezentate în cadrul Planului de migrare pentru proiectul SIS (denumit în continuare „Planul de migrare”) adoptat de Comisie cu votul pozitiv al Comitetului SIS-VIS la 23 februarie 2011.

eliminat

Amendamentul 3

Proiect de regulament

Considerentul 17

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Planul de migrare precizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(17)

Planul de migrare precizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea.

| (17) | Se preconizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea. |
| --- | --- |

(17)

Se preconizează
  că în perioada de tranziție, toate statele membre vor efectua consecutiv migrarea aplicațiilor lor naționale de la SIS 1+ la SIS II. Este de dorit, din punct de vedere tehnic, ca statele membre care au efectuat migrarea să poată utiliza imediat toate funcționalitățile SIS II și să nu trebuiască să aștepte ca și alte state membre să realizeze migrarea. Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI să se aplice din momentul inițierii procesului de migrare de către primul stat membru. Din motive de securitate juridică, perioada de trecere ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință și nu ar trebui să depășească 12 ore. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI nu împiedică statele membre care încă nu au migrat sau care s-au confruntat cu dificultăți de ordin tehnic să utilizeze SIS II în limita funcționalităților disponibile la nivelul SIS 1+, în cursul perioadei de monitorizare intensivă. În vederea aplicării acelorași norme și condiții pentru alerte, prelucrarea datelor și protecția datelor în toate statele membre, este necesară aplicarea cadrului juridic al SIS II pentru activitățile operaționale ale SIS în cadrul statelor membre care nu au efectuat încă trecerea.

Amendamentul 4

Proiect de regulament

Considerentul 19

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(19)

Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.

| (19) | Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.
  Într-un astfel de caz, Comisia ar trebui să prezinte o propunere de revizuire a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(19)

Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd utilizarea pentru SIS II a celei mai bune tehnologii disponibile, cu condiția unei analize a raportului costuri-beneficii. Anexa la Concluziile Consiliului privind orientarea viitoare a SIS II din 4—5 iunie 2009 a stabilit etapele de referință care ar trebui încheiate cu succes pentru a continua actualul proiect SIS II. În paralel, a fost organizat un studiu privind elaborarea unui scenariu tehnic alternativ pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluției SIS 1+ (SIS 1+ RE) drept plan de urgență în cazul în care testele demonstrează nerespectarea cerințelor etapelor de referință. Pe baza acestor parametri, Consiliul poate decide să invite Comisia să opteze pentru scenariul tehnic alternativ.
  Într-un astfel de caz, Comisia ar trebui să prezinte o propunere de revizuire a prezentului regulament.

Amendamentul 5

Proiect de regulament

Considerentul 31

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(31)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal.

| (31) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal.
  Autoritatea comună de supraveghere este responsabilă de supravegherea funcției de asistență tehnică a actualului SIS1+ până la intrarea în vigoare a cadrului juridic SIS II. Autoritățile naționale de supraveghere sunt responsabile de supravegherea prelucrării datelor SIS1+ și rămân responsabile de monitorizarea legalității prelucrării datelor personale din SIS II pe teritoriul statelor membre.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal.
  Cadrul juridic SIS II prevede că autoritățile de supraveghere naționale și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor asigură supravegherea coordonată a SIS II. |
| --- | --- |

(31)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor este responsabilă de monitorizarea și de garantarea aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și are competența de a monitoriza activitățile instituțiilor și organismelor Uniunii în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal.
  Autoritatea comună de supraveghere este responsabilă de supravegherea funcției de asistență tehnică a actualului SIS1+ până la intrarea în vigoare a cadrului juridic SIS II. Autoritățile naționale de supraveghere sunt responsabile de supravegherea prelucrării datelor SIS1+ și rămân responsabile de monitorizarea legalității prelucrării datelor personale din SIS II pe teritoriul statelor membre.
  Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor specifice ale Convenției Schengen sau ale Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI privind protecția și securitatea datelor cu caracter personal.
  Cadrul juridic SIS II prevede că autoritățile de supraveghere naționale și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor asigură supravegherea coordonată a SIS II.

Amendamentul 6

Proiect de regulament

Considerentul 43a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (43a) | Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor prevăzute în acquis-ul Schengen, la care Bulgaria și România participă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și cu Decizia 2010/365/UE a Consiliului din 29 iunie 2010 privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (2), |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(43a)

Prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor prevăzute în acquis-ul Schengen, la care Bulgaria și România participă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 și cu Decizia 2010/365/UE a Consiliului din 29 iunie 2010 privind aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de Informații Schengen în Republica Bulgaria și în România (2),

Amendamentul 7

Proiect de regulament

Articolul 7 – alineatul 6

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului. | (6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului.
  Parlamentul European este informat cu regularitate cu privire la aceste activități. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului.

(6)   Activitățile menționate la alineatele (1)-(3) sunt coordonate de către Comisie și de către statele membre participante la SIS 1+, acționând în cadrul Consiliului.
  Parlamentul European este informat cu regularitate cu privire la aceste activități.

Amendamentul 8

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul - 1 (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Înainte de demararea migrării, statele membre verifică dacă toate datele personale migrate spre SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1987/2006. |
| | Toate datele care nu pot fi verificate înainte de începutul migrării se verifică în termen de maximum șase luni de la începutul migrării. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(-1)
     
  Înainte de demararea migrării, statele membre verifică dacă toate datele personale migrate spre SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1987/2006.

Toate datele care nu pot fi verificate înainte de începutul migrării se verifică în termen de maximum șase luni de la începutul migrării.

Amendamentul 9

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 1

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central. | (1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central.
  Aceste date se șterg în termen de cel mult o lună de la sfârșitul perioadei de monitorizare intensivă. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central.

(1)   Pentru migrarea de la C.SIS la SIS II central, Franța asigură punerea la dispoziție a bazei de date SIS 1+ și Comisia introduce baza de date SIS 1+ în SIS II central. Datele din baza de date SIS 1+ menționate la articolul 113 alineatul (2) din Convenția Schengen nu se introduc în SIS II central.
  Aceste date se șterg în termen de cel mult o lună de la sfârșitul perioadei de monitorizare intensivă.

Amendamentul 10

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 1

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II. | (3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II.
  Statele membre se asigură că toate datele personale migrate spre N.SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1987/2006. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II.

(3)   Migrarea sistemului național de la SIS 1+ la SIS II începe cu încărcarea datelor din N.SIS II, în cazul în care respectivul N.SIS II trebuie să conțină un fișier de date, „copia națională”, cuprinzând o copie integrală sau parțială a bazei de date SIS II.
  Statele membre se asigură că toate datele personale migrate spre N.SIS II sunt corecte, actualizate și legale în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1987/2006.

Amendamentul 11

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 4a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de autoritățile de supraveghere responsabile, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la finalizarea migrației și, în special, la trecerea statelor membre la SIS II. Acest raport confirmă dacă migrația și, în special, trecerea la SIS II au fost efectuate cu respectarea deplină a prezentului regulament la nivel central și național și dacă prelucrarea datelor cu caracter personal pe parcursul întregii perioade de migrație a fost în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3). |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4a)
     
  Pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de autoritățile de supraveghere responsabile, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la finalizarea migrației și, în special, la trecerea statelor membre la SIS II. Acest raport confirmă dacă migrația și, în special, trecerea la SIS II au fost efectuate cu respectarea deplină a prezentului regulament la nivel central și național și dacă prelucrarea datelor cu caracter personal pe parcursul întregii perioade de migrație a fost în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3).

Amendamentul 12

Proiect de regulament

Articolul 11 – alineatul 4b (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  La o lună după încheierea perioadei de monitorizare intensivă, baza de date SIS 1 +, toate datele din baza de date SIS 1 +, indiferent de mediu sau locație, C.SIS, N.SIS a statelor membre, precum și toate copiile acestora se șterg definitiv. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4b)
     
  La o lună după încheierea perioadei de monitorizare intensivă, baza de date SIS 1 +, toate datele din baza de date SIS 1 +, indiferent de mediu sau locație, C.SIS, N.SIS a statelor membre, precum și toate copiile acestora se șterg definitiv.

Amendamentul 13

Proiect de regulament

Articolul 11a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Migrarea birourilor SIRENE |
| | Migrarea birourilor SIRENE în rețeaua S-TESTA are loc în paralel cu migrarea menționată la articolul 11 alineatul (3) și se încheie imediat după migrare. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Articolul 11a

Migrarea birourilor SIRENE

Migrarea birourilor SIRENE în rețeaua S-TESTA are loc în paralel cu migrarea menționată la articolul 11 alineatul (3) și se încheie imediat după migrare.

Amendamentul 14

Proiect de regulament

Articolul 12 – paragraful 2

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Începând cu migrarea primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică Regulamentul (CE) nr. 1987/2006. | Începând cu migrarea
  cu succes a
  primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică Regulamentul (CE) nr. 1987/2006. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Începând cu migrarea primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică Regulamentul (CE) nr. 1987/2006.

Începând cu migrarea
  cu succes a
  primului stat membru de la N.SIS la N.SIS II, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (3) al doilea paragraf din prezentul regulament, se aplică Regulamentul (CE) nr. 1987/2006.

Amendamentul 15

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul - 1 (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Pe lângă înregistrarea de căutări automate, statele membre și Comisia se asigură că, în timpul migrației, în conformitate cu prezentul regulament, normele aplicabile privind protecția datelor sunt respectate pe deplin și că atribuțiile specificate la articolul 3 litera (f) și la articolul 11 sunt corespunzător înregistrate în SIS II central. Înregistrarea acestor activități asigură, în special, integritatea și legalitatea datelor pe parcursul migrației și trecerii la SIS II. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(-1)
     
  Pe lângă înregistrarea de căutări automate, statele membre și Comisia se asigură că, în timpul migrației, în conformitate cu prezentul regulament, normele aplicabile privind protecția datelor sunt respectate pe deplin și că atribuțiile specificate la articolul 3 litera (f) și la articolul 11 sunt corespunzător înregistrate în SIS II central. Înregistrarea acestor activități asigură, în special, integritatea și legalitatea datelor pe parcursul migrației și trecerii la SIS II.

Amendamentul 16

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 4

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor. | (4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor
  și numele utilizatorului final
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor.

(4)   Înregistrările indică, în special, ziua și ora transmiterii datelor, datele utilizate pentru efectuarea căutărilor, coordonatele datelor transmise și denumirea autorității competente care răspunde de prelucrarea datelor
  și numele utilizatorului final
  .

Amendamentul 17

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 5

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Înregistrările pot fi folosite doar în scopurile menționate la alineatul (3) și se șterg după cel puțin un an și cel mult trei ani de la creare. | (Nu privește versiunea în limba română). |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(5)   Înregistrările pot fi folosite doar în scopurile menționate la alineatul (3) și se șterg după cel puțin un an și cel mult trei ani de la creare.

(Nu privește versiunea în limba română).

Amendamentul 18

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 7

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7)   Autoritățile competente, responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces, la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin. | (7)   Autoritățile competente
  menționate la articolul 44 alineatul (1) și la articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006,
  responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces
  , în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1987/2006
  , la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(7)   Autoritățile competente, responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces, la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin.

(7)   Autoritățile competente
  menționate la articolul 44 alineatul (1) și la articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006,
  responsabile cu verificarea legalității căutărilor, monitorizarea legalității prelucrării datelor, automonitorizarea și asigurarea funcționării corespunzătoare a sistemului SIS II central, precum și cu integritatea și securitatea datelor, au acces
  , în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1987/2006
  , la cerere, la respectivele înregistrări, în limitele competențelor lor, în scopul îndeplinirii sarcinilor ce le revin.

Amendamentul 19

Proiect de regulament

Articolul 15 – alineatul 7a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Toate autoritățile de protecție a datelor responsabile de SIS 1 + sau SIS II trebuie să fie implicate îndeaproape în toate etapele de migrare de la SIS 1 + la SIS II. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(7a)
     
  Toate autoritățile de protecție a datelor responsabile de SIS 1 + sau SIS II trebuie să fie implicate îndeaproape în toate etapele de migrare de la SIS 1 + la SIS II.

Amendamentul 20

Proiect de regulament

Articolul 19

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II. | Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II.
  Comisia informează Parlamentul European cu privire la rezultatele testelor menționate la articolele 8, 9 și 10. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II.

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la sfârșitul fiecărui semestru și, pentru prima dată, până la sfârșitul primului semestru din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1+ la SIS II.
  Comisia informează Parlamentul European cu privire la rezultatele testelor menționate la articolele 8, 9 și 10.

Amendamentul 21

Proiect de regulament

Articolul 21

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006. | Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006
  și, în orice caz, înainte de 30 iunie 2013
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Expiră după încheierea migrării, astfel cum se menționează la articolul 11 alineatul (3) paragraful al treilea. Dacă acest termen nu poate fi respectat din cauza unor dificultăți tehnice nesoluționate legate de procesul de migrare, regulamentul expiră la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 55 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006
  și, în orice caz, înainte de 30 iunie 2013
  .

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

(2)  

  JO L 166, 1.7.2010, p. 17.

(3)  

  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

---

Joi, 22 noiembrie 2012

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/235

---

P7_TA(2012)0446

Stocurile de somon de Marea Baltică și pescuitul care le exploatează ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică și pentru pescuitul care le exploatează (COM(2011)0470 – C7-0220/2011 – 2011/0206(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0470), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0470),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0220/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0220/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 ianuarie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0239/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0239/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 68, 6.3.2012, p. 47.

---

P7_TC1-COD(2011)0206

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică și pentru pescuitul care le exploatează

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea propunerii către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Planul de acțiune privind somon, adoptat în 1997 prin intermediul Comisiei Internaționale pentru Pescuit în Marea Baltică, a expirat în 2010. Părțile contractante din cadrul Comisiei pentru protecţia mediului marin al Mării Baltice (HELCOM) au solicitat Uniunii să elaboreze un plan pe termen lung pentru gestionarea somonului de Marea Baltică. |
| --- | --- |

(1)

Planul de acțiune privind somon, adoptat în 1997 prin intermediul Comisiei Internaționale pentru Pescuit în Marea Baltică, a expirat în 2010. Părțile contractante din cadrul Comisiei pentru protecţia mediului marin al Mării Baltice (HELCOM) au solicitat Uniunii să elaboreze un plan pe termen lung pentru gestionarea somonului de Marea Baltică.

| (2) | Recomandările științifice recente din partea Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) indică faptul că unele stocuri de somon de Marea Baltică din râuri se află în afara limitelor biologice de siguranță și că ar trebui elaborat un plan multianual la nivel european. |
| --- | --- |

(2)

Recomandările științifice recente din partea Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) indică faptul că unele stocuri de somon de Marea Baltică din râuri se află în afara limitelor biologice de siguranță și că ar trebui elaborat un plan multianual la nivel european.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea are competență exclusivă în privința conservării resurselor biologice marine în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului. Deoarece somonul este o specie anadromă, conservarea stocurilor marine de somon de Marea Baltică nu se poate realiza dacă nu au fost luate unele măsuri de protejare a acestor stocuri pe durata ciclului de viață din apele curgătoare. Prin urmare, și aceste măsuri țin de competența exclusivă a Uniunii, în scopul asigurării conservării eficace a speciilor marine pe durata întregului ciclu de migrație, și este necesar ca ele să fie abordate în planul multianual. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea are competență exclusivă în privința conservării resurselor biologice marine în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului. Deoarece somonul este o specie anadromă, conservarea stocurilor marine de somon de Marea Baltică nu se poate realiza dacă nu au fost luate unele măsuri de protejare a acestor stocuri pe durata ciclului de viață din apele curgătoare. Prin urmare, și aceste măsuri țin de competența exclusivă a Uniunii, în scopul asigurării conservării eficace a speciilor marine pe durata întregului ciclu de migrație, și este necesar ca ele să fie abordate în planul multianual.

| (4) | Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (3) consideră somonul ca fiind o specie de interes la nivelul Uniunii şi că este necesar ca măsurile adoptate în conformitate cu respectiva directivă să fie astfel concepute încât să garanteze că exploatarea acestei specii este compatibilă cu o stare de conservare corespunzătoare. Este, prin urmare, necesar să se garanteze că măsurile de protecție a somonului adoptate în temeiul prezentului regulament sunt coerente cu cele luate în conformitate cu directiva menționată anterior și coordonate între ele.
  Interzicerea pescuitului cu nave cu paragate în derivă este, de asemenea, un mod important de îmbunătățire a stocurilor de somon, întrucât această măsură reduce capturile de somon de dimensiuni mici aruncate înapoi în apă. [AM 1] |
| --- | --- |

(4)

Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (3) consideră somonul ca fiind o specie de interes la nivelul Uniunii şi că este necesar ca măsurile adoptate în conformitate cu respectiva directivă să fie astfel concepute încât să garanteze că exploatarea acestei specii este compatibilă cu o stare de conservare corespunzătoare. Este, prin urmare, necesar să se garanteze că măsurile de protecție a somonului adoptate în temeiul prezentului regulament sunt coerente cu cele luate în conformitate cu directiva menționată anterior și coordonate între ele.
  Interzicerea pescuitului cu nave cu paragate în derivă este, de asemenea, un mod important de îmbunătățire a stocurilor de somon, întrucât această măsură reduce capturile de somon de dimensiuni mici aruncate înapoi în apă. [AM 1]

| (5) | Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (4) are drept scop protejarea, conservarea și îmbunătățirea mediului acvatic în care somonul își desfășoară o parte din ciclul de viață. Planul multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor prevăzute în Directiva 2000/60/CE. Măsurile deja solicitate prin directiva respectivă, cum ar fi planurile de gestionare a bazinelor hidrografice, nu ar trebui să fie reluate și în prezentul regulament. Este însă necesar să se asigure coordonarea și coerența dintre măsurile întreprinse în temeiul prezentului regulament și cele impuse prin directiva mai-sus menţionată, pentru protecția și îmbunătățirea habitatelor de somon în apele interioare. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (4) are drept scop protejarea, conservarea și îmbunătățirea mediului acvatic în care somonul își desfășoară o parte din ciclul de viață. Planul multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltică ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor prevăzute în Directiva 2000/60/CE. Măsurile deja solicitate prin directiva respectivă, cum ar fi planurile de gestionare a bazinelor hidrografice, nu ar trebui să fie reluate și în prezentul regulament. Este însă necesar să se asigure coordonarea și coerența dintre măsurile întreprinse în temeiul prezentului regulament și cele impuse prin directiva mai-sus menţionată, pentru protecția și îmbunătățirea habitatelor de somon în apele interioare.

| (6) | Planul de punere în aplicare convenit în cadrul Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002 prevede că toate stocurile comerciale ar trebui să fie readuse la niveluri care să permită obținerea randamentului maxim durabil până în 2015. ICES

  Aceasta este o cerință legală în cadrul Convenției ONU asupra dreptului mării încă din 1994. HELCOM
  consideră că, în ceea ce privește stocurile de somon de Marea Baltică din râuri, acest nivel corespunde unui nivel de producție de puiet de somon cuprins între 60 % și 75 %

  de 80 %
  din capacitatea de producție potențială de puiet pentru diferite râuri cu somon sălbatic. Astfel de recomandări științifice ar trebui să constituie baza pentru stabilirea obiectivelor generale și specifice ale planului multianual. [AM 2] |
| --- | --- |

(6)

Planul de punere în aplicare convenit în cadrul Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002 prevede că toate stocurile comerciale ar trebui să fie readuse la niveluri care să permită obținerea randamentului maxim durabil până în 2015. ICES

  Aceasta este o cerință legală în cadrul Convenției ONU asupra dreptului mării încă din 1994. HELCOM
  consideră că, în ceea ce privește stocurile de somon de Marea Baltică din râuri, acest nivel corespunde unui nivel de producție de puiet de somon cuprins între 60 % și 75 %

  de 80 %
  din capacitatea de producție potențială de puiet pentru diferite râuri cu somon sălbatic. Astfel de recomandări științifice ar trebui să constituie baza pentru stabilirea obiectivelor generale și specifice ale planului multianual. [AM 2]

| (6a) | Capacitatea de producție de puiet reprezintă un indicator aproximativ al sănătății stocului de somon din orice râu. Înainte ca producția de puiet să poată fi folosită ca indicator este nevoie să se verifice o serie de condiții. În plus, nivelul producției de puiet este afectat de mai mulți factori din cauza cărora este dificil de izolat corelația între producția de puiet și sănătatea stocurilor de somon. Prin urmare, numărul femelelor de somoni care se întorc în râuri ar trebui folosit ca indicator secundar viabil pentru sănătatea stocurilor de somon. [AM 3] |
| --- | --- |

(6a)

Capacitatea de producție de puiet reprezintă un indicator aproximativ al sănătății stocului de somon din orice râu. Înainte ca producția de puiet să poată fi folosită ca indicator este nevoie să se verifice o serie de condiții. În plus, nivelul producției de puiet este afectat de mai mulți factori din cauza cărora este dificil de izolat corelația între producția de puiet și sănătatea stocurilor de somon. Prin urmare, numărul femelelor de somoni care se întorc în râuri ar trebui folosit ca indicator secundar viabil pentru sănătatea stocurilor de somon. [AM 3]

| (7) | Recomandările științifice indică faptul că poluarea genetică a stocurilor de somon de Marea Baltică ar putea avea ca rezultat scăderea ratei de supraviețuire și a abundenței populațiilor autohtone, precum și diminuarea capacității genetice de a face față bolilor și schimbării condițiilor locale de mediu. Prin urmare, păstrarea integrității genetice și a diversității stocurilor de somon de Marea Baltică joacă un rol esențial în conservarea acestora și ar trebui inclusă printre obiectivele planului multianual. |
| --- | --- |

(7)

Recomandările științifice indică faptul că poluarea genetică a stocurilor de somon de Marea Baltică ar putea avea ca rezultat scăderea ratei de supraviețuire și a abundenței populațiilor autohtone, precum și diminuarea capacității genetice de a face față bolilor și schimbării condițiilor locale de mediu. Prin urmare, păstrarea integrității genetice și a diversității stocurilor de somon de Marea Baltică joacă un rol esențial în conservarea acestora și ar trebui inclusă printre obiectivele planului multianual.

| (8) | Rata mortalității prin pescuit pe mare și în râuri ar trebui să aibă drept rezultat un volum al stocurilor de somon sălbatic care să asigure randamentul maxim durabil în conformitate cu obiectivele și perioadele de timp stabilite. Rata mortalității provocate de pescuit pe mare ar trebui să fie stabilită pe baza avizului CSTEP. |
| --- | --- |

(8)

Rata mortalității prin pescuit pe mare și în râuri ar trebui să aibă drept rezultat un volum al stocurilor de somon sălbatic care să asigure randamentul maxim durabil în conformitate cu obiectivele și perioadele de timp stabilite. Rata mortalității provocate de pescuit pe mare ar trebui să fie stabilită pe baza avizului CSTEP.

| (9) | Pentru o mai bună aplicare a planului și pentru a permite adoptarea unor măsuri mai bine adaptate caracteristicilor fiecărui stoc de somon din apele curgătoare, statele membre interesate ar trebui să fie abilitate să stabilească nivelul ratei mortalității prin pescuit pentru somon, capturile totale admisibile (TAC) și anumite măsuri tehnice de conservare în apele lor curgătoare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(9)

Pentru o mai bună aplicare a planului și pentru a permite adoptarea unor măsuri mai bine adaptate caracteristicilor fiecărui stoc de somon din apele curgătoare, statele membre interesate ar trebui să fie abilitate să stabilească nivelul ratei mortalității prin pescuit pentru somon, capturile totale admisibile (TAC) și anumite măsuri tehnice de conservare în apele lor curgătoare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din TFUE.

| (10) | Atunci când adoptă măsuri în cadrul prezentului regulament, statele membre ar trebui să-și respecte în totalitate obligațiile internaționale, în special pe cele care decurg din dispozițiile articolului 66 din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării (5), care prevede, inter alia, că statul de origine al stocurilor anadrome, precum și alte state interesate, ar trebui să coopereze în ceea ce privește conservarea și gestionarea acestor stocuri. |
| --- | --- |

(10)

Atunci când adoptă măsuri în cadrul prezentului regulament, statele membre ar trebui să-și respecte în totalitate obligațiile internaționale, în special pe cele care decurg din dispozițiile articolului 66 din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 privind dreptul mării (5), care prevede, inter alia, că statul de origine al stocurilor anadrome, precum și alte state interesate, ar trebui să coopereze în ceea ce privește conservarea și gestionarea acestor stocuri.

| (11) | Sunt necesare dispoziții care să prevadă evaluarea periodică, de către Comisie, a adecvării și a eficacității măsurilor adoptate de statele membre, în funcție de obiectivele generale și specifice stabilite în planul multianual. |
| --- | --- |

(11)

Sunt necesare dispoziții care să prevadă evaluarea periodică, de către Comisie, a adecvării și a eficacității măsurilor adoptate de statele membre, în funcție de obiectivele generale și specifice stabilite în planul multianual.

| (12) | Conform avizelor științifice, procedeele
  necorespunzătoare
  de îmbogățire a stocurilor pot avea implicații semnificative asupra diversității genetice a stocurilor de somon de Marea Baltică. Astfel

  De asemenea
  , există riscul ca numărul mare de pești de crescătorie răspândiți anual în Marea Baltică să afecteze integritatea genetică a somonului

  populațiilor de somon
  sălbatic., așadar este necesar ca procedeul

  În acest context
  ,
  îmbogățirea stocurilor ar trebui
  să fie treptat eliminat. Așadar,

  supusă unor controale mai stricte. În plus
  ,
  condițiile care guvernează obținerea de material genetic pentru înmulțirea și creșterea materialului de reproducere a somonilor, precum și condițiile aplicabile procedurilor de îmbogățire a stocurilor
  ar trebui
  să fie stabilite
  în planul multianual, ar trebui stabilite anumite condiții în acest sens.

  pentru a se asigura că îmbogățirea stocurilor nu are efecte negative asupra diversității genetice. [AM 4] |
| --- | --- |

(12)

Conform avizelor științifice, procedeele
  necorespunzătoare
  de îmbogățire a stocurilor pot avea implicații semnificative asupra diversității genetice a stocurilor de somon de Marea Baltică. Astfel

  De asemenea
  , există riscul ca numărul mare de pești de crescătorie răspândiți anual în Marea Baltică să afecteze integritatea genetică a somonului

  populațiilor de somon
  sălbatic., așadar este necesar ca procedeul

  În acest context
  ,
  îmbogățirea stocurilor ar trebui
  să fie treptat eliminat. Așadar,

  supusă unor controale mai stricte. În plus
  ,
  condițiile care guvernează obținerea de material genetic pentru înmulțirea și creșterea materialului de reproducere a somonilor, precum și condițiile aplicabile procedurilor de îmbogățire a stocurilor
  ar trebui
  să fie stabilite
  în planul multianual, ar trebui stabilite anumite condiții în acest sens.

  pentru a se asigura că îmbogățirea stocurilor nu are efecte negative asupra diversității genetice. [AM 4]

| (13) | Repopularea directă a râurilor cu resurse potențiale de somon este, în anumite condiții, considerată a fi o măsură de conservare, deoarece va avea un efect pozitiv asupra volumului total de somon și asupra pescuitului, fiind în măsură să restabilească populații de somon autonome. Sunt necesare dispoziții care să prevadă explicit ca repopularea directă, în condițiile indicate, să fie eligibilă pentru finanțare în conformitate cu articolul 38 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (6). |
| --- | --- |

(13)

Repopularea directă a râurilor cu resurse potențiale de somon este, în anumite condiții, considerată a fi o măsură de conservare, deoarece va avea un efect pozitiv asupra volumului total de somon și asupra pescuitului, fiind în măsură să restabilească populații de somon autonome. Sunt necesare dispoziții care să prevadă explicit ca repopularea directă, în condițiile indicate, să fie eligibilă pentru finanțare în conformitate cu articolul 38 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit (6).

| (14) | Cu toate acestea, având în vedere faptul că răspândirea somonului
  altfel decât prin îmbogățirea stocurilor și prin repopulare directă nu ar trebui să fie autorizată
  în ape poate fi în prezent o practică obligatorie în anumite state membre și pentru a oferi statelor membre timpul necesar pentru a se adapta la aceste cerințe

  continuare după trecerea a zece ani, în cazul în care la sfârșitul acestei perioade producția de puiet de somon sălbatic atinge 80 % din capacitatea de producție potențială pe un curs de apă dat. În cazul în care această valoare-țintă nu este atinsă
  , răspândirea somonului altfel decât prin îmbogățirea stocurilor și prin repopulare directă ar trebui

  poate continua încă zece ani, după ce statele membre au analizat și eliminat cauzele pentru care valoarea-țintă nu a fost atinsă. Este posibil ca răspândirea somonului
  să fie în continuare autorizată pentru o perioadă de tranziție de șapte ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament

  prezent obligatorie în anumite state membre și este necesar de aceea să se acorde statelor membre timpul de a se adapta acestor cerințe. [AM 5] |
| --- | --- |

(14)

Cu toate acestea, având în vedere faptul că răspândirea somonului
  altfel decât prin îmbogățirea stocurilor și prin repopulare directă nu ar trebui să fie autorizată
  în ape poate fi în prezent o practică obligatorie în anumite state membre și pentru a oferi statelor membre timpul necesar pentru a se adapta la aceste cerințe

  continuare după trecerea a zece ani, în cazul în care la sfârșitul acestei perioade producția de puiet de somon sălbatic atinge 80 % din capacitatea de producție potențială pe un curs de apă dat. În cazul în care această valoare-țintă nu este atinsă
  , răspândirea somonului altfel decât prin îmbogățirea stocurilor și prin repopulare directă ar trebui

  poate continua încă zece ani, după ce statele membre au analizat și eliminat cauzele pentru care valoarea-țintă nu a fost atinsă. Este posibil ca răspândirea somonului
  să fie în continuare autorizată pentru o perioadă de tranziție de șapte ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament

  prezent obligatorie în anumite state membre și este necesar de aceea să se acorde statelor membre timpul de a se adapta acestor cerințe. [AM 5]

| (15) | Pentru a asigura conformitatea cu măsurile prevăzute în prezentul regulament, este necesar să se adopte măsuri de control specifice, în completarea celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (7). |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura conformitatea cu măsurile prevăzute în prezentul regulament, este necesar să se adopte măsuri de control specifice, în completarea celor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (7).

| (15a) | Pentru a realiza un pescuit durabil, ar trebui îmbunătățite încrederea și metodele de comunicare între părțile interesate. [AM 6] |
| --- | --- |

(15a)

Pentru a realiza un pescuit durabil, ar trebui îmbunătățite încrederea și metodele de comunicare între părțile interesate. [AM 6]

| (16) | O mare parte din navele de coastă care pescuiesc somon au mai puțin de 10 m lungime. Din acest motiv, utilizarea jurnalului de pescuit, astfel cum prevede articolul 14, și notificarea prealabilă, astfel cum prevede articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, ar trebui să fie extinse la toate navele
  de pescuit comercial și navele prestatoare de servicii
  . [AM 7] |
| --- | --- |

(16)

O mare parte din navele de coastă care pescuiesc somon au mai puțin de 10 m lungime. Din acest motiv, utilizarea jurnalului de pescuit, astfel cum prevede articolul 14, și notificarea prealabilă, astfel cum prevede articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, ar trebui să fie extinse la toate navele
  de pescuit comercial și navele prestatoare de servicii
  . [AM 7]

| (17) | Pentru a se garanta că nu se declară în mod eronat capturile de somon drept păstrăv de mare, eludând astfel controalele corespunzătoare, este necesar ca obligația de a prezenta notificări prealabile în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 să se aplice și în cazul tuturor navelor care au la bord păstrăv de mare. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a se garanta că nu se declară în mod eronat capturile de somon drept păstrăv de mare, eludând astfel controalele corespunzătoare, este necesar ca obligația de a prezenta notificări prealabile în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 să se aplice și în cazul tuturor navelor care au la bord păstrăv de mare.

| (17a) | Statele membre ar trebui să înăsprească controalele și sistemele de notificare prealabilă în cazul navelor de agrement folosite pentru pescuitul cu undița și alte tipuri de pescuit pentru a crea un sistem simplu și eficace și a promova pescuitul sustenabil. [AM 8] |
| --- | --- |

(17a)

Statele membre ar trebui să înăsprească controalele și sistemele de notificare prealabilă în cazul navelor de agrement folosite pentru pescuitul cu undița și alte tipuri de pescuit pentru a crea un sistem simplu și eficace și a promova pescuitul sustenabil. [AM 8]

| (17b) | Ar trebui stabilită o dimensiune minimă de debarcare atât pentru păstrăvul de mare (Salmo trutta) cât și pentru somon (Salmo salars), în subdiviziunile 22-32 ale ICES, prin derogare de la articolul 14 și anexa IV ale Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound

   (8)
  . [AM 9] |
| --- | --- |

(17b)

Ar trebui stabilită o dimensiune minimă de debarcare atât pentru păstrăvul de mare (Salmo trutta) cât și pentru somon (Salmo salars), în subdiviziunile 22-32 ale ICES, prin derogare de la articolul 14 și anexa IV ale Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound

   (8)
  . [AM 9]

| (18) | Pentru a se asigura un volum mai mare de date științifice referitoare la stocurile de somon și o mai bună calitate a acestora, este necesar să fie permis pescuitul electric. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se asigura un volum mai mare de date științifice referitoare la stocurile de somon și o mai bună calitate a acestora, este necesar să fie permis pescuitul electric.

| (19) | Conform unor recomandări științifice recente, pescuitul recreativ de somon pe mare are un impact semnificativ asupra stocurilor de somon, deși datele disponibile în această privință nu -sunt foarte precise. Concret, pescuitul recreativ efectuat de pe navele exploatate de către întreprinderi care-și oferă serviciile pentru a obține profit ar putea reprezenta o parte importantă a capturilor de somon de Marea Baltică. Prin urmare, pentru ca planul multianual să poată funcționa, este oportun să se introducă anumite măsuri de gestionare specifice pentru a controla aceste activități.

  activitățile de pescuit recreativ
  . [AM 10] |
| --- | --- |

(19)

Conform unor recomandări științifice recente, pescuitul recreativ de somon pe mare are un impact semnificativ asupra stocurilor de somon, deși datele disponibile în această privință nu -sunt foarte precise. Concret, pescuitul recreativ efectuat de pe navele exploatate de către întreprinderi care-și oferă serviciile pentru a obține profit ar putea reprezenta o parte importantă a capturilor de somon de Marea Baltică. Prin urmare, pentru ca planul multianual să poată funcționa, este oportun să se introducă anumite măsuri de gestionare specifice pentru a controla aceste activități.

  activitățile de pescuit recreativ
  . [AM 10]

| (19a) | Crearea unor sisteme de raportare bazate pe internet în interiorul statelor membre sau între acestea ar trebui încurajată și sprijinită pentru a facilita și mai mult procesul de raportare. Informațiile despre capturile raportate ar trebui să fie la dispoziția publicului. Locul exact unde a fost efectuată captura nu ar trebui însă divulgat, pentru a evita crearea de stimulente pentru vizarea de către pescari a respectivei zone de pescuit. [AM 11] |
| --- | --- |

(19a)

Crearea unor sisteme de raportare bazate pe internet în interiorul statelor membre sau între acestea ar trebui încurajată și sprijinită pentru a facilita și mai mult procesul de raportare. Informațiile despre capturile raportate ar trebui să fie la dispoziția publicului. Locul exact unde a fost efectuată captura nu ar trebui însă divulgat, pentru a evita crearea de stimulente pentru vizarea de către pescari a respectivei zone de pescuit. [AM 11]

| (20) | Pentru a se atinge în mod eficient obiectivele stabilite în prezentul regulament și a se putea reacționa rapid în fața schimbărilor produse la nivelul stării stocurilor, este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește anumite elementele neesențiale ale prezentului regulament, așa cum se prevede la articolele 6, 7, 11 și 25. Aceste competențe ar trebui să includă posibilitatea de a modifica rata mortalității provocate de pescuit pe mare, de a modifica lista râurilor cu somon sălbatic și anumite informații tehnice conținute în anexele la prezentul regulament, precum și de a adopta măsuri pentru stocurile din râurile baltice, în cazul în care măsurile statelor membre, posibile în virtutea abilitării menționate în considerentul 9, nu au fost adoptate sau sunt considerate ineficiente. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a se atinge în mod eficient obiectivele stabilite în prezentul regulament și a se putea reacționa rapid în fața schimbărilor produse la nivelul stării stocurilor, este necesar să se delege Comisiei competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește anumite elementele neesențiale ale prezentului regulament, așa cum se prevede la articolele 6, 7, 11 și 25. Aceste competențe ar trebui să includă posibilitatea de a modifica rata mortalității provocate de pescuit pe mare, de a modifica lista râurilor cu somon sălbatic și anumite informații tehnice conținute în anexele la prezentul regulament, precum și de a adopta măsuri pentru stocurile din râurile baltice, în cazul în care măsurile statelor membre, posibile în virtutea abilitării menționate în considerentul 9, nu au fost adoptate sau sunt considerate ineficiente.

| (20a) | Comisia ar trebui să se asigure că statele membre iau măsurile administrative sau penale necesare pentru a combate problema pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. [AM 12] |
| --- | --- |

(20a)

Comisia ar trebui să se asigure că statele membre iau măsurile administrative sau penale necesare pentru a combate problema pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. [AM 12]

| (21) | În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(21)

În contextul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (22) | Pentru a se asigura condiții uniforme de aplicare a dispozițiilor referitoare la îmbogățirea stocurilor de somon stabilite la articolul 12 din prezentul regulament, este necesar să se atribuie Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European si al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (9), |
| --- | --- |

(22)

Pentru a se asigura condiții uniforme de aplicare a dispozițiilor referitoare la îmbogățirea stocurilor de somon stabilite la articolul 12 din prezentul regulament, este necesar să se atribuie Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European si al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (9),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie un plan multianual pentru conservarea și gestionarea stocurilor de somon din Marea Baltică („planul”).

Articolul 2

Domeniu de aplicare

(1)   Planul se aplică (a) pescuitului comercial
  și recreativ
  din Marea Baltică și din râurile care se varsă în ea de pe teritoriul statelor membre (denumite în continuare „statele membre vizate”); [AM 13]

| (b) | pescuitului recreativ de somon din Marea Baltică, în cazul în care astfel activități sunt desfășurate de către nave prestatoare de servicii.
  [AM 14] |
| --- | --- |

(b)

pescuitului recreativ de somon din Marea Baltică, în cazul în care astfel activități sunt desfășurate de către nave prestatoare de servicii.
  [AM 14]

Articolul 3

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (10), articolul 2 din Directiva 2000/60/CE și articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

(2)   Se aplică, de asemenea, definițiile următoare:

| (a) | „Marea Baltică” înseamnă subdiviziunile ICES 22-32; |
| --- | --- |

(a)

„Marea Baltică” înseamnă subdiviziunile ICES 22-32;

| (b) | „râurile baltice” înseamnă râurile care se varsă în Marea Baltică aflate pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

„râurile baltice” înseamnă râurile care se varsă în Marea Baltică aflate pe teritoriul statelor membre;

| (c) | „stocurile de somon de Marea Baltică” înseamnă toate stocurile de somon sălbatic și de crescătorie din Marea Baltică și din râurile baltice; |
| --- | --- |

(c)

„stocurile de somon de Marea Baltică” înseamnă toate stocurile de somon sălbatic și de crescătorie din Marea Baltică și din râurile baltice;

| (d) | „râu cu somon sălbatic” înseamnă un râu cu populații de somon sălbatic autonome, unde răspândirea somonului de crescătorie este limitată sau inexistentă, așa cum reiese din anexa I; |
| --- | --- |

(d)

„râu cu somon sălbatic” înseamnă un râu cu populații de somon sălbatic autonome, unde răspândirea somonului de crescătorie este limitată sau inexistentă, așa cum reiese din anexa I;

| (e) | „râu cu resurse potențiale de somon” înseamnă un râu care a avut în trecut populații de somon, dar unde în prezent reproducerea naturală este inexistentă sau foarte scăzută, și care are potențialul necesar pentru restabilirea unei populații de somon sălbatic autonome; |
| --- | --- |

(e)

„râu cu resurse potențiale de somon” înseamnă un râu care a avut în trecut populații de somon, dar unde în prezent reproducerea naturală este inexistentă sau foarte scăzută, și care are potențialul necesar pentru restabilirea unei populații de somon sălbatic autonome;

| (f) | „capacitate de producție potențială de puiet” înseamnă capacitatea de producție de puiet calculată pentru fiecare râu pe baza parametrilor specifici aplicabili; |
| --- | --- |

(f)

„capacitate de producție potențială de puiet” înseamnă capacitatea de producție de puiet calculată pentru fiecare râu pe baza parametrilor specifici aplicabili;

| (g) | „măsuri tehnice de conservare” înseamnă măsuri care reglementează componența pe specii și pe dimensiuni a capturilor și impactul activităților de pescuit asupra componentelor ecosistemelor, prin impunerea unor condiții legate de utilizarea și structura uneltelor de pescuit și prin restricții de acces la zonele de pescuit; |
| --- | --- |

(g)

„măsuri tehnice de conservare” înseamnă măsuri care reglementează componența pe specii și pe dimensiuni a capturilor și impactul activităților de pescuit asupra componentelor ecosistemelor, prin impunerea unor condiții legate de utilizarea și structura uneltelor de pescuit și prin restricții de acces la zonele de pescuit;

| (h) | „îmbogățirea stocurilor” înseamnă răspândirea deliberată în râurile cu somon sălbatic a puietului de somon sau a somonului de crescătorie aflat în primele etape ale ciclului de viață; |
| --- | --- |

(h)

„îmbogățirea stocurilor” înseamnă răspândirea deliberată în râurile cu somon sălbatic a puietului de somon sau a somonului de crescătorie aflat în primele etape ale ciclului de viață;

| (ha) | „pescuitul recreativ” înseamnă, fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (28) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, forme de pescuit diferite de pescuitul comercial, care utilizează toate tipurile de nave și de instrumente de pescuit în scop comercial și necomercial;

  [AM 15] |
| --- | --- |

(ha)

„pescuitul recreativ” înseamnă, fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (28) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, forme de pescuit diferite de pescuitul comercial, care utilizează toate tipurile de nave și de instrumente de pescuit în scop comercial și necomercial;

  [AM 15]

| (i) | „repopulare directă” înseamnă răspândirea de puiet de somon sau de somon de crescătorie aflat în primele etape ale ciclului de viață în râurile cu resurse potențiale de somon; |
| --- | --- |

(i)

„repopulare directă” înseamnă răspândirea de puiet de somon sau de somon de crescătorie aflat în primele etape ale ciclului de viață în râurile cu resurse potențiale de somon;

| (j) | „navă prestatoare de servicii” înseamnă o navă exploatată de o întreprindere care oferă servicii, inclusiv furnizare de echipamente de pescuit, transport și/sau ghidaj, în contextul pescuitului recreativ care vizează somonul din Marea Baltică; |
| --- | --- |

(j)

„navă prestatoare de servicii” înseamnă o navă exploatată de o întreprindere care oferă servicii, inclusiv furnizare de echipamente de pescuit, transport și/sau ghidaj, în contextul pescuitului recreativ care vizează somonul din Marea Baltică;

| (k) | „capturi totale admisibile” (TAC) înseamnă cantitatea de somon de Marea Baltică ce poate fi luată și debarcată anual din stocuri. |
| --- | --- |

(k)

„capturi totale admisibile” (TAC) înseamnă cantitatea de somon de Marea Baltică ce poate fi luată și debarcată anual din stocuri.

CAPITOLUL II

OBIECTIVE

Articolul 4

Obiective generale

Planul are ca scop garantarea faptului că:

| (a) | stocurile de somon de Marea Baltică sunt exploatate în mod durabil conform principiului randamentului maxim durabil; |
| --- | --- |

(a)

stocurile de somon de Marea Baltică sunt exploatate în mod durabil conform principiului randamentului maxim durabil;

| (b) | integritatea și diversitatea genetice ale stocurilor de somon de Marea Baltică sunt protejate. |
| --- | --- |

(b)

integritatea și diversitatea genetice ale stocurilor de somon de Marea Baltică sunt protejate.

CAPITOLUL III

OBIECTIVE SPECIFICE

Articolul 5

Obiective specifice pentru stocurile din râurile cu somon sălbatic

(1)   În cazul râurilor cu somon sălbatic care au atins 50 % din capacitatea de producție potențială de puiet de somon până la ... (*), producția de puiet de somon sălbatic atinge 75 %

  80 %
  din capacitatea de producție potențială de puiet de somon pentru fiecare râu în termen de ... (**)
  cinci . [AM 16]

(2)   În cazul râurilor cu somon sălbatic care nu au atins 50 % din capacitatea de producție potențială de puiet de somon până la ... (***), producția de puiet de somon sălbatic atinge 50 % din capacitatea de producție potențială de puiet de somon pentru fiecare râu până la ... (****) și 75 %

  80
   % până la ... (*****). [AM 17]

(3)   După ... (*****), producția de puiet de somon sălbatic se menține la un nivel de cel puțin 75 %

  80
   % din capacitatea de producție potențială de puiet de somon în fiecare râu cu somon sălbatic. [AM 18]

(4)   Statele membre vizate pot stabili, pentru fiecare râu cu somon sălbatic, și alte obiective specifice, mai ambițioase
  , cum ar fi cele bazate pe numărul peștilor reproducători care revin
  . [AM 19]

Statele membre vizate furnizează și publică rapoarte conținând date cu privire la femelele de somoni care revin în râurile lor. [AM 20]

CAPITOLUL IV

NORME DE EXPLOATARE

Articolul 6

Stabilirea TAC pentru râuri

(1)   TAC anuale pentru stocurile de somon din râurile cu somon sălbatic nu depășesc nivelul corespunzător ratei mortalității prin pescuit la care se face referire la alineatul (2).

(2)   Rata mortalității prin pescuit pentru stocurile de somon din râurile cu somon sălbatic se stabilește de către fiecare stat membru în conformitate cu obiectivele specifice definite la articolul 5 și cu opiniile experților din cadrul CSTEP și ICES și se reevaluează periodic de către aceste organisme în momentul în care sunt disponibile mai multe informații sau dacă intervin modificări ale caracteristicilor râurilor. În acest scop, statele membre iau în considerare capacitatea de producție potențială de puiet de somon calculată de ICES pentru fiecare râu pe baza parametrilor aplicabili specifici fiecărui râu și reevaluată periodic de către acest organism în momentul în care sunt disponibile mai multe informații sau dacă intervin modificări ale caracteristicile râurilor.

(3)   Statele membre în cauză publică, până la ... (******), în secțiunea accesibilă publicului a site-ului lor oficial creat în conformitate cu articolul 114 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, rata mortalității provocate prin pescuit din râurile cu somon sălbatic și TAC corespunzătoare pentru somon și revizuiesc anual nivelul acestor doi parametri.

(4)   Comisia evaluează, din trei în trei ani

  în fiecare an
  , compatibilitatea şi eficacitatea măsurilor luate de către statele membre în conformitate cu prezentul articol pe baza obiectivelor generale și specifice descrise la articolele 4 și 5. [AM 21]

(5)   Dacă statele membre în cauză nu publică măsurile respective în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) în termenele respective stabilite, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a indica rata mortalității provocate prin pescuit și/sau TAC corespunzătoare pentru râurile cu somon sălbatic și/sau încheierea măsurilor respective privind pescuitul.

(6)   Dacă, pe baza unei evaluări efectuate în temeiul alineatului (4), măsurile adoptate de statele membre sunt considerate incompatibile cu obiectivele generale și specifice stabilite la articolele 4 și 5 sau sunt considerate a împiedica îndeplinirea acestor obiective, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a indica rata mortalității provocate prin pescuit și/sau TAC corespunzătoare pentru râurile cu somon sălbatic și/sau încheierea măsurilor respective privind pescuitul.

(7)   Scopul măsurilor adoptate de Comisie este de a asigura îndeplinirea obiectivelor generale și specifice stabilite la articolele 4 și 5. Din momentul în care Comisia adoptă actul delegat, măsurile luate de statele membre nu se mai aplică.

Articolul 7

Stabilirea TAC pentru pescuitul pe mare

(1)   TAC anuale pentru stocurile de somon din mare nu depășesc nivelul corespunzător unei rate a mortalității prin pescuit de 0,1.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 26, de modificare a nivelul ratei mortalității prin pescuit pe mare menţionată la alineatul (1) în cazul în care există indicii clare că starea stocurilor s-a modificat și/sau că rata mortalității prin pescuit existentă nu este adecvată pentru atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 4.

(3)   În cazul declanșării bruște a unor boli, al unor rate scăzute de supraviețuire a puietului de somon sau al altor evenimente neprevăzute, Consiliul decide cu privire la TAC mai scăzute decât cele care ar rezulta din rata mortalității prin pescuit la care se face referire la alineatul (1).

Articolul 8

Utilizarea cotei naționale de către navele prestatoare de servicii

  în cadrul activităților de pescuit recreativ [AM 22]

Somonul capturat pe mare de către navele prestatoare de servicii

  în cadrul pescuitului recreativ și cel capturat de pescuitul recreativ din zonele de coastă și râuri
  se include în cota națională. [AM 23]

CAPITOLUL IVa (nou)

DIMENSIUNEA MINIMĂ DE DEBARCARE PENTRU SOMON ȘI PĂSTRĂVUL DE MARE

Articolul 8a

Prin derogare de la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005, dimensiunea minimă de debarcare pentru somon este de 60 de cm și dimensiunea minimă de debarcare pentru păstrăvul de mare este de 50 de cm în fiecare dintre subdiviziunile ICES menționate la articolul 3 alineatul (2) litera (a) din prezentul regulament. [AM 26]

CAPITOLUL V

MĂSURI TEHNICE DE CONSERVARE

Articolul 9

Măsuri luate de statele membre pentru a proteja stocurile diminuate din râurile cu somon

(1)   În cazul râurilor cu somon sălbatic care nu au atins 50 % din capacitatea de producție potențială de puiet de somon până la ... (*******), statele membre vizate stabilesc, în termen de cel mult doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament măsuri

  mențin și, dacă este necesar, îmbunătățesc măsurile
  tehnice
  existente
  de conservare la nivel național
  până la
  ...

   (********)

  . [AM 24]

(2)   Măsurile tehnice de conservare menționate la alineatul (1) au la bază cerințe specifice pentru fiecare râu în parte, cu scopul de a contribui la atingerea obiectivelor generale și specifice prezentate la articolele 4 și 5. Localizarea acestor măsuri se bazează pe cele mai bune informații disponibile cu privire la rutele de migrație a somonului în mare.

Articolul 10

Măsuri de protecție a altor stocuri din râurile cu somon

Statele membre pot stabili măsuri tehnice de conservare la nivel național în cazul râurilor baltice de pe teritoriile lor pentru stocurile de somon din râuri care nu intră sub incidența articolului 9. Măsurile respective contribuie la realizarea obiectivelor generale și specifice prezentate la articolele 4 și 5.

Comisia revizuiește orientările referitoare la ajutoarele de stat pentru a le permite statelor membre să compenseze mai ușor daunele provocate de foci și cormorani. [AM 25]

Articolul 11

Măsurile Comisiei

(1)   Comisia evaluează, din trei în trei ani

  în fiecare an
  , eficacitatea și compatibilitatea măsurilor luate de statele membre în conformitate cu dispozițiile articolelor 9 și 10, în special în cazul râurilor cu somon sălbatic care traversează mai multe state membre, pe baza obiectivelor generale și specifice formulate la articolele 4 și 5. [AM 27]

(2)   Dacă statele membre în cauză nu adoptă astfel de măsuri în conformitate cu articolul 9 în termenul specificat după intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 de instituire a astfel de măsuri tehnice de conservare necesare.

(3)   Dacă, pe baza unei evaluări efectuate în temeiul alineatului (1), măsurile luate de statele membre nu sunt considerate compatibile cu obiectivele generale și specifice stabilite la articolele 4 și 5 sau sunt considerate a împieduca îndeplinirea aceste obiective, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 de instituire de măsuri tehnice de conservare necesare.

(4)   Scopul măsurilor adoptate de Comisie este de a asigura îndeplinirea obiectivelor generale și specifice stabilite la articolele 4 și 5. Din momentul în care Comisia adoptă actul delegat, măsurile luate de statele membre nu se mai aplică.

CAPITOLUL VI

PROCEDEUL RĂSPÂNDIRII

Articolul 12

Îmbogățirea stocurilor

(1)   Îmbogățirea stocurilor de somon este permisă numai în râurile cu somon sălbatic,
  numai atunci când acest lucru este necesar pentru a preveni exterminarea stocului local
  . Numărul de puieți răspândiți în fiecare râu nu depășește capacitatea de producție potențială de puiet de somon estimată a râului respectiv. [AM 28]

(2)   Îmbogățirea stocurilor se realizează într-un mod care să protejeze diversitatea
  și variabilitatea
  genetică a diferitelor stocuri din râurile cu somon, ținând cont de populațiile existente în râul ale cărui stocuri se îmbogățesc, dar și în râurile vecine, și care să genereze un maxim de efect al procesului de îmbogățire a stocurilor.
  Puieții provin din cel mai apropiat râu posibil cu somon sălbatic. [AM 29]

(2a)
     
  Puieții pentru îmbogățirea stocurilor se marchează prin tăierea înotătoarelor adipoase. [AM 30]

(3)   Comisia poate stabili

  adoptă până la...

   (*********)

  , acte de punere în aplicare, stabilind
  norme detaliate pentru aplicarea prezentului articol. prin intermediul actelor

  Actele
  de punere în aplicare adoptate

  respective se adoptă
  în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 28 alineatul (2). [AM 31]

Articolul 13

Repopularea directă

Repopularea directă a râurilor cu resurse potențiale de somon se face numai în următoarele condiții:

| (a) | râul
  sau afluenții acestuia
  oferă culoare libere pentru migrație, apă de calitate adecvată și habitat potrivit pentru reproducerea și creșterea somonului; [AM 32] |
| --- | --- |

(a)

râul
  sau afluenții acestuia
  oferă culoare libere pentru migrație, apă de calitate adecvată și habitat potrivit pentru reproducerea și creșterea somonului; [AM 32]

| (b) | scopul repopulării directe este să creeze sau să mărească o populație de somon sălbatic viabilă și autonomă; |
| --- | --- |

(b)

scopul repopulării directe este să creeze sau să mărească o populație de somon sălbatic viabilă și autonomă;

| (c) | există un program de monitorizare pentru perioada de dinainte și cea de după răspândire și un mecanism de evaluare în vigoare; |
| --- | --- |

(c)

există un program de monitorizare pentru perioada de dinainte și cea de după răspândire și un mecanism de evaluare în vigoare;

| (d) | sunt în vigoare măsuri de conservare și gestionare adecvate pentru a facilita refacerea în râul respectiv a unei populații autonome de somon; |
| --- | --- |

(d)

sunt în vigoare măsuri de conservare și gestionare adecvate pentru a facilita refacerea în râul respectiv a unei populații autonome de somon;

| (da) | îmbogățirea stocurilor se realizează într-un mod care să protejeze diversitatea genetică a diferitelor stocuri din râurile cu somon, ținând cont de populațiile existente în râul ale cărui stocuri se îmbogățesc și în râurile vecine, și care să genereze un maxim de efect al procesului de îmbogățire a stocurilor; [AM 34] |
| --- | --- |

(da)

îmbogățirea stocurilor se realizează într-un mod care să protejeze diversitatea genetică a diferitelor stocuri din râurile cu somon, ținând cont de populațiile existente în râul ale cărui stocuri se îmbogățesc și în râurile vecine, și care să genereze un maxim de efect al procesului de îmbogățire a stocurilor; [AM 34]

| (db) | puieții pentru îmbogățirea stocurilor se marchează prin tăierea înotătoarelor adipoase. [AM 35] |
| --- | --- |

(db)

puieții pentru îmbogățirea stocurilor se marchează prin tăierea înotătoarelor adipoase. [AM 35]

Principiul „poluatorul plătește” este principiul director în cadrul procesului de reabilitare a căilor navigabile.
  <BR>Repopularea directă în conformitate cu alineatul (1) este considerată
  , de asemenea,
  măsură de conservare în sensul articolului 38 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006. [AM 36]

Articolul 13a

Originea peștilor maturi și a puieților

Dacă este posibil, peștii maturi și puieții trebuie să provină din același râu cu somon sălbatic sau, în caz contrar, din cel mai apropiat râu cu somon sălbatic. [AM 33]

Articolul 14

Perioada de tranziție

Operațiunile de răspândire a somonului, altele decât cele efectuate în conformitate cu articolele 12 și 13, pot continua până la șapte ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament. ... (**********)

  și sunt evaluate în mod corespunzător
  .
  Pentru încetarea treptată a operațiunilor se va adopta o abordare de la un curs de apă la altul. Aceasta va fi administrată de agențiile locale, regionale și/sau naționale din statele membre, implică, de asemenea, părțile interesate de la nivel local și mobilizează competențele acestora în ceea ce privește restaurarea habitatului și alte măsuri. Deciziile naționale cu caracter juridic obligatoriu privind utilizarea pârghiilor economice folosite în prezent pentru îmbogățirea stocurilor sunt reorientate pentru a sprijini pescarii care ar putea fi afectați de efectele negative ale încetării treptate. [AM 37]

CAPITOLUL VII

CONTROL ȘI EXECUTARE

Articolul 15

Raportul cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009

Măsurile de control prevăzute în prezentul capitol se aplică în completarea celor stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, cu excepția cazului în care articolele prezentului capitol cuprind dispoziții contrare.

În plus, articolul 55 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, precum și articolele 64 și 65 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009

   (11)

  se aplică mutatis mutandis tuturor activităților de pescuit recreativ de somon din Marea Baltică. [AM 38]

Articolul 16

Jurnale de bord

Prin derogare de la dispozițiile articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, comandanții navelor de pescuit din Uniune, indiferent de lungimea navelor, care dețin o autorizație de pescuit pentru somon
  , precum și comandanții navelor prestatoare de servicii utilizate pentru pescuitul cu undița și alte tipuri de pescuit
  au obligația de a ține un jurnal de bord al operațiunilor desfășurate, în conformitate cu normele stabilite la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. [AM 39]

Articolul 17

Notificări prealabile

Prin derogare de la dispozițiile cuprinse în teza introductivă de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, comandanții navelor de pescuit din Uniune, indiferent de lungimea navelor,
  precum și comandanții navelor prestatoare de servicii,
  care au la bord somon și/sau păstrăv de mare transmit autorităților competente din statul membru de pavilion, imediat după încheierea operațiunii de pescuit, informațiile enumerate la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. [AM 40]

Articolul 18

Autorizații pentru activități speciale

(1)   Navele prestatoare de servicii dețin o autorizație pentru activități speciale pentru pescuitul de somon emisă în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

(2)   Statele membre vizate includ autorizația pentru activități speciale în lista autorizațiilor de pescuit din baza de date electronică creată în conformitate cu articolul 116 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. În plus, statele membre includ datele cu privire la autorizațiile pentru activități speciale în sistemul informatizat de validare menționat la articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 19

Declarația

  Declarațiile
  de captură
  pentru pescuitul recreativ [AM 41]

(1)   Comandantul navei prestatoare de servicii

  Pentru toate tipurile de nave de pescuit recreativ se
  completează o declarație de captură, în conformitate cu anexa III, și o înaintează

  și se prezintă rapoarte
  autorității competente din statul membru de pavilion al navei prestatoare de servicii înainte de ultima zi a fiecărei luni. [AM 42]

(2)   Până la data de 15 a fiecărei luni, statul membru vizat introduce informațiile înregistrate în declarațiile de captură pentru luna precedentă în baza de date electronică creată în conformitate cu articolul 116 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și în sistemul informatizat de validare menționat la articolul 109 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. Datele electronice și declarațiile de captură se păstrează timp de 3 ani.

Articolul 20

Inspecțiile la debarcare

Statele membre vizate verifică exactitatea informațiilor înregistrate în declarațiile de captură prin inspecții la debarcare. Aceste inspecții la debarcare acoperă un minim de 10 %

  20
   % din numărul total de debarcări.
  Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului efectuează controale eficiente și încurajează statele membre să desfășoare inspecții mai precise și mai punctuale în zone în care există suspiciuni sau s-a semnalat că au loc activități de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat. [AM 43]

Articolul 20a

Controlul pescuitului recreativ

Controlul activităților de pescuit recreativ în sensul prezentului regulament se întemeiază îndeosebi pe articolul 55 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 și pe articolele 64 și 65 din Regulamentul (UE) nr. 404/2011. [AM 44]

Articolul 21

Programe naționale de acțiuni de control

Programele naționale de acțiuni de control, prevăzute la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 trebuie, la rândul lor, să cuprindă cel puțin:

| (a) | aplicarea măsurilor tehnice de conservare stabilite în conformitate cu capitolul V din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea măsurilor tehnice de conservare stabilite în conformitate cu capitolul V din prezentul regulament;

| (b) | respectarea normelor privind cotele, autorizațiile pentru activități și declarațiile de captură de către navele prestatoare de servicii
  , precum și de pescuitul recreativ care folosește toate tipurile de unelte de pescuit
  ; [AM 45] |
| --- | --- |

(b)

respectarea normelor privind cotele, autorizațiile pentru activități și declarațiile de captură de către navele prestatoare de servicii
  , precum și de pescuitul recreativ care folosește toate tipurile de unelte de pescuit
  ; [AM 45]

| (c) | monitorizarea normelor privind îmbogățirea stocurilor și repopularea directă. |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea normelor privind îmbogățirea stocurilor și repopularea directă.

CAPITOLUL VIII

COLECTAREA DATELOR

Articolul 22

În scopul colectării de date, fiecare populație de somon tânăr din toate râurile cu somon sălbatic poate fi supravegheată cu ajutorul pescuitului electric înainte de producerea schimbărilor metabolice asociate migrației din apa dulce în apa sărată.

Comisia poate adopta acte de punere în aplicare de stabilire a condițiilor detaliate pentru desfășurarea activităților de pescuit electric pe baza celor mai recente informații științifice. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 28 alineatul (2). [AM 46]

Articolul 22a

În termen de ...

   (***********)

  , Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului rezultatele studiilor științifice realizate în legătură cu influența prădătorilor, în special a focilor și cormoranilor, asupra stocurilor de somon din Marea Baltică. Rezultatele acestor studii vor constitui baza unui plan de gestionare a populației de prădători cu influență asupra stocurilor de somoni din Marea Baltică, elaborat de Comisie și care va intra în vigoare cel mai târziu în 2016. [AM 47]

Articolul 22b

Cel târziu până la ...

   (************)

  , Comisia prezintă Parlamentului și Consiliului constatările cercetărilor științifice efectuate cu privire la aruncarea înapoi în apă și captura accidentală de somoni în cadrul tuturor activităților de pescuit relevante din Marea Baltică. [AM 48]

CAPITOLUL IX

MĂSURI DE FOLLOW-UP

Articolul 23

Rapoartele statelor membre

(1)   În al treilea an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament

  La ...

   (*************) și ulterior o dată la trei ani

  în fiecare an
  , statele membre vizate prezintă Comisiei rapoarte cu privire la măsurile tehnice de conservare adoptate în conformitate cu dispozițiile de la capitolul V și cu stadiul de îndeplinire a obiectivelor formulate la articolul 5. [AM 49]

(2)   În ... (**************) și ulterior o dată la șase

  trei
  ani, statele membre vizate prezintă Comisiei rapoarte referitoare la punerea în aplicare a prezentului regulament și la îndeplinirea obiectivelor formulate la articolul 5. Concret, rapoartele statelor membre conțin următoarele informații:

[AM 50]

| (a) | dezvoltarea pescuitului la nivel național, inclusiv procentajele capturilor efectuate în apele marine, în apele de coastă și în râuri, precum și procentajele capturilor efectuate de pescarii care desfășoară activități comerciale, de întreprinderile care utilizează nave prestatoare de servicii și de pescarii amatori; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea pescuitului la nivel național, inclusiv procentajele capturilor efectuate în apele marine, în apele de coastă și în râuri, precum și procentajele capturilor efectuate de pescarii care desfășoară activități comerciale, de întreprinderile care utilizează nave prestatoare de servicii și de pescarii amatori;

| (b) | pentru fiecare râu cu somon sălbatic, producția de puiet de somon și de somon tânăr și cele mai bune date estimative disponibile cu privire la capacitatea de producție potențială de puiet de somon; |
| --- | --- |

(b)

pentru fiecare râu cu somon sălbatic, producția de puiet de somon și de somon tânăr și cele mai bune date estimative disponibile cu privire la capacitatea de producție potențială de puiet de somon;

| (c) | pentru fiecare stoc din râurile cu somon sălbatic, informațiile genetice disponibile; |
| --- | --- |

(c)

pentru fiecare stoc din râurile cu somon sălbatic, informațiile genetice disponibile;

| (d) | activitatea de îmbogățire a stocurilor de somon și de repopulare directă; |
| --- | --- |

(d)

activitatea de îmbogățire a stocurilor de somon și de repopulare directă;

| (e) | punerea în aplicare a programului național de acțiuni de control menționat la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a programului național de acțiuni de control menționat la articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

Articolul 24

Evaluarea planului

Pe baza rapoartelor prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 23 din prezentul regulament și a recomandărilor științifice, Comisia evaluează, în anul următor celui în care primește rapoartele statelor membre, impactul măsurilor de gestionare asupra stocurilor de somon de Marea Baltică și asupra pescuitului care exploatează aceste stocuri.

CAPITOLUL X

MODIFICĂRI LA ANEXE

Articolul 25

Modificarea anexelor

(1)   Comisia este împuternicită să adoptea acte delegate, în conformitate cu articolul 26, privind modificarea listei râurilor cu somon sălbatic enumerate în anexa I pentru a asigura actualizarea sa în funcție de informațiile științifice recente care apar.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 26, privind modificarea anexelor II și III pentru a asigura un control eficace.

CAPITOLUL XI

DISPOZIȚII PROCEDURALE

Articolul 26

Exercitarea competențelor delegate

(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în condițiile stabilite în prezentul articol.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte actele delegate menționate la articolele 6, 7, 11 și 25 pentru o perioadă de timp nedeterminată.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 7, 11 și 25 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în respectiva decizie. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta și nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.

(4)   Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia informează simultan Parlamentul European și Consiliul.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 6, 7, 11 și 25 intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 27

Revocarea împuternicirii

În cazul în care statele membre vizate nu au stabilit sau publicat, în termenul prevăzut, măsurile stabilite la articolul 6 sau la articolul 11 sau dacă, în urma evaluării efectuate în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) sau cu articolul 11 alineatul (1), măsurile luate sunt considerate inadecvate și/sau ineficace, Comisia revocă, în cazul statelor membre vizate, împuternicirea la care se face referire la articolul 6 sau la articolul 11. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în respectiva decizie. Ea intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  sau la o dată ulterioară specificată în aceasta
  [AM 51]

Articolul 28

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură înființat în temeiul articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Este vorba de un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

CAPITOLUL XII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 29

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la ...

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 68, 6.3.2012, p. 47.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 22 noiembrie 2012.

2

(3)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

3

(4)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

4

(5)  JO L 179, 23.6.1998, p. 1.

5

(6)  JO L 223, 15.8.2006, p. 1.

6

(7)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

7

(8)  

  JO L 349, 31.12.2005, p. 1.

8

JO L 349, 31.12.2005, p. 1.

(9)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

9

(10)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

10

(*)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*

(**)  
  Șapte
  ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

**

Șapte

(***)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

***

(****)  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

****

(*****)  zece

  doisprezece
  ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*****

zece

doisprezece

(******)  Un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

******

(*******)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*******

(********)  
  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

********

Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(*********)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*********

Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(**********)  
  Zece ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

**********

Zece ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(11)  

  JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

11

JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

(***********)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

***********

Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(************)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

************

Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(*************)  
  Un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*************

Un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(**************)  șase

  trei ani
  de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

**************

șase

trei ani

ANEXA I

Râuri cu somon sălbatic din Marea Baltică

Finlanda

| — | Simojoki |
| --- | --- |

—

Simojoki

Finlanda/Suedia

| — | Tornionjoki/Torneälven |
| --- | --- |

—

Tornionjoki/Torneälven

Suedia

| — | Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan |
| --- | --- |

—

Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan

Estonia

| — | Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma |
| --- | --- |

—

Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma

Letonia

| — | Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka |
| --- | --- |

—

Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, Saka

Letonia/Lituania

| — | Barta/Bartuva |
| --- | --- |

—

Barta/Bartuva

Lituania

| — | Bazinul râului Nemunas (Zeimena) |
| --- | --- |

—

Bazinul râului Nemunas (Zeimena)

ANEXA II

INFORMAȚII MINIME NECESARE ÎN CAZUL AUTORIZAȚIILOR PENTRU ACTIVITĂȚI SPECIALE

1.   DETALII REFERITOARE LA NAVĂ

Numele navei (1)

Statul de pavilion

Portul de înmatriculare (denumirea și codul național)

Marcajul exterior

Indicativul radio internațional (IRCS) (2)

2.   TITULARUL AUTORIZAȚIEI, ARMATORUL ȘI COMANDANTUL NAVEI (3)

Numele și adresa persoanei fizice sau juridice

3.   CARACTERISTICILE NAVEI

Puterea motorului (kW) (4)

Tonajul (GT)

Lungimea totală

4.   CONDIȚIILE DE PESCUIT

| 1. | Data emiterii: |
| --- | --- |

1.

Data emiterii:

| 2. | Perioada de valabilitate: |
| --- | --- |

2.

Perioada de valabilitate:

| 3. | Condițiile de acordare a autorizației, inclusiv informații despre speciile pescuite, zona și uneltele de pescuit utilizate, dacă este cazul: |
| --- | --- |

3.

Condițiile de acordare a autorizației, inclusiv informații despre speciile pescuite, zona și uneltele de pescuit utilizate, dacă este cazul:

---

(1)  Pentru navele care au nume.

(2)  Pentru navele care trebuie să aibă un indicativ radio internațional.

(3)  A se indica fiecare persoană, dacă este cazul.

(4)  În conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 a Consiliului (JO L 274, 25.9.1986, p. 1.).

ANEXA III

DECLARAȚIILE DE CAPTURĂ

Fiecare stat membru vizat emite pentru navele prestatoare de servicii un formular oficial care se va completa ca declarație de captură. Acest formular conține cel puțin următoarele informații:

| (a) | Numărul de referință al autorizației pentru activități speciale emise în conformitate cu articolul 18; |
| --- | --- |

(a)

Numărul de referință al autorizației pentru activități speciale emise în conformitate cu articolul 18;

| (b) | Numele persoanei fizice sau juridice care deține autorizația pentru activități speciale emisă în conformitate cu articolul 18; |
| --- | --- |

(b)

Numele persoanei fizice sau juridice care deține autorizația pentru activități speciale emisă în conformitate cu articolul 18;

| (c) | Numele și semnătura comandantului navei prestatoare de servicii; |
| --- | --- |

(c)

Numele și semnătura comandantului navei prestatoare de servicii;

| (d) | Data și ora plecării și data și ora sosirii în port, precum și durata campaniei de pescuit; |
| --- | --- |

(d)

Data și ora plecării și data și ora sosirii în port, precum și durata campaniei de pescuit;

| (e) | Locul și ora debarcării pentru fiecare campanie de pescuit; |
| --- | --- |

(e)

Locul și ora debarcării pentru fiecare campanie de pescuit;

| (f) | Uneltele de pescuit utilizate pentru fiecare operațiune de pescuit; |
| --- | --- |

(f)

Uneltele de pescuit utilizate pentru fiecare operațiune de pescuit;

| (g) | Cantitățile de pește debarcate pentru fiecare specie și pentru fiecare campanie de pescuit; |
| --- | --- |

(g)

Cantitățile de pește debarcate pentru fiecare specie și pentru fiecare campanie de pescuit;

| (h) | Cantitățile de pește aruncate înapoi în apă pentru fiecare specie și pentru fiecare campanie de pescuit; |
| --- | --- |

(h)

Cantitățile de pește aruncate înapoi în apă pentru fiecare specie și pentru fiecare campanie de pescuit;

| (i) | Zona capturilor pentru fiecare campanie de pescuit exprimată în dreptunghiuri statistice ICES. |
| --- | --- |

(i)

Zona capturilor pentru fiecare campanie de pescuit exprimată în dreptunghiuri statistice ICES.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/249 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/249

---

P7_TA(2012)0447

Acordarea de competențe delegate pentru adoptarea anumitor măsuri în ceea ce privește politica comercială comună ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor regulamente referitoare la politica comercială comună în ceea ce privește acordarea de competențe delegate pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2011)0349 – C7-0162/2011 – 2011/0153(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0349), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0349),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0162/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0096/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0096/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2011)0153

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a anumitor regulamente referitoare la politica comercială comună în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și competențe de executare pentru adoptarea anumitor măsuri [AM 1]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | O serie de regulamente de bază referitoare la politica comercială comună prevăd că actele urmează să fie adoptate pe baza procedurilor prevăzute în Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

O serie de regulamente de bază referitoare la politica comercială comună prevăd că actele urmează să fie adoptate pe baza procedurilor prevăzute în Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2).

| (2) | O examinare a actelor legislative în vigoare care nu au fost adaptate la procedura de reglementare cu control înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona este necesară pentru a se asigura coerența cu dispozițiile introduse de tratatul respectiv. Este necesar, în anumite cazuri, să se modifice astfel de acte în scopul de a acorda competențe delegate Comisiei în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFEU).
  Este potrivit ca în unele cazuri să se aplice anumite proceduri stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (3). [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

O examinare a actelor legislative în vigoare care nu au fost adaptate la procedura de reglementare cu control înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona este necesară pentru a se asigura coerența cu dispozițiile introduse de tratatul respectiv. Este necesar, în anumite cazuri, să se modifice astfel de acte în scopul de a acorda competențe delegate Comisiei în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFEU).
  Este potrivit ca în unele cazuri să se aplice anumite proceduri stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (3). [AM 2]

| (3) | Prin urmare, următoarele regulamente ar trebui să fie modificate în consecință:






  — | Regulamentul (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (4), |
| --- | --- | --- |

(3)

Prin urmare, următoarele regulamente ar trebui să fie modificate în consecință:

—

Regulamentul (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (4),

| — | Regulamentul (CE) nr. 517/94 al Consiliului din 7 martie 1994 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri comunitare specifice de import (5), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 517/94 al Consiliului din 7 martie 1994 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri comunitare specifice de import (5),

| — | Regulamentul (CE) nr. 953/2003 al Consiliului din 26 mai 2003 pentru evitarea deturnării spre țările Uniunii Europene a anumitor medicamente esențiale (6), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 953/2003 al Consiliului din 26 mai 2003 pentru evitarea deturnării spre țările Uniunii Europene a anumitor medicamente esențiale (6),

| — | Regulamentul (CE) nr. 673/2005 al Consiliului din 25 aprilie 2005 de instituire de drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (7), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 673/2005 al Consiliului din 25 aprilie 2005 de instituire de drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (7),

| — | Regulamentul (CE) nr. 1342/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 privind aplicarea unor restricții asupra importurilor de anumite produse din oțel din Federația Rusă (8), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1342/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 privind aplicarea unor restricții asupra importurilor de anumite produse din oțel din Federația Rusă (8),

| — | Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (9), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic (9),

| — | Regulamentul (CE) nr. 55/2008 al Consiliului din 21 ianuarie 2008 de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru Republica Moldova și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 980/2005 și a Deciziei 2005/924/CE a Comisiei (10), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 55/2008 al Consiliului din 21 ianuarie 2008 de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru Republica Moldova și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 980/2005 și a Deciziei 2005/924/CE a Comisiei (10),

| — | Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 1100/2006 și (CE) nr. 964/2007 ale Comisiei
   (11), [AM 3] |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 1100/2006 și (CE) nr. 964/2007 ale Comisiei
   (11), [AM 3]

| — | Regulamentul (CE) nr. 1340/2008 al Consiliului din 8 decembrie 2008 privind comerțul cu anumite produse siderurgice între Comunitatea Europeană și Republica Kazahstan (12), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1340/2008 al Consiliului din 8 decembrie 2008 privind comerțul cu anumite produse siderurgice între Comunitatea Europeană și Republica Kazahstan (12),

| — | Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană
   (13). [AM 4] |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană
   (13). [AM 4]

| (4) | În scopul asigurării securității juridice, este necesar ca procedurile pentru adoptarea măsurilor care au fost inițiate, însă nu a fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament să nu fie afectate de prezentul regulament, |
| --- | --- |

(4)

În scopul asigurării securității juridice, este necesar ca procedurile pentru adoptarea măsurilor care au fost inițiate, însă nu a fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament să nu fie afectate de prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentele enumerate în anexa la prezentul regulament se adaptează, în conformitate cu anexa, la articolul 290 din TFUE
  sau la dispozițiile aplicabile din Regulamentul (UE) nr. 182/2011
  . [AM 5]

Articolul 2

Trimiterile la dispozițiile regulamentelor menţionate în anexă se interpretează ca trimiteri la dispozițiile respective astfel cum sunt modificate prin prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament nu afectează procedurile pentru adoptarea măsurilor prevăzute în regulamentele menţionate în anexă care au fost inițiate, dar care nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a 30-a zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziţia Parlamentului European din 22 noiembrie 2012.

1

(2)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

2

(3)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

3

JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  JO L 275, 8.11.1993, p. 1.

4

(5)  JO L 67, 10.3.1994, p. 1.

5

(6)  JO L 135, 3.6.2003, p. 5.

6

(7)  JO L 110, 30.4.2005, p. 1.

7

(8)  JO L 300, 17.11.2007, p. 1.

8

(9)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

9

(10)  JO L 20, 24.1.2008, p. 1.

10

(11)  
  JO L 211, 6.8.2008, p. 1.

11

JO L 211, 6.8.2008, p. 1.

(12)  JO L 348, 24.12.2008, p. 1.

12

(13)  
  JO L 328, 15.12.2009, p. 1.

13

JO L 328, 15.12.2009, p. 1.

ANEXĂ

LISTA REGULAMENTELOR CARE INTRĂ SUB INCIDENȚA POLITICII COMERCIALE COMUNE ȘI ADAPTATE LA ARTICOLUL 290 DIN TFUE ŞI LA PREVEDERILE APLICABILE DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 182/2011.

1.   Regulamentul (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe
   (1)

În ceea ce privește Regulamentul (CEE) nr. 3030/93, pentru a asigura funcționarea adecvată a sistemului de gestionare a importurilor anumitor produse textile, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește schimbările necesare în anexele la respectivul regulament. Mai mult, Comisiei îi sunt conferite competeţe de executare pentru a adopta măsurile necesare pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În consecință, Regulamentul (CEE) nr. 3030/93 se modifică după cum urmează:

| -1a. | În întreg textul Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 trimiterile la „articolul 17” se înlocuiesc cu „articolul 17 alineatul (2)”. [AM 7] |
| --- | --- |

-1a.

În întreg textul Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 trimiterile la „articolul 17” se înlocuiesc cu „articolul 17 alineatul (2)”. [AM 7]

| -1a. | Se introduc următoarele considerente 15a şi 15b:




  „Întrucât, pentru a asigura funcționarea adecvată a sistemului de gestionare a importurilor anumitor produse textile, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor, acordarea unor posibilități suplimentare de import, introducerea sau adaptarea limitelor cantitative, adoptarea de măsuri de salvgardare și introducerea unui sistem de supraveghere în conformitate cu prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor. [AM 6]



  Întrucât, pentru a asigura condiţii uniforme pentru adoptarea mai multor măsuri de punere în în aplicare a prezentului Regulament, Comisiei ar trebui să-i fie conferite competenţe de executare. Aceste competenţe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie



   (*)



  ;



  (*)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”
  "

  [AM 8] |
| --- | --- |

-1a.

Se introduc următoarele considerente 15a şi 15b:

„Întrucât, pentru a asigura funcționarea adecvată a sistemului de gestionare a importurilor anumitor produse textile, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor, acordarea unor posibilități suplimentare de import, introducerea sau adaptarea limitelor cantitative, adoptarea de măsuri de salvgardare și introducerea unui sistem de supraveghere în conformitate cu prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor. [AM 6]

Întrucât, pentru a asigura condiţii uniforme pentru adoptarea mai multor măsuri de punere în în aplicare a prezentului Regulament, Comisiei ar trebui să-i fie conferite competenţe de executare. Aceste competenţe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie



   (*)



  ;

(*)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”
  "

| 1. | La articolul 2, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul adaptării definiției limitelor cantitative stabilite în anexa V și a categoriilor de produse la care se aplică, atunci când este necesar să se asigure că orice amendament ulterior la Nomenclatura Combinată sau orice decizie de schimbare a încadrării acestor produse nu determină o reducere a limitelor cantitative.”. |
| --- | --- |

1.

La articolul 2, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul adaptării definiției limitelor cantitative stabilite în anexa V și a categoriilor de produse la care se aplică, atunci când este necesar să se asigure că orice amendament ulterior la Nomenclatura Combinată sau orice decizie de schimbare a încadrării acestor produse nu determină o reducere a limitelor cantitative.”.

| 2. | La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul de a modifica anexele pentru a remedia situația menționată la alineatul (1), respectându-se termenii și condițiile incluse în acordurile bilaterale relevante.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul de a modifica anexele pentru a remedia situația menționată la alineatul (1), respectându-se termenii și condițiile incluse în acordurile bilaterale relevante.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 3. | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul de a acorda posibilități suplimentare de import în timpul unui anumit an contingentar, atunci când, în situații speciale, sunt necesare importuri de cantități suplimentare în afara celor prevăzute în anexa V privind una sau mai multe categorii de produse.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul primului paragraf. Comisia adoptă o decizie în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea unei cereri din partea unui stat membru.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul de a acorda posibilități suplimentare de import în timpul unui anumit an contingentar, atunci când, în situații speciale, sunt necesare importuri de cantități suplimentare în afara celor prevăzute în anexa V privind una sau mai multe categorii de produse.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul primului paragraf. Comisia adoptă o decizie în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea unei cereri din partea unui stat membru.”;

| (b) | penultimul paragraf se elimină. |
| --- | --- |

(b)

penultimul paragraf se elimină.

| 4. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (7), litera (b) se elimină; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (7), litera (b) se elimină;

| (b) | alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:
  „(13)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a privind măsurile prevăzute la alineatele (3) și (9).
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat. Comisia adoptă o decizie în termen de 10 zile lucrătoare de la primirea unei cereri din partea unui stat membru.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

„(13)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a privind măsurile prevăzute la alineatele (3) și (9).

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat. Comisia adoptă o decizie în termen de 10 zile lucrătoare de la primirea unei cereri din partea unui stat membru.”

| 5. | Articolul 10a se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2a) se elimină; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 10a se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2a) se elimină;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a privind măsurile prevăzute la alineatul (1), cu excepția deschiderii consultărilor, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (a).
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a privind măsurile prevăzute la alineatul (1), cu excepția deschiderii consultărilor, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (a).

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 6. | La articolul 13 alineatul (3) al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia decide în privința aplicării unui sistem de supraveghere a priori sau a posteriori. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a privind impunerea sistemului de supraveghere a priori.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul celui de-al doilea paragraf.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 13 alineatul (3) al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia decide în privința aplicării unui sistem de supraveghere a priori sau a posteriori. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a privind impunerea sistemului de supraveghere a priori.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul celui de-al doilea paragraf.”

| 7. | Articolul 15 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În cazul în care Uniunea și țara furnizoare nu ajung la o soluție satisfăcătoare în termenul precizat la articolul 16 și Comisia constată că există dovezi clare de eludare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16a pentru a deduce din limitele cantitative un volum echivalent de produse originare din țara furnizoare respectivă.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 15 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În cazul în care Uniunea și țara furnizoare nu ajung la o soluție satisfăcătoare în termenul precizat la articolul 16 și Comisia constată că există dovezi clare de eludare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16a pentru a deduce din limitele cantitative un volum echivalent de produse originare din țara furnizoare respectivă.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”;

| (b) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În plus, atunci când există dovada implicării unor teritorii ale țărilor terțe care sunt membre OMC, dar care nu sunt prevăzute în anexa V, Comisia solicită consultări cu țara sau țările terțe respective, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16, pentru a adopta măsurile corespunzătoare pentru soluționarea problemei. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a pentru a introduce limite cantitative pentru țara sau țările terțe respective sau pentru a contracara situația menționată la alineatul (1).
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În plus, atunci când există dovada implicării unor teritorii ale țărilor terțe care sunt membre OMC, dar care nu sunt prevăzute în anexa V, Comisia solicită consultări cu țara sau țările terțe respective, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16, pentru a adopta măsurile corespunzătoare pentru soluționarea problemei. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a pentru a introduce limite cantitative pentru țara sau țările terțe respective sau pentru a contracara situația menționată la alineatul (1).

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 7a. | La articolul 16 alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Comisia, acționând în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 17 alineatul (1a), conduce consultările menționate în prezentul regulament conform următoarelor norme:”


  [AM 9] |
| --- | --- |

7a.

La articolul 16 alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Comisia, acționând în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 17 alineatul (1a), conduce consultările menționate în prezentul regulament conform următoarelor norme:”

| 8. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 16a
  Exercitarea delegării
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 2 alineatul (6), articolul 6 alineatul (2), articolul 8, articolul 10 alineatul (13), articolul 10a alineatul (3), articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatele (3) și (5) și articolul 19 din prezentul regulament, la articolul 4 alineatul (3) din anexa IV și articolul 2şiarticolul 3 alineatul (1) și articolul (3) din anexa VII la prezentul regulament se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  cinci ani de la
  ... (**).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 10]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatul (6), articolul 6 alineatul (2), articolul 8, articolul 10 alineatul (13), articolul 10a alineatul (3), articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatele (3) și (5) și articolul 19 din prezentul regulament, la articolul 4 alineatul (3) din anexa IV și la articolul 2şi articolul 3 alineatele (1) și (3) din anexa VII la prezentul regulament poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 2 alineatul (6), articolul 6 alineatul (2), articolul 8, articolul 10 alineatul (13), articolul 10a alineatul (3), articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatele (3) și (5) și articolul 19 din prezentul regulament, la articolul 4 alineatul (3) din anexa IV și la articolul 2şi articolul 3 alineatele (1) și (3) din anexa VII la prezentul regulament intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 11]

  Articolul 16b
  Procedura de urgență
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.
  (2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 16a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”. |
| --- | --- |

8.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 16a

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 2 alineatul (6), articolul 6 alineatul (2), articolul 8, articolul 10 alineatul (13), articolul 10a alineatul (3), articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatele (3) și (5) și articolul 19 din prezentul regulament, la articolul 4 alineatul (3) din anexa IV și articolul 2şiarticolul 3 alineatul (1) și articolul (3) din anexa VII la prezentul regulament se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  cinci ani de la
  ... (**).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 10]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatul (6), articolul 6 alineatul (2), articolul 8, articolul 10 alineatul (13), articolul 10a alineatul (3), articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatele (3) și (5) și articolul 19 din prezentul regulament, la articolul 4 alineatul (3) din anexa IV și la articolul 2şi articolul 3 alineatele (1) și (3) din anexa VII la prezentul regulament poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 2 alineatul (6), articolul 6 alineatul (2), articolul 8, articolul 10 alineatul (13), articolul 10a alineatul (3), articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatele (3) și (5) și articolul 19 din prezentul regulament, la articolul 4 alineatul (3) din anexa IV și la articolul 2şi articolul 3 alineatele (1) și (3) din anexa VII la prezentul regulament intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 11]

Articolul 16b

Procedura de urgență

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 16a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”.

| 8a. | La articolul 17, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:




  „(1a)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul consultativ își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 12]



  (2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul de examinare își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 13]



  (2a)
     
  În cazul în care avizul comitetului trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, aceasta se încheie fără rezultat dacă, în termenul-limită pentru prezentarea avizului, președintele comitetului ia o decizie în acest sens sau acest lucru este cerut de majoritatea membrilor comitetului.”


  [AM 14] |
| --- | --- |

8a.

La articolul 17, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(1a)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul consultativ își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 12]

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul de examinare își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 13]

(2a)
     
  În cazul în care avizul comitetului trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, aceasta se încheie fără rezultat dacă, în termenul-limită pentru prezentarea avizului, președintele comitetului ia o decizie în acest sens sau acest lucru este cerut de majoritatea membrilor comitetului.”

| 8b. | Articolul 17a se elimină. [AM 15] |
| --- | --- |

8b.

Articolul 17a se elimină. [AM 15]

| 9. | Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 19
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a pentru a modifica anexele relevante, dacă este necesar, pentru a ține seama de încheierea, modificarea sau expirarea acordurilor, protocoalelor sau înțelegerilor cu țări terțe sau modificările aduse reglementărilor Uniunii privind statisticile, regimul vamal sau regimul comun de import”. |
| --- | --- |

9.

Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 19

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a pentru a modifica anexele relevante, dacă este necesar, pentru a ține seama de încheierea, modificarea sau expirarea acordurilor, protocoalelor sau înțelegerilor cu țări terțe sau modificările aduse reglementărilor Uniunii privind statisticile, regimul vamal sau regimul comun de import”.

| 9a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 19a




  Raport




  (1)
     
  Comisia prezintă semestrial Parlamentului European un raport cu privire la aplicarea prezentului regulament.




  (2)
     
  Raportul conține informații cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.




  (3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.




  (4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.”


  [AM 16] |
| --- | --- |

9a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 19a

Raport

(1)
     
  Comisia prezintă semestrial Parlamentului European un raport cu privire la aplicarea prezentului regulament.

(2)
     
  Raportul conține informații cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.

(3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.

(4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.”

| 10. | La articolul 4 din anexa IV, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Atunci când s-a stabilit că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate și cu acordul țării sau țărilor furnizoare în cauză, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament privind modificarea anexelor relevante la prezentul regulament, necesare pentru prevenirea repetării unei astfel de încălcări.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

10.

La articolul 4 din anexa IV, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Atunci când s-a stabilit că dispozițiile prezentului regulament au fost încălcate și cu acordul țării sau țărilor furnizoare în cauză, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament privind modificarea anexelor relevante la prezentul regulament, necesare pentru prevenirea repetării unei astfel de încălcări.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 11. | În anexa VII, articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 2
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament pentru a supune reimporturile cărora nu li se aplică prezenta anexă la limitele cantitative specifice, cu condiția ca produsele în cauză să facă obiectul limitelor cantitative stabilite la articolul 2 din prezentul regulament.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

11.

În anexa VII, articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament pentru a supune reimporturile cărora nu li se aplică prezenta anexă la limitele cantitative specifice, cu condiția ca produsele în cauză să facă obiectul limitelor cantitative stabilite la articolul 2 din prezentul regulament.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 12. | În anexa VII, articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament pentru a efectua transferuri între categorii și utilizarea în avans sau reportul unei părți din limitele cantitative specifice de la un an la altul.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”; |
| --- | --- | --- |

12.

În anexa VII, articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament pentru a efectua transferuri între categorii și utilizarea în avans sau reportul unei părți din limitele cantitative specifice de la un an la altul.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament pentru a ajusta limitele cantitative specifice în cazul în unei necesități de importuri suplimentare.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a din prezentul regulament pentru a ajusta limitele cantitative specifice în cazul în unei necesități de importuri suplimentare.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b din prezentul regulament se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

2.   Regulamentul (CE) nr. 517/94 al Consiliului din 7 martie 1994 privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri comunitare specifice de import
   (2)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 517/94, pentru a asigura funcționarea adecvată a sistemului de gestionare a importurilor de anumite produse textile care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 TFEUar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește schimbările necesare în anexele la prezentul regulament.Mai mult, Comisia este împuternicită să adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 517/94 se modifică după cum urmează:

| -1. | Se introduc următoarele considerente 22a, 22b şi 22c:




  „Întrucât pentru a asigura funcționarea adecvată a sistemului de gestionare a importurilor de anumite produse textile care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor, modificarea regimurilor de import și aplicarea măsurilor de salvgardare și a măsurilor de supraveghere în conformitate cuprezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor; [AM 17]



  Întrucât, pentru a asigura condiţii uniforme pentru adoptarea mai multor măsuri de punere în aplicare a prezentului Regulament, ar trebui conferite competenţe de executare Comisiei. Aceste măsuri ar trebui exercitate de Comisie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie



   (***)



  ; [AM 18]



  Întrucât este oportun să se recurgă la procedura de consultare pentru adoptarea de măsuri de supraveghere, având în vedere efectele acestor măsuri și logica lor secvențială în legătură cu adoptarea de măsuri de salvgardare definitive [AM 19]


  (***)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”
  " |
| --- | --- |

-1.

Se introduc următoarele considerente 22a, 22b şi 22c:

„Întrucât pentru a asigura funcționarea adecvată a sistemului de gestionare a importurilor de anumite produse textile care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor, modificarea regimurilor de import și aplicarea măsurilor de salvgardare și a măsurilor de supraveghere în conformitate cuprezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor; [AM 17]

Întrucât, pentru a asigura condiţii uniforme pentru adoptarea mai multor măsuri de punere în aplicare a prezentului Regulament, ar trebui conferite competenţe de executare Comisiei. Aceste măsuri ar trebui exercitate de Comisie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie



   (***)



  ; [AM 18]

Întrucât este oportun să se recurgă la procedura de consultare pentru adoptarea de măsuri de supraveghere, având în vedere efectele acestor măsuri și logica lor secvențială în legătură cu adoptarea de măsuri de salvgardare definitive [AM 19]

(***)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”
  "

| 1. | La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Toate produsele textile enumerate în anexa V și originare din țările care sunt indicate în aceasta pot fi importate în Uniune în măsura în care a fost introdusă o limită cantitativă anuală de către Comisie. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a modifica anexele relevante în conformitate cu articolul 25a privind instituirea acestor limite cantitative anuale.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Toate produsele textile enumerate în anexa V și originare din țările care sunt indicate în aceasta pot fi importate în Uniune în măsura în care a fost introdusă o limită cantitativă anuală de către Comisie. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a modifica anexele relevante în conformitate cu articolul 25a privind instituirea acestor limite cantitative anuale.”

| 2. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:








  (a) | alineatul (1) se elimină; [AM 20] |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se elimină; [AM 20]

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a privind măsurile necesare pentru adaptarea anexelor III-VII.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a privind măsurile necesare pentru adaptarea anexelor III-VII.”

| 2a. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:










  (a) | la alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Dacă Comisia crede că există suficiente dovezi pentru a justifica o investigație cu privire la condițiile importurilor de produse menționate la articolul 1, Comisia:”;


  [AM 21] |
| --- | --- | --- |

2a.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Dacă Comisia crede că există suficiente dovezi pentru a justifica o investigație cu privire la condițiile importurilor de produse menționate la articolul 1, Comisia:”;

| (b) | la alineatul (2) primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „(2)
     
  Pe lângă informațiile furnizate în temeiul articolului 6, Comisia caută să obțină orice informație pe care o consideră necesară și, atunci când crede de cuviință, depune eforturi pentru a verifica această informație la importatori, comercianți, agenți, producători, asociații și organizații comerciale.”


  [AM 22] |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2) primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(2)
     
  Pe lângă informațiile furnizate în temeiul articolului 6, Comisia caută să obțină orice informație pe care o consideră necesară și, atunci când crede de cuviință, depune eforturi pentru a verifica această informație la importatori, comercianți, agenți, producători, asociații și organizații comerciale.”

| 2b. | La articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:



  Dacă Comisia este de părere că nu sunt necesare măsuri de protecție sau că supravegherea de către Uniune este inutilă, publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o comunicare informând că investigațiile sunt închise și precizând principalele concluzii ale investigațiilor.”

  [AM 23] |
| --- | --- |

2b.

La articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

| 2c. | Articolul 11 se modifică după cum urmează:










  (a) | la alineatul (1), literele (a) şi (b) se înlocuiesce cu următorul text:










  „(a) | să decidă instaurarea unei supravegheri a Uniunii a posteriori asupra anumitor importuri, conform procedurii de consultare prevăzute la articolul 25 alineatul (1a); [AM 24] |
| --- | --- | --- | --- |

2c.

Articolul 11 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), literele (a) şi (b) se înlocuiesce cu următorul text:

„(a)

să decidă instaurarea unei supravegheri a Uniunii a posteriori asupra anumitor importuri, conform procedurii de consultare prevăzute la articolul 25 alineatul (1a); [AM 24]

| (b) | să decidă, în scopul de a supraveghea evoluția acestor importuri, să supună anumite importuri unei supravegheri a Uniunii prealabile, în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 25 alineatul (1a).”; |
| --- | --- |

(b)

să decidă, în scopul de a supraveghea evoluția acestor importuri, să supună anumite importuri unei supravegheri a Uniunii prealabile, în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 25 alineatul (1a).”;

| (b) | la alineatul (2), literele (a) şi (b) se înlocuiesc cu următorul text:










  „(a) | să decidă instaurarea unei supravegheri a Uniunii a posteriori asupra anumitor importuri, conform procedurii de consultare prevăzute la articolul 25 alineatul (1a); [AM 26] |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2), literele (a) şi (b) se înlocuiesc cu următorul text:

„(a)

să decidă instaurarea unei supravegheri a Uniunii a posteriori asupra anumitor importuri, conform procedurii de consultare prevăzute la articolul 25 alineatul (1a); [AM 26]

| (b) | să decidă, în scopul de a supraveghea evoluția acestor importuri, să supună anumite importuri unei supravegheri a Uniunii prealabile, în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 25 alineatul (1a).” |
| --- | --- |

(b)

să decidă, în scopul de a supraveghea evoluția acestor importuri, să supună anumite importuri unei supravegheri a Uniunii prealabile, în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 25 alineatul (1a).”

| 3. | La articolul 12, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a privind măsurile stabilite la alineatele (1) și (2).” |
| --- | --- |

3.

La articolul 12, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a privind măsurile stabilite la alineatele (1) și (2).”

| 4. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 13
  Atunci când motive de maximă urgență impun acest lucru, în cazul în care Comisia constată, din proprie inițiativă sau la cererea unui stat membru, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 12 alineatele (1) și (2) și consideră că o anumită categorie de produse enumerate în anexa I și care nu sunt supuse restricțiilor cantitative ar trebui supusă unor limite cantitative sau unor măsuri de supraveghere prealabilă sau ulterioară, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b pentru a impune măsurile stabilite la articolul 12 alineatele (1) și (2).” |
| --- | --- |

4.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Atunci când motive de maximă urgență impun acest lucru, în cazul în care Comisia constată, din proprie inițiativă sau la cererea unui stat membru, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 12 alineatele (1) și (2) și consideră că o anumită categorie de produse enumerate în anexa I și care nu sunt supuse restricțiilor cantitative ar trebui supusă unor limite cantitative sau unor măsuri de supraveghere prealabilă sau ulterioară, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25b pentru a impune măsurile stabilite la articolul 12 alineatele (1) și (2).”

| 4a. | La articolul 15, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „În conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 25 alineatul (1a), la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, în cazul în care situația prevăzută la articolul 12 alineatul (2) riscă să se producă, Comisia poate:”


  [AM 28] |
| --- | --- |

4a.

La articolul 15, partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„În conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 25 alineatul (1a), la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, în cazul în care situația prevăzută la articolul 12 alineatul (2) riscă să se producă, Comisia poate:”

| 5. | La articolul 16 al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a privind măsurile stabilite la primul paragraf.
  Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 25b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul celui de-al treilea paragraf.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 16 al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a privind măsurile stabilite la primul paragraf.

Atunci când o întârziere în impunerea de măsuri ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 25b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul celui de-al treilea paragraf.”

| 6. | La articolul 25, alineatele (2), (3) şi (4) se înlocuiesc cu următorul text:




  „(1a)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul consultativ își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 29]



  (2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul de examinare își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 30]



  (3)
     
  În cazul în care avizul comitetului trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, aceasta se încheie fără rezultat dacă, în termenul-limită pentru prezentarea avizului, președintele comitetului ia o decizie în acest sens sau acest lucru este cerut de majoritatea membrilor comitetului.”


  [AM 31] |
| --- | --- |

6.

La articolul 25, alineatele (2), (3) şi (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1a)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul consultativ își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 29]

(2)
     
  În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comitetul de examinare își prezintă avizul în termen de o lună de la sesizare. [AM 30]

(3)
     
  În cazul în care avizul comitetului trebuie să fie obținut prin procedură scrisă, aceasta se încheie fără rezultat dacă, în termenul-limită pentru prezentarea avizului, președintele comitetului ia o decizie în acest sens sau acest lucru este cerut de majoritatea membrilor comitetului.”

| 7. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 25a
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 12 alineatul (3), articolele 13, 16 și 28 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  cinci ani de la
  ... (****).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 32]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 12 alineatul (3), articolele 13, 16 și 28 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 12 alineatul (3), articolele 13, 16 și 28 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni

  patru luni
  de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 33]

  Articolul 25b
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.
  (2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 25a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu.”. |
| --- | --- |

7.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 25a

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 12 alineatul (3), articolele 13, 16 și 28 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  cinci ani de la
  ... (****).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 32]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 12 alineatul (3), articolele 13, 16 și 28 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (2), articolul 12 alineatul (3), articolele 13, 16 și 28 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni

  patru luni
  de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 33]

Articolul 25b

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 25a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu.”.

| 7a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 26a




  (1)
     
  Comisia prezintă semestrial Parlamentului European un raport cu privire la aplicarea prezentului regulament.




  (2)
     
  Raportul conține informații cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.




  (3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.




  (4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.”


  [AM 34] |
| --- | --- |

7a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 26a

(1)
     
  Comisia prezintă semestrial Parlamentului European un raport cu privire la aplicarea prezentului regulament.

(2)
     
  Raportul conține informații cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.

(3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.

(4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.”

| 8. | Articolul 28 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 28
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a pentru a modifica anexele relevante, dacă este necesar, pentru a ține seama de încheierea, modificarea sau expirarea acordurilor sau înțelegerilor cu țări terțe sau modificările aduse reglementărilor Uniunii privind statisticile, regimul vamal sau regimul comun de import”. |
| --- | --- |

8.

Articolul 28 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 28

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 25a pentru a modifica anexele relevante, dacă este necesar, pentru a ține seama de încheierea, modificarea sau expirarea acordurilor sau înțelegerilor cu țări terțe sau modificările aduse reglementărilor Uniunii privind statisticile, regimul vamal sau regimul comun de import”.

3.   Regulamentul (CE) nr. 953/2003 al Consiliului din 26 mai 2003 pentru evitarea deturnării spre țările Uniunii Europene a anumitor medicamente esențiale
   (3)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 953/2003, în scopul de a adăuga produse pe lista de produse reglementate de regulamentul respectiv, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în scopul de a modifica anexa la regulamentul respectiv. În consecință,

Regulamentul (CE) nr. 953/2003 se modifică după cum urmează:

| -1. | Considerentul 12 se înlocuieşte cu următorul text:










  „(12) | În scopul de a adăuga produse pe lista de produse reglementate de prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexelor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Considerentul 12 se înlocuieşte cu următorul text:

„(12)

| 1. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (3) şi (4) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 5 pentru a determina dacă un produs îndeplinește sau nu criteriile prevăzute în prezentul regulament.
  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 5a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.
  (4)   Atunci când condițiile prevăzute în prezentul regulament sunt îndeplinite, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 5 pentru a adăuga produsul în cauză la anexa I cu ocazia următoarei actualizări. Solicitantul este informat despre decizia Comisiei în termen de 15 zile.
  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 5a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (3) şi (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 5 pentru a determina dacă un produs îndeplinește sau nu criteriile prevăzute în prezentul regulament.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 5a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.

(4)   Atunci când condițiile prevăzute în prezentul regulament sunt îndeplinite, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 5 pentru a adăuga produsul în cauză la anexa I cu ocazia următoarei actualizări. Solicitantul este informat despre decizia Comisiei în termen de 15 zile.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 5a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”;

| (b) | alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:
  „(9)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 5 pentru a modifica anexele II, III și IV în cazul în care este necesar, ținând cont, printre altele, de experiența dobândită în urma aplicării sale sau pentru a răspunde la o criză în domeniul sănătății.
  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 5a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:

„(9)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 5 pentru a modifica anexele II, III și IV în cazul în care este necesar, ținând cont, printre altele, de experiența dobândită în urma aplicării sale sau pentru a răspunde la o criză în domeniul sănătății.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 5a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 2. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 5
  (1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 4 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  cinci ani de la
  ... (*****).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 37]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 4 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”.
  [AM 38] |
| --- | --- |

2.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 4 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  cinci ani de la
  ... (*****).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 37]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 4 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 4 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”.

| 3. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 5a
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.
  (2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”. |
| --- | --- |

3.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 5a

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”.

| 4. | La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Comisia prezintă în mod periodic

  de două ori pe an
  rapoarte Parlamentului European și Consiliului privind volumele exportate cu prețuri diferențiate, inclusiv privind volumele exportate în cadrul unui acord de parteneriat convenit între producător și guvernul unei țări de destinație. În raport se analizează lista țărilor și a bolilor respective și criteriile generale pentru punerea în aplicare a articolului 3. [AM 39]



  (3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. [AM 40]



  (4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European și Consiliului.”


  [AM 41] |
| --- | --- |

4.

La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia prezintă în mod periodic

  de două ori pe an
  rapoarte Parlamentului European și Consiliului privind volumele exportate cu prețuri diferențiate, inclusiv privind volumele exportate în cadrul unui acord de parteneriat convenit între producător și guvernul unei țări de destinație. În raport se analizează lista țărilor și a bolilor respective și criteriile generale pentru punerea în aplicare a articolului 3. [AM 39]

(3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament. [AM 40]

(4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European și Consiliului.”

4.   Regulamentul (CE) nr. 673/2005 al Consiliului din 25 aprilie 2005 de instituire de drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii
   (4)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 673/2005, pentru a efectua ajustările necesare măsurilor prevăzute în regulamentul respectiv, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările respective.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 673/2005 se modifică după cum urmează:

| -1. | Considerentul 7 se înlocuiește cu următorul text:










  „(7) | În vederea adaptării necesare a măsurilor prevăzute de prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea ratei taxei suplimentare sau a listelor din anexele I și II în conformitate cu prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cadrul activității sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Considerentul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„(7)

În vederea adaptării necesare a măsurilor prevăzute de prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea ratei taxei suplimentare sau a listelor din anexele I și II în conformitate cu prezentul regulament. Este deosebit de important ca, în cadrul activității sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.”

| 1. | La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 4 pentru a efectua ajustări și modificări în temeiul prezentului articol.
  Atunci când, în cazul unor ajustări și modificări ale anexelor, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 4a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 4 pentru a efectua ajustări și modificări în temeiul prezentului articol.

Atunci când, în cazul unor ajustări și modificări ale anexelor, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 4a se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 2. | Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 4
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 3 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la
  ... (******).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 43]

  (3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 3 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”
  [AM 44] |
| --- | --- |

2.

Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 4

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 3 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la
  ... (******).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 43]

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 3 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

| 3. | Se introduce următorul articol 4a:
  „Articolul 4a
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.
  (2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 4 alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”. |
| --- | --- |

3.

Se introduce următorul articol 4a:

„Articolul 4a

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 4 alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”.

| 3a. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 7




  Comisia trimite Parlamentului European și Consiliului o propunere cu privire la abrogarea prezentului regulament atunci când Statele Unite ale Americii vor fi implementat cu succes recomandarea organismului de soluționare a litigiilor al OMC.”


  [AM 45] |
| --- | --- |

3a.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Comisia trimite Parlamentului European și Consiliului o propunere cu privire la abrogarea prezentului regulament atunci când Statele Unite ale Americii vor fi implementat cu succes recomandarea organismului de soluționare a litigiilor al OMC.”

5.   Regulamentul (CE) nr. 1342/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 privind aplicarea unor restricții asupra importurilor de anumite produse din oțel din Federația Rusă
   (5)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1342/2007, pentru a permite administrarea eficientă prin adoptarea ajustărilor la restricțiile asupra importurilor de anumite produse din oțel, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa V.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 1342/2007 se modifică după cum urmează:

| -1. | Se introduce următorul considerent:










  „(10a) | Pentru a permite administrarea eficientă prin adoptarea ajustărilor la restricțiile asupra importurilor de anumite produse din oțel, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa V. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„(10a)

Pentru a permite administrarea eficientă prin adoptarea ajustărilor la restricțiile asupra importurilor de anumite produse din oțel, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa V. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.”

| 1. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 5
  În sensul aplicării articolului 3 alineatele (3) și (4) și al celui de-al doilea paragraf de la articolul 10 alineatul (1) din acord, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a din prezentul regulament pentru a efectua ajustările necesare ale limitelor cantitative stabilite în anexa V.
  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 31b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

În sensul aplicării articolului 3 alineatele (3) și (4) și al celui de-al doilea paragraf de la articolul 10 alineatul (1) din acord, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a din prezentul regulament pentru a efectua ajustările necesare ale limitelor cantitative stabilite în anexa V.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 31b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol.”

| 2. | La articolul 6, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În cazul în care Uniunea și Federația Rusă nu ajung la o soluție satisfăcătoare și în cazul în care Comisia constată că există dovezi clare de eludare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a privind ajustările la anexa V în scopul de a deduce din limitele cantitative un volum echivalent de produse originare din Federația Rusă.
  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 31b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 6, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În cazul în care Uniunea și Federația Rusă nu ajung la o soluție satisfăcătoare și în cazul în care Comisia constată că există dovezi clare de eludare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 31a privind ajustările la anexa V în scopul de a deduce din limitele cantitative un volum echivalent de produse originare din Federația Rusă.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 31b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 3. | Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:
  „Atunci când o decizie privind încadrarea adoptată în conformitate cu procedurile în vigoare ale Uniunii menționate la articolul 11 implică un grup de produse care fac obiectul unei limite cantitative, dacă este necesar, Comisia inițiază, fără întârziere, consultări în conformitate cu articolul 9, în scopul de a ajunge la un acord privind eventualele ajustări necesare pentru limitele cantitative corespunzătoare prevăzute în anexa V. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în acest scop, în conformitate cu articolul 31a privind ajustările la anexa V.”. |
| --- | --- |

3.

Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„Atunci când o decizie privind încadrarea adoptată în conformitate cu procedurile în vigoare ale Uniunii menționate la articolul 11 implică un grup de produse care fac obiectul unei limite cantitative, dacă este necesar, Comisia inițiază, fără întârziere, consultări în conformitate cu articolul 9, în scopul de a ajunge la un acord privind eventualele ajustări necesare pentru limitele cantitative corespunzătoare prevăzute în anexa V. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în acest scop, în conformitate cu articolul 31a privind ajustările la anexa V.”.

| 4. | Următoarele articole se introduc după titlul capitolului IV:
  „Articolul 31a
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 5, la articolul 6 alineatul (3) și la articolul 12 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la
  ... (*******).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 47]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5, la articolul 6 alineatul (3) și la articolul 12 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 5, cu articolul 6 alineatul (3) și cu articolul 12 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 48]

  Articolul 31b
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.
  (2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 31a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu.”. |
| --- | --- |

4.

Următoarele articole se introduc după titlul capitolului IV:

„Articolul 31a

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 5, la articolul 6 alineatul (3) și la articolul 12 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la
  ... (*******).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 47]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5, la articolul 6 alineatul (3) și la articolul 12 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 5, cu articolul 6 alineatul (3) și cu articolul 12 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 48]

Articolul 31b

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 31a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu.”.

6.   Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 al Consiliului din 20 decembrie 2007 privind aplicarea regimurilor aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) prevăzute în acordurile de stabilire sau care duc la stabilirea Acordurilor de parteneriat economic
   (6)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1528/2007, în vederea realizării de adaptări tehnice la regimurile aplicabile produselor originare din anumite state care fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP), competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările de ordin tehnic la regulamentul respectiv.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 1528/2007 se modifică după cum urmează:

| -1. | Se introduce următorul considerent:










  „(16a) | În vederea adaptării dispozițiilor necesare pentru aplicarea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexei I în scopul adăugării ori eliminării unor regiuni sau state și în ceea ce privește modificările de ordin tehnic la anexa II devenite necesare ca urmare a aplicării anexei respective. Este deosebit de important ca, în cadrul activității sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„(16a)

În vederea adaptării dispozițiilor necesare pentru aplicarea prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea anexei I în scopul adăugării ori eliminării unor regiuni sau state și în ceea ce privește modificările de ordin tehnic la anexa II devenite necesare ca urmare a aplicării anexei respective. Este deosebit de important ca, în cadrul activității sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să se asigure că documentele relevante sunt transmise simultan, la timp și în mod corespunzător Parlamentului European și Consiliului. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.”

| -1a. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:










  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:




  „(2)
     
  Comisia modifică anexa I prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 24a, pentru a adăuga regiuni sau state din grupul statelor ACP cu care au fost finalizate negocierile privind încheierea unui acord între Uniune și regiunea respectivă sau statul respectiv care îndeplinește cel puțin cerințele articolului XXIV din GATT 1994.”;



  [AM 50] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)
     
  Comisia modifică anexa I prin intermediul actelor delegate, în conformitate cu articolul 24a, pentru a adăuga regiuni sau state din grupul statelor ACP cu care au fost finalizate negocierile privind încheierea unui acord între Uniune și regiunea respectivă sau statul respectiv care îndeplinește cel puțin cerințele articolului XXIV din GATT 1994.”;

| (b) | la alineatul (3), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:




  „(3)
     
  Statul sau regiunea respectivă rămâne pe lista cuprinsă în anexa I, cu excepția cazului în care Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 24a prin care modifică anexa I pentru a exclude o regiune sau stat din anexa respectivă, în special dacă:”



  [AM 51] |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(3)
     
  Statul sau regiunea respectivă rămâne pe lista cuprinsă în anexa I, cu excepția cazului în care Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 24a prin care modifică anexa I pentru a exclude o regiune sau stat din anexa respectivă, în special dacă:”

| 1. | La articolul 4,alineatul (3) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(3)   Comisia, asistată de Comitetul Codului Vamal constituit prin Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (********) monitorizează punerea în aplicare a dispozițiilor anexei II.
  (4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul [a se introduce numărul articolului (articolelor) de stabilire a procedurii pentru adoptarea actelor delegate, în prezent articolele 24a – 24c din propunerea COM (2011) 82 final]

  articolul 24a
  privind modificări de ordin tehnic la anexa II necesare ca urmare a aplicării anexei respective. [AM 52]

  (5)   Deciziile privind gestionarea anexei II pot fi adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 247 și 247a din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

  (********)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.”" |
| --- | --- |

1.

La articolul 4,alineatul (3) se înlocuieşte cu următorul text:

„(3)   Comisia, asistată de Comitetul Codului Vamal constituit prin Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (********) monitorizează punerea în aplicare a dispozițiilor anexei II.

(4)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul [a se introduce numărul articolului (articolelor) de stabilire a procedurii pentru adoptarea actelor delegate, în prezent articolele 24a – 24c din propunerea COM (2011) 82 final]

  articolul 24a
  privind modificări de ordin tehnic la anexa II necesare ca urmare a aplicării anexei respective. [AM 52]

(5)   Deciziile privind gestionarea anexei II pot fi adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolele 247 și 247a din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

(********)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.”"

| 2. | Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 23
  Adaptarea la progresul tehnic
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul [a se introduce numărul articolului (articolelor) de stabilire a procedurii pentru adoptarea actelor delegate, în prezent articolele 24a – 24c din propunerea COM (2011) 82 final]

  articolul 24a
  privind modificări de ordin tehnic ale articolelor 5 și 8 – 22, care pot fi impuse de diferențele existente între prezentul regulament și acordurile semnate, care se aplică cu titlu provizoriu sau încheiate, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, cu regiunile sau statele enumerate în anexa I.”
  [AM 53] |
| --- | --- |

2.

Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 23

Adaptarea la progresul tehnic

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul [a se introduce numărul articolului (articolelor) de stabilire a procedurii pentru adoptarea actelor delegate, în prezent articolele 24a – 24c din propunerea COM (2011) 82 final]

  articolul 24a
  privind modificări de ordin tehnic ale articolelor 5 și 8 – 22, care pot fi impuse de diferențele existente între prezentul regulament și acordurile semnate, care se aplică cu titlu provizoriu sau încheiate, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, cu regiunile sau statele enumerate în anexa I.”

| 2a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 24a




  Exercitarea delegării




  (1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.




  (2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatele (2) și (3), la articolul 4 alineatul (4) și la articolul 23 se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la ...

   (*********)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.




  (3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatul (4) și articolul 23 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.




  (4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.




  (5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (2) și (3), al articolului 4 alineatul (4) și al articolului 23 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu patru luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”


  [AM 54] |
| --- | --- |

2a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 24a

Exercitarea delegării

(1)
     
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatele (2) și (3), la articolul 4 alineatul (4) și la articolul 23 se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la ...

   (*********)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatele (2) și (3), articolul 4 alineatul (4) și articolul 23 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatele (2) și (3), al articolului 4 alineatul (4) și al articolului 23 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu patru luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

7.   Regulamentul (CE) nr. 55/2008 al Consiliului din 21 ianuarie 2008 de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru Republica Moldova și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 980/2005 și a Deciziei 2005/924/CE a Comisiei
   (7)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 55/2008, pentru a permite ajustarea regulamentului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările necesare pentru a se ține cont de modificările aduse codurilor vamale sau de încheierea acordurilor cu Moldova.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 55/2008 se modifică după cum urmează:

| -1. | Se introduce următorul considerent:










  „(12a) | Pentru a permite ajustarea prezentului regulamentul, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările necesare pentru a se ține cont de modificările aduse codurilor vamale sau de încheierea acordurilor cu Moldova. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„(12a)

Pentru a permite ajustarea prezentului regulamentul, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările necesare pentru a se ține cont de modificările aduse codurilor vamale sau de încheierea acordurilor cu Moldova. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.”

| 1. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 7
  Atribuirea competențelor
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 8b, pentru a realiza modificările și ajustările necesare la dispozițiile prezentului regulament, ca urmare a:






  (a) | modificărilor codurilor din Nomenclatura Combinată și ale subdiviziunilor TARIC; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Atribuirea competențelor

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 8b, pentru a realiza modificările și ajustările necesare la dispozițiile prezentului regulament, ca urmare a:

(a)

modificărilor codurilor din Nomenclatura Combinată și ale subdiviziunilor TARIC;

| (b) | încheierii altor acorduri între Uniune și Moldova.” |
| --- | --- |

(b)

încheierii altor acorduri între Uniune și Moldova.”

| 2. | Se introduce următorul articol 8b:
  „Articolul 8b
  Exercitarea delegării
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 7 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la
  ... (**********).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 56]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  5.   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”
  [AM 57] |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 8b:

„Articolul 8b

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 7 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la
  ... (**********).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 56]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

5.   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

| 2a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 12a




  Raport




  (1)
     
  Comisia prezintă semestrial Parlamentului European un raport cu privire la aplicarea prezentului regulament.




  (2)
     
  Raportul conține informații cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.




  (3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.




  (4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.”


  [AM 58] |
| --- | --- |

2a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 12a

Raport

(1)
     
  Comisia prezintă semestrial Parlamentului European un raport cu privire la aplicarea prezentului regulament.

(2)
     
  Raportul conține informații cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.

(3)
     
  În termen de o lună de la prezentarea raportului de către Comisie, Parlamentul European poate să invite Comisia la o reuniune ad-hoc a comisiei sale competente pentru a prezenta și a explica orice aspecte legate de punerea în aplicare a prezentului regulament.

(4)
     
  Comisia dă publicității raportul la cel târziu șase luni de la prezentarea acestuia Parlamentului European.”

8.
     
  Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006 și a Regulamentelor (CE) nr. 1100/2006 și (CE) nr. 964/2007 ale Comisiei

   (8)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 732/2008, pentru ca anexele sale să fie adaptate la progrese, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește anumite ajustări ale anexelor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 732/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:


  „2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 27a pentru a decide, în urma examinării cererii, dacă acordă țării solicitante regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe și dacă modifică în mod corespunzător anexa I.


  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 27b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 27a pentru a decide, în urma examinării cererii, dacă acordă țării solicitante regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe și dacă modifică în mod corespunzător anexa I.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 27b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”

| 2. | La articolul 11, alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:


  „8.   Atunci când o țară este exclusă de ONU de pe lista țărilor cel mai puțin dezvoltate, aceasta este retrasă de pe lista beneficiarilor regimului. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 27a în vederea eliminării unei țări din regim, prin modificarea anexei I și în vederea stabilirii unei perioade tranzitorii de cel puțin trei ani.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 11, alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

„8.   Atunci când o țară este exclusă de ONU de pe lista țărilor cel mai puțin dezvoltate, aceasta este retrasă de pe lista beneficiarilor regimului. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 27a în vederea eliminării unei țări din regim, prin modificarea anexei I și în vederea stabilirii unei perioade tranzitorii de cel puțin trei ani.”

| 3. | Articolul 25 se înlocuiește cu următorul text:


  „Articolul 25


  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 27a pentru a adopta modificări ale anexelor care sunt necesare:








  (a) | datorită modificărilor aduse Nomenclaturii Combinate; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 25 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 25

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 27a pentru a adopta modificări ale anexelor care sunt necesare:

(a)

datorită modificărilor aduse Nomenclaturii Combinate;

| (b) | datorită modificărilor din statutul internațional sau clasificarea țărilor sau a teritoriilor; |
| --- | --- |

(b)

datorită modificărilor din statutul internațional sau clasificarea țărilor sau a teritoriilor;

| (c) | datorită aplicării articolului 3 alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

datorită aplicării articolului 3 alineatul (2);

| (d) | în cazul în care o țară a atins pragurile stabilite la articolul 3 alineatul (1).” |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care o țară a atins pragurile stabilite la articolul 3 alineatul (1).”

| 4. | Se introduc următoarele articole 27a și 27b:


  „Articolul 27a


  Exercitarea delegării


  1.   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.


  2.   Delegarea de competență menționată la articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (8) și articolul 25 se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.


  3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (8) și articolul 25 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.


  4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.


  5.   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (8) și articolul 25 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.


  Articolul 27b


  Procedura de urgență


  1.   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.


  2.   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 27a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”.

  [AM 59] |
| --- | --- |

4.

Se introduc următoarele articole 27a și 27b:

„Articolul 27a

Exercitarea delegării

1.   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

2.   Delegarea de competență menționată la articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (8) și articolul 25 se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (8) și articolul 25 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

5.   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (8) și articolul 25 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 27b

Procedura de urgență

1.   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

2.   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 27a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu”.

9.   Regulamentul (CE) nr. 1340/2008 al Consiliului din 8 decembrie 2008 privind comerțul cu anumite produse siderurgice între Comunitatea Europeană și Republica Kazahstan
   (9)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1340/2008, pentru a permite administrarea eficientă a anumitor restricții, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa V.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 1340/2008 se modifică după cum urmează:

| -1. | Se introduce următorul considerent:










  „(9a) | Pentru a permite administrarea eficientă a anumitor restricții, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa V. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Se introduce următorul considerent:

„(9a)

Pentru a permite administrarea eficientă a anumitor restricții, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările la anexa V. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. Comisia ar trebui să furnizeze informații și documente complete cu privire la reuniunile sale cu experții naționali în cadrul lucrărilor sale pentru pregătirea și punerea în aplicare a actelor delegate. În acest sens, Comisia ar trebui să garanteze că Parlamentul European este implicat în mod corespunzător, pe baza celor mai bune practici rezultate din experiențele anterioare din alte domenii de politică, pentru a crea cele mai bune condiții posibile pentru controlul actelor delegate exercitat de Parlamentul European în viitor.”

| 1. | La articolul 5, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În cazul în care Uniunea și Republica Kazahstan nu ajung la o soluție satisfăcătoare și în cazul în care Comisia constată că există dovezi clare de eludare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul de a deduce din limitele cantitative un volum echivalent de produse originare din Republica Kazahstan și să modifice anexa V în consecință.
  Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”; |
| --- | --- |

1.

La articolul 5, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În cazul în care Uniunea și Republica Kazahstan nu ajung la o soluție satisfăcătoare și în cazul în care Comisia constată că există dovezi clare de eludare, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 16a în scopul de a deduce din limitele cantitative un volum echivalent de produse originare din Republica Kazahstan și să modifice anexa V în consecință.

Atunci când o întârziere a acțiunilor ar cauza un prejudiciu care ar fi dificil de reparat și, prin urmare, motive de maximă urgență impun acest lucru, procedura prevăzută la articolul 16b se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.”;

| 2. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 16a
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competență menționată la articolul 5 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la ...

   (***********)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 61]

  (3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 5 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
  (5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 62]

  Articolul 16b
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.
  (2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 16a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu.” |
| --- | --- |

2.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 16a

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competență menționată la articolul 5 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată

  de cinci ani de la ...

   (***********)

  . Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 61]

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolul 5 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni

  patru luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 62]

Articolul 16b

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de urgență.

(2)   Fie Parlamentul European, fie Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 16a alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă fără întârziere actul, în urma notificării deciziei de a formula obiecții de către Parlamentul European sau Consiliu.”

10.
     
  Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană

   (10)

În ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1215/2009, pentru a permite ajustarea regulamentului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește modificările necesare pentru a se ține cont de modificările aduse codurilor vamale sau de încheierea acordurilor cu țările și teritoriile reglementate de respectivul regulament. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

În consecință, Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:


  „Articolul 7


  Atribuirea competențelor


  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu procedura menționată la articolul 8b, pentru a realiza modificările și ajustările necesare la dispozițiile prezentului regulament, ca urmare a:








  (a) | modificărilor codurilor din Nomenclatura Combinată și ale subdiviziunilor TARIC; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Atribuirea competențelor

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu procedura menționată la articolul 8b, pentru a realiza modificările și ajustările necesare la dispozițiile prezentului regulament, ca urmare a:

(a)

modificărilor codurilor din Nomenclatura Combinată și ale subdiviziunilor TARIC;

| (b) | încheierii altor acorduri între Uniune și țările și teritoriile menționate la articolul 1. |
| --- | --- |

(b)

încheierii altor acorduri între Uniune și țările și teritoriile menționate la articolul 1.

| 2. | Se introduce următorul articol 8b:


  „Articolul 8b


  Exercitarea delegării


  1.   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.


  2.   Delegarea de competență menționată la articolul 7 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată.


  3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.


  4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.


  5.   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

  [AM 63] |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 8b:

„Articolul 8b

Exercitarea delegării

1.   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

2.   Delegarea de competență menționată la articolul 7 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată.

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 7 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea de competență specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

4.   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.

5.   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 7 intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici din partea Parlamentului European, nici a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

---

(1)  JO L 275, 8.11.1993, p. 1.

(**)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)  JO L 67, 10.3.1994, p. 1.

(****)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)  JO L 135, 3.6.2003, p. 5.

(*****)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(4)  JO L 110, 30.4.2005, p. 1.

(******)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(5)  JO L 300, 17.11.2007, p. 1.

(*******)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(6)  JO L 348, 31.12.2007, p. 1.

(*********)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(7)  JO L 20, 24.1.2008, p. 1.

(**********)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(8)  JO L 211, 6.2.2008, p. 1.

(9)  JO L 348, 24.12.2008, p. 1.

(***********)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(10)  JO L 328, 15.12.2009, p. 1.

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/273 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/273

---

P7_TA(2012)0448

Conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/53)

[Amendamentul 32]

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0342/2012).

(*)  Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

---

REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului de specificare a condițiilor în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului din 27 noiembrie 2009 de stabilire a unor măsuri tehnice tranzitorii pentru perioada 1 ianuarie 2010 – 30 iunie 2011 (2) și Regulamentul (UE) nr. 579/2011 al Parlamentului European şi al Consiliului din 8 iunie 2011 (3) prevăd continuarea a anumitor măsuri tehnice stabilite în Regulamentul (CE) nr. 43/2009 al Consiliului din 16 ianuarie 2009 de stabilire, pentru 2009, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în ape în care sunt necesare limitări ale capturilor (4) cu titlu tranzitoriu până la 31 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului din 27 noiembrie 2009 de stabilire a unor măsuri tehnice tranzitorii pentru perioada 1 ianuarie 2010 – 30 iunie 2011 (2) și Regulamentul (UE) nr. 579/2011 al Parlamentului European şi al Consiliului din 8 iunie 2011 (3) prevăd continuarea a anumitor măsuri tehnice stabilite în Regulamentul (CE) nr. 43/2009 al Consiliului din 16 ianuarie 2009 de stabilire, pentru 2009, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în ape în care sunt necesare limitări ale capturilor (4) cu titlu tranzitoriu până la 31 decembrie 2012.

| (2) | Un nou cadru pentru măsurile tehnice de conservare este așteptat
  în perspectiva reformei în curs a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP)
  .
  Improbabilitatea ca acest nou
  cadru să intre în vigoare înainte de sfârșitul anului 2012
  justifică extinderea aplicării acestor măsuri tehnice tranzitorii
  . |
| --- | --- |

(2)

Un nou cadru pentru măsurile tehnice de conservare este așteptat
  în perspectiva reformei în curs a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP)
  .
  Improbabilitatea ca acest nou
  cadru să intre în vigoare înainte de sfârșitul anului 2012
  justifică extinderea aplicării acestor măsuri tehnice tranzitorii
  .

| (3) | Pentru a asigura continuarea conservării și a gestionării corespunzătoare a resurselor biologice marine, Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 (5) ar trebui actualizat
  prin integrarea
  măsurilor tehnice tranzitorii în textul acestuia. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura continuarea conservării și a gestionării corespunzătoare a resurselor biologice marine, Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 (5) ar trebui actualizat
  prin integrarea
  măsurilor tehnice tranzitorii în textul acestuia.

| (3a) | Pentru a asigura continuarea conservării și a gestionării corespunzătoare a resurselor biologice marine în Marea Neagră, dimensiunea minimă pentru debarcare și dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru pescuitul de calcan, astfel cum au fost stabilite anterior în legislația Uniunii, ar trebui încorporate în Regulamentul (CE) nr. 850/98. |
| --- | --- |

(3a)

Pentru a asigura continuarea conservării și a gestionării corespunzătoare a resurselor biologice marine în Marea Neagră, dimensiunea minimă pentru debarcare și dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru pescuitul de calcan, astfel cum au fost stabilite anterior în legislația Uniunii, ar trebui încorporate în Regulamentul (CE) nr. 850/98.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (5) | Ar trebui menținută interzicerea respingerii selective în toate zonele ICES
  pentru a reduce
  aruncarea înapoi în mare a speciilor care fac obiectul cotelor. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui menținută interzicerea respingerii selective în toate zonele ICES
  pentru a reduce
  aruncarea înapoi în mare a speciilor care fac obiectul cotelor.

| (5a) | În temeiul consultărilor purtate între Uniune, Norvegia și Insulele Feroe în 2009, în vederea reducerii capturilor nedorite, ar trebui introdusă interdicția de eliberare sau aruncare în mare a anumitor specii, precum și condiția schimbării zonei de pescuit atunci când 10 % din captură conține pește sub dimensiunile minime. |
| --- | --- |

(5a)

În temeiul consultărilor purtate între Uniune, Norvegia și Insulele Feroe în 2009, în vederea reducerii capturilor nedorite, ar trebui introdusă interdicția de eliberare sau aruncare în mare a anumitor specii, precum și condiția schimbării zonei de pescuit atunci când 10 % din captură conține pește sub dimensiunile minime.

| (5b) | Având în vedere avizul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), ar trebui menținute restricțiile cu privire la debarcare sau la păstrarea la bord a heringului capturat în diviziunea ICES IIa. |
| --- | --- |

(5b)

Având în vedere avizul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), ar trebui menținute restricțiile cu privire la debarcare sau la păstrarea la bord a heringului capturat în diviziunea ICES IIa.

| (6) | Având în vedere avizul CSTEP,
  menținerea unei zone delimitate în vederea protejării heringului reproducător în diviziunea ICES VIa
  nu mai este necesară pentru a asigura exploatarea durabilă a respectivei specii,
  astfel încât delimitarea
  ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere avizul CSTEP,
  menținerea unei zone delimitate în vederea protejării heringului reproducător în diviziunea ICES VIa
  nu mai este necesară pentru a asigura exploatarea durabilă a respectivei specii,
  astfel încât delimitarea
  ar trebui abrogată.

| (7) | În conformitate cu avizul CSTEP care evidențiază existența unei legături între disponibilitatea scăzută a stocului de uvă și capacitatea scăzută de reproducere a pescărușilor Rissa tridactyla, ar trebui menținută o zonă delimitată în subzona ICES IV, cu excepția unor activități de pescuit limitate în fiecare an pentru monitorizarea stocului. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu avizul CSTEP care evidențiază existența unei legături între disponibilitatea scăzută a stocului de uvă și capacitatea scăzută de reproducere a pescărușilor Rissa tridactyla, ar trebui menținută o zonă delimitată în subzona ICES IV, cu excepția unor activități de pescuit limitate în fiecare an pentru monitorizarea stocului.

| (8) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui să fie posibilă autorizarea utilizării de unelte care nu prind langustină în anumite zone în care pescuitul acestei specii este interzis. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui să fie posibilă autorizarea utilizării de unelte care nu prind langustină în anumite zone în care pescuitul acestei specii este interzis.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (11) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui menținută
  o
  zonă delimitată pentru protecția puietului de eglefin în diviziunea ICES VIb. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui menținută
  o
  zonă delimitată pentru protecția puietului de eglefin în diviziunea ICES VIb.

| (11a) | Având în vedere avizele ICES și CSTEP, pentru a contribui la conservarea stocurilor de pește, ar trebui menținute anumite măsuri tehnice de conservare în apele de la vest de Scoția (diviziunea ICES VIa) pentru protejarea stocurilor de cod, eglefin și merlan. |
| --- | --- |

(11a)

Având în vedere avizele ICES și CSTEP, pentru a contribui la conservarea stocurilor de pește, ar trebui menținute anumite măsuri tehnice de conservare în apele de la vest de Scoția (diviziunea ICES VIa) pentru protejarea stocurilor de cod, eglefin și merlan.

| (11b) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea undițelor de mână și a dandinetelor automate pentru codul saithe în diviziunea ICES VIa. |
| --- | --- |

(11b)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea undițelor de mână și a dandinetelor automate pentru codul saithe în diviziunea ICES VIa.

| (11c) | Având în vedere avizul CSTEP privind distribuția spațială a codului în diviziunea ICES VIa, care arată că marea majoritate a capturilor de cod este realizată la nord de 590N, ar trebui permisă utilizarea setcilor la sud de această linie. |
| --- | --- |

(11c)

Având în vedere avizul CSTEP privind distribuția spațială a codului în diviziunea ICES VIa, care arată că marea majoritate a capturilor de cod este realizată la nord de 590N, ar trebui permisă utilizarea setcilor la sud de această linie.

| (11d) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea setcilor pentru rechinul-pestriț în diviziunea ICES VIa. |
| --- | --- |

(11d)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea setcilor pentru rechinul-pestriț în diviziunea ICES VIa.

| (11e) | Caracterul adecvat al caracteristicilor uneltelor specificate în derogarea de la pescuitul cu traule, cu năvoade de fund sau cu unelte similare în diviziunea ICES VIa ar trebui revizuit periodic ținând cont de avizul științific, în vederea modificării sau a revocării acestora. |
| --- | --- |

(11e)

Caracterul adecvat al caracteristicilor uneltelor specificate în derogarea de la pescuitul cu traule, cu năvoade de fund sau cu unelte similare în diviziunea ICES VIa ar trebui revizuit periodic ținând cont de avizul științific, în vederea modificării sau a revocării acestora.

| (11f) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui introdusă o zonă delimitată pentru protecția puietului de cod în diviziunea ICES VIa. |
| --- | --- |

(11f)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui introdusă o zonă delimitată pentru protecția puietului de cod în diviziunea ICES VIa.

| (11 g) | Caracterul adecvat al interdicției privind pescuitul de cod, eglefin și merlan în subzona ICES VI ar trebui revizuit periodic ținând cont de avizul științific, în vederea modificării sau a abrogării sale. |
| --- | --- |

(11 g)

Caracterul adecvat al interdicției privind pescuitul de cod, eglefin și merlan în subzona ICES VI ar trebui revizuit periodic ținând cont de avizul științific, în vederea modificării sau a abrogării sale.

| (11h) | Având în vedere avizele ICES și CSTEP, ar trebui menținute măsurile de protejare a stocurilor de cod din Marea Celtică (diviziunile ICES VIIf, g). |
| --- | --- |

(11h)

Având în vedere avizele ICES și CSTEP, ar trebui menținute măsurile de protejare a stocurilor de cod din Marea Celtică (diviziunile ICES VIIf, g).

| (12) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui menținute măsurile de protecție a speciilor de mihalț-de-mare albastru din diviziunea ICES VIa, în perioada lor de reproducere. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui menținute măsurile de protecție a speciilor de mihalț-de-mare albastru din diviziunea ICES VIa, în perioada lor de reproducere.

| (13) | Ar trebui menținute măsurile stabilite în 2011 de către Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) pentru protecția sebastei în apele internaționale din subzonele ICES I și II. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui menținute măsurile stabilite în 2011 de către Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) pentru protecția sebastei în apele internaționale din subzonele ICES I și II.

| (14) | Ar trebui menținute măsurile stabilite de NEAFC în 2011 pentru protecția sebastei în Marea Irminger și în apele adiacente. |
| --- | --- |

(14)

Ar trebui menținute măsurile stabilite de NEAFC în 2011 pentru protecția sebastei în Marea Irminger și în apele adiacente.

| (15) | Având în vedere avizul CSTEP, pescuitul cu traul lateral care utilizează curent electric în impulsuri ar trebui să fie permis în continuare în diviziunile ICES IVc și IVb sud, în anumite condiții. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere avizul CSTEP, pescuitul cu traul lateral care utilizează curent electric în impulsuri ar trebui să fie permis în continuare în diviziunile ICES IVc și IVb sud, în anumite condiții.

| (16) | În temeiul consultărilor purtate între Uniune, Norvegia și Insulele Feroe în 2009,
  anumite măsuri de limitare a capacităților de manipulare și descărcare a capturii navelor de pescuit de fund care vizează macrou, hering și stavrid negru în Atlanticul de Nord-Est ▌ar trebui puse în aplicare cu titlu permanent. |
| --- | --- |

(16)

În temeiul consultărilor purtate între Uniune, Norvegia și Insulele Feroe în 2009,
  anumite măsuri de limitare a capacităților de manipulare și descărcare a capturii navelor de pescuit de fund care vizează macrou, hering și stavrid negru în Atlanticul de Nord-Est ▌ar trebui puse în aplicare cu titlu permanent.

| (17) | Având în vedere avizul ICES, ar trebui menținute măsurile tehnice de conservare pentru protecția stocurilor de cod adult din Marea Irlandei în timpul sezonului de reproducere. |
| --- | --- |

(17)

Având în vedere avizul ICES, ar trebui menținute măsurile tehnice de conservare pentru protecția stocurilor de cod adult din Marea Irlandei în timpul sezonului de reproducere.

| (17a) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea sitelor de sortare într-o zonă limitată din diviziunea ICES VIIa. |
| --- | --- |

(17a)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea sitelor de sortare într-o zonă limitată din diviziunea ICES VIIa.

| (18) | Având în vedere avizul CSTEP, pescuitul cu setci și plase de încurcare în diviziunile ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk și subzonele ICES VIII, IX, X și XII
  la est de 27oV
  , în ape cu o adâncime cartografiată mai mare de 200 m, dar nu mai mare de 600 m, ar trebui permis numai în anumite condiții care să asigure protecția speciilor marine de mare adâncime sensibile din punct de vedere biologic. |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere avizul CSTEP, pescuitul cu setci și plase de încurcare în diviziunile ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk și subzonele ICES VIII, IX, X și XII
  la est de 27oV
  , în ape cu o adâncime cartografiată mai mare de 200 m, dar nu mai mare de 600 m, ar trebui permis numai în anumite condiții care să asigure protecția speciilor marine de mare adâncime sensibile din punct de vedere biologic.

| (18a) | Este important să se clarifice interacțiunea dintre diferitele regimuri aplicabile pescuitului cu setci, în special în subzona ICES VII. Mai concret, ar trebui clarificat faptul că derogarea pentru pescuitul cu setci cu o dimensiune a ochiului de plasă egală sau mai mare de 100mm în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j și k, precum şi condițiile specifice referitoare la această derogare, se aplică doar în ape cu o adâncime cartografiată mai mare de 200 de metri și mai mică de 600 de metri și că, în consecință, normele implicite referitoare la fiecare dimensiune a ochiului de plasă și la compoziția capturilor care figurează în Regulamentul (CE) nr. 850/98 se aplică în diviziunile ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg și VIIh, precum și în apele cu o adâncime cartografiată mai mică de 200 de metri în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j și k. |
| --- | --- |

(18a)

Este important să se clarifice interacțiunea dintre diferitele regimuri aplicabile pescuitului cu setci, în special în subzona ICES VII. Mai concret, ar trebui clarificat faptul că derogarea pentru pescuitul cu setci cu o dimensiune a ochiului de plasă egală sau mai mare de 100mm în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j și k, precum şi condițiile specifice referitoare la această derogare, se aplică doar în ape cu o adâncime cartografiată mai mare de 200 de metri și mai mică de 600 de metri și că, în consecință, normele implicite referitoare la fiecare dimensiune a ochiului de plasă și la compoziția capturilor care figurează în Regulamentul (CE) nr. 850/98 se aplică în diviziunile ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg și VIIh, precum și în apele cu o adâncime cartografiată mai mică de 200 de metri în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j și k.

| (18b) | Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea setcilor cu sirec în subzona ICES IX în apele cu o adâncime mai mare de 200 de metri dar mai mică de 600 de metri. |
| --- | --- |

(18b)

Având în vedere avizul CSTEP, ar trebui permisă utilizarea setcilor cu sirec în subzona ICES IX în apele cu o adâncime mai mare de 200 de metri dar mai mică de 600 de metri.

| (19) | Utilizarea anumitor unelte selective ar trebui să fie permisă în continuare în Golful Biscaya pentru a asigura exploatarea durabilă a stocurilor de merluciu și de langustină și pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare din aceste specii. |
| --- | --- |

(19)

Utilizarea anumitor unelte selective ar trebui să fie permisă în continuare în Golful Biscaya pentru a asigura exploatarea durabilă a stocurilor de merluciu și de langustină și pentru a reduce capturile aruncate înapoi în mare din aceste specii.

| (20) | Ar trebui să rămână în vigoare restricțiile privind pescuitul în anumite zone în scopul protejării habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile din zona de reglementare NEAFC, adoptate de NEAFC în 2004, precum și cele privind pescuitul în anumite zone din diviziunile ICES VIIc, j, k și VIIIc, adoptate de Uniune în 2008. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui să rămână în vigoare restricțiile privind pescuitul în anumite zone în scopul protejării habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile din zona de reglementare NEAFC, adoptate de NEAFC în 2004, precum și cele privind pescuitul în anumite zone din diviziunile ICES VIIc, j, k și VIIIc, adoptate de Uniune în 2008.

| (21) | În conformitate cu avizul grupului comun de lucru Uniune/Norvegia privind măsurile tehnice, interzicerea pescuitului de hering, macrou sau șprot în weekend cu traule sau plase-pungă în Skagerrak și Kattegat nu mai contribuie la conservarea stocurilor de pește pelagic, ca urmare a modificărilor modelelor de pescuit. ▌În consecință,
  în temeiul consultărilor purtate între Uniune, Norvegia și Insulele Feroe în 2011,
  această interdicție ar trebui revocată. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu avizul grupului comun de lucru Uniune/Norvegia privind măsurile tehnice, interzicerea pescuitului de hering, macrou sau șprot în weekend cu traule sau plase-pungă în Skagerrak și Kattegat nu mai contribuie la conservarea stocurilor de pește pelagic, ca urmare a modificărilor modelelor de pescuit. ▌În consecință,
  în temeiul consultărilor purtate între Uniune, Norvegia și Insulele Feroe în 2011,
  această interdicție ar trebui revocată.

| (22) | Din motive de claritate și pentru o reglementare mai eficientă, ar trebui eliminate unele dispoziții depășite. |
| --- | --- |

(22)

Din motive de claritate și pentru o reglementare mai eficientă, ar trebui eliminate unele dispoziții depășite.

| (22a) | Pentru a reflecta schimbarea modelelor de pescuit și adoptarea unor echipamente de pescuit mai selective, ar trebui menținute dimensiunile ochiurilor de plasă, speciile-țintă și procentajele de capturi necesare aplicabile în Skagerrak și Kattegat. |
| --- | --- |

(22a)

Pentru a reflecta schimbarea modelelor de pescuit și adoptarea unor echipamente de pescuit mai selective, ar trebui menținute dimensiunile ochiurilor de plasă, speciile-țintă și procentajele de capturi necesare aplicabile în Skagerrak și Kattegat.

| (23) | Dimensiunile minime pentru scoica de Manila ar trebui revizuite în conformitate cu datele biologice. |
| --- | --- |

(23)

Dimensiunile minime pentru scoica de Manila ar trebui revizuite în conformitate cu datele biologice.

| (24) | Pentru a contribui la conservarea caracatiței, în special pentru a proteja puietul, s-a stabilit o dimensiune minimă a caracatiței din capturile efectuate în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe și situate în regiunea Comitetului de pescuit în zona central-estică a Atlanticului (CECAF). |
| --- | --- |

(24)

Pentru a contribui la conservarea caracatiței, în special pentru a proteja puietul, s-a stabilit o dimensiune minimă a caracatiței din capturile efectuate în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe și situate în regiunea Comitetului de pescuit în zona central-estică a Atlanticului (CECAF).

| (24a) | Ar trebui introdusă o măsură echivalentă pentru dimensiunea minimă pentru debarcare pentru hamsie în ceea ce privește numărul de pești pe kilogram, pentru a simplifica activitatea la bordul navelor care capturează această specie și pentru a facilita măsurile de control la țărm. |
| --- | --- |

(24a)

Ar trebui introdusă o măsură echivalentă pentru dimensiunea minimă pentru debarcare pentru hamsie în ceea ce privește numărul de pești pe kilogram, pentru a simplifica activitatea la bordul navelor care capturează această specie și pentru a facilita măsurile de control la țărm.

| (25) | A
  r trebui menținute
  specificațiile cu privire la sita de sortare, care trebuie folosită pentru a reduce capturile accidentale în pescuitul de langustină din diviziunea ICES IIIa, subzona ICES VI și diviziunea ICES VIIa. |
| --- | --- |

(25)

A
  r trebui menținute
  specificațiile cu privire la sita de sortare, care trebuie folosită pentru a reduce capturile accidentale în pescuitul de langustină din diviziunea ICES IIIa, subzona ICES VI și diviziunea ICES VIIa.

| (26) | Ar trebui menținute specificațiile privind panourile de plasă cu ochiuri pătrate utilizate în anumite condiții pentru pescuitul cu anumite echipamente remorcate în Golful Biscaya. |
| --- | --- |

(26)

Ar trebui menținute specificațiile privind panourile de plasă cu ochiuri pătrate utilizate în anumite condiții pentru pescuitul cu anumite echipamente remorcate în Golful Biscaya.

| (27) | Ar trebui permisă ▌utilizarea panourilor de 2m de plasă cu ochiuri pătrate pentru navele cu puterea motorului mai mică de 112 kW într-o zonă limitată din diviziunea ICES VIa. |
| --- | --- |

(27)

Ar trebui permisă ▌utilizarea panourilor de 2m de plasă cu ochiuri pătrate pentru navele cu puterea motorului mai mică de 112 kW într-o zonă limitată din diviziunea ICES VIa.

| (27a) | Termenul „Comunitate”, folosit în partea dispozitivă a Regulamentului (CE) nr. 850/98, ar trebui modificat în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(27a)

Termenul „Comunitate”, folosit în partea dispozitivă a Regulamentului (CE) nr. 850/98, ar trebui modificat în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009.

| (27b) | Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a regulilor privind echipamentele care au o selectivitate crescută echivalentă pentru pescuitul langustinei în diviziunea ICES VIa și a regulilor privind excluderea anumitor activități de pescuit dintr-un stat membru de la aplicarea interdicției de a folosi setcile, plasele de încurcare sau setcile cu sirec în subzonele ICES VIII, IX, X în care nivelul capturilor aruncate înapoi în mare și al capturilor accidentale de rechini este foarte scăzut,
  Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate
  fără aplicarea Regulamentului (UE) nr. 182/2011

   (6).


  ▌ |
| --- | --- |

(27b)

Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a regulilor privind echipamentele care au o selectivitate crescută echivalentă pentru pescuitul langustinei în diviziunea ICES VIa și a regulilor privind excluderea anumitor activități de pescuit dintr-un stat membru de la aplicarea interdicției de a folosi setcile, plasele de încurcare sau setcile cu sirec în subzonele ICES VIII, IX, X în care nivelul capturilor aruncate înapoi în mare și al capturilor accidentale de rechini este foarte scăzut,
  Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate
  fără aplicarea Regulamentului (UE) nr. 182/2011

   (6).

▌

| (29) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 850/98 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 850/98 ar trebui modificat în consecință.

| (29a) | Regulamentul (CE) nr. 1434/98 al Consiliului prevede condiții specifice în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct. O derogare specifică de la condițiile de debarcare a capturilor accidentale de hering prinse cu unelte cu ochiuri de dimensiuni mici în diviziunea ICES IIIa, subzona ICES IV și diviziunea ICES VIId, precum și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, inclusă anterior în alte acte ale Uniunii, ar trebui să fie incorporată în respectivul regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1434/98 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(29a)

Regulamentul (CE) nr. 1434/98 al Consiliului prevede condiții specifice în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct. O derogare specifică de la condițiile de debarcare a capturilor accidentale de hering prinse cu unelte cu ochiuri de dimensiuni mici în diviziunea ICES IIIa, subzona ICES IV și diviziunea ICES VIId, precum și în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa, inclusă anterior în alte acte ale Uniunii, ar trebui să fie incorporată în respectivul regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1434/98 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 850/98

Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică după cum urmează:

| -1a. | Se inserează următorul articol:




  „Articolul 1a




  La articolul 4 alineatul (2) litera (c), articolul 46 alineatul (1) litera (b) și în anexa I, nota de subsol 5, substantivul «comunitate», sau adjectivul corespunzător, se înlocuiește cu substantivul «uniune», sau adjectivul corespunzător, și se efectuează toate modificările necesare din punct de vedere gramatical ca urmare a respectivei modificări.”; |
| --- | --- |

-1a.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 1a

La articolul 4 alineatul (2) litera (c), articolul 46 alineatul (1) litera (b) și în anexa I, nota de subsol 5, substantivul «comunitate», sau adjectivul corespunzător, se înlocuiește cu substantivul «uniune», sau adjectivul corespunzător, și se efectuează toate modificările necesare din punct de vedere gramatical ca urmare a respectivei modificări.”;

| -1b. | La articolul 2, se introduce următorul punct:










  „(i) | Regiunea 9



  Toate apele Mării Negre care corespund subzonei geografice 29, astfel cum este definită în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1343/2011 a Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2011 privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană)

   (*)

  , precum și în Rezoluția CGPM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

-1b.

La articolul 2, se introduce următorul punct:

„(i)

Regiunea 9

(*)  

  JO L 347, 30.12.2011, p. 44.”;
  "

| -1c. | La articolul 11 alineatul (1) se introduce următorul paragraf:




  „Prezenta derogare se aplică fără a aduce atingere articolului 34b alineatul (2) litera (c).” |
| --- | --- |

-1c.

La articolul 11 alineatul (1) se introduce următorul paragraf:

„Prezenta derogare se aplică fără a aduce atingere articolului 34b alineatul (2) litera (c).”

| -1d. | Se inserează următorul articol:




  „Articolul 11a




  În regiunea 9, dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru setcile de fund utilizate pentru capturarea calcanului este de 400mm.”;



  ▌ |
| --- | --- |

-1d.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 11a

În regiunea 9, dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă pentru setcile de fund utilizate pentru capturarea calcanului este de 400mm.”;

| 1d. | Articolul 17 se înlocuieşte cu următorul text:




  „Un organism marin este subdimensionat dacă dimensiunile sale sunt mai mici decât dimensiunile minime specificate în anexele XII și XIIa pentru speciile și zona geografică corespunzătoare.”; |
| --- | --- |

1d.

Articolul 17 se înlocuieşte cu următorul text:

„Un organism marin este subdimensionat dacă dimensiunile sale sunt mai mici decât dimensiunile minime specificate în anexele XII și XIIa pentru speciile și zona geografică corespunzătoare.”;

| 1e. | La articolul 19, se inserează următorul alineat:




  „4.
     
  Alineatele (2) și (3) nu se aplică în regiunea 9.”; |
| --- | --- |

1e.

La articolul 19, se inserează următorul alineat:

„4.
     
  Alineatele (2) și (3) nu se aplică în regiunea 9.”;

| 2. | Se inserează următorul titlu:

  „TITLUL IIIa


  MĂSURI DE REDUCERE A ARUNCĂRII CAPTURILOR ÎNAPOI ÎN MARE



  Articolul 19a





  Interzicerea respingerii selective



  (1)   
  Se interzice aruncarea înapoi în mare a speciilor care fac obiectul cotelor și care pot fi debarcate în mod legal în cursul operațiunilor de pescuit în regiunile 1, 2, 3 şi 4.


  (2)   Dispozițiile menționate la alineatul (1) nu aduc atingere obligațiilor prevăzute în prezentul regulament sau în oricare alt act juridic al Uniunii în domeniul pescuitului.


  Articolul 19b




  Dispoziții de continuare și interzicerea aruncării în mare înainte de strângerea completă a plasei




  (1)
     În cadrul regiunilor 1, 2, 3 şi 4, în cazul în care cantitatea de macrou, hering sau stavrid negru sub dimensiunile minime depășește 10 % din cantitatea totală a capturilor obținute în urma unei lansări, nava își va schimba zona de pescuit.


  (2)
     
  În cadrul regiunilor 1, 2, 3 şi 4 este interzisă eliberarea macroului, heringului sau a stavridului negru înainte ca plasa să fie strânsă în întregime la bordul unei nave de pescuit, având ca rezultat pierderea peștilor morți sau pe moarte
  .”; |
| --- | --- |

2.

Se inserează următorul titlu:

„TITLUL IIIa

MĂSURI DE REDUCERE A ARUNCĂRII CAPTURILOR ÎNAPOI ÎN MARE

Articolul 19a

Interzicerea respingerii selective

(1)   
  Se interzice aruncarea înapoi în mare a speciilor care fac obiectul cotelor și care pot fi debarcate în mod legal în cursul operațiunilor de pescuit în regiunile 1, 2, 3 şi 4.

(2)   Dispozițiile menționate la alineatul (1) nu aduc atingere obligațiilor prevăzute în prezentul regulament sau în oricare alt act juridic al Uniunii în domeniul pescuitului.

Articolul 19b

Dispoziții de continuare și interzicerea aruncării în mare înainte de strângerea completă a plasei

(1)
     În cadrul regiunilor 1, 2, 3 şi 4, în cazul în care cantitatea de macrou, hering sau stavrid negru sub dimensiunile minime depășește 10 % din cantitatea totală a capturilor obținute în urma unei lansări, nava își va schimba zona de pescuit.

(2)
     
  În cadrul regiunilor 1, 2, 3 şi 4 este interzisă eliberarea macroului, heringului sau a stavridului negru înainte ca plasa să fie strânsă în întregime la bordul unei nave de pescuit, având ca rezultat pierderea peștilor morți sau pe moarte
  .”;

| 3. | La articolul 20 alineatul (1), litera (d) se elimină.; |
| --- | --- |

3.

La articolul 20 alineatul (1), litera (d) se elimină.;

| 3a. | Se inserează următorul articol:


  „Articolul 20a




  Restricții privind pescuitul de hering în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa




  Este interzisă debarcarea sau păstrarea la bord a heringului capturat în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa în perioadele de la 1 ianuarie la 28 februarie și de la 16 mai la 31 decembrie.”; |
| --- | --- |

3a.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 20a

Restricții privind pescuitul de hering în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa

Este interzisă debarcarea sau păstrarea la bord a heringului capturat în apele Uniunii din diviziunea ICES IIa în perioadele de la 1 ianuarie la 28 februarie și de la 16 mai la 31 decembrie.”;

| 4. | Articolul 29a se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 29a



  Închiderea unei zone pentru pescuitul de uvă în subzona ICES IV




  (1)
     Este interzisă debarcarea sau păstrarea la bord a uvelor capturate în zona geografică mărginită de coasta estică a Angliei și Scoției și delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:






  — | coasta estică a Angliei la latitudinea 55o30’N; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 29a se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 29a

Închiderea unei zone pentru pescuitul de uvă în subzona ICES IV

(1)
     Este interzisă debarcarea sau păstrarea la bord a uvelor capturate în zona geografică mărginită de coasta estică a Angliei și Scoției și delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

—

coasta estică a Angliei la latitudinea 55o30’N;

| — | latitudine 55o30’N, longitudine 01o00’V; |
| --- | --- |

—

latitudine 55o30’N, longitudine 01o00’V;

| — | latitudine 58o00’N, longitudine 01 o00’V; |
| --- | --- |

—

latitudine 58o00’N, longitudine 01 o00’V;

| — | latitudine 58o00’N, longitudine 02o00’V; |
| --- | --- |

—

latitudine 58o00’N, longitudine 02o00’V;

| — | coasta estică a Scoției la longitudinea 02o00’V. |
| --- | --- |

—

coasta estică a Scoției la longitudinea 02o00’V.

(2)
     
  Sunt permise activitățile de pescuit în scop științific pentru a monitoriza stocul de uvă în zonă și efectele închiderii zonei
  .”;

| 5. | La articolul 29b, alineatul (3) se înlocuieşte cu următorul text:
  „(3)   Prin derogare de la interdicția prevăzută la alineatul (1), pescuitul cu coșuri de creveți care nu capturează langustină este autorizat în regiunile geografice și în perioadele stabilite la alineatul respectiv.”; |
| --- | --- |

5.

La articolul 29b, alineatul (3) se înlocuieşte cu următorul text:

„(3)   Prin derogare de la interdicția prevăzută la alineatul (1), pescuitul cu coșuri de creveți care nu capturează langustină este autorizat în regiunile geografice și în perioadele stabilite la alineatul respectiv.”;

| 6. | Se inserează următoarele articole:

  „Articolul 29c



  Caseta pentru eglefin din Rockall în subzona ICES VI


  (1)   Orice activitate de pescuit de eglefin din Rockall, cu excepția celui cu paragate, este interzisă în zonele delimitate prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:






  — | 57o00' N, 15o00' V |
| --- | --- | --- |

6.

Se inserează următoarele articole:

„Articolul 29c

Caseta pentru eglefin din Rockall în subzona ICES VI

(1)   Orice activitate de pescuit de eglefin din Rockall, cu excepția celui cu paragate, este interzisă în zonele delimitate prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

—

57o00' N, 15o00' V

| — | 57o00' N, 14o00' V |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o00' V

| — | 56o30' N, 14o00' V |
| --- | --- |

—

56o30' N, 14o00' V

| — | 56o30' N, 15o00' V |
| --- | --- |

—

56o30' N, 15o00' V

| — | 57o00' N, 15o00' V |
| --- | --- |

—

57o00' N, 15o00' V

Articolul 29d

Restricțiile privind pescuitul de cod, eglefin și merlan în subzona ICES VI

(1)   Este interzisă desfășurarea oricărei activități de pescuit de cod, eglefin și merlan în partea diviziunii ICES VIa care se află la est sau la sud de loxodromele care unesc secvențial următoarele coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

| — | 54o30' N, 10o35' V |
| --- | --- |

—

54o30' N, 10o35' V

| — | 55o20' N, 09o50' V |
| --- | --- |

—

55o20' N, 09o50' V

| — | 55o30' N, 09o20' V |
| --- | --- |

—

55o30' N, 09o20' V

| — | 56o40' N, 08o55' V |
| --- | --- |

—

56o40' N, 08o55' V

| — | 57o00' N, 09o00' V |
| --- | --- |

—

57o00' N, 09o00' V

| — | 57o20' N, 09o20' V |
| --- | --- |

—

57o20' N, 09o20' V

| — | 57o50' N, 09o20' V |
| --- | --- |

—

57o50' N, 09o20' V

| — | 58o10' N, 09o00' V |
| --- | --- |

—

58o10' N, 09o00' V

| — | 58o40' N, 07o40' V |
| --- | --- |

—

58o40' N, 07o40' V

| — | 59o00' N, 07o30' V |
| --- | --- |

—

59o00' N, 07o30' V

| — | 59o20' N, 06o30' V |
| --- | --- |

—

59o20' N, 06o30' V

| — | 59o40' N, 06o05' V |
| --- | --- |

—

59o40' N, 06o05' V

| — | 59o40' N, 05o30' V |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o30' V

| — | 60o00' N, 04o50' V |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o50' V

| — | 60o15' N, 04o00' V |
| --- | --- |

—

60o15' N, 04o00' V

(2)   Orice navă de pescuit prezentă în zona menționată la alineatul (1) trebuie să se asigure că orice echipament de pescuit existent la bord este fixat și arimat în conformitate cu articolul 47 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (**).

(3)   Prin derogare de la alineatul (1), este permisă desfășurarea de activități de pescuit
  în zona specificată la alineatul (1)
  utilizând plase fixe de coastă pe pari, drege pentru scoici Saint-Jacques, drege pentru midii, undițe de mână, echipament de pescuit la dandinetă, năvoade și năvoade de plajă, vârșe și coșuri pentru creveți, cu condiția:

| (a) | să nu existe la bord și să nu fie utilizate alte unelte de pescuit decât plase fixe de coastă pe pari, drege pentru scoici Saint-Jacques, drege pentru midii, undițe de mână, echipament de pescuit la dandinetă, năvoade și năvoade de plajă, vârșe și coșuri pentru creveți; și |
| --- | --- |

(a)

să nu existe la bord și să nu fie utilizate alte unelte de pescuit decât plase fixe de coastă pe pari, drege pentru scoici Saint-Jacques, drege pentru midii, undițe de mână, echipament de pescuit la dandinetă, năvoade și năvoade de plajă, vârșe și coșuri pentru creveți; și

| (b) | să nu fie păstrați la bord, debarcați sau aduși la țărm alți pești decât macrou, polac, cod saithe și somon, și nici alte cochiliacee decât moluște și crustacee. |
| --- | --- |

(b)

să nu fie păstrați la bord, debarcați sau aduși la țărm alți pești decât macrou, polac, cod saithe și somon, și nici alte cochiliacee decât moluște și crustacee.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1), este permisă desfășurarea de activități de pescuit în zonele prevăzute la alineatul respectiv utilizând plase cu dimensiuni ale ochiurilor de plasă mai mici de 55 mm, cu condiția:

| (a) | să nu existe la bord nicio plasă cu o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mare sau egală cu 55 mm; și |
| --- | --- |

(a)

să nu existe la bord nicio plasă cu o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mare sau egală cu 55 mm; și

| (b) | să nu fie păstrați la bord alți pești decât hering, macrou, sardine marocane, sardine, stavrid negru, șprot, putasu, caproide și specii din genul Argentina. |
| --- | --- |

(b)

să nu fie păstrați la bord alți pești decât hering, macrou, sardine marocane, sardine, stavrid negru, șprot, putasu, caproide și specii din genul Argentina.

(4a)
     
  Prin derogare de la alineatul (1), este permisă desfășurarea de activități de pescuit în zonele prevăzute la alineatul respectiv utilizând setci cu dimensiuni ale ochiurilor de plasă mai mari de 120mm, cu condiția ca:

| (a) | să fie utilizate doar în zona la sud de 59oN; |
| --- | --- |

(a)

să fie utilizate doar în zona la sud de 59oN;

| (b) | lungimea maximă a setcii utilizate să fie de 20km pentru fiecare navă; |
| --- | --- |

(b)

lungimea maximă a setcii utilizate să fie de 20km pentru fiecare navă;

| (c) | timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore și |
| --- | --- |

(c)

timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore și

| (d) | merlanul și codul să reprezinte maximum 5 % din captură. |
| --- | --- |

(d)

merlanul și codul să reprezinte maximum 5 % din captură.

(4b)
     
  Prin derogare de la alineatul (1), este permisă desfășurarea de activități de pescuit în zonele prevăzute la alineatul respectiv utilizând setci cu dimensiuni ale ochiurilor de plasă mai mari de 90mm, cu condiția ca:

| (a) | să fie utilizate doar în limita a trei mile nautice de la coastă și pe o perioadă de maximum 10 zile pe lună calendaristică; |
| --- | --- |

(a)

să fie utilizate doar în limita a trei mile nautice de la coastă și pe o perioadă de maximum 10 zile pe lună calendaristică;

| (b) | lungimea maximă a setcii utilizate să fie de 1000 de metri; |
| --- | --- |

(b)

lungimea maximă a setcii utilizate să fie de 1000 de metri;

| (c) | timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore și |
| --- | --- |

(c)

timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore și

| (d) | rechinul-pestriț să reprezinte cel puțin 70 % din captură. |
| --- | --- |

(d)

rechinul-pestriț să reprezinte cel puțin 70 % din captură.

(5)   Prin derogare de la alineatul (1), este permis pescuitul de langustină
  în zona specificată la alineatul respectiv
  , cu condiția ca:

| (a) | uneltele de pescuit utilizate să încorporeze o sită de sortare în conformitate cu anexa XIVa
  punctele 2-5
  , sau un panou de plasă cu ochiuri pătrate, astfel cum este descris în anexa XIVc,
  sau un alt echipament cu o selectivitate crescută echivalentă; |
| --- | --- |

(a)

uneltele de pescuit utilizate să încorporeze o sită de sortare în conformitate cu anexa XIVa
  punctele 2-5
  , sau un panou de plasă cu ochiuri pătrate, astfel cum este descris în anexa XIVc,
  sau un alt echipament cu o selectivitate crescută echivalentă;

| (b) | uneltele de pescuit să fie concepute cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 80 mm; |
| --- | --- |

(b)

uneltele de pescuit să fie concepute cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 80 mm;

| (c) | langustina să reprezinte cel puțin 30 %, în greutate, din captura reținută. |
| --- | --- |

(c)

langustina să reprezinte cel puțin 30 %, în greutate, din captura reținută.

▌

În temeiul unui aviz favorabil din partea CSTEP, Comisia adoptă acte de punere în aplicare, stabilind echipamentele care sunt considerate ca având o selectivitate crescută echivalentă în sensul literei (a).

(6)   Alineatul (5) nu se aplică în zona delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

| — | 59o05' N, 06o45' V |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V

| — | 59o30' N, 06o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 06o00' V

| — | 59o40' N, 05o00' V |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o00' V

| — | 60o00' N, 04o00' V |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o00' V

| — | 59o30' N, 04o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 04o00' V

| — | 59o05' N, 06o45' V |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V

(7)   Prin derogare de la alineatul (1), se permite pescuitul cu traule, năvoade de fund sau alte unelte similare
  în zona specificată la alineatul respectiv
  , cu condiția ca:

| (a) | toate plasele aflate la bordul navei să fie concepute cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 120 mm în cazul navelor cu o lungime totală de peste 15 metri și de cel puțin 110 mm în cazul oricăror alte nave; |
| --- | --- |

(a)

toate plasele aflate la bordul navei să fie concepute cu o dimensiune a ochiurilor de cel puțin 120 mm în cazul navelor cu o lungime totală de peste 15 metri și de cel puțin 110 mm în cazul oricăror alte nave;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (c) | atunci când codul saithe reprezintă mai puțin de 90 % din captura reținută la bord, uneltele de pescuit utilizate să încorporeze un panou de plasă cu ochiuri pătrate, astfel cum este descris în anexa XIVc și |
| --- | --- |

(c)

atunci când codul saithe reprezintă mai puțin de 90 % din captura reținută la bord, uneltele de pescuit utilizate să încorporeze un panou de plasă cu ochiuri pătrate, astfel cum este descris în anexa XIVc și

| (d) | atunci când lungimea totală a navei este mai mică sau egală cu 15 metri, indiferent de cantitatea de cod saithe reținută la bord, unealta de pescuit utilizată să încorporeze un panou de plasă cu ochiuri pătrate, astfel cum este descris în anexa XIVd. |
| --- | --- |

(d)

atunci când lungimea totală a navei este mai mică sau egală cu 15 metri, indiferent de cantitatea de cod saithe reținută la bord, unealta de pescuit utilizată să încorporeze un panou de plasă cu ochiuri pătrate, astfel cum este descris în anexa XIVd.

(7a)
     
  Cel târziu la 1 ianuarie 2015 și cel târziu la fiecare doi ani după această dată, Comisia evaluează, având în vedere avizul științific al CSTEP, caracteristicile uneltelor menționate la alineatul (7) și, după caz, transmite Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a alineatului (7).

(8)   Alineatul (7) nu se aplică în zona delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

| — | 59o05' N, 06o45' V |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V

| — | 59o30' N, 06o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 06o00' V

| — | 59o40' N, 05o00' V |
| --- | --- |

—

59o40' N, 05o00' V

| — | 60o00' N, 04o00' V |
| --- | --- |

—

60o00' N, 04o00' V

| — | 59o30' N, 04o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 04o00' V

| — | 59o05' N, 06o45' V |
| --- | --- |

—

59o05' N, 06o45' V

(8a)
     


  Între 1 ianuarie și 31 martie și între 1 octombrie și 31 decembrie în fiecare an se interzice desfășurarea oricărei activități de pescuit în care se utilizează oricare dintre uneltele menționate la anexa I din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve

   (***)

  în zona menționată în diviziunea ICES VIa delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate

| — | longitudine 7o07 V, latitudine 55o25 N, |
| --- | --- |

—

longitudine 7o07 V, latitudine 55o25 N,

| — | longitudine 7o00 V, latitudine 55o25 N, |
| --- | --- |

—

longitudine 7o00 V, latitudine 55o25 N,

| — | longitudine 6o50V, latitudine 55o18 N, |
| --- | --- |

—

longitudine 6o50V, latitudine 55o18 N,

| — | longitudine 6o50V, latitudine 55o17 N, |
| --- | --- |

—

longitudine 6o50V, latitudine 55o17 N,

| — | longitudine 6o52 V, latitudine 55o17 N, |
| --- | --- |

—

longitudine 6o52 V, latitudine 55o17 N,

| — | longitudine 7o07V, latitudine 55o25 N. |
| --- | --- |

—

longitudine 7o07V, latitudine 55o25 N.

Comandantul navei maritime de pescuit sau oricare altă persoană aflată la bord nu încurajează și nici nu permit unei persoane aflate la bord să încerce să pescuiască, să debarce sau să dețină la bord pește capturat în zona menționată.

(9)   Fiecare stat membru vizat pune în aplicare un program al observatorilor la bord în perioada 1 ianuarie –
  31 decembrie
  a fiecărui an pentru a eșantiona capturile și cantitățile aruncate înapoi în mare de navele care beneficiază de derogările prevăzute la alineatele (
  4a), (4b) (5)
  și (7). Programele observatorilor se desfășoară fără a aduce atingere obligațiilor stabilite în temeiul normelor respective și vizează estimarea capturilor de cod, eglefin și merlan și a cantităților aruncate înapoi în mare, cu
  o precizie
  de cel puțin 20 %.

(10)   Statele membre vizate elaborează un ▌raport preliminar asupra valorii totale a capturilor și a cantităților aruncate înapoi în mare de către navele care fac obiectul programelor pentru observatori în fiecare an calendaristic şi înaintează acest raport Comisiei, cel târziu la data de ▌1 februarie a anului calendaristic următor.

(10a)
     
  Cel târziu la 1 ianuarie 2015 și cel târziu la fiecare doi ani după această dată, Comisia evaluează situația stocurilor de cod, eglefin și merlan în zona menționată la alineatul (1) având în vedere avizul științific al CSTEP și, după caz, transmite Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului articol.

Articolul 29e

Restricțiile privind pescuitul de cod în subzona ICES VII

(1)   În perioada 1 februarie – 31 martie în fiecare an este interzisă desfășurarea oricărei activități de pescuit în subzona ICES VII din zona formată din dreptunghiuri statistice ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Această interdicție nu se aplică la mai puțin de șase mile marine de la linia de bază.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), este permisă desfășurarea de activități de pescuit utilizând plase fixe de coastă pe pari, drege pentru scoici Saint-Jacques, drege pentru midii, năvoade și năvoade de plajă, undițe de mână, echipament de pescuit la dandinetă, vârșe și coșuri pentru creveți în zona și perioadele de timp specificate la alineatul respectiv, cu condiția:

| (a) | să nu existe la bord și să nu fie utilizate alte unelte de pescuit decât plase fixe de coastă pe pari, drege pentru scoici Saint-Jacques, drege pentru midii, năvoade și năvoade de plajă, undițe de mână, echipament de pescuit la dandinetă, vârșe și coșuri pentru creveți; și |
| --- | --- |

(a)

să nu existe la bord și să nu fie utilizate alte unelte de pescuit decât plase fixe de coastă pe pari, drege pentru scoici Saint-Jacques, drege pentru midii, năvoade și năvoade de plajă, undițe de mână, echipament de pescuit la dandinetă, vârșe și coșuri pentru creveți; și

| (b) | să nu fie debarcați, păstrați la bord, sau aduși la țărm alți pești decât macrou, polac și somon, și nici alte cochiliacee decât moluște și crustacee. |
| --- | --- |

(b)

să nu fie debarcați, păstrați la bord, sau aduși la țărm alți pești decât macrou, polac și somon, și nici alte cochiliacee decât moluște și crustacee.

(3)   Prin derogare de la alineatul (1), este permisă desfășurarea de activități de pescuit în zonele prevăzute la alineatul respectiv utilizând plase cu dimensiuni ale ochiurilor de plasă mai mici de 55 mm, cu condiția:

| (a) | să nu existe la bord nicio plasă cu o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mare sau egală cu 55 mm; și |
| --- | --- |

(a)

să nu existe la bord nicio plasă cu o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mare sau egală cu 55 mm; și

| (b) | să nu fie păstrați la bord alți pești decât hering, macrou, sardine marocane, sardine, stavrid negru, șprot, putasu, caproide și specii din genul Argentina. |
| --- | --- |

(b)

să nu fie păstrați la bord alți pești decât hering, macrou, sardine marocane, sardine, stavrid negru, șprot, putasu, caproide și specii din genul Argentina.

Articolul 29f

Norme speciale în vederea protejării mihalțului-de-mare albastru

(1)   În perioada 1 martie – 31 mai în fiecare an este interzisă păstrarea la bord a oricărei cantități de mihalț-de-mare albastru care depășește 6 tone pentru fiecare ieșire în larg pentru pescuit în zonele diviziunii ICES VIa delimitate prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

| (a) | marginea platformei continentale a Scoției






  — | 59o58' N, 07o00' V |
| --- | --- | --- |

(a)

marginea platformei continentale a Scoției

—

59o58' N, 07o00' V

| — | 59o55' N, 06o47' V |
| --- | --- |

—

59o55' N, 06o47' V

| — | 59o51' N, 06o28' V |
| --- | --- |

—

59o51' N, 06o28' V

| — | 59o45' N, 06o38' V |
| --- | --- |

—

59o45' N, 06o38' V

| — | 59o27' N, 06o42' V |
| --- | --- |

—

59o27' N, 06o42' V

| — | 59o22' N, 06o47' V |
| --- | --- |

—

59o22' N, 06o47' V

| — | 59o15' N, 07o15' V |
| --- | --- |

—

59o15' N, 07o15' V

| — | 59o07' N, 07o31' V |
| --- | --- |

—

59o07' N, 07o31' V

| — | 58o52' N, 07o44' V |
| --- | --- |

—

58o52' N, 07o44' V

| — | 58o44' N, 08o11' V |
| --- | --- |

—

58o44' N, 08o11' V

| — | 58o43' N, 08o27' V |
| --- | --- |

—

58o43' N, 08o27' V

| — | 58o28' N, 09o16' V |
| --- | --- |

—

58o28' N, 09o16' V

| — | 58o15' N, 09o32' V |
| --- | --- |

—

58o15' N, 09o32' V

| — | 58o15' N, 09o45' V |
| --- | --- |

—

58o15' N, 09o45' V

| — | 58o30' N, 09o45' V |
| --- | --- |

—

58o30' N, 09o45' V

| — | 59o30' N, 07o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 07o00' V

| — | 59o58' N, 07o00' V |
| --- | --- |

—

59o58' N, 07o00' V

| (b) | marginea Rosemary bank






  — | 60o00' N, 11o00' V |
| --- | --- | --- |

(b)

marginea Rosemary bank

—

60o00' N, 11o00' V

| — | 59o00' N, 11o00' V |
| --- | --- |

—

59o00' N, 11o00' V

| — | 59o00' N, 09o00' V |
| --- | --- |

—

59o00' N, 09o00' V

| — | 59o30' N, 09o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 09o00' V

| — | 59o30' N, 10o00' V |
| --- | --- |

—

59o30' N, 10o00' V

| — | 60o00' N, 10o00' V |
| --- | --- |

—

60o00' N, 10o00' V

| — | 60o00' N, 11o00' V |
| --- | --- |

—

60o00' N, 11o00' V

fără a include zona delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

| — | 59o15' N, 10o24' V |
| --- | --- |

—

59o15' N, 10o24' V

| — | 59o10' N, 10o22' V |
| --- | --- |

—

59o10' N, 10o22' V

| — | 59o08' N, 10o07' V |
| --- | --- |

—

59o08' N, 10o07' V

| — | 59o11' N, 09o59' V |
| --- | --- |

—

59o11' N, 09o59' V

| — | 59o15' N, 09o58' V |
| --- | --- |

—

59o15' N, 09o58' V

| — | 59o22' N, 10o02' V |
| --- | --- |

—

59o22' N, 10o02' V

| — | 59o23' N, 10o11' V |
| --- | --- |

—

59o23' N, 10o11' V

| — | 59o20' N, 10o19' V |
| --- | --- |

—

59o20' N, 10o19' V

| — | 59o15' N, 10o24' V |
| --- | --- |

—

59o15' N, 10o24' V

(2)   Atunci când o navă de pescuit intră sau iese din zonele menţionate la alineatul (1), comandantul acesteia consemnează în jurnalul de bord data, ora și locul intrării și ieșirii.

(3)   În ambele zone menţionate la alineatul (1), în cazul în care o navă atinge cantitatea de 6 tone de mihalț-de-mare albastru, aceasta:

| (a) | încetează imediat pescuitul și iese din zona în care se află; |
| --- | --- |

(a)

încetează imediat pescuitul și iese din zona în care se află;

| (b) | nu poate reintra în niciuna dintre zone înainte de debarcarea capturii sale; |
| --- | --- |

(b)

nu poate reintra în niciuna dintre zone înainte de debarcarea capturii sale;

| (c) | nu
  poate
  arunca în mare nicio cantitate de mihalț-de-mare. |
| --- | --- |

(c)

nu
  poate
  arunca în mare nicio cantitate de mihalț-de-mare.

(4)   Observatorii menționați la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a cerințelor specifice de acces și a condițiilor asociate care se aplică pescuitului rezervelor de specii de adâncime (****) care sunt numiți pe navele de pescuit prezente în una dintre zonele menționate la alineatul (1), în plus față de sarcinile lor menţionate la alineatul (4) din articolul respectiv, pentru eșantionarea adecvată a capturilor de mihalț-de-mare albastru, măsoară peștele din eșantioane și determină stadiul de maturitate sexuală a peștilor din sub-eșantion. Pe baza avizului CSTEP, statele membre stabilesc protocoale detaliate de eșantionare și de colaționare a rezultatelor.

(5)   În perioada 15 februarie – 15 aprilie în fiecare an se interzice utilizarea traulelor de fund, a paragatelor și a setcilor într-o zonă delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

| — | 60o58.76' N, 27o27.32' V |
| --- | --- |

—

60o58.76' N, 27o27.32' V

| — | 60o56.02' N, 27o31.16' V |
| --- | --- |

—

60o56.02' N, 27o31.16' V

| — | 60o59.76' N, 27o43.48' V |
| --- | --- |

—

60o59.76' N, 27o43.48' V

| — | 61o03.00' N, 27o39.41' V |
| --- | --- |

—

61o03.00' N, 27o39.41' V

| — | 60o58.76' N, 27o27.32' V. |
| --- | --- |

—

60o58.76' N, 27o27.32' V.

Articolul 29 g

Măsuri pentru pescuitul de sebastă în apele internaționale din subzonele ICES I și II

(1)   Pescuitul direcționat al sebastei în apele internaționale din subzonele ICES I și II este permis doar în perioada cuprinsă între 15 august și 30 noiembrie pentru nave care au mai fost implicate anterior în pescuitul de sebastă în zona de reglementare a NEAFC, astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului din 15 decembrie 2010 de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (*****).

(2)   Navele își limitează capturile accidentale de sebastă în cadrul altor activități de pescuit la maximum 1 % din captura totală reținută la bord.

(3)   Factorul de conversie care se aplică prezentării eviscerate și decapitate, inclusiv prezentării tăierii de tip japonez, a sebastei capturate în această zonă de pescuit este 1,70.

(4)   Prin derogare de la articolul 9 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010, comandanții navelor de pescuit implicate în astfel de activități de pescuit își raportează capturile zilnic.

(5)   În plus față de dispozițiile articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010, autorizația de pescuit pentru sebastă este valabilă numai în cazul în care rapoartele transmise de către nave în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul respectiv sunt consemnate în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul respectiv.

(6)   Statele membre asigură colectarea informațiilor științifice de către observatori științifici prezenți la bordul navelor aflate sub pavilionul lor. Informațiile colectate includ cel puțin date reprezentative privind compoziția în funcție de sex, vârstă și lungime, pe adâncimi. Aceste informații sunt raportate ICES de către autoritățile competente din statele membre.

(7)   Comisia informează statele membre asupra datei la care secretariatul NEAFC notifică părților contractante la NEAFC că TAC (captura totală admisibilă) a fost utilizată integral. De la data respectivă, statele membre interzic pescuitul direcționat de sebastă pentru navele aflate sub pavilionul lor.

Articolul 29h

Măsuri pentru pescuitul de sebastă în Marea Irminger și în apele adiacente

(1)   Este interzisă captura de sebastă ▌în apele internaționale din subzona ICES V și în apele Uniunii din subzonele ICES XII și XIV
  cu excepția perioadei de la 10 mai la 31 decembrie în fiecare an și doar în zon
  a delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84 (denumite în continuare „zona de conservare a sebastei”):

| — | 64o45' N, 28o30' V |
| --- | --- |

—

64o45' N, 28o30' V

| — | 62o50' N, 25o45' V |
| --- | --- |

—

62o50' N, 25o45' V

| — | 61o55' N, 26o45' V |
| --- | --- |

—

61o55' N, 26o45' V

| — | 61o00' N, 26o30' V |
| --- | --- |

—

61o00' N, 26o30' V

| — | 59o00' N, 30o00' V |
| --- | --- |

—

59o00' N, 30o00' V

| — | 59o00' N, 34o00' V |
| --- | --- |

—

59o00' N, 34o00' V

| — | 61o30' N, 34o00' V |
| --- | --- |

—

61o30' N, 34o00' V

| — | 62o50' N, 36o00' V |
| --- | --- |

—

62o50' N, 36o00' V

| — | 64o45' N, 28o30' V |
| --- | --- |

—

64o45' N, 28o30' V

(1a)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (1), pescuitul de sebastă poate fi permis, în temeiul unui act juridic al Uniunii, în afara zonei de conservare a sebastei din Marea Irminger și în apele adiacente de la 10 mai la 31 decembrie în fiecare an pe baza unui aviz științific și cu condiția ca NEAFC să fi stabilit un plan de redresare pentru sebasta din respectiva zonă geografică. Participă la această activitate de pescuit doar navele Uniunii care au fost autorizate în mod corespunzător de statul membru de pavilion și care au transmis Comisiei notificarea în conformitate cu dispozițiile articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010.

(2)   Este interzisă utilizarea traulelor cu o dimensiune a ochiurilor de plasă mai mică de 100 mm.

(3)   Factorul de conversie care se aplică prezentării eviscerate și decapitate, inclusiv prezentării tăierii de tip japonez, a sebastei capturate în această zonă de pescuit este 1,70.

(4)   Comandanții navelor de pescuit implicate în activități de pescuit din afara zonei de conservare a sebastei transmit zilnic raportul de capturi prevăzut la articolul 9 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010 după încheierea operațiunilor de pescuit din ziua calendaristică respectivă. Raportul indică capturile de la bord efectuate după ultima comunicare a capturilor.

(5)   În plus față de dispozițiile articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010, autorizația de pescuit pentru sebastă este valabilă numai în cazul în care rapoartele transmise de către nave sunt în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul respectiv și sunt consemnate în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul respectiv.

(6)   Rapoartele menționate la alineatul (5) se realizează în conformitate cu normele relevante.

(**)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1."

(***)  JO L 348, 24.12.2008, p. 20."

(****)  JO L 351, 28.12.2002, p. 6."

(*****)  JO L 348, 31.12.2010, p. 17.”;"

| 6a. | La articolul 30, se inserează următorul alineat:




  „(1a)
     
  Alineatul (1) nu se aplică regiunii 9.”; |
| --- | --- |

6a.

La articolul 30, se inserează următorul alineat:

„(1a)
     
  Alineatul (1) nu se aplică regiunii 9.”;

| 7. | Se inserează următorul articol:

  „Articolul 31a



  Pescuitul cu impulsuri electrice în diviziunile ICES IVc și IVb


  (1)   Prin derogare de la articolul 31, pescuitul cu traul lateral care utilizează curent electric în impulsuri este permis în diviziunile ICES IVc și IVb la sud de loxodroma trasată prin unirea următoarelor puncte, care se măsoară în conformitate cu sistemul de coordonate WGS84:






  — | un punct de pe coasta de est a Regatului Unit, la 55o latitudine nordică, |
| --- | --- | --- |

7.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 31a

Pescuitul cu impulsuri electrice în diviziunile ICES IVc și IVb

(1)   Prin derogare de la articolul 31, pescuitul cu traul lateral care utilizează curent electric în impulsuri este permis în diviziunile ICES IVc și IVb la sud de loxodroma trasată prin unirea următoarelor puncte, care se măsoară în conformitate cu sistemul de coordonate WGS84:

—

un punct de pe coasta de est a Regatului Unit, la 55o latitudine nordică,

| — | apoi spre est, până la 55o latitudine nordică, 5o longitudine estică, |
| --- | --- |

—

apoi spre est, până la 55o latitudine nordică, 5o longitudine estică,

| — | apoi spre nord, până la 56o latitudine nordică, |
| --- | --- |

—

apoi spre nord, până la 56o latitudine nordică,

| — | și, în cele din urmă, spre est, până la un punct de pe coasta de vest a Danemarcei, la latitudinea de 56o N. |
| --- | --- |

—

și, în cele din urmă, spre est, până la un punct de pe coasta de vest a Danemarcei, la latitudinea de 56o N.

(2)   Pescuitul cu impulsuri electrice este permis numai atunci când:

| (a) | cel mult 5 % din flota de traule laterale, per stat membru, utilizează traule cu impulsuri electrice; |
| --- | --- |

(a)

cel mult 5 % din flota de traule laterale, per stat membru, utilizează traule cu impulsuri electrice;

| (b) | energia electrică maximă în kW pentru fiecare traul lateral nu depășește lungimea în metri a tijei, înmulțită cu 1,25; |
| --- | --- |

(b)

energia electrică maximă în kW pentru fiecare traul lateral nu depășește lungimea în metri a tijei, înmulțită cu 1,25;

| (c) | voltajul efectiv între electrozi nu depășește 15 V; |
| --- | --- |

(c)

voltajul efectiv între electrozi nu depășește 15 V;

| (d) | nava este echipată cu un sistem de gestionare computerizată automată care înregistrează energia maximă utilizată per tijă și voltajul efectiv între electrozi pentru cel puțin ultimele 100 de remorcări; numai persoanele autorizate pot modifica acest sistem de gestionare computerizată automată. |
| --- | --- |

(d)

nava este echipată cu un sistem de gestionare computerizată automată care înregistrează energia maximă utilizată per tijă și voltajul efectiv între electrozi pentru cel puțin ultimele 100 de remorcări; numai persoanele autorizate pot modifica acest sistem de gestionare computerizată automată.

| (e) | se interzice utilizarea unuia sau mai multor lanțuri pentru pescuit creveți în fața grandeii marginii de întinsură.”; |
| --- | --- |

(e)

se interzice utilizarea unuia sau mai multor lanțuri pentru pescuit creveți în fața grandeii marginii de întinsură.”;

| 8. | Se inserează următorul articol:

  „Articolul 32a



  Restricții privind manipularea capturii și descărcarea acesteia în mare pe navele de pescuit de fund


  (1)   Spațiul maxim între bare în separatorul de apă la bordul navelor de pescuit pești pelagici care vizează macrou, hering și stavrid negru și operează în zona Convenției NEAFC astfel cum este definită la
  articolul 3 alineatul (2)
  din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010 trebuie să fie de 10 mm.
  Barele
  trebuie s
  ă fie fixate prin sudare. În cazul în care se utilizează găuri în loc de bare în separatorul de apă, diametrul maxim al acestora nu trebuie să depășească 10 mm. Găurile din jgheaburile de dinaintea separatorului de apă nu trebuie să depășească 15 mm în diametru.
  (2)   Pentru toate navele de pescuit de fund care operează în zona Convenției NEAFC se interzice descărcarea peștelui sub linia de plutire a navei de la rezervoarele tampon sau rezervoarele cu apă de mare refrigerată (RSW).
  (3)   Desenele instalațiilor pentru manipularea capturii și descărcarea acesteia în mare ale navelor de pescuit de fund care vizează macrou, hering și stavrid negru în zona Convenției NEAFC, care sunt certificate de către autoritățile competente ale statelor membre de pavilion, precum și orice modificare adusă acestora sunt trimise de către comandantul de navă autorităților competente în domeniul pescuitului din statul membru de pavilion. Autoritățile competente din statul membru de pavilion al navelor efectuează verificări periodice privind precizia desenelor înaintate. La bordul navei trebuie să existe în orice moment copii ale acestora.”; |
| --- | --- |

8.

Se inserează următorul articol:

„Articolul 32a

Restricții privind manipularea capturii și descărcarea acesteia în mare pe navele de pescuit de fund

(1)   Spațiul maxim între bare în separatorul de apă la bordul navelor de pescuit pești pelagici care vizează macrou, hering și stavrid negru și operează în zona Convenției NEAFC astfel cum este definită la
  articolul 3 alineatul (2)
  din Regulamentul (UE) nr. 1236/2010 trebuie să fie de 10 mm.

Barele
  trebuie s
  ă fie fixate prin sudare. În cazul în care se utilizează găuri în loc de bare în separatorul de apă, diametrul maxim al acestora nu trebuie să depășească 10 mm. Găurile din jgheaburile de dinaintea separatorului de apă nu trebuie să depășească 15 mm în diametru.

(2)   Pentru toate navele de pescuit de fund care operează în zona Convenției NEAFC se interzice descărcarea peștelui sub linia de plutire a navei de la rezervoarele tampon sau rezervoarele cu apă de mare refrigerată (RSW).

(3)   Desenele instalațiilor pentru manipularea capturii și descărcarea acesteia în mare ale navelor de pescuit de fund care vizează macrou, hering și stavrid negru în zona Convenției NEAFC, care sunt certificate de către autoritățile competente ale statelor membre de pavilion, precum și orice modificare adusă acestora sunt trimise de către comandantul de navă autorităților competente în domeniul pescuitului din statul membru de pavilion. Autoritățile competente din statul membru de pavilion al navelor efectuează verificări periodice privind precizia desenelor înaintate. La bordul navei trebuie să existe în orice moment copii ale acestora.”;

| 9. | Se inserează următoarele articole:

  „Articolul 34a


  Măsuri tehnice de conservare în Marea Irlandei

  (1)   În perioada cuprinsă între 14 februarie și 30 aprilie se interzice utilizarea traulelor de fund, a năvoadelor sau a oricărei plase remorcate similare, a oricăror setci, setci cu sirec, plase de încurcare sau plase fixe similare sau a oricăror unelte de pescuit care încorporează cârlige, în cadrul părții din diviziunea ICES VIIa delimitată de:






  — | coasta de est a Irlandei și coasta de est a Irlandei de Nord și |
| --- | --- | --- |

9.

Se inserează următoarele articole:

„Articolul 34a

Măsuri tehnice de conservare în Marea Irlandei

(1)   În perioada cuprinsă între 14 februarie și 30 aprilie se interzice utilizarea traulelor de fund, a năvoadelor sau a oricărei plase remorcate similare, a oricăror setci, setci cu sirec, plase de încurcare sau plase fixe similare sau a oricăror unelte de pescuit care încorporează cârlige, în cadrul părții din diviziunea ICES VIIa delimitată de:

—

coasta de est a Irlandei și coasta de est a Irlandei de Nord și

| — | linii drepte care unesc secvențial următoarele coordonate geografice: |
| --- | --- |

—

linii drepte care unesc secvențial următoarele coordonate geografice:

| — | un punct de pe coasta de est a Peninsulei Ards din Irlanda de Nord, la 54o 30 N, |
| --- | --- |

—

un punct de pe coasta de est a Peninsulei Ards din Irlanda de Nord, la 54o 30 N,

| — | 54o30' N, 04o50' V, |
| --- | --- |

—

54o30' N, 04o50' V,

| — | 53o 15' N, 04o50' V, |
| --- | --- |

—

53o 15' N, 04o50' V,

| — | un punct de pe coasta de est a Irlandei la 53o15' N. |
| --- | --- |

—

un punct de pe coasta de est a Irlandei la 53o15' N.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), în cadrul zonei și perioadei de timp menționate la alineatul respectiv:

| (a) | se permite utilizarea traulelor de fund cu panouri, cu condiția să nu existe la bord niciun alt tip de unealtă de pescuit, iar astfel de plase:






  — | să aibă o dimensiune a ochiurilor de plasă de 70-79 mm sau de 80-99 mm; |
| --- | --- | --- |

(a)

se permite utilizarea traulelor de fund cu panouri, cu condiția să nu existe la bord niciun alt tip de unealtă de pescuit, iar astfel de plase:

—

să aibă o dimensiune a ochiurilor de plasă de 70-79 mm sau de 80-99 mm;

| — | să se situeze numai într-unul din intervalele permise de dimensiune a ochiurilor de plasă; |
| --- | --- |

—

să se situeze numai într-unul din intervalele permise de dimensiune a ochiurilor de plasă;

| — | să nu încorporeze niciun ochi de plasă individual, indiferent de poziția acestuia în plasă, cu o dimensiune mai mare de 300 mm; și |
| --- | --- |

—

să nu încorporeze niciun ochi de plasă individual, indiferent de poziția acestuia în plasă, cu o dimensiune mai mare de 300 mm; și

| — | să se utilizeze numai într-o zonă delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:






  — | 53o30' N, 05o30' V |
| --- | --- | --- |

—

să se utilizeze numai într-o zonă delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

—

53o30' N, 05o30' V

| — | 53o30' N, 05o20' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o20' V

| — | 54o20' N, 04o50' V |
| --- | --- |

—

54o20' N, 04o50' V

| — | 54o30' N, 05o10' V |
| --- | --- |

—

54o30' N, 05o10' V

| — | 54o30' N, 05o20' V |
| --- | --- |

—

54o30' N, 05o20' V

| — | 54o00' N, 05o50' V |
| --- | --- |

—

54o00' N, 05o50' V

| — | 54o00' N, 06o10' V |
| --- | --- |

—

54o00' N, 06o10' V

| — | 53o45' N, 06o10' V |
| --- | --- |

—

53o45' N, 06o10' V

| — | 53o45' N, 05o30' V |
| --- | --- |

—

53o45' N, 05o30' V

| — | 53o30' N, 05o30' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o30' V

| (b) | Se permite utilizarea de traule de fund, năvoade sau plase remorcate similare, cu panou de separare sau sită de sortare, cu condiția să nu existe la bord niciun alt tip de unealtă de pescuit, iar astfel de plase:






  — | să fie în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatul 2 litera (a); |
| --- | --- | --- |

(b)

Se permite utilizarea de traule de fund, năvoade sau plase remorcate similare, cu panou de separare sau sită de sortare, cu condiția să nu existe la bord niciun alt tip de unealtă de pescuit, iar astfel de plase:

—

să fie în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatul 2 litera (a);

| — | în cazul unui panou de separare, să fie concepute în conformitate cu detaliile tehnice prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 254/2002 al Consiliului din 12 februarie 2002 de stabilire a măsurilor aplicabile în 2002 pentru reconstituirea stocului de cod în Marea Irlandei (divizia ICES VIIa)*; și |
| --- | --- |

—

în cazul unui panou de separare, să fie concepute în conformitate cu detaliile tehnice prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 254/2002 al Consiliului din 12 februarie 2002 de stabilire a măsurilor aplicabile în 2002 pentru reconstituirea stocului de cod în Marea Irlandei (divizia ICES VIIa)*; și

| — | în cazul sitelor de sortare, să fie în conformitate cu
  punctele 2-5
  din anexa XIVa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

—

în cazul sitelor de sortare, să fie în conformitate cu
  punctele 2-5
  din anexa XIVa la prezentul regulament.

| (c) | Este de asemenea permisă utilizarea oricăror traule de fund, năvoade sau plase remorcate similare, cu panou de separe sau sită de sortare, într-o zona delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:






  — | 53o45' N, 06o00' V |
| --- | --- | --- |

(c)

Este de asemenea permisă utilizarea oricăror traule de fund, năvoade sau plase remorcate similare, cu panou de separe sau sită de sortare, într-o zona delimitată prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

—

53o45' N, 06o00' V

| — | 53o45' N, 05o30' V |
| --- | --- |

—

53o45' N, 05o30' V

| — | 53o30' N, 05o30' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 05o30' V

| — | 53o30' N, 06o00' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 06o00' V

| — | 53o45' N, 06o00' V |
| --- | --- |

—

53o45' N, 06o00' V

Articolul 34b

Utilizarea de setci în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k și subzonele ICES VIII, IX, X și XII la est de 27o V

(1)   Navele Uniunii nu trebuie să utilizeze setci de fund, plase de încurcare și setci cu sirec în orice poziție în care adâncimea cartografiată este mai mare de 200 de metri în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k și subzonele ICES XII la est de 27o V, VIII, IX și X.

▌

(3)   Prin derogare de la alineatul (1), este permisă utilizarea următoarelor unelte:

| (a) | setci în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k și subzona ICES XII la est de 27o V, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 120 mm și mai mică de 150 mm, setci în diviziunile ICES VIIIa, b, d și subzona ICES X, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 100 mm și mai mică de 130 mm și setci în diviziunile ICES VIIIc și subzona ICES IX, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 80 mm și mai mică de 110 mm, cu condiția:






  — | să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 de metri, |
| --- | --- | --- |

(a)

setci în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k și subzona ICES XII la est de 27o V, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 120 mm și mai mică de 150 mm, setci în diviziunile ICES VIIIa, b, d și subzona ICES X, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 100 mm și mai mică de 130 mm și setci în diviziunile ICES VIIIc și subzona ICES IX, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 80 mm și mai mică de 110 mm, cu condiția:

—

să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 de metri,

| — | să aibă o adâncime care nu depășește 100 de ochiuri de plasă şi să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,5, |
| --- | --- |

—

să aibă o adâncime care nu depășește 100 de ochiuri de plasă şi să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,5,

| — | să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire, |
| --- | --- |

—

să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire,

| — | să aibă maximum 5 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 25 km per navă, |
| --- | --- |

—

să aibă maximum 5 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 25 km per navă,

| — | timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore; |
| --- | --- |

—

timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore;

| (b) | plase de încurcare cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 250 mm, cu condiția:






  — | să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 de metri, |
| --- | --- | --- |

(b)

plase de încurcare cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 250 mm, cu condiția:

—

să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 de metri,

| — | să aibă o adâncime care nu depășește 15 de ochiuri de plasă şi să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,33, |
| --- | --- |

—

să aibă o adâncime care nu depășește 15 de ochiuri de plasă şi să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,33,

| — | să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire, |
| --- | --- |

—

să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire,

| — | fiecare plasă să aibă maximum 10 km în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 100 km per navă, |
| --- | --- |

—

fiecare plasă să aibă maximum 10 km în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 100 km per navă,

| — | timpul maxim de imersie să fie de 72 de ore; |
| --- | --- |

—

timpul maxim de imersie să fie de 72 de ore;

| (c) | setci în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k și subzona ICES XII la est de 27o V, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 100 mm și mai mică de 130 mm, cu condiția:






  — | să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mare de 200 metri și mai mică de 600 metri, |
| --- | --- | --- |

(c)

setci în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k și subzona ICES XII la est de 27o V, cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 100 mm și mai mică de 130 mm, cu condiția:

—

să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mare de 200 metri și mai mică de 600 metri,

| — | să aibă o adâncime care nu depășește 100 de ochiuri de plasă şi să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,5, |
| --- | --- |

—

să aibă o adâncime care nu depășește 100 de ochiuri de plasă şi să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,5,

| — | să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire, |
| --- | --- |

—

să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire,

| — | plasele să aibă fiecare maximum 4 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 20 km per navă, |
| --- | --- |

—

plasele să aibă fiecare maximum 4 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 20 km per navă,

| — | timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore, |
| --- | --- |

—

timpul maxim de imersie să fie de 24 de ore,

| — | merluciul să reprezinte cel puțin 85 %, în greutate, din captura reținută, |
| --- | --- |

—

merluciul să reprezinte cel puțin 85 %, în greutate, din captura reținută,

| — | numărul navelor care participă la pescuit să nu crească peste nivelul înregistrat în 2008, |
| --- | --- |

—

numărul navelor care participă la pescuit să nu crească peste nivelul înregistrat în 2008,

| — | înainte de a părăsi portul, comandantul navei care participă la pescuit să înregistreze în jurnalul de bord cantitatea și lungimea totală a uneltelor transportate la bordul navei; cel puțin 15 % dintre plecări să facă obiectul unor inspecții, |
| --- | --- |

—

înainte de a părăsi portul, comandantul navei care participă la pescuit să înregistreze în jurnalul de bord cantitatea și lungimea totală a uneltelor transportate la bordul navei; cel puțin 15 % dintre plecări să facă obiectul unor inspecții,

| — | comandantul navei
  să
  aibă la bord cel puțin 90 % din unelte, verificate în jurnalul de bord al
  Uniunii
  pentru ieșirea respectivă în momentul debarcării, și |
| --- | --- |

—

comandantul navei
  să
  aibă la bord cel puțin 90 % din unelte, verificate în jurnalul de bord al
  Uniunii
  pentru ieșirea respectivă în momentul debarcării, și

| — | cantitatea tuturor speciilor capturate depășind 50 kg, inclusiv toate cantitățile aruncate înapoi în mare depășind 50 kg,
  să fie
  înregistrată în jurnalul de bord al
  Uniunii
  . |
| --- | --- |

—

cantitatea tuturor speciilor capturate depășind 50 kg, inclusiv toate cantitățile aruncate înapoi în mare depășind 50 kg,
  să fie
  înregistrată în jurnalul de bord al
  Uniunii
  .

| (d) | setci cu sirec cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 220 mm, cu condiția:








  — | să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 de metri, |
| --- | --- | --- |

(d)

setci cu sirec cu o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 220 mm, cu condiția:

—

să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 de metri,

| — | să aibă o adâncime care nu depășește 30 de ochiuri de plasă, să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,44, |
| --- | --- |

—

să aibă o adâncime care nu depășește 30 de ochiuri de plasă, să aibă un coeficient de armare de cel puțin 0,44,

| — | să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire, |
| --- | --- |

—

să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire,

| — | fiecare plasă să aibă maximum 5 km în lungime, lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 20 km per navă, |
| --- | --- |

—

fiecare plasă să aibă maximum 5 km în lungime, lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan să nu depășească 20 km per navă,

| — | timpul maxim de imersie să fie de 72 de ore. |
| --- | --- |

—

timpul maxim de imersie să fie de 72 de ore.

(4)   Cu toate acestea, prezenta derogare nu se aplică în zona de reglementare NEAFC.

(4a)
     
  Toate navele care utilizează setci de fund, plase de încurcare sau setci cu sirec în orice poziție la care adâncimea cartografiată este mai mare de 200 de metri în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k și subzonele ICES XII la est de 27o V, VIII, IX și X, trebuie să dețină o autorizație de pescuit în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

(5)   La bordul navei se păstrează la un moment dat numai unul dintre tipurile de unelte descrise la alineatul 3 literele (a) ▌, (b)
  sau (d).
  Navele pot avea la bord plase cu o lungime totală cu 20 % mai mare decât lungimea maximă a rețelelor de plase de pescuit care pot fi utilizate la un moment dat.

(6)   Comandantul unei nave care deține o
  autorizație de pescuit
  menționată la
  alineatul (4a)
  înregistrează în jurnalul de bord numărul și lungimile uneltelor transportate de navă, înainte de a ieși din port și atunci când revine în port și justifică orice discrepanțe dintre cele două valori.

▌

(8)   Autoritățile competente au dreptul de a elimina uneltele nesupravegheate pe mare în diviziunile ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k și subzonele ICES XII la est de 27o V, VIII, IX și X, în următoarele situații:

| (a) | unealta nu este marcată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(a)

unealta nu este marcată în mod corespunzător;

| (b) | marcajele de geamandură sau datele VMS indică faptul că proprietarul nu s-a aflat la o distanță de mai puțin de 100 mile marine de unealtă, timp de mai mult de 120 de ore; |
| --- | --- |

(b)

marcajele de geamandură sau datele VMS indică faptul că proprietarul nu s-a aflat la o distanță de mai puțin de 100 mile marine de unealtă, timp de mai mult de 120 de ore;

| (c) | unealta este utilizată în ape cu o adâncime cartografiată mai mare decât cea permisă; |
| --- | --- |

(c)

unealta este utilizată în ape cu o adâncime cartografiată mai mare decât cea permisă;

| (d) | unealta are o dimensiune ilegală a ochiurilor de plasă. |
| --- | --- |

(d)

unealta are o dimensiune ilegală a ochiurilor de plasă.

(9)   Comandantul unei nave care deține o
  autorizație de pescuit
  menționată la
  alineatul (4a)
  înregistrează în jurnalul de bord următoarele informații, pe parcursul oricărei ieșiri în larg pentru pescuit:

| — | dimensiunea ochiurilor plasei utilizate, |
| --- | --- |

—

dimensiunea ochiurilor plasei utilizate,

| — | lungimea nominală a unei plase, |
| --- | --- |

—

lungimea nominală a unei plase,

| — | numărul de plase dintr-o rețea, |
| --- | --- |

—

numărul de plase dintr-o rețea,

| — | numărul total de rețele de plase de pescuit utilizate, |
| --- | --- |

—

numărul total de rețele de plase de pescuit utilizate,

| — | poziția oricărei rețele utilizate, |
| --- | --- |

—

poziția oricărei rețele utilizate,

| — | adâncimea fiecărei rețele utilizate, |
| --- | --- |

—

adâncimea fiecărei rețele utilizate,

| — | timpul de imersie pentru fiecare rețea utilizată, |
| --- | --- |

—

timpul de imersie pentru fiecare rețea utilizată,

| — | cantitatea de unelte pierdute, ultima poziție cunoscută, precum și data pierderii. |
| --- | --- |

—

cantitatea de unelte pierdute, ultima poziție cunoscută, precum și data pierderii.

(10)   Navelor care pescuiesc cu o
  autorizație de pescuit
  menționată la
  alineatul (4a)
  li se permite să efectueze debarcări numai în porturile desemnate de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 (******).

(11)   Cantitatea de rechini deținută la bord de către orice navă care utilizează tipul de unealtă descris la alineatul (3) literele (b)
  și (d)
  nu depășește 5 %, în greutate în viu, din cantitatea totală de organisme marine deținute la bord.

(11a)
     
  În urma consultării CSTEP, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare prin care să excludă anumite activități de pescuit ale unui stat membru, în subzonele ICES VIII, IX, X, de la aplicarea alineatelor (1)-(10), atunci când informațiile furnizate de statele membre arată că activitățile de pescuit respective determină un nivel foarte scăzut de capturi accidentale și de cantități aruncate înapoi în mare de rechin.

Articolul 34c

Condiții pentru pescuitul cu anumite unelte remorcate autorizate în Golful Biscaya

(1)   Prin derogare de la dispozițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 494/2002 al Comisiei din 19 martie 2002 de stabilire a unor măsuri tehnice suplimentare pentru refacerea rezervei de merluciu din subzonele ICES III, IV, V, VI și VII și diviziunile ICES VIII a, b, d, e (*******), este permisă desfășurarea de activități de pescuit utilizând traule, plase-pungă daneze și unelte asemănătoare, cu excepția traulului lateral, cu dimensiunea ochiurilor de plasă de 70-99 mm în zona definită la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 494/2002, dacă unealta este echipată cu un panou cu ochiuri pătrate, în conformitate cu anexa XIVb.

(2)   La pescuitul în diviziunile ICES VIII a și b este permisă folosirea unei site de sortare și a dispozitivelor de fixare a acesteia în fața sacului și/sau a unui panou de plasă cu ochiuri pătrate cu o dimensiune a ochiurilor mai mare sau egală cu 60 mm în partea inferioară a gurii în fața sacului traulului. Dispozițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1), articolul 6 și articolul 9 alineatul (1) din prezentul regulament, precum și la articolul 3 literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 494/2002 nu se aplică secțiunii traulului unde sunt plasate respectivele dispozitive de sortare.

Articolul 34d

Măsuri pentru protecția habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile în zona de reglementare NEAFC

(1)   Se interzic traularea de fund și pescuitul cu unelte de pescuit fixe, inclusiv setci fixe de fund și paragate
  de fund
  , în zonele delimitate prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

▌

Parte din dorsala Reykjanes:

| — | 55o04.5327' N, 36o49.0135' V |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49.0135' V

| — | 55o05.4804' N, 35o58.9784' V |
| --- | --- |

—

55o05.4804' N, 35o58.9784' V

| — | 54o58.9914' N, 34o41.3634' V |
| --- | --- |

—

54o58.9914' N, 34o41.3634' V

| — | 54o41.1841' N, 34o00.0514' V |
| --- | --- |

—

54o41.1841' N, 34o00.0514' V

| — | 54o00' N, 34o00' V |
| --- | --- |

—

54o00' N, 34o00' V

| — | 53o54.6406' N, 34o49.9842' V |
| --- | --- |

—

53o54.6406' N, 34o49.9842' V

| — | 53o58.9668' N, 36o39.1260' V |
| --- | --- |

—

53o58.9668' N, 36o39.1260' V

| — | 55o04.5327' N, 36o49.0135' V |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49.0135' V

Zona de nord a dorsalei medio-atlantice:

| — | 59o45' N, 33o30' V |
| --- | --- |

—

59o45' N, 33o30' V

| — | 57o30' N, 27o30' V |
| --- | --- |

—

57o30' N, 27o30' V

| — | 56o45' N, 28o30' V |
| --- | --- |

—

56o45' N, 28o30' V

| — | 59o15' N, 34o30' V |
| --- | --- |

—

59o15' N, 34o30' V

| — | 59o45' N, 33o30' V |
| --- | --- |

—

59o45' N, 33o30' V

Zona mediană a dorsalei medio-atlantice (zona de fractură Charlie-Gibbs și regiunea frontală subpolară):

| — | 53o30' N, 38o00' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 38o00' V

| — | 53o30' N, 36o49' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 36o49' V

| — | 55o04.5327' N, 36o49' V |
| --- | --- |

—

55o04.5327' N, 36o49' V

| — | 54o58.9914' N, 34o41.3634' V |
| --- | --- |

—

54o58.9914' N, 34o41.3634' V

| — | 54o41.1841' N, 34o00' V |
| --- | --- |

—

54o41.1841' N, 34o00' V

| — | 53o30' N, 30o00' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 30o00' V

| — | 51o30' N, 28o00' V |
| --- | --- |

—

51o30' N, 28o00' V

| — | 49o00' N, 26o30' V |
| --- | --- |

—

49o00' N, 26o30' V

| — | 49o00' N, 30o30' V |
| --- | --- |

—

49o00' N, 30o30' V

| — | 51o30' N, 32o00' V |
| --- | --- |

—

51o30' N, 32o00' V

| — | 51o30' N, 38o00' V |
| --- | --- |

—

51o30' N, 38o00' V

| — | 53o30' N, 38o00' V |
| --- | --- |

—

53o30' N, 38o00' V

Zona de sud a dorsalei medio-atlantice:

| — | 44o30' N, 30o30' V |
| --- | --- |

—

44o30' N, 30o30' V

| — | 44o30' N, 27o00' V |
| --- | --- |

—

44o30' N, 27o00' V

| — | 43o15' N, 27o15' V |
| --- | --- |

—

43o15' N, 27o15' V

| — | 43o15' N, 31o00' V |
| --- | --- |

—

43o15' N, 31o00' V

| — | 44o30' N, 30o30' V |
| --- | --- |

—

44o30' N, 30o30' V

Altair Seamounts:

| — | 45o00' N, 34o35' V |
| --- | --- |

—

45o00' N, 34o35' V

| — | 45o00' N, 33o45' V |
| --- | --- |

—

45o00' N, 33o45' V

| — | 44o25' N, 33o45' V |
| --- | --- |

—

44o25' N, 33o45' V

| — | 44o25' N, 34o35' V |
| --- | --- |

—

44o25' N, 34o35' V

| — | 45o00' N, 34o35' V |
| --- | --- |

—

45o00' N, 34o35' V

Antialtair Seamounts:

| — | 43o45' N, 22o50' V |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o50' V

| — | 43o45' N, 22o05' V |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o05' V

| — | 43o25' N, 22o05' V |
| --- | --- |

—

43o25' N, 22o05' V

| — | 43o25' N, 22o50' V |
| --- | --- |

—

43o25' N, 22o50' V

| — | 43o45' N, 22o50' V |
| --- | --- |

—

43o45' N, 22o50' V

Bancul Hatton:

| — | 59o26' N, 14o30' V |
| --- | --- |

—

59o26' N, 14o30' V

| — | 59o12' N, 15o08' V |
| --- | --- |

—

59o12' N, 15o08' V

| — | 59o01' N, 17o00' V |
| --- | --- |

—

59o01' N, 17o00' V

| — | 58o50' N, 17o38' V |
| --- | --- |

—

58o50' N, 17o38' V

| — | 58o30' N, 17o52' V |
| --- | --- |

—

58o30' N, 17o52' V

| — | 58o30' N, 18o22' V |
| --- | --- |

—

58o30' N, 18o22' V

| — | 58o03' N, 18o22' V |
| --- | --- |

—

58o03' N, 18o22' V

| — | 58o03' N, 17o30' V |
| --- | --- |

—

58o03' N, 17o30' V

| — | 57o55' N, 17o30' V |
| --- | --- |

—

57o55' N, 17o30' V

| — | 57o45' N, 19o15' V |
| --- | --- |

—

57o45' N, 19o15' V

| — | 58o11.15' N, 18o57.51' V |
| --- | --- |

—

58o11.15' N, 18o57.51' V

| — | 58o11.57' N, 19o11.97' V |
| --- | --- |

—

58o11.57' N, 19o11.97' V

| — | 58o27.75' N, 19o11.65' V |
| --- | --- |

—

58o27.75' N, 19o11.65' V

| — | 58o39.09' N, 19o14.28' V |
| --- | --- |

—

58o39.09' N, 19o14.28' V

| — | 58o38.11' N, 19o01.29' V |
| --- | --- |

—

58o38.11' N, 19o01.29' V

| — | 58o53.14' N, 18o43.54' V |
| --- | --- |

—

58o53.14' N, 18o43.54' V

| — | 59o00.29' N, 18o01.31' V |
| --- | --- |

—

59o00.29' N, 18o01.31' V

| — | 59o08.01' N, 17o49.31' V |
| --- | --- |

—

59o08.01' N, 17o49.31' V

| — | 59o08.75' N, 18o01.47' V |
| --- | --- |

—

59o08.75' N, 18o01.47' V

| — | 59o15.16' N, 18o01.56' V |
| --- | --- |

—

59o15.16' N, 18o01.56' V

| — | 59o24.17' N, 17o31.22' V |
| --- | --- |

—

59o24.17' N, 17o31.22' V

| — | 59o21.77' N, 17o15.36' V |
| --- | --- |

—

59o21.77' N, 17o15.36' V

| — | 59o26.91' N, 17o01.66' V |
| --- | --- |

—

59o26.91' N, 17o01.66' V

| — | 59o42.69' N, 16o45.96' V |
| --- | --- |

—

59o42.69' N, 16o45.96' V

| — | 59o20.97' N, 15o44.75' V |
| --- | --- |

—

59o20.97' N, 15o44.75' V

| — | 59o21' N, 15o40' V |
| --- | --- |

—

59o21' N, 15o40' V

| — | 59o26' N, 14o30' V |
| --- | --- |

—

59o26' N, 14o30' V

Nord-vestul Rockall:

| — | 57o00' N, 14o53' V |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o53' V

| — | 57o37' N, 14o42' V |
| --- | --- |

—

57o37' N, 14o42' V

| — | 57o55' N, 14o24' V |
| --- | --- |

—

57o55' N, 14o24' V

| — | 58o15' N, 13o50' V |
| --- | --- |

—

58o15' N, 13o50' V

| — | 57o57' N, 13o09' V |
| --- | --- |

—

57o57' N, 13o09' V

| — | 57o50' N, 13o14' V |
| --- | --- |

—

57o50' N, 13o14' V

| — | 57o57' N, 13o45' V |
| --- | --- |

—

57o57' N, 13o45' V

| — | 57o49' N, 14o06' V |
| --- | --- |

—

57o49' N, 14o06' V

| — | 57o29' N, 14o19' V |
| --- | --- |

—

57o29' N, 14o19' V

| — | 57o22' N, 14o19' V |
| --- | --- |

—

57o22' N, 14o19' V

| — | 57o00' N, 14o34' V |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o34' V

| — | 56o56' N, 14o36' V |
| --- | --- |

—

56o56' N, 14o36' V

| — | 56o56' N, 14o51' V |
| --- | --- |

—

56o56' N, 14o51' V

| — | 57o00' N, 14o53' V |
| --- | --- |

—

57o00' N, 14o53' V

Sud-vestul Rockall (Empress of Britain Bank):

| — | 56o24' N, 15o37' V |
| --- | --- |

—

56o24' N, 15o37' V

| — | 56o21' N, 14o58' V |
| --- | --- |

—

56o21' N, 14o58' V

| — | 56o04' N, 15o10' V |
| --- | --- |

—

56o04' N, 15o10' V

| — | 55o51' N, 15o37' V |
| --- | --- |

—

55o51' N, 15o37' V

| — | 56o10' N, 15o52' V |
| --- | --- |

—

56o10' N, 15o52' V

| — | 56o24' N, 15o37' V |
| --- | --- |

—

56o24' N, 15o37' V

Logachev Mound:

| — | 55o17' N, 16o10' V |
| --- | --- |

—

55o17' N, 16o10' V

| — | 55o34' N, 15o07' V |
| --- | --- |

—

55o34' N, 15o07' V

| — | 55o50' N, 15o15' V |
| --- | --- |

—

55o50' N, 15o15' V

| — | 55o33' N, 16o16' V |
| --- | --- |

—

55o33' N, 16o16' V

| — | 55o17' N, 16o10' V |
| --- | --- |

—

55o17' N, 16o10' V

Vestul Rockall Mound:

| — | 57o20' N, 16o30' V |
| --- | --- |

—

57o20' N, 16o30' V

| — | 57o05' N, 15o58' V |
| --- | --- |

—

57o05' N, 15o58' V

| — | 56o21' N, 17o17' V |
| --- | --- |

—

56o21' N, 17o17' V

| — | 56o40' N, 17o50' V |
| --- | --- |

—

56o40' N, 17o50' V

| — | 57o20' N, 16o30' V |
| --- | --- |

—

57o20' N, 16o30' V

(2)   În cazul în care, în cursul activităților de pescuit în zonele de pescuit de fund noi și actuale din zona de reglementare a NEAFC, cantitatea de corali vii sau de bureți vii capturați pe tip de echipament depășește 60 kg de corali vii și/sau 800 kg de bureți vii, nava informează statul său de pavilion, încetează pescuitul și se deplasează la minimum 2 mile marine de poziția dovedită prin probe a fi cea mai apropiată de locul exact în care a fost făcută respectiva captură.

Articolul 34e

Măsuri pentru protecția habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile în diviziunile ICES VIIc, j, k

(1)   Se interzic traularea de fund și pescuitul cu unelte de pescuit fixe, inclusiv setci fixe de fund și paragate
  de fund
  , în zonele delimitate prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul de coordonate WGS84:

Belgica Mound Province:

| — | 51o29.4' N, 11o51.6' V |
| --- | --- |

—

51o29.4' N, 11o51.6' V

| — | 51o32.4' N, 11o41.4' V |
| --- | --- |

—

51o32.4' N, 11o41.4' V

| — | 51o15.6' N, 11o33.0' V |
| --- | --- |

—

51o15.6' N, 11o33.0' V

| — | 51o13.8' N, 11o44.4' V |
| --- | --- |

—

51o13.8' N, 11o44.4' V

| — | 51o29.4' N, 11o51.6' V |
| --- | --- |

—

51o29.4' N, 11o51.6' V

Hovland Mound Province:

| — | 52o16.2' N, 13o12.6' V |
| --- | --- |

—

52o16.2' N, 13o12.6' V

| — | 52o24.0' N, 12o58.2' V |
| --- | --- |

—

52o24.0' N, 12o58.2' V

| — | 52o16.8' N, 12o54.0' V |
| --- | --- |

—

52o16.8' N, 12o54.0' V

| — | 52o16.8' N, 12o29.4' V |
| --- | --- |

—

52o16.8' N, 12o29.4' V

| — | 52o04.2' N, 12o29.4' V |
| --- | --- |

—

52o04.2' N, 12o29.4' V

| — | 52o04.2' N, 12o52.8' V |
| --- | --- |

—

52o04.2' N, 12o52.8' V

| — | 52o09.0' N, 12o56.4' V |
| --- | --- |

—

52o09.0' N, 12o56.4' V

| — | 52o09.0' N, 13o10.8' V |
| --- | --- |

—

52o09.0' N, 13o10.8' V

| — | 52o16.2' N, 13o12.6' V |
| --- | --- |

—

52o16.2' N, 13o12.6' V

Nord-vestul Porcupine Bank, zona I:

| — | 53o30.6' N, 14o32.4' V |
| --- | --- |

—

53o30.6' N, 14o32.4' V

| — | 53o35.4' N, 14o27.6' V |
| --- | --- |

—

53o35.4' N, 14o27.6' V

| — | 53o40.8' N, 14o15.6' V |
| --- | --- |

—

53o40.8' N, 14o15.6' V

| — | 53o34.2' N, 14o11.4' V |
| --- | --- |

—

53o34.2' N, 14o11.4' V

| — | 53o31.8' N, 14o14.4' V |
| --- | --- |

—

53o31.8' N, 14o14.4' V

| — | 53o24.0' N, 14o28.8' V |
| --- | --- |

—

53o24.0' N, 14o28.8' V

| — | 53o30.6' N, 14o32.4' V |
| --- | --- |

—

53o30.6' N, 14o32.4' V

Nord-vestul Porcupine Bank, zona II:

| — | 53o43.2' N, 14o10.8' V |
| --- | --- |

—

53o43.2' N, 14o10.8' V

| — | 53o51.6' N, 13o53.4' V |
| --- | --- |

—

53o51.6' N, 13o53.4' V

| — | 53o45.6' N, 13o49.8' V |
| --- | --- |

—

53o45.6' N, 13o49.8' V

| — | 53o36.6' N, 14o07.2' V |
| --- | --- |

—

53o36.6' N, 14o07.2' V

| — | 53o43.2' N, 14o10.8' V |
| --- | --- |

—

53o43.2' N, 14o10.8' V

Sud-vestul Porcupine Bank:

| — | 51o54.6' N, 15o07.2' V |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 15o07.2' V

| — | 51o54.6' N, 14o55.2' V |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 14o55.2' V

| — | 51o42.0' N, 14o55.2' V |
| --- | --- |

—

51o42.0' N, 14o55.2' V

| — | 51o42.0' N, 15o10.2' V |
| --- | --- |

—

51o42.0' N, 15o10.2' V

| — | 51o49.2' N, 15o06.0' V |
| --- | --- |

—

51o49.2' N, 15o06.0' V

| — | 51o54.6' N, 15o07.2' V |
| --- | --- |

—

51o54.6' N, 15o07.2' V

(2)   Toate navele de pescuit de fund care pescuiesc în zonele pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile enumerate la alineatul (1) din prezentul articol
  figurează
  pe o listă de nave autorizate și li se eliberează o ▌autorizație de pescuit în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009▌. Navele incluse pe lista de nave autorizate au la bordul lor numai unelte de pescuit de fund.

(3)   Navele de pescuit de fund care intenționează să pescuiască într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile dintre cele enumerate la alineatul (1) din prezentul articol
  notifică
  Centrului de monitorizare a pescuitului din Irlanda (FMC), astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (15) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, cu patru ore în prealabil, intenția lor de a intra într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile. În același timp, acestea comunică cantitățile de pește reținute la bord.

(4)   Navele de pescuit de fund care pescuiesc într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile dintre cele enumerate la alineatul (1)
  dețin
  , în momentul în care se află într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile, un sistem de monitorizare a navelor (VMS) operațional, securizat, în perfectă stare de funcționare, care respectă integral dispozițiile aplicabile.

(5)   Navele de pescuit de fund care pescuiesc într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile dintre cele enumerate la alineatul (1)
  fac
  rapoarte VMS din oră în oră.

(6)   Navele de pescuit de fund care și-au încheiat pescuitul de fund într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile dintre cele enumerate la alineatul (1) informează FMC din Irlanda cu privire la părăsirea zonei respective. În același timp, acestea
  comunică
  cantitățile de pește reținute la bord.

(7)   Pescuitul speciilor pelagice într-o zonă pentru protecţia habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile dintre cele enumerate la alineatul (1) este limitat la navele care au la bord sau pescuiesc cu plase având dimensiunea ochiurilor între 16 și 31 mm sau între 32 și 54 mm.

Articolul 34f

Măsuri pentru protecția habitatelor marine de mare adâncime vulnerabile în diviziunea ICES VIIIc

(1)   Se interzic traularea de fund și pescuitul cu unelte de pescuit fixe, inclusiv setci fixe de fund și paragate
  de fund
  , în zonele delimitate prin unirea secvențială cu loxodrome a următoarelor coordonate, care se măsoară în conformitate cu sistemul WGS84:

El Cachucho:

| — | 44o12' N, 05o16' V |
| --- | --- |

—

44o12' N, 05o16' V

| — | 44o12' N, 04o26' V |
| --- | --- |

—

44o12' N, 04o26' V

| — | 43o53' N, 04o26' V |
| --- | --- |

—

43o53' N, 04o26' V

| — | 43o 53' N, 05o16' V |
| --- | --- |

—

43o 53' N, 05o16' V

| — | 44o12' N, 05o16' V |
| --- | --- |

—

44o12' N, 05o16' V

(2)   Prin derogare de la interdicția stabilită la alineatul (1), navele care au desfășurat activități de pescuit cu paragate de fund în 2006, 2007 și 2008 în scopul capturării unei specii de merluciu pot obține de la autoritățile lor competente o ▌autorizație de pescuit
  în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
  care să le permită desfășurarea în continuare a respectivelor activități de pescuit în zona de la sud de 44o00.00' N. Toate navele care au obținut o astfel de ▌autorizație de pescuit, indiferent de lungimea lor totală, utilizează un sistem de monitorizare a navelor (VMS) operațional, securizat, în perfectă stare de funcționare, în conformitate cu normele aplicabile, atunci când desfășoară activități de pescuit în zona delimitată la alineatul (1).

(******)  JO L 41, 13.2.2002, p. 1."

(*******)  JO L 77, 20.3.2002, p. 8.”;"

| 10. | Articolul 38 se elimină; |
| --- | --- |

10.

Articolul 38 se elimină;

| 11. | Articolul 47 se elimină; |
| --- | --- |

11.

Articolul 47 se elimină;

| 11a. | Anexele I, IV, XII și XIV la Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament; |
| --- | --- |

11a.

Anexele I, IV, XII și XIV la Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament;

| 11b. | Anexele XIIa, XIVa, XIVb, XIVc şi XIVd se inserează în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

11b.

Anexele XIIa, XIVa, XIVb, XIVc şi XIVd se inserează în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

▌

Articolul 2

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1434/98

La articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1434/98 se adaugă următorul alineat:

„(1a)
     
  Alineatul (1) nu se aplică heringului capturat în diviziunea ICES IIIa, subzona ICES IV și diviziunea ICES VIId și în apele UE din diviziunea ICES IIa.”.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a
  treia
  zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2013.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 351, 15.11.2012, p. 83.

1

(2)  JO L 347, 24.12.2009, p. 6.

2

(3)  JO L 165, 24.6.2011, p. 1.

3

(4)  JO L 22, 26.1.2009, p. 1.

4

(5)  JO L 125, 27.4.1998, p. 1.

5

(6)  JO L 55, 28.2.2011, p.13.

6

ANEXĂ

Anexele la Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică după cum urmează
  :

| (1) | Nota de subsol 6 de la tabelul din anexa I se elimină. |
| --- | --- |

(1)

Nota de subsol 6 de la tabelul din anexa I se elimină.

| (2) | La anexa IV, tabelul se înlocuiește cu următorul text:




  „Unelte tractate: Skagerrak și Kattegat




  Dimensiunile ochiurilor, specii-țintă și procentaje de capturi necesare aplicabile în cazul utilizării unei singure dimensiuni a ochiurilor

















  Specie | Dimensiunea ochiurilor (mm) |
| --- | --- | --- |
| <16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥90 |
| Procentaj minim al speciei țintă |
| 50 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 50 %





   (6) | 20 %





   (6) | 20 %





   (7) | 30 %





   (8) | niciunul |
| Uvă (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Uvă (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Merluciu norvegian (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Drac de mare (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Moluște (cu excepția Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Zărgan (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Eutrigla gurnardus (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Argentina spp. | | | | X | X | X | X | X |
| Șprot (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Anghilă (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Crevete cenușiu/Crevete de iarbă (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Macrou (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Stavrid negru (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Hering (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Crevete nordic (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Crevete cenușiu/Crevete de iarbă (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Merlani (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Langustină (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Toate celelalte organisme marine | | | | | | | | X |

(2)

La anexa IV, tabelul se înlocuiește cu următorul text:

„Unelte tractate: Skagerrak și Kattegat

Dimensiunile ochiurilor, specii-țintă și procentaje de capturi necesare aplicabile în cazul utilizării unei singure dimensiuni a ochiurilor

Specie

Dimensiunea ochiurilor (mm)

<16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥90

Procentaj minim al speciei țintă

50 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

50 %

(6)

20 %

(6)

20 %

(7)

30 %

(8)

niciunul

Uvă (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Uvă (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Merluciu norvegian (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Putasu (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Drac de mare (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Moluște (cu excepția Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Zărgan (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Eutrigla gurnardus (1)

X

X

X

X

X

X

Argentina spp.

X

X

X

X

X

Șprot (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Anghilă (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Crevete cenușiu/Crevete de iarbă (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Macrou (Scomber spp.)

X

X

X

Stavrid negru (Trachurus spp.)

X

X

X

Hering (Clupea harengus)

X

X

X

Crevete nordic (Pandalus borealis)

X

X

X

Crevete cenușiu/Crevete de iarbă (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Merlani (Merlangius merlangus)

X

X

Langustină (Nephrops norvegicus)

X

X

Toate celelalte organisme marine

X

| (3) | La anexa XII, în tabelul se modifică după cum urmează:






  (a) | rândurile care corespund scoicii de Manila și caracatiței se înlocuiesc cu următorul text:
  „







  Specie | Dimensiunea minimă |
| --- | --- | --- | --- |
| Regiunile 1-5, cu excepția Skagerrak/Kattegat | Skagerrak/Kattegat |
| Scoica de Manila (Venerupis philippinarum) | 35mm | |

(3)

La anexa XII, în tabelul se modifică după cum urmează:

(a)

rândurile care corespund scoicii de Manila și caracatiței se înlocuiesc cu următorul text:

„

Specie

Dimensiunea minimă

Regiunile 1-5, cu excepția Skagerrak/Kattegat

Skagerrak/Kattegat

Scoica de Manila (Venerupis philippinarum)

35mm

| Specie | Dimensiunea minimă: Regiunile 1-5, cu excepția Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- |
| Caracatița (Octopus Vulgaris) | Întreaga zonă, cu excepția apelor aflate sub suveranitatea sau jurisdicția regiunii 5: 750 de grame
  Ape aflate sub suveranitatea sau jurisdicția regiunii 5: 450 grame (eviscerată) |

Specie

Dimensiunea minimă: Regiunile 1-5, cu excepția Skagerrak/Kattegat

Caracatița (Octopus Vulgaris)

Întreaga zonă, cu excepția apelor aflate sub suveranitatea sau jurisdicția regiunii 5: 750 de grame

Ape aflate sub suveranitatea sau jurisdicția regiunii 5: 450 grame (eviscerată)

”;

| (b) | rândurile care corespund hamsiei se înlocuiesc cu următorul text:


  „








  Specie | Dimensiunea minimă: Regiunile 1-5, cu excepția Skagerrak/Kattegat |
| --- | --- | --- |
| Hamsie (Engraulis encrasicholus) | Întreaga zonă, cu excepția diviziunii ICES IXa, la est de 7o23'48'' longitudine vestică: 12 cm sau 90 de indivizi pe kilogram




  Diviziunea ICES IXa, la est de 7o23'48'' longitudine vestică: 10 cm” |

(b)

rândurile care corespund hamsiei se înlocuiesc cu următorul text:

„

Specie

Dimensiunea minimă: Regiunile 1-5, cu excepția Skagerrak/Kattegat

Hamsie (Engraulis encrasicholus)

Întreaga zonă, cu excepția diviziunii ICES IXa, la est de 7o23'48'' longitudine vestică: 12 cm sau 90 de indivizi pe kilogram

Diviziunea ICES IXa, la est de 7o23'48'' longitudine vestică: 10 cm”

”

| (4) | Se introduce următoarea anexă:

  „
  „


  ANEXA XIIa




  DIMENSIUNI MINIME PENTRU REGIUNEA 9










  Specie | Calcan (Psetta maxima) |
| --- | --- | --- |
| Dimensiunea minimă: Regiunea 9 | 45cm |

(4)

Se introduce următoarea anexă:

„

ANEXA XIIa

DIMENSIUNI MINIME PENTRU REGIUNEA 9

Specie

Calcan (Psetta maxima)

Dimensiunea minimă: Regiunea 9

45cm

”

| (5) | La anexa XIV, se adaugă următoarele denumiri, în ordinea alfabetică corespunzătoare a denumirilor vernaculare:
  „






  DENUMIREA VERNACULARĂ | DENUMIREA ȘTIINȚIFICĂ |
| --- | --- | --- |
| Caproide | Capros aper |
| Specie de merlucius | Phycis blennoides |
| Sebastă | Sebastes spp. |
| Sardine | Sardinella aurita |

(5)

La anexa XIV, se adaugă următoarele denumiri, în ordinea alfabetică corespunzătoare a denumirilor vernaculare:

„

DENUMIREA VERNACULARĂ

DENUMIREA ȘTIINȚIFICĂ

Caproide

Capros aper

Capros aper

Specie de merlucius

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Sebastă

Sebastes spp.

Sebastes

Sardine

Sardinella aurita

Sardinella aurita

”

| (6) | Se inserează următoarele anexe:„


  „ANEXA XIVa



  SPECIFICAȚII PENTRU SITA DE SORTARE









  -1. | Sita de sortare a speciilor se fixează de traule cu o matcă cu ochiuri pătrate, având o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 70 mm și mai mică de 90 mm. Lungimea minimă a mătcii este de 8 metri. Este interzisă utilizarea unui traul cu peste 100 de ochiuri pătrate în orice circumferință a mătcii, cu excepția îmbinărilor și a grandeelor. Sacul cu ochiuri pătrate este necesar/cerut doar în Skagerrak și Kattegat. |
| --- | --- | --- |

(6)

Se inserează următoarele anexe:

„ANEXA XIVa

SPECIFICAȚII PENTRU SITA DE SORTARE

-1.

Sita de sortare a speciilor se fixează de traule cu o matcă cu ochiuri pătrate, având o dimensiune a ochiurilor de plasă egală sau mai mare de 70 mm și mai mică de 90 mm. Lungimea minimă a mătcii este de 8 metri. Este interzisă utilizarea unui traul cu peste 100 de ochiuri pătrate în orice circumferință a mătcii, cu excepția îmbinărilor și a grandeelor. Sacul cu ochiuri pătrate este necesar/cerut doar în Skagerrak și Kattegat.

| 1. | Sita este dreptunghiulară. Barele sitei sunt paralele cu axa longitudinală a sitei. Spațiul dintre barele sitei nu depășește 35 mm. Este permisă utilizarea uneia sau mai multor balamale pentru a se facilita fixarea acesteia pe tamburul plasei. |
| --- | --- |

1.

Sita este dreptunghiulară. Barele sitei sunt paralele cu axa longitudinală a sitei. Spațiul dintre barele sitei nu depășește 35 mm. Este permisă utilizarea uneia sau mai multor balamale pentru a se facilita fixarea acesteia pe tamburul plasei.

| 2. | Sita este montată diagonal în traul, urcând spre spate, oriunde, chiar din fața sacului până la capătul anterior al secțiunii neconice. Toate laturile sitei sunt fixate de traul. |
| --- | --- |

2.

Sita este montată diagonal în traul, urcând spre spate, oriunde, chiar din fața sacului până la capătul anterior al secțiunii neconice. Toate laturile sitei sunt fixate de traul.

| 3. | În panoul superior al traulului există un orificiu neblocat de evacuare a peștilor în imediată conexiune cu latura superioară a sitei. Deschiderea orificiului de evacuare a peștilor are aceeași lățime în latura posterioară ca lățimea sitei și este tăiată sub formă de vârf în partea anterioară de-a lungul laturilor ochiurilor din ambele laturi ale sitei. |
| --- | --- |

3.

În panoul superior al traulului există un orificiu neblocat de evacuare a peștilor în imediată conexiune cu latura superioară a sitei. Deschiderea orificiului de evacuare a peștilor are aceeași lățime în latura posterioară ca lățimea sitei și este tăiată sub formă de vârf în partea anterioară de-a lungul laturilor ochiurilor din ambele laturi ale sitei.

| 4. | Este permisă atașarea în fața sitei a unei pâlnii care să conducă peștele către matiță și sită. Dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă ale pâlniei este de 70 mm. Deschiderea verticală minimă a pâlniei de ghidare spre sită este de 15 cm. Lățimea pâlniei de ghidare spre sită este egală cu lățimea sitei. |
| --- | --- |

4.

Este permisă atașarea în fața sitei a unei pâlnii care să conducă peștele către matiță și sită. Dimensiunea minimă a ochiurilor de plasă ale pâlniei este de 70 mm. Deschiderea verticală minimă a pâlniei de ghidare spre sită este de 15 cm. Lățimea pâlniei de ghidare spre sită este egală cu lățimea sitei.

Image

Ilustrare schematică a unui traul selectiv după mărime și specie. Peștii care intră sunt dirijați către matiță și către sită printr-o pâlnie de ghidare. Peștii mai mari sunt apoi conduși în afara traulului de către sită, în timp ce peștii mai mici și langustina trec prin sită și intră în sac. Sacul cu ochiuri pătrate permite peștilor mici și langustinei de dimensiuni mici să scape. Sacul cu ochiuri pătrate ilustrat în diagramă este necesar doar în Skagerrak și Kattegat.

ANEXA XIVb

CONDIȚII PENTRU PESCUITUL CU ANUMITE UNELTE REMORCATE AUTORIZATE ÎN GOLFUL BISCAYA

1.   Specificații pentru panoul cu ochiuri pătrate superior

Panoul este o secțiune dreptunghiulară a plasei. Există un singur panou. Panoul nu este obstrucționat în niciun fel de elemente interne sau externe atașate acestuia.

2.   Amplasarea panoului

Panoul este inserat în mijlocul panoului superior din spatele secțiunii conice a traulului, chiar în fața secțiunii neconice constituite din gură și din sac.

Panoul se termină la o distanță de maximum 12 ochiuri de la rândul de ochiuri împletit între gură și spatele secțiunii conice a traulului.

3.   Dimensiunea panoului

Lungimea panoului este de cel puțin 2 metri și lățimea acestuia de cel puțin 1 metru.

4.   Plasa de protecție pentru panou

Ochiurile de plasă au o deschidere minimă a ochiului de 100 mm. Ochiurile sunt ochiuri pătrate, respectiv toate cele patru laturi ale plasei de protecție pentru panou sunt constituite din ochiuri de plasă tăiate oblic.

Plasa este montată astfel încât laturile ochiurilor de plasă să fie paralele și perpendiculare pe axa longitudinală a sacului.

Plasa este din fir simplu. Grosimea firului nu depășește 4 mm.

5.   Introducerea panoului în plasa cu ochiuri în formă de romb

Este permisă fixarea unei grandee pe cele patru laturi ale panoului. Diametrul grandeei nu depășește 12 mm.

Lungimea întinsă a panoului trebuie să fie egală cu lungimea întinsă a ochiurilor în formă de romb fixate pe latura longitudinală a panoului.

Numărul de ochiuri în formă de romb din panoul superior fixate pe latura mică a panoului (respectiv, cu o lungime de un metru, perpendicular pe axa longitudinală a sacului) este egal cu cel puțin numărul de ochiuri în formă de romb fixate pe latura longitudinală a panoului împărțit la 0,7.

6.   Introducerea panoului în traul este ilustrată mai jos.

Image

ANEXA XIVc

PANOU CU OCHIURI PĂTRATE PENTRU NAVELE CU O LUNGIME MAI MARE DE 15 METRI

1.   Specificații pentru panoul cu ochiuri pătrate superior

Panoul este o secțiune dreptunghiulară a plasei. Plasa este din fir simplu. Ochiurile sunt ochiuri pătrate, în sensul că toate cele patru laturi ale plasei de protecție pentru panou trebuie croite prin tăierea laturilor de ochiuri. Dimensiunea ochiurilor trebuie să fie egală sau mai mare de 120mm. Panoul este de cel puțin 3 m lungime, cu excepția cazului în care este încorporat în plase remorcate de nave de mai puțin de 112 kilowați, când
  trebuie
  să aibă cel puțin 2 metri lungime.

2.   Amplasarea panoului

Panoul este inserat în panoul superior al sacului. Marginea posterioară a panoului nu depășește 12 metri de la parâmă, astfel cum este definită la articolul 8 din Regulamentul (CEE) nr. 3440/84 al Comisiei din 6 decembrie 1984 referitor la fixarea de dispozitive la traule, năvoade daneze și plase de pescuit similare*.

3.   Introducerea panoului în plasa cu ochiuri în formă de romb

Între latura longitudinală a panoului și grandeea adiacentă nu trebuie să existe mai mult de două ochiuri deschise în formă de romb.

Lungimea întinsă a panoului trebuie să fie egală cu lungimea întinsă a ochiurilor în formă de romb fixate pe latura longitudinală a panoului. Rata de îmbinare între ochiurile în formă de romb din panoul superior al sacului și latura cea mai mică a panoului trebuie să fie de trei ochiuri în formă de romb la un ochi în formă pătrată pentru un sac de 80 mm, sau două ochiuri în formă de romb la un ochi în formă pătrată pentru un sac de 120 mm, cu excepția laturilor de pe marginea panoului, pe ambele părți.

ANEXA XIVd

PANOU CU OCHIURI PĂTRATE PENTRU NAVELE CU O LUNGIME MAI MICĂ DE 15 METRI

1.   Specificații pentru panoul cu ochiuri pătrate superior

Panoul este o secțiune dreptunghiulară a plasei. Plasa este din fir simplu. Ochiurile sunt ochiuri pătrate, în sensul că toate cele patru laturi ale plasei de protecție pentru panou trebuie croite prin tăierea laturilor de ochiuri. Dimensiunea ochiurilor trebuie să fie egală sau mai mare de 110 mm. Panoul este de cel puțin 3 m lungime, cu excepția cazului în care este încorporat în plase remorcate de nave de mai puțin de 112 kilowați, când
  trebuie
  să aibă cel puțin 2 metri lungime.

2.   Amplasarea panoului

Panoul este inserat în panoul superior al sacului. Marginea posterioară a panoului nu depășește 12 metri de la parâmă, astfel cum este definită la articolul 8 din Regulamentul (CEE) nr. 3440/84 (*).

3.   Introducerea panoului în plasa cu ochiuri în formă de romb

Între latura longitudinală a panoului și grandeea adiacentă nu trebuie să existe mai mult de două ochiuri deschise în formă de romb. Lungimea întinsă a panoului trebuie să fie egală cu lungimea întinsă a ochiurilor în formă de romb fixate pe latura longitudinală a panoului. Rata de îmbinare între ochiurile în formă de romb din panoul superior al sacului și latura cea mai mică a panoului trebuie să fie de două ochiuri în formă de romb la un ochi în formă pătrată, cu excepția laturilor de pe marginea ferestrei, pe ambele părți.

(*)  JO L 318, 7.12.1984, p. 23.”."

*

---

(1)  
  Numai în limita a patru mile de la liniile de bază.

1

Numai în limita a patru mile de la liniile de bază.

(2)  
  În afara a patru mile de la liniile de bază.

2

În afara a patru mile de la liniile de bază.

(3)  
  De la 1 martie la 31 octombrie în Skagerrak și de la 1 martie la 31 iulie în Kattegat.

3

De la 1 martie la 31 octombrie în Skagerrak și de la 1 martie la 31 iulie în Kattegat.

(4)  
  De la 1 noiembrie până în ultima zi a lunii februarie în Skagerrak și de la 1 august până în ultima zi din februarie în Kattegat.

4

De la 1 noiembrie până în ultima zi a lunii februarie în Skagerrak și de la 1 august până în ultima zi din februarie în Kattegat.

(5)  
  La aplicarea acestei dimensiuni a ochiurilor de plasă, sacul este construit dintr-o plasă cu ochiuri pătrate cu o sită de sortare, în conformitate cu anexa XIVa la prezentul regulament.

5

La aplicarea acestei dimensiuni a ochiurilor de plasă, sacul este construit dintr-o plasă cu ochiuri pătrate cu o sită de sortare, în conformitate cu anexa XIVa la prezentul regulament.

(6)  
  Captura păstrată la bord constă din cel mult 10 % din orice amestec de cod, eglefin, merluciu, cambulă de Baltica, cambulă cenușie, limbă-roșie, limbă-de-mare, calcan-mare, calcan-neted, cambulă, macrou, cambulă albă, merlan, limandă, cod negru, langustină și homar.

6

Captura păstrată la bord constă din cel mult 10 % din orice amestec de cod, eglefin, merluciu, cambulă de Baltica, cambulă cenușie, limbă-roșie, limbă-de-mare, calcan-mare, calcan-neted, cambulă, macrou, cambulă albă, merlan, limandă, cod negru, langustină și homar.

(7)  
  Captura păstrată la bord constă în cel mult 50 % din orice amestec de cod, eglefin, merluciu, cambulă de baltica, cambulă cenușie, limbă-roșie, limbă-de-mare, calcan-mare, calcan-neted, cambulă, hering, macrou, cardină, limandă, cod negru, langustină și homar.

7

Captura păstrată la bord constă în cel mult 50 % din orice amestec de cod, eglefin, merluciu, cambulă de baltica, cambulă cenușie, limbă-roșie, limbă-de-mare, calcan-mare, calcan-neted, cambulă, hering, macrou, cardină, limandă, cod negru, langustină și homar.

(8)  
  Captura păstrată la bord constă din cel mult 60 % din orice amestec de cod, eglefin, merluciu, cambulă de Baltica, cambulă cenușie, limbă-roșie, limbă-de-mare, calcan-mare, calcan-neted, cambulă, macrou, cambulă albă, merlan, limandă, cod negru, langustină și homar.”;

8

Captura păstrată la bord constă din cel mult 60 % din orice amestec de cod, eglefin, merluciu, cambulă de Baltica, cambulă cenușie, limbă-roșie, limbă-de-mare, calcan-mare, calcan-neted, cambulă, macrou, cambulă albă, merlan, limandă, cod negru, langustină și homar.”;

---

| 16.12.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 419/301 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 419/301

---

P7_TA(2012)0449

Îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 privind îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor (COM(2011)0798 – C7-0431/2011 – 2011/0364(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2015/C 419/54)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0798), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0798),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0431/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0431/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 28 martie 2012 (1),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0295/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0295/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, p. 195.

---

P7_TC1-COD(2011)0364

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2012 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 al Consiliului privind îndepărtarea înotătoarelor rechinilor la bordul navelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 605/2013.)

---