# Jurnalul Oficial C 79/2 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 79 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 662 martie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 79

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 662 martie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022 |
| 2023/C 79/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene și prioritățile politice ale CoR pentru 2023 | 1 |
| 2023/C 79/02 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind Anul european al competențelor 2023 | 8 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022 |
| 2023/C 79/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE | 12 |
| 2023/C 79/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia UE pentru textile durabile și circulare | 17 |
| 2023/C 79/05 | Aviz al Comitetului European al Regiunilor – Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare | 23 |
| 2023/C 79/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Viitorul politicii pentru tineret în UE. Reflecții privind politica de tineret și integrarea aspectelor legate de tineret în contextul Anului European al Tineretului 2022 | 30 |
| 2023/C 79/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea sprijinului acordat în cadrul politicii de coeziune regiunilor cu handicapuri geografice și demografice (articolul 174 din TFUE) | 36 |
| 2023/C 79/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Zonele urbane mici ca actori-cheie în gestionarea unei tranziții juste | 44 |
| 2023/C 79/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema O nouă agendă de inovare pentru Europa | 51 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022

2023/C 79/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene și prioritățile politice ale CoR pentru 2023

1

2023/C 79/02

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind Anul european al competențelor 2023

8

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022

2023/C 79/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE

12

2023/C 79/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Strategia UE pentru textile durabile și circulare

17

2023/C 79/05

Aviz al Comitetului European al Regiunilor – Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare

23

2023/C 79/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Viitorul politicii pentru tineret în UE. Reflecții privind politica de tineret și integrarea aspectelor legate de tineret în contextul Anului European al Tineretului 2022

30

2023/C 79/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea sprijinului acordat în cadrul politicii de coeziune regiunilor cu handicapuri geografice și demografice (articolul 174 din TFUE)

36

2023/C 79/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Zonele urbane mici ca actori-cheie în gestionarea unei tranziții juste

44

2023/C 79/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema O nouă agendă de inovare pentru Europa

51

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022 |
| 2023/C 79/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind migrația legală: atragerea de competențe și de talente în UE | 59 |
| 2023/C 79/11 | Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Reforma sistemului de indicații geografice | 74 |
| 2023/C 79/12 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE | 99 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022

2023/C 79/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind migrația legală: atragerea de competențe și de talente în UE

59

2023/C 79/11

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Reforma sistemului de indicații geografice

74

2023/C 79/12

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE

99

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene și prioritățile politice ale CoR pentru 2023

(2023/C 79/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

având în vedere:

| — | programul de lucru al Comisiei Europene (PLCE) pentru 2023 (1), |
| --- | --- |

—

programul de lucru al Comisiei Europene (PLCE) pentru 2023 (1),

| — | Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012, |
| --- | --- |

—

Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012,

| — | Rezoluția CoR privind Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025 (2), |
| --- | --- |

—

Rezoluția CoR privind Prioritățile Comitetului European al Regiunilor pentru perioada 2020-2025 (2),

| — | Rezoluția CoR privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2023 (3), |
| --- | --- |

—

Rezoluția CoR privind propunerile Comitetului European al Regiunilor în perspectiva programului de lucru al Comisiei Europene pentru 2023 (3),

| — | Raportul anual al UE privind starea regiunilor și orașelor, al CoR (4): |
| --- | --- |

—

Raportul anual al UE privind starea regiunilor și orașelor, al CoR (4):

| 1. | își exprimă satisfacția că programul de lucru al Comisiei Europene se bazează în mare măsură pe propunerile Conferinței privind viitorul Europei (CoFoE). Întrucât punerea în aplicare a unor propuneri ar necesita modificări ale tratatului, CoR împărtășește solicitarea Parlamentului European și a președintelui Comisiei Europene de convocare a unei convenții în temeiul articolul 48 din TUE. Cu toate acestea, CoR regretă că programul de lucru al Comisiei Europene nu conține referințe și propuneri concrete legate de concluziile Conferinței privind viitorul Europei, care să prevadă o mai bună recunoaștere a valorii adăugate a autorităților locale și regionale pentru democrația europeană; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută angajamentul reînnoit al Comisiei de a utiliza obiectivele de dezvoltare durabilă ca obiectiv director general, în special prin integrarea lor în semestrul european și în instrumentele pentru o mai bună legiferare. CoR invită Comisia să revizuiască întregul potențial al localizării ODD, inclusiv în revizuirea voluntară preconizată de UE, pentru a realiza o redresare durabilă și a finaliza ODD până în 2030; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că consecințele actualei urgențe climatice, pandemia de COVID-19, războiul Rusiei împotriva Ucrainei și actualele rate record ale inflației declanșate de creșterea prețurilor la alimente și energie, precum și migrația structurală și criza umanitară de la frontierele UE, de o virulență deosebită în zona Mediteranei și a Oceanului Atlantic confirmă, mai mult ca niciodată, rolul coeziunii ca valoare fundamentală a Uniunii Europene. Politica de coeziune este cea mai importantă politică de investiții a UE și un instrument-cheie de sprijinire a cooperării teritoriale și de promovare a solidarității și a integrării. Din acest motiv, CoR, în colaborare cu partenerii săi din cadrul #CohesionAlliance (5), se va concentra în 2023, în special în cadrul revizuirii cadrului financiar multianual (CFM), pe consolidarea și facilitarea în continuare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se angajează să sprijine în continuare pe deplin Ucraina, regiunile și municipalitățile sale și să își asume responsabilitățile în reconstrucția Ucrainei, în special prin intermediul Alianței europene a orașelor și regiunilor pentru reconstrucția Ucrainei, care ar trebui recunoscută ca partener în Platforma pentru reconstrucția Ucrainei. CoR își exprimă îngrijorarea că conceptul de platformă, modalitățile sale de finanțare și guvernanța sa nu au fost încă prezentate. CoR insistă că procesul de reconstrucție trebuie să asigure abordări durabile, ecologice și digitale pentru dezvoltarea teritorială integrată și să meargă mână în mână cu promovarea democrației locale, bazată pe parteneriate solide cu autoritățile locale și regionale din Uniunea Europeană, pe transparență și pe combaterea corupției. CoR consideră, de asemenea, că contribuția UE la reconstrucția Ucrainei ar necesita sprijin financiar care să depășească cadrul financiar multianual actual. Regiunile și orașele care găzduiesc cel mai mare număr de refugiați au nevoie de sprijin financiar suplimentar din partea UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se angajează să-i sprijine în continuare pe reprezentanții autorităților subnaționale din Ucraina, Moldova și Georgia prin reuniuni periodice în contexte bilaterale și multilaterale, cum ar fi Alianța europeană a orașelor și regiunilor pentru reconstrucția Ucrainei, precum și prin facilitarea cooperării inter pares și prin promovarea organizării de tabere de vacanță pentru copiii a căror viață a fost zguduită de război; |
| --- | --- |

5.

Apropierea Europei de cetățenii săi

| 6. | salută înființarea de grupuri de dezbatere ale cetățenilor europeni și introducerea treptată a unor mecanisme participative bazate pe realitatea zonei, ca o nouă caracteristică a procesului decizional al UE, inclusiv la nivel local și regional, cu sprijinul adecvat al UE în ceea ce privește finanțarea și consolidarea capacităților. Consideră că acest proces va necesita o revizuire a Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare și trebuie să integreze o dimensiune teritorială, pe baza experienței autorităților locale și regionale în ceea ce privește practicile participative. CoR subliniază, de asemenea, nevoia de transparență și de feedback clar pentru cetățeni cu privire la propunerile lor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută accentul pus de Grupul de lucru al Comisiei Europene pe necesitatea elaborării de politici în cunoștință de cauză, pe baza unor date concrete, a principiilor unei mai bune legiferări și a analizei prospective strategice. Ca urmare a propunerilor CoFoE, CoR reamintește contribuția autorităților locale și regionale și a CoR însuși la consolidarea bazei de date pentru legislația UE, inclusiv prin monitorizarea subsidiarității, evaluări ale impactului teritorial, evaluarea punerii în aplicare în mediul rural de către rețeaua RegHub și platforma Fit4Future; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază rolul-cheie pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în apărarea valorilor europene și în contracararea provocărilor cu care se confruntă democrația, cum ar fi dezinformarea și interferențele răuvoitoare. CoR este pregătit să contribuie la pachetul privind apărarea democrației și la actualizarea cadrului legislativ anticorupție. CoR subliniază, de asemenea, rolul-cheie al autorităților locale și regionale în respectarea statului de drept și se așteaptă ca manifestarea anuală de promovare a statului de drept, recomandată de CoFoE, să se bazeze pe o serie de ședințe organizate la nivel regional și național; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sprijină ferm eforturile Comisiei în direcția unei Uniuni a egalității, inclusiv prin propunerea unui card european pentru dizabilitate, pentru a asigura recunoașterea reciprocă a statutului de persoană cu handicap în toate statele membre și îndeamnă Comisia să pună în aplicare un plan pentru a asigura accesibilitatea digitală integrală universală în UE. CoR salută, de asemenea, inițiativele juridice anunțate privind combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, transparența salarială și garantarea punerii în aplicare a Planului de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025. CoR reamintește, de asemenea, necesitatea de a pune în aplicare Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se angajează să acționeze în siajul rezultatelor obținute în Anul european al tineretului și să sporească participarea tinerilor la viața democratică din perspectivă locală și regională, pe baza Cartei europene a tineretului și democrației și prin continuarea programului CoR pentru tinerii politicieni aleși (YEP), stabilind totodată o legătură strânsă între tineri și Anul european al competențelor 2023. CoR salută, de asemenea, noile inițiative ale Comisiei, cum ar fi laboratoarele de idei ale tinerilor și HealthyLifestyle4All; |
| --- | --- |

10.

| 11. | așteaptă cu interes ca propunerea legislativă a Comisiei de revizuire a cadrului de guvernanță economică, care trebuie redefinit având în vedere urgența climatică, pandemia de COVID-19 și războiul Rusiei împotriva Ucrainei, să devină mai transparentă și mai democratică și să includă o dimensiune regională și locală în semestrul european. CoR își reiterează solicitarea de a se diferenția cheltuielile și investițiile, realizând totodată obiectivul de reducere globală a datoriei, și așteaptă ca noile norme să fie concepute pentru a sprijini creșterea durabilă, fără a submina capacitatea autorităților locale și regionale de a investi în servicii publice și în infrastructură; |
| --- | --- |

11.

Construirea de comunități reziliente

| 12. | se așteaptă ca în 2023 să se ia noi măsuri esențiale pentru realizarea Spațiului european al educației, astfel cum a fost planificat, și își exprimă sprijinul pentru actualizarea actualului cadru al UE privind mobilitatea în scop educațional, pentru a permite cursanților să se deplaseze mai ușor între sistemele de învățământ printr-o abordare favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | deși salută lansarea programului de mobilitate permanentă „Cultura pune Europa în mișcare”, CoR regretă lipsa unor noi inițiative specifice în domeniul culturii și al patrimoniului cultural pentru 2023 și solicită ca noul Plan de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2023-2026 să contribuie la integrarea acestor politici în alte sectoare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sprijină propunerea Comisiei de a desemna anul 2023 drept Anul european al competențelor (AEC) – cu un rol activ al regiunilor și orașelor – prin promovarea unei formări și a unei perfecționări și recalificări sporite, mai eficace și mai favorabile incluziunii pentru tranziția verde și cea digitală și pentru redresarea economică. Subliniază că este necesar să fie incluse în mod activ soluții transfrontaliere și multilingve în învățământ. CoR va continua să sprijine în mod activ inițiativele relevante ale Comisiei, cum ar fi Pactul privind competențele, precum și eforturile de abordare a subreprezentării flagrante a femeilor în profilurile educative și în profesiile din domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM). În plus, CoR va valoriza interesul deosebit arătat de Comisie activării sporite a pieței forței de muncă, punând accentul pe femei și pe tineri, în special pe cei care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); |
| --- | --- |

14.

| 15. | așteaptă cu nerăbdare inițiativa Comisiei privind digitalizarea sistemelor de securitate socială și a plaselor de siguranță socială în sprijinul mobilității forței de muncă, în contextul lucrărilor în curs privind Pașaportul european de securitate socială (ESSPASS); |
| --- | --- |

15.

| 16. | se angajează să contribuie la propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind dezvoltarea condițiilor-cadru ale economiei sociale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să sprijine în continuare activitatea Convenției europene a primarilor pentru climă și energie și inițiative precum Noul Bauhaus european și misiunea UE pentru orașe inteligente și neutre din punct de vedere climatic, ca instrumente esențiale pentru punerea în aplicare a Pactului verde european în orașele și regiunile din întreaga UE și pentru a ajuta autoritățile locale și regionale să îndeplinească obiectivele de adaptare, în special în insule, în alte teritorii cu handicap geografic și demografic și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că decarbonizarea sistemului de transport și trecerea la moduri de transport mai durabile și mai ecologice reprezintă un pilon esențial al Pactului verde european. Prin urmare, CoR salută viitoarele inițiative ale Comisiei de a face transportul mai durabil, în special pachetul „Ecologizarea transportului de marfă”. Solicită, în acest context, continuarea extinderii transportului de mărfuri și a transportului public la nivel transfrontalier, pentru a conecta mai bine regiunile între ele și a facilita posibilitatea unor tarife și rezervări de bilete transfrontaliere. În plus, CoR invită Comisia să axeze revizuirea orientărilor privind obligația de serviciu public pe punerea în aplicare a obiectivelor Pactului verde al UE. CoR solicită ca noile orientări, ce urmează să fie publicate în 2023, să nu limiteze excesiv competența autorităților locale din domeniul transportului public și să nu introducă noi concepte juridice care riscă să creeze insecuritate juridică și să împiedice investițiile viitoare în servicii de transport public și în dezvoltarea lor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sprijină obiectivul general al planului REPowerEU și salută recunoașterea importanței autorităților locale și regionale în cadrul planului. Capacitatea autorităților locale și regionale de a-i proteja pe cetățeni trebuie sprijinită prin asistență financiară și tehnică, inclusiv prin fonduri directe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută anunțarea unei reforme cuprinzătoare a pieței energiei electrice din UE și crearea Băncii Europene de Hidrogen, pentru a pregăti mai bine UE pentru un viitor decarbonizat; în acest sens, invită Comisia să elaboreze o propunere legislativă cuprinzătoare privind sărăcia energetică, pentru a oferi orientări clare statelor membre pentru elaborarea de măsuri care să abordeze cauzele profunde ale problemei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a spori reziliența digitală a administrațiilor subnaționale, protejând astfel infrastructura critică a UE împotriva atacurilor fizice și cibernetice, în special în contextul războiului din Ucraina; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia Europeană să colaboreze cu autoritățile locale și regionale cu privire la punerea în aplicare a inițiativelor care decurg din Pactul climatic de la Glasgow și din concluziile CCONUSC COP 27 și să sprijine colaborarea pe mai multe niveluri și contribuțiile stabilite la nivel regional și local. Trebuie intensificate eforturile de promovare a adaptării la schimbări climatice la nivel local, pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale strategiei UE privind adaptarea la schimbări climatice și a reduce la minimum costurile gospodăriilor și întreprinderilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este pregătit să facă față provocării de a pune în aplicare cadrul global post-2020 pentru biodiversitate și invită Comisia să asigure rolul-cheie al administrațiilor regionale și locale în punerea sa în aplicare. Obiectivele în materie de biodiversitate ar trebui integrate în procesul de elaborare a politicilor UE pentru a garanta că viziunea comună de „a trăi în armonie cu natura” este realizată până în 2050. Eforturile de a trata pierderea biodiversității ca pe o criză urgentă și de a căuta sinergii cu măsurile de combatere a schimbărilor climatice, a combustibililor fosili și a poluării trebuie intensificate. În acest context, CoR regretă că programul de lucru al Comisiei Europene nu conține nicio propunere obligatorie din punct de vedere juridic de a intensifica monitorizarea, raportarea și colectarea de date privind pădurile în UE, astfel cum s-a anunțat în Strategia UE pentru păduri; |
| --- | --- |

23.

| 24. | se angajează să continue cooperarea în cadrul Platformei părților interesate privind reducerea la zero a poluării, promovând o abordare bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri pentru planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării, inclusiv monitorizarea și, într-o etapă ulterioară, crearea unui tablou de bord al performanțelor ecologice ale regiunilor UE. CoR solicită revizuirea și consolidarea regulamentelor REACH și CLP. CoR își reiterează apelul pentru o lege a oceanelor, în același spirit ca și Legea climei. CoR salută anunțarea unei noi inițiative pentru protejarea, gestionarea durabilă și refacerea solurilor din UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în tranziția către economia circulară, în politica privind deșeurile și în reducerea dependenței de terți și de materii prime neutilizate. CoR regretă că programul de lucru al Comisiei Europene nu face referire la inițiativa privind consumul durabil de bunuri – promovarea reparării și a reutilizării; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută ajutorul acordat IMM-urilor și solicită implicarea autorităților locale și regionale în dezvoltarea unor instrumente politice noi și a celor existente pentru evaluarea impactului noii legislații asupra IMM-urilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | așteaptă cu interes comunicarea privind cei 30 de ani de piață unică și solicită utilizarea în continuare a poziției de lider mondial a UE pentru a ancora standarde și norme neutre din punct de vedere climatic, circulare, tehnice și democratice în afara UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | regretă că Comisia nu abordează suficient denaturările concurenței cauzate de schemele de sprijin ale UE și ale statelor membre în urma pandemiei și a crizei energetice, precum și de întreprinderile străine care primesc ajutor din partea guvernelor lor, în detrimentul economiilor locale și regionale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută ambiția Comisiei de a îndeplini în continuare obiectivele deceniului digital și de a consolida reziliența UE prin prevederea unui act legislativ al UE privind materiile prime critice, care ar trebui să completeze recentul Act al UE privind cipurile și să ofere o bază pentru producția de produse esențiale în UE, inclusiv semiconductorii; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sprijină abordarea strategică a migrației legale și măsurile suplimentare care vizează atragerea în UE atât a resortisanților țărilor terțe slab calificați, cât și a celor cu înaltă calificare, prin recunoașterea uniformă a calificărilor și facilitarea accesului la piețele forței de muncă; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiterează că orașele și regiunile de la frontierele externe ale UE continuă să fie mai întâi expuse fluxurilor migratorii și au nevoie de un sprijin puternic la nivelul UE; reamintește Comisiei să nu piardă din vedere recomandările din avizul CoR pe tema „Noul pact privind migrația și azilul” în punerea în aplicare a foii de parcurs comune privind pactul, care implică nivelurile local și regional; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază necesitatea de a consolida securitatea externă a Europei, oferind mai mult sprijin statelor membre pentru a proteja frontiera externă a UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește recomandările cuprinse în avizul său privind guvernanța revizuită a spațiului Schengen și subliniază că controalele la frontierele interne ar trebui tolerate numai ca măsură de ultimă instanță și numai după ce au fost luate în considerare orice măsuri alternative posibile; sprijină aderarea Bulgariei, Croației și României la spațiul Schengen, pe baza meritelor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | regretă lipsa unei trimiteri la Mecanismul de redresare și reziliență în programul de lucru al Comisiei, în pofida faptului că MRR este principalul instrument al UE pentru o redresare durabilă în UE în urma pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă că, în ceea ce privește protecția civilă a UE, Comisia nu propune un plan clar de angajamente sau acțiuni pe termen lung, altele decât dublarea capacităților de combatere a incendiilor înainte de sezonul incendiilor forestiere din 2023. Autoritățile locale și regionale ar trebui să fie consultate și implicate suficient în achizițiile publice, întreținerea, coordonarea și desfășurarea acestor capacități; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită mai multe inițiative la nivelul UE, inclusiv un mecanism mai structurat de sprijin pentru acțiunile de prevenire a dezastrelor și de pregătire în caz de dezastre, pentru a consolida reziliența generală a regiunilor și orașelor din UE. În acest context, CoR își reiterează disponibilitatea de a contribui la elaborarea unui tablou de bord european al vulnerabilităților la nivel regional și local; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să se asigure că Agenda rurală europeană este pusă în aplicare în perioadele de finanțare actuale și viitoare în toate politicile și are obiective ambițioase de consolidare a dinamicii inovatoare a teritoriilor rurale și a rezilienței acestora, de organizare a unei cooperări interteritoriale inteligente și de stimulare a acțiunii cetățenilor în strategiile de dezvoltare locală; conceptul „inteligent” trebuie privit ca un instrument integrat și global, care interconectează conceptele de „sate inteligente”, „orașe inteligente” și „regiuni inteligente”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | regretă că Comisia nu face referire în mod expres, printre provocările generaționale pe care le menționează în programul său de lucru pentru 2023, la provocarea demografică cu care se confruntă multe regiuni europene și care constituie una dintre provocările majore pe care Uniunea Europeană trebuie să le ia în considerare în toate politicile sale, pentru a permite reducerea efectivă a disparităților dintre regiuni, un obiectiv-cheie al politicii de coeziune a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează Comisia să utilizeze patrimoniul mondial ca instrument de consolidare a sustenabilității economice și sociale a zonelor rurale din Europa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că este important să se profite de oportunitatea oferită de viitoarea lege-cadru pentru un sistem alimentar durabil al UE pentru o revizuire profundă și structurală a sistemului alimentar, care să se opună speculațiilor pe piețele internaționale și să protejeze veniturile fermierilor. Stocurile publice, ca principale instrumente de reglementare a pieței, ar trebui utilizate atât pentru a stabiliza piețele, cât și pentru a constitui stocuri strategice pentru a preveni crizele alimentare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia Europeană să maximizeze oportunitățile oferite de achizițiile publice în domeniul alimentar, prin stabilirea unor criterii minime obligatorii pentru achizițiile durabile de alimente, pentru a promova o alimentație sănătoasă și durabilă în școli și în instituțiile publice, sprijinind astfel o schimbare sistemică a sistemelor noastre alimentare. CoR subliniază, de asemenea, importanța acțiunilor sistemice de reducere a risipei de alimente și invită Comisia să stabilească obiective obligatorii, însoțite de instrumente de monitorizare și raportare, pe baza activității desfășurate de Platforma UE pentru pierderile alimentare și risipa de alimente; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită ca noua legislație europeană privind semințele să permită utilizarea și comercializarea semințelor țărănești; |
| --- | --- |

42.

| 43. | propune ca UE să pună în aplicare recomandările Parlamentului European privind concentrarea terenurilor agricole în UE și Orientările voluntare privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare adoptate de FAO; |
| --- | --- |

43.

| 44. | este pregătit să contribuie la viitoarea inițiativă privind sănătatea mintală și subliniază că CoR a identificat sănătatea mintală ca fiind principala provocare în materie de sănătate în perioada post-COVID și a prezentat un eșantion de abordări locale și regionale în raportul său din 2022 privind starea orașelor și regiunilor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | își reiterează sprijinul pentru combaterea cancerului și se așteaptă ca proiectele de recomandări privind mediile fără fum de tutun și cancerul care poate fi prevenit prin vaccinare să crească nivelul de protecție a europenilor; își propune să lucreze la nivel local și regional pentru a crește gradul de conștientizare și pentru a împărtăși cele mai bune strategii de prevenire și de screening; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că una dintre principalele solicitări ale cetățenilor europeni, enumerate în raportul final al CoFoE, este de a avea un „pașaport sanitar” digital al UE. CoR se așteaptă ca legiuitorii UE să ajungă rapid la un acord privind spațiul european al datelor privind sănătatea (EHDS), ținând seama de recomandările din avizul CoR privind spațiul european al datelor privind sănătatea și având în vedere că uniunea europeană a sănătății nu va fi finalizată fără un cadru solid pentru transferuri de date privind sănătatea; |
| --- | --- |

46.

Coeziunea, valoarea noastră fundamentală

| 47. | își reiterează sprijinul ferm pentru punerea în aplicare eficientă, flexibilă și durabilă a actualelor programe de coeziune, care ar contribui la asigurarea unei politici de coeziune solide în viitor. CoR subliniază că principiul de „a nu aduce prejudicii coeziunii”, prezentat în cel de-al 8-lea Raport privind coeziunea, subliniază că coeziunea este o valoare globală a UE. CoR regretă, în acest sens, că programul de lucru al Comisiei pentru 2023 nu conține nici o referire la impactul teritorial asimetric al crizelor actuale și nici la necesitatea de a examina impactul teritorial potențial al politicilor UE, care este în urma angajamentului deja asumat în programul de lucru pentru 2022 de a consolida evaluările impactului teritorial și analiza din perspectiva mediului rural. De asemenea, CoR reamintește apelul Parlamentului European de a implica Comitetul European al Regiunilor în elaborarea principiului de „a nu aduce prejudicii coeziunii” și își confirmă disponibilitatea de a coopera cu Comisia Europeană în acest sens. CoR își reiterează cu fermitate solicitarea adresată Comisiei de a garanta că evaluările de impact includ o evaluare a potențialelor efecte diferențiate din punct de vedere teritorial ale fiecărei inițiative legislative; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută intenția Comisiei de a propune o revizuire în timp util a cadrului financiar multianual (CFM). Această revizuire ar trebui să cuprindă o dezbatere generală privind structura și echipamentele următorului CFM, punând în continuare accentul pe simplificare, pe orientarea tematică a instrumentelor și, eventual, pe sistemul de punere în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia Europeană să facă o analiză a posibilelor modele de codecizie privind negocierea, atribuirea, programarea și implementarea fondurilor politicii de coeziune, cum ar fi Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională, cu scopul de a cartografia diversele opțiuni din UE și de a optimiza în continuare participarea autorităților locale și regionale la fiecare etapă a gestionării fondurilor europene; |
| --- | --- |

49.

| 50. | regretă că programul de lucru al Comisiei Europene nu propune nicio nouă inițiativă care să vizeze abordarea blocajului din cadrul Consiliului în legătură cu Regulamentul privind mecanismul transfrontalier european. Subliniază că este important să continue dezvoltarea și simplificarea cooperării transfrontaliere în vederea unei mai bune coeziuni și ca aceasta să fie integrată în inițiative legislative. Cu toate acestea, CoR salută anunțarea unei inițiative legislative privind un statut al asociațiilor transfrontaliere europene, pentru a le permite să beneficieze pe deplin de piața unică, fără bariere în calea cooperării; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită Comisiei să dea curs recomandării comune a CoR și a Parlamentului European de a institui un pact pentru insule și o agendă a Uniunii Europene pentru insule, cu participarea principalelor părți interesate, și anume a autorităților naționale, regionale și locale, a operatorilor economici și sociali, a societății civile, a mediului academic și a organizațiilor neguvernamentale, după modelul Pactului urban și al viitorului Pact rural; reamintește Comisiei Europene necesitatea de a efectua un studiu privind situațiile diverse ale teritoriilor insulare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază importanța monitorizării strategiei actualizate pentru regiunile ultraperiferice, în beneficiul acestora și al UE în ansamblu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | continuă să contribuie în mod direct la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS) la nivel local și regional și la evaluarea pe teren a Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale. În acest sens, reiterează necesitatea unor indicatori complementari „dincolo de PIB” pentru a măsura progresele economice, sociale și de mediu care facilitează tranziția către o economie durabilă a bunăstării, precum și a unor mecanisme eficace de monitorizare și colectare a datelor pentru politici sociale și de ocupare a forței de muncă, deoarece există încă diferențe semnificative între regiuni; |
| --- | --- |

53.

| 54. | consideră că, în completarea taxonomiei ecologice, Comisia ar trebui să prezinte de urgență – ca o contribuție la punerea în aplicare a Pactului verde – o propunere de instituire a unei taxonomii sociale. Fără o taxonomie socială, investitorii și întreprinderile nu vor dispune de orientări clare cu privire la ce se poate înțelege prin „investiții sociale”. Acest aspect îngreunează finanțarea activităților motivate social – printre altele – în domeniul asistenței medicale, al locuințelor sociale și al serviciilor sociale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își reiterează apelul pentru o strategie europeană privind locuințele, care să vizeze stimularea locuințelor accesibile, durabile, sociale și de urgență. Această strategie ar trebui inclusă în semestrul european și ar trebui să cuprindă obiective naționale cantitative în materie de investiții publice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să își confirme angajamentul clar față de un Fond pentru o tranziție justă și durabilă 2.0 pentru perioada de după 2027. Subliniază că, în prezent, nu există oportunități specifice de finanțare pentru regiunile producătoare de autovehicule, deși acestea se confruntă la rândul lor cu provocări majore în procesul de tranziție. Își reiterează apelul de a propune un program al UE, cu un domeniu de aplicare tematic și teritorial care să includă regiunile producătoare de autovehicule; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută angajamentul Comisiei de a da un nou impuls procesului de aderare a țărilor candidate din Balcanii de Vest, alături de Ucraina, Moldova și Georgia. CoR va integra autoritățile locale și regionale din cele două noi țări candidate, Ucraina și Moldova, în activitatea sa de extindere și se va strădui să creeze structuri bilaterale cu acestea. CoR își reafirmă disponibilitatea pentru înființarea, în 2023, a unui Comitet consultativ mixt cu Albania. CoR va continua să sprijine dialogul și cooperarea practică cu Türkiye. CoR își va prezenta punctul de vedere cu privire la viitorul Parteneriatului estic dintr-o perspectivă locală și regională la începutul anului 2023, astfel cum a solicitat Președinția cehă a Consiliului UE; |
| --- | --- |

57.

| 58. | se angajează să construiască legături mai strânse, la nivel local și regional, cu vecinii din sud ai UE și cu țările terțe, în special prin schimburi și oportunități de cooperare în cadrul forumului Orașe și regiuni pentru parteneriate internaționale, care urmează să fie organizat împreună cu Comisia Europeană în 2023; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește Comisiei să dea curs solicitării CoR de a conferi relațiilor dintre Regatul Unit (UK) și UE o mai mare profunzime teritorială. CoR va contribui la facilitarea și dezvoltarea cooperării teritoriale cu națiunile constitutive și cu autoritățile locale și regionale din Regatul Unit, inclusiv dincolo de cadrul instituțional al Acordului comercial și de cooperare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | îl mandatează pe președinte să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, președințiilor cehă, suedeză și spaniolă ale Consiliului UE și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 548 final.

1

(2)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2022-02657-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://cor.europa.eu/ro/our-work/Pages/State-of-Regions-and-Cities-2022.aspx?origin=spotlight

4

(5)  https://cor.europa.eu/ro/engage/Pages/cohesion-alliance.aspx

5

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/8

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind Anul european al competențelor 2023

(2023/C 79/02)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

având în vedere Propunerea Comisiei Europene de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european al competențelor 2023 (1),

| 1. | salută propunerea Comisiei Europene de a desemna anul 2023 Anul european al competențelor și sprijină obiectivele generale ale propunerii ca o contribuție oportună și valoroasă la consolidarea rezilienței sociale, economice și teritoriale, ca urmare, printre altele, a crizei provocate de pandemia de COVID-19 și în contextul războiului din Ucraina, și la îndeplinirea noilor cerințe în materie de competențe, în special legate de tranziția verde și tranziția digitală; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recomandă implicarea puternică a tinerilor și a organizațiilor de tineret în planificarea, punerea în aplicare și evaluarea Anului european al competențelor, preluând moștenirea Anului european al tineretului și menținând spiritul integrării perspectivei tinerilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, deoarece este dificil să se prevadă tendințele viitoare ale pieței forței de muncă și ritmul ulterior al schimbărilor necesare în educație și formare, este capital ca mentalitatea și comportamentul tuturor părților interesate să treacă printr-o transformare profundă. În acest context, se așteaptă ca Anul european al competențelor să fie ocazia de a crea, în cooperare cu toate nivelurile de guvernanță, un ecosistem dinamic și creativ, în care toată lumea, în special tinerii, să poată discuta și elabora în comun răspunsuri în materie de educație și formare, menite să contribuie la această tranziție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că Anul european al competențelor ar trebui să fie o oportunitate de a investi într-o politică în materie de competențe adaptată exigențelor viitorului. Acest lucru, împreună cu aspectele legate de digitalizarea din ce în ce mai amplă a vieții profesionale, necesită o schimbare de paradigmă în seturile de competențe. În acest sens, subliniază necesitatea de a încuraja și promova competențele adecvate pentru tranziția verde și cea digitală, menținând în același timp competențele și know-how-ul tradiționale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se așteaptă ca Anul european al competențelor să stimuleze punerea în aplicare a Agendei europene pentru competențe din 2021 și să devină o etapă importantă pentru îndeplinirea obiectivelor principale ale UE stabilite în planul de acțiune pentru Pilonul european al drepturilor sociale: o participare în proporție de 60 % a adulților la cursuri de formare anuale și o rată de ocupare a forței de muncă de cel puțin 78 % până în 2030, precum și crearea condițiilor care să le permită și să le ofere sprijin femeilor și tinerilor să (re)intre pe piața muncii. Speră, de asemenea, că, acordând stimulente pentru îmbunătățirea competențelor și, prin urmare, a capacității de inserție profesională, Anul european al competențelor va contribui, de asemenea, la atingerea celui de-al treilea obiectiv principal al planului de acțiune pentru Pilonul european al drepturilor sociale, și anume reducerea cu cel puțin 15 milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se așteaptă ca punerea în aplicare a Anului european al competențelor să contribuie la realizarea Agendei 2030 a ONU și a celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale acesteia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se așteaptă ca acest an să fie ocazia de a evalua atât progresele înregistrate în diversele teritorii ale UE în ceea ce privește dispozițiile specifice ale NextGenerationEU în cadrul inițiativei sale emblematice „Recalificare și perfecționare”, cât și adaptarea sistemelor de educație și formare pentru a sprijini competențele digitale și educația și formarea profesională la toate vârstele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 și de consecințele războiului în curs din Ucraina au cauzat regrese considerabile în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al sănătății mintale și al venitului disponibil. În acest sens, solicită ca Anul european al competențelor să promoveze măsuri de combatere a șomajului, inclusiv a șomajului de lungă durată și a subocupării forței de muncă, și să abordeze aspectele esențiale ale tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | evidențiază faptul că mentoratul poate fi un instrument inestimabil pentru reducerea lacunelor în materie de formare și de competențe, precum și a ratei șomajului și, în cele din urmă, a inegalităților sociale, promovând în același timp solidaritatea intergenerațională. Solicită, în acest sens, elaborarea unui cadru european de mentorat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că problema deficitului de competențe, inclusiv pentru comunitățile îndepărtate sau slab populate, ar trebui soluționată prin perfecționare și recalificare, învățare pe tot parcursul vieții, educație digitală, formare și investiții în noile tehnologii. Consideră că includerea competențelor de bază, care sunt transversale și complementare competențelor ecologice și altor competențe de viață, în toate programele educație și formare profesională (EFP) va duce la o mai mare reziliență socială și la asigurarea capacității de inserție profesională pe tot parcursul vieții și la o forță de muncă pregătită, care își înțelege contribuția semnificativă la tranziția verde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | avertizează, de asemenea, cu privire la faptul că, pentru ca tranziția verde și cea digitală să aibă loc, este necesar să se investească în consolidarea capacităților persoanelor angajate în sectorul public; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, în conformitate cu principiul subsidiarității și din perspectiva guvernanței pe mai multe niveluri, în majoritatea statelor membre, autoritățile locale și regionale au responsabilități esențiale pentru politicile de educație și formare și joacă un rol strategic în domeniul politicilor de ocupare a forței de muncă. Subliniază, prin urmare, că orașele și regiunile reprezintă nivelul de guvernanță unde legăturile operaționale dintre instituțiile de învățământ și formare și piața muncii sunt cele mai puternice și, prin urmare, ar trebui finanțate, puse în aplicare și monitorizate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că, pe lângă rolul esențial al autorităților locale și regionale, ar trebui implicați și alți actori, printre care sectorul privat și organismele din sectorul terțiar, în punerea în aplicare a măsurilor de (re)integrare a persoanelor pe piața muncii. Consideră că sistemele de competențe și formare ar trebui să coreleze mai bine, de la o generație la alta, competențele cu nevoile în evoluție rapidă ale pieței muncii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită măsuri adecvate pentru a recunoaște în continuare competențele dobândite prin educația nonformală și învățarea informală, astfel încât aceste competențe să poată fi validate la intrarea sau reintegrarea în parcursuri educative formale sau pe piața forței de muncă, precum și pentru a încuraja competențele transversale adaptate naturii schimbătoare a locului de muncă și pentru a promova competențele lingvistice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că adoptarea competențelor și a recalificării variază foarte mult în Uniunea Europeană, consecințele fiind existența unor lacune în materie de competențe și necorelarea competențelor între regiunile europene. În acest sens, solicită Comisiei Europene să implice în continuare autoritățile locale și regionale și toți actorii relevanți, deoarece o abordare universală nu este eficace; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază necesitatea unui dialog permanent între partenerii europeni, naționali, regionali și locali pentru a identifica nevoile locale și regionale specifice în materie de competențe. Își reiterează solicitarea privind o abordare mai teritorială în procesul de monitorizare și evaluare a progreselor înregistrate în punerea în aplicare a Anului european al competențelor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște impactul mai mare pe care politica de coeziune a UE îl poate avea asupra competențelor, în special prin intermediul Fondului social european (FSE) și al Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), contribuind la identificarea și consolidarea domeniilor strategice de acțiune, promovând coeziunea socială, ajutând toți cetățenii să își valorifice potențialul și să răspundă așteptărilor lor profesionale și asigurând, în general, un impact pozitiv pe termen lung asupra competitivității UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, având în vedere caracterul transsectorial al politicii în materie de competențe și pentru a consolida în mod durabil realizările Anului european al competențelor, aceasta ar trebui îmbogățită printr-un obiectiv suplimentar de reducere la minimum a exodului creierelor și și de optimizare a afluxului acestora, pentru a contribui la o mai mare coeziune teritorială. Reamintește, de asemenea, necesitatea de a crea modalități suplimentare de atragere a forței de muncă din țările terțe pentru a ocupa locurile de muncă vacante în sectoarele care suferă de această lipsă, cum ar fi îngrijirea și sănătatea, precum și persoane dotate cu talent și competențe atât de necesare pentru ca Europa să rămână competitivă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută importanța acordată incluziunii și recunoaște că obiectivele Anului european al competențelor pot fi îndeplinite numai ținându-se seama de nevoile și aspirațiile tuturor, în diversitatea lor, Este vorba, printre altele, de regiunile rurale, periferice și mai puțin dezvoltate, garantând că nimeni nu este neglijat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută propunerea de a organiza reuniuni ale coordonatorilor naționali pentru a organiza desfășurarea Anului european al competențelor, asigurându-se, în același timp, că autoritățile locale și regionale au un cuvânt de spus în definirea, punerea în aplicare și evaluarea acestuia; propune ca CoR să participe la ședințele coordonatorilor naționali, în calitate de observator; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă acces la oportunități de finanțare UE care vizează sprijinirea inițiativelor locale și regionale în materie de competențe pe parcursul anului 2023 și ulterior; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită includerea antreprenorilor și a lucrătorilor independenți în inițiativele de perfecționare și recalificare, deoarece ei joacă un rol semnificativ în stimularea inovării, crearea de locuri de muncă și contribuie la creșterea durabilă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită autoritățile locale și regionale să colaboreze îndeaproape cu instituțiile de învățământ și cu întreprinderile din industrie pentru a contribui la identificarea nevoilor locale și regionale ale pieței muncii și la abordarea acestora, sporind astfel oportunitățile tinerilor de a dobândi competențe care să le asigure accesul la locuri de muncă decente și adaptate exigențelor viitorului; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că realitățile în schimbare de pe piața muncii ca urmare a pandemiei și a tranziției digitale și tranziției verzi au afectat în special femeile. Prin urmare, includerea unei dimensiuni legate de egalitatea de gen în această dublă tranziție, promovarea competențelor adaptate exigențelor viitorului și accesul la competențele digitale ar trebui să fie intrinsecă tuturor eforturilor de învățare pe tot parcursul vieții. În plus, trebuie luată în considerare dimensiunea de gen, iar prejudecățile sexiste trebuie combătute în conceperea și punerea în aplicare a programelor de formare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | se așteaptă ca Anul european al competențelor să accelereze finalizarea unui spațiu european al educației, pentru a se garanta o educație de înaltă calitate pentru toți. UE ar trebui să intensifice cooperarea dintre sistemele de educație și formare și diferitele programe de învățământ, în funcție de nevoile cetățenilor și de cerințele pieței muncii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită ca Anul european al competențelor să acorde atenția cuvenită competențelor cetățenești printr-o educație civică adecvată, care să le permită tuturor, indiferent de vârstă, să fie sau să devină cetățeni activi, să participe plenar la viața democratică și să reziste manipulării mass-mediei, dezinformării și discursurilor de incitare la ură, inclusiv în mediul online; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază caracterul urgent al acțiunilor de reformă pentru ca programele de educație și formare profesională (EFP) și programele de ucenicie să fie adaptate provocărilor viitoare, astfel cum se menționează în propunerea privind Anul european al competențelor. Ecosistemele regionale și ghișeele unice existente trebuie încurajate pentru a îmbunătăți accesul la o educație și formare profesională de calitate. Consolidarea acestor ecosisteme poate asigura continuitatea necesară a inițiativelor politice de succes și poate crea legături mai bune cu sprijinul financiar disponibil prin intermediul programului FSE+; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că educația, formarea și EFP ar trebui actualizate în permanență și încadrate într-o perspectivă a competențelor orientate spre viitor. Autoritățile locale și regionale pot contribui la instituirea unor sisteme de monitorizare, precum și a unor mecanisme de anticipare și corelare a competențelor la nivel local și regional. Consideră, în acest sens, că formarea continuă și EFP devin reziliente prin integrarea lor în strategiile economice, industriale și de inovare, inclusiv în cele legate de redresarea durabilă, de tranziția verde și cea digitală, precum și de specializarea inteligentă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că, având în vedere necesitatea urgentă de a îmbunătăți performanța energetică a clădirilor în cadrul tranziției verzi și în contextul agravării continue a crizei energetice, este imperios necesar să se pună accentul pe recalificarea și perfecționarea forței de muncă existente active din sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că tranziția către vehicule cu emisii zero și digitalizate va avea un impact puternic asupra ecosistemelor și structurilor socioeconomice regionale ale acestui sector. Subliniază, de asemenea, că decarbonizarea transportului rutier va avea un impact semnificativ asupra forței de muncă specializate din industria autovehiculelor și a componentelor pentru autovehicule; această situație impune perfecționarea și recalificarea de urgență a 2,4 milioane de lucrători până în 2030; Prin urmare, solicită un cadru european care să anticipeze și să gestioneze schimbările din acest sector, pentru a garanta o tranziție justă și echitabilă pentru regiunile în care este prezentă industria automobilelor și a componentelor pentru autovehicule. Planurile de transformare regională trebuie elaborate printr-o strânsă cooperare între autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | observă că, deși digitalizarea și automatizarea în creștere din sectorul feroviar vor determina o cerere tot mai mare de specialiști în TIC și securitate cibernetică, lacunele semnificative existente și modificarea cerințelor în materie de competențe trebuie abordate în mod eficace, printre altele, prin sisteme structurate de stagii în sectorul feroviar și prin promovarea formării pentru profesiile din acest sector; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că centrele de excelență profesională (CEP) au funcție de catalizatori pentru investițiile întreprinderilor locale prin crearea de ecosisteme de competențe. Ele sprijină redresarea durabilă, tranziția verde și cea digitală, inovarea regională și inovarea tehnologică pentru IMM-uri. În acest sens, subliniază importanța implicării autorităților locale și regionale în CEP ca multiplicatori ai ecosistemelor menționate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază necesitatea unei viteze de adaptare sporite a EFP – ca răspuns la schimbările rapide din societate și de pe piața muncii – pentru accelerarea digitalizării EFP, pentru adoptarea unor metode de învățare moderne și inovatoare și pentru creșterea investițiilor în aptitudinile și competențele cadrelor didactice și ale formatorilor. Subliniază că este important să se investească mai mult în perfecționare, recalificare și formare, în special după criza provocată de pandemia de COVID-19, care a accelerat exponențial tranziția digitală în educație, dar și modificările modelelor de lucru, și având în vedere politica generală în materie de competențe la nivel european; |
| --- | --- |

33.

| 34. | speră ca decizia privind Anul european al competențelor 2023 să fie adoptată rapid pentru a permite deja desfășurarea unor activități la începutul anului 2023; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se angajează, având în vedere cele de mai sus, să contribuie la realizarea obiectivelor Anului european al competențelor, printre altele prin punerea în aplicare a planului de acțiune al Comitetului dedicat acestui an; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îl mandatează pe președinte să transmită prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, președințiilor suedeză și spaniolă ale Consiliului UE și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

36.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 526 final.

1

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/12

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE

(2023/C 79/03)

| Raportoare: | Aleksandra DULKIEWICZ (PL-PPE), primarul orașului Gdańsk |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – O Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE
  COM(2021) 777 final |

Raportoare:

Aleksandra DULKIEWICZ (PL-PPE), primarul orașului Gdańsk

Document de referință:

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – O Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE

COM(2021) 777 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

| 1. | constată că modul în care sunt incriminate de UE discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură este stabilit la ora actuală în Decizia-cadru a Consiliului din 2008 privind combaterea rasismului și a xenofobiei [Decizia-cadru 2008/913/JHA a Consiliului (1)]. Lista infracțiunilor motivate de ură acoperite de legislația UE se limitează la motive legate de rasă, culoarea pielii, religie, originea națională sau etnică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că incriminarea celorlalte forme de discursuri de incitare la ură și infracțiuni motivate de ură, în special din motive de gen, orientare sexuală, vârstă și handicap, variază de la un stat membru al UE la altul. Întrucât în prezent nu există niciun temei juridic în tratat pentru un răspuns comun la nivel european în materie de drept penal care să combată toate formele de discursuri de incitare la ură și de infracțiuni motivate de ură, CoR invită Consiliul să extindă rapid, în temeiul articolului 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), lista infracțiunilor incriminate de UE, prin stabilirea unor standarde minime comune pentru dispozițiile naționale relevante în materie de drept penal, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută călduros, în această privință, propunerea Comisiei Europene de decizie a Consiliului privind adăugarea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură la domeniile criminalității prevăzute la articolul 83 alineatul (1) din TFUE, anexată la Comunicarea din decembrie 2021, intitulată „O Europă mai favorabilă incluziunii și mai protectoare: includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că discursul de incitare la ură, infracțiunile motivate de ură, știrile false, dezinformarea, teoriile conspirației sunt fenomene care trebuie abordate prin acțiuni hotărâte. De asemenea, ar trebui subliniat că lupta împotriva discursurilor și a infracțiunilor motivate de ură este totodată o luptă împotriva prejudecăților, a rasismului, a șovinismului, a homofobiei și a antisemitismului. Discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură afectează nu numai victimele ca atare, cauzându-le suferințe și limitându-le în mod grav drepturile și libertățile fundamentale, ci și societatea, în general; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este îngrijorat de amploarea uriașă a acestui fenomen și de indiferența cu care este întâmpinat, ceea ce generează pericolul ca discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură să fie acceptate ca atare și chiar să devină o prezență constantă în viața noastră de zi cu zi; |
| --- | --- |

5.

Recomandări politice

| 6. | condamnă situațiile în care discursurile de incitare la ură devin o componentă a limbajului conflictului din viața politică și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că opiniile extremiste au devenit ceva obișnuit în politică, iar limbajul utilizat în dezbaterea publică devine tot mai violent. Există pericolul ca limbajul agresiv al disputelor politice, odată ajuns în mâinile populiștilor, să contribuie la crearea unui climat propice dezvoltării radicalismului, a știrilor false și a dezinformării, care riscă să ducă la infracțiuni motivate de ură; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este conștient că discursul de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură afectează toate categoriile de vârstă și că ceea ce diferă este numai mediul în care ajung să se confrunte cu astfel de fenomene; solicită să se acorde o atenție deosebită tinerilor, care, pe de o parte, sunt deosebit de vulnerabili la impactul virtual și real al discursului de incitare la ură și al incitării la comiterea de infracțiuni motivate de ură, dar, pe de altă parte, ar putea fi și aliați puternici în lupta împotriva acestui fenomen. Observă că, deși refugiații, persoanele care nu se conformează normelor heterosexuale și minoritățile naționale și religioase rămân ținta cea mai frecventă a discursului de incitare la ură, în ultimii ani, procentul persoanelor care se confruntă cu discursuri de incitare la ură în mass-media și în situațiile de zi cu zi a crescut semnificativ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că violența verbală și fizică, motivată de ură, nu reprezintă un motiv de îngrijorare numai pentru grupurile minoritare. În acest context, „reprezentanții autorităților” – și anume persoanele care dețin mandate electorale sau exercită responsabilități publice, precum și instituțiile – sunt din ce în ce mai des victimele discursului de incitare la ură și ale infracțiunilor motivate de ură. Politicienii de la nivel regional și local sunt afectați în mod deosebit de acest lucru, de exemplu atunci când apără drepturile refugiaților, ale migranților sau ale persoanelor LGBTIQ+, precum și, recent, în contextul combaterii amenințărilor globale, cum ar fi agresiunea Rusiei în Ucraina sau pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | crede că politicienii și autoritățile publice sunt deosebit de capabili să influențeze opinia și discursul public și, prin urmare, invită liderii politici de la toate nivelurile să se abțină de la utilizarea unui limbaj care poate da naștere unor discursuri de incitare la ură sau unor infracțiuni motivate de ură împotriva anumitor grupuri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă cu îngrijorare că anumite țări terțe utilizează cu bună știință discursurile de incitare la ură și nu se feresc să comită infracțiuni motivate de ură, cu scopul de a desfășura campanii organizate care pot avea un impact asupra polarizării opiniilor și a creării de diviziuni în cadrul UE. Discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură joacă un rol în alimentarea conflictelor armate. Ele încetează să mai fie un fenomen local și devin o amenințare a cărei putere de distrugere se manifestă la nivel mondial. Un astfel de exemplu de discurs de incitare la ură este mesajul actual al administrației președintelui Putin cu privire la cauzele agresiunii împotriva Ucrainei, precum și amploarea actelor violente și a infracțiunilor motivate de ură comise în timpul acestui război; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atrage atenția asupra dimensiunii globale a discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură, care rezultă, printre altele, din ușurința cu care sunt diseminate prin intermediul diferitelor canale de servicii digitale disponibile. Prin urmare, pentru a fi eficace, urmărirea lor penală trebuie să aibă o dimensiune transfrontalieră. În acest sens, Comitetul este pe deplin de acord cu evaluarea Comisiei Europene, potrivit căreia gravitatea unor astfel de infracțiuni, împreună cu caracterul lor transfrontalier, pot fi abordate numai printr-o acțiune comună la nivelul UE, care să se traducă printr-un răspuns comun al Uniunii în materie de justiție penală și printr-o cooperare judiciară consolidată între statele membre. O astfel de acțiune nu ar contraveni principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază efectele secundare negative pe care discursurile de incitare la ură difuzate online le pot avea asupra comunităților locale și, prin urmare, asupra diviziunilor dintre oameni, perturbând procesul de coeziune socială; este de părere că consecințele infracțiunilor motivate de ură și ale discursurilor de incitare la ură sunt resimțite cel mai mult de comunitățile locale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată cu îngrijorare că infracțiunile de incitare la ură răspândesc frica și stigmatizarea, cu un impact distrugător și mai mare, care trece de granițele unui anumit oraș sau unei anumite localități, și că ele riscă să ducă la o escaladă și să se transforme în conflicte și mai ample; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază responsabilitatea majoră a autorităților locale și regionale în combaterea activă a infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură și în prevenirea discriminării și a excluziunii, inclusiv a violenței motivate politic și ideologic; constată că lipsa de acțiune și neglijența pot duce la escaladare și la exacerbarea fenomenului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că primarii și alți lideri regionali și locali se află într-o poziție crucială și pot juca un rol important în identificarea primelor semne ale unor astfel de incidente în comunitățile lor; solicită elaborarea unor recomandări specializate la adresa autorităților locale și regionale cu privire la modalitățile de prevenire eficientă a acestui fenomen în cadrul comunităților locale; în plus, consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui încurajate să ia măsuri preventive, în funcție de condițiile locale; solicită o cooperare armonioasă cu organele de aplicare a legii, de la care se așteaptă o combatere consecventă și eficace a discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recomandă introducerea unei legislații pentru combaterea discursurilor de incitare la ură în contextul serviciilor digitale, astfel încât platformele de comunicare socială să nu contribuie la răspândirea discursurilor și infracțiunilor motivate de ură și la amplificarea impactului lor. Normele adoptate în prezent nu sunt suficiente pentru a garanta că furnizorii de servicii de internet contribuie la combaterea și prevenirea în mod eficace a discursurilor de incitare la ură în cadrul serviciilor oferite; Cercetările (2) arată că furnizorii și platformele de servicii digitale adesea nu aplică sau nu au capacitatea de a asigura respectarea propriilor lor orientări referitoare la comunitatea din care fac parte; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că Actul legislativ privind serviciile digitale (DSA), aflat în prezent în etapa legislativă, reprezintă o oportunitate de a stabili standarde minime în ceea ce privește transparența cu privire la resursele pe care platformele trebuie să le mobilizeze pentru a asigura punerea în aplicare atât a cadrelor juridice privind dezinformarea, cât și a propriilor lor orientări referitoare la comunitatea din care fac parte. Acest act juridic ar putea reprezenta un impuls pentru îmbunătățirea relației dintre furnizorii de servicii intermediare, cetățeni și stat. Potențialul socioeconomic al platformelor mari necesită un efort coordonat la nivel paneuropean și utilizarea argumentului privind forța pieței unice europene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită adoptarea de urgență a DSA la nivelul UE și punerea sa în aplicare în statele membre. Statele membre ar trebui să se implice în continuarea lucrărilor și în promovarea DSA în UE. Este de dorit ca DSA să fie promovat ca legislație a UE care nu intră în concurență cu adoptarea prevăzută, de către fiecare stat membru în parte, a unei reglementări separate și independente privind serviciile digitale și libertatea de exprimare online; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra rolului pe care trebuie să îl joace organele de aplicare a legii în procesul de prevenire, detectare și, în ultimă instanță, de urmărire penală; speră că includerea infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE va contribui la un răspuns coerent la acestea și la punerea unui accent mai mare pe urmărirea penală a discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în fiecare etapă a procedurilor (poliție, parchet, instanțe); atrage atenția asupra rolului instanțelor independente în acest proces, care, prin constituirea propriei jurisprudențe, stabilesc limitele a ceea ce este permis, încadrându-se în sfera normelor privind exercitarea dreptului la liberă exprimare, și a ceea ce se transformă deja în discursuri de incitare la ură; recomandă ca standardele privind răspunsul la acest fenomen să fie identice în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită să se ia în considerare crearea unui model prin care discursurile de incitare la ură să fie urmărite penal prin acuzare publică și nu prin proceduri civile sau în urma unei plângeri private. Este în interesul public ca acest fenomen să fie limitat, iar autorii infracțiunilor ar trebui să fie conștienți de natura inevitabilă a sancțiunii. De asemenea, trebuie depășită bariera reprezentată de anonimatul autorilor infracțiunilor motivate de ură; în acest scop, este necesară intervenția organelor de aplicare a legii, iar furnizorii de servicii de internet trebuie să fie dispuși să coopereze; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că progresele în ceea ce privește egalitatea și drepturile omului, inclusiv eficacitatea acțiunilor de combatere a infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură de către organele de aplicare a legii, depind în mare măsură de disponibilitatea autorităților regionale și locale de a coopera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că principalul obstacol în calea unei intervenții eficace a organelor de aplicare a legii este neraportarea infracțiunilor motivate de ură; subliniază că autoritățile locale și regionale și funcționarii administrațiilor locale ar trebui să valorifice proximitatea lor față de cetățeni și să promoveze politici de sensibilizare cu privire la această problemă (inclusiv în rândul funcționarilor publici) și să încurajeze victimele să raporteze discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază, în special, că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol în depășirea obstacolelor din calea raportării infracțiunilor motivate de ură, de exemplu prin sensibilizarea cu privire la drepturile victimelor, furnizarea de informații cu privire la căile legale de raportare, garantarea posibilității ca migranții, indiferent de statutul lor juridic, să raporteze astfel de infracțiuni, promovarea raportărilor anonime sau prin intermediul unor părți terțe. Autoritățile locale și regionale ar trebui, de asemenea, să promoveze bunele practici și cooperarea în ce privește măsurile în favoarea victimelor, cu implicarea poliției, a organismelor locale de promovare a egalității și de combatere a discriminării, a ONG-urilor sociale și a altor servicii de sprijinire a victimelor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | în concluzie, nici măcar cele mai bune soluții juridice nu vor putea fi de vreun folos dacă organele de aplicare a legii nu le vor pune în aplicare prin urmărirea penală a făptașilor. În mod similar, posibilitatea ca organele de aplicare a legii să reacționeze va fi limitată în cazul în care furnizorii de servicii online (care furnizează servicii prin mijloace electronice) nu vor partaja datele persoanelor care comit infracțiuni motivate de ură, încălcând astfel în mod vădit legea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | în contextul activității organelor de aplicare a legii, susține că, întrucât discursul de incitare la ură este adesea interconectat cu limbajul dezbaterilor publice și politice, este cu atât mai important ca organele de aplicare a legii (în special parchetul) să respecte principiul independenței și să nu subestimeze acest fenomen. În pofida diferențelor existente la nivel național în ceea ce privește reglementarea, prevenirea și combaterea discursurilor de incitare la ură și protecția din anumite motive, este foarte important să se asigure stabilitatea instituțiilor. Aceasta înseamnă în primul rând, asigurarea independenței instanțelor, iar în al doilea rând, absența oricăror presiuni asupra parchetului, astfel încât să poată lua decizii independente în ce privește urmărirea penală prin acuzație publică a acestui tip de infracțiuni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că, în multe state membre ale UE, mandatul organismelor de promovare a egalității acoperă și discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură (3) și, ca atare, organismele menționate ar trebui să joace un rol important în acest proces. Comitetul sprijină în acest sens recomandările Comisiei Europene adresate statelor membre pentru a le ajuta să îmbunătățească independența și eficacitatea organismelor de promovare a egalității (4) și așteaptă cu interes viitoarea propunere legislativă anunțată privind consolidarea în continuare a rolului și independenței acestor organisme; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atrage atenția asupra necesității de a coopera cu ONG-urile care sprijină campaniile de sensibilizare și combaterea discursurilor de incitare la ură și a violenței bazate pe ură. Experiența dobândită de aceste părți interesate importante, inclusiv de autoritățile locale, trebuie utilizată pentru contracararea și combaterea urii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toate școlile ar trebui să pună în aplicare programe educaționale împotriva discriminării și să asigure competențele necesare pentru a se repera și a-și duce viața într-o societate multiculturală și diversă în ceea ce privește naționalitățile, rasele, ideologiile și credințele religioase. Activitățile de combatere a discursurilor de incitare la ură ar trebui să facă parte din această educație; |
| --- | --- |

28.

| 29. | propune ca problema discursului de incitare la ură să fie inclusă în programa școlară a învățământului general și încurajează regiunile competente în domeniu să ia măsuri în acest sens; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că cetățeanul european al zilelor noastre trebuie să fie educat și înzestrat cu acele competențe interpersonale care să-i permită să nu depășească limitele libertății de exprimare și libertății cuvântului nici în spațiul online, nici în spațiile publice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează organizarea unor ample campanii publice pentru egalitate și prevenirea discriminării, inclusiv la nivelul UE, de exemplu sub forma unor acțiuni ulterioare Conferinței privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită să se acorde sprijin organizațiilor regionale și locale și partenerilor lor sociali din teritoriile respective care se ocupă de combaterea urii verbale și fizice prin educația multiculturală; subliniază că un exemplu pozitiv în aceste sens poate fi ideea care a stat la baza premiului Paweł Adamowicz, finanțat de Comitetul Regiunilor, ICORN și orașul Gdansk; |
| --- | --- |

32.

Concluzii

| 33. | vede în Uniunea Europeană un garant în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a unei legislații care vizează contracararea manifestărilor publice ale urii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște că efectele discursurilor de incitare la ură și ale infracțiunilor motivate de ură au o dimensiune transfrontalieră, de unde decurge necesitatea de a le combate prin acțiuni comune la nivelul UE. Solicită, prin urmare, să se abordeze în mod eficace discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură din alte motive decât cele reglementate de Decizia-cadru 2008/913/JAI, inclusiv din motive de identitate de gen, orientare sexuală, vârstă și handicap, astfel cum au fost identificate în propunerile Comisiei Europene privind Uniunea egalității. Este important ca Consiliul să includă rapid discursul de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură în lista infracțiunilor [art. 83 alineatul (1) din TFUE], pentru a garanta că organele de aplicare a legii își desfășoară activitatea în mod eficace, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că singurul răspuns la discursurile de incitare la ură și la infracțiunile motivate de ură este crearea unei strategii juridice cuprinzătoare pentru a le combate, raporta și urmări penal în mod consecvent; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită instituirea unor norme minime la nivelul UE privind sancțiunile pentru discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură, ceea ce ar permite modificarea legislațiilor naționale pentru a incrimina apartenența la organizații care promovează sau incită la ură din orice motiv și participarea la astfel de activități. În niciun colț al lumii sau al Europei nu ar trebui să se permită acceptarea opiniilor antidemocratice, a discursurilor de incitare la ură și a ostilității împotriva unei alte ființe umane; |
| --- | --- |

36.

| 37. | recomandă îmbunătățirea metodelor de înregistrare și colectare a datelor privind infracțiunile motivate de ură și sugerează desfășurarea de discuții la nivel de experți cu statele membre sub auspiciile Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE (FRA), care pot ajuta autoritățile naționale să abordeze problemele legate de aplicarea practică a legislației și să asigure investigarea, urmărirea penală și condamnarea eficace a infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură; de asemenea, consideră că instituțiile și organizațiile sociale care abordează problema discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură au un rol important de jucat în acest context; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că sunt necesare soluții organizaționale și juridice pentru protecția victimelor discursurilor de incitare la ură și ale infracțiunilor motivate de ură, care trebuie să fie sprijinite și să beneficieze de asistență din partea instituțiilor și organizațiilor de la nivelul UE, a statelor membre și a autorităților locale și regionale din Europa și a societății civile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | constată că diferența dintre combaterea discursului de incitare la ură și cenzură are o natură subtilă. Atunci când se elaborează soluții juridice de combatere a discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură, ar trebui garantat dreptul la libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

39.

| 40. | constată lipsa unei definiții standardizate a infracțiunilor motivate de ură la nivel internațional; solicită, prin urmare, eforturi pentru dezvoltarea în continuare a jurisprudenței și, astfel, a eficacității urmăririi penale a discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură. O sursă de inspirație în acest sens poate fi Recomandarea CM/Rec(2022) 16[1] a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre (5) sau definiția utilizată de Comisia Europeană în Decizia-cadru 2008/913/JAI; |
| --- | --- |

40.

| 41. | este conștient de faptul că nu vom reglementa discursurile politice extremiste. Statele membre vor rămâne responsabile de modul în care definesc libertatea de exprimare; consideră, cu toate acestea, că trebuie să impunem standarde la nivelul UE pentru combaterea manifestărilor verbale și fizice ale urii, iar includerea discursului de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE este un mijloc adecvat în acest scop. |
| --- | --- |

41.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 55).

1

(2)  Un raport relevant este accesibil la adresa 210831_Reset_Facebook_Bundestagswahl_EN.pdf (hateaid.org).

2

(3)  Biroul Ombudsmanului din Polonia este un astfel de exemplu.

3

(4)  Recomandarea Comisiei din 22.6.2018 privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității [C(2018) 3850 final].

4

(5)  Recomandarea CM/Rec(2022)16 a Comitetului de Miniștri adresată statelor membre privind combaterea discursului de incitare la ură, https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955

5

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/17

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind „Strategia UE pentru textile durabile și circulare”

(2023/C 79/04)

| Raportor: | Luca MENESINI (IT-PSE), președintele Provinciei Lucca (Toscana) |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Strategia UE pentru textile sustenabile și circulare
  COM(2022) 141 |

Raportor:

Luca MENESINI (IT-PSE), președintele Provinciei Lucca (Toscana)

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Strategia UE pentru textile sustenabile și circulare

COM(2022) 141

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR,

| 1. | salută abordarea transversală a Strategiei UE pentru textile sustenabile și circulare, care urmărește să creeze un cadru și o viziune coerente pentru tranziția sectorului textil, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european, ale Planului de acțiune pentru economia circulară și ale Strategiei industriale pentru Europa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | așteaptă cu interes finalizarea și publicarea foii de parcurs pentru tranziția verde și digitală a întregului ecosistem al sectorului textil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște trebuie garantat urgent că produsele textile introduse pe piața UE au o durată lungă de viață și sunt reciclabile și, în mare măsură, produse din fibre reciclate, nu conțin substanțe periculoase și sunt fabricate cu respectarea drepturilor sociale și a mediului; solicită o schimbare de paradigmă în industria modei, pentru a pune capăt supraproducției și consumului excesiv de îmbrăcăminte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atrage atenția asupra datelor Agenției Europene de Mediu (AEM) care arată că, din punctul de vedere al consumului, ciclul de viață al produselor textile are, în medie, al patrulea cel mai mare impact negativ asupra climei și mediului, după produsele alimentare, locuințe și mobilitate (1). Produsele textile au cauzat al treilea cel mai mare impact asupra utilizării apei și a solului în 2020 și al cincilea cel mai mare impact asupra utilizării materiilor prime și a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța sectorului textilelor, modei, pielăriei și încălțămintei în industria europeană, care angajează peste două milioane de lucrători și reprezintă un vector de ocupare a forței de muncă, de dezvoltare economică și de inovare în ecosistemele regionale în care este prezent și consideră prioritară trecerea de la un sistem de producție extractiv-liniar la un model regenerativ și circular; crede că rolul autorităților locale și regionale în această tranziție este esențial, în special: (a) cel al municipalităților și al actorilor locali, cum ar fi întreprinderile sociale și cele însărcinate cu colectarea și organizațiile societății civile în contextul sistemului de colectare, recuperare și reutilizare; (b) cel al regiunilor, prin sprijinul acordat municipalităților în îndeplinirea funcțiilor lor; și (c) cel al sectorului privat, ca vector al proceselor de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că rolul răspunderii extinse a producătorilor (REP) s-a dovedit a fi eficace în îmbunătățirea colectării separate a deșeurilor și a gestionării lor ulterioare în conformitate cu ierarhia deșeurilor; invită colegiuitorii să stabilească la nivelul UE ce produse textile intră în domeniul de aplicare al directivei și al sistemului său de REP, stabilind în mod clar responsabilitățile pentru costurile ridicate ale eliminării așa-zisei „mode rapide” (fast fashion); |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută colectarea separată obligatorie a textilelor pentru toți producătorii de deșeuri până în ianuarie 2025. De asemenea, se așteaptă ca revizuirea Directivei-cadru privind deșeurile, planificată pentru 2024, să țină seama de obiectivele cantitative specifice privind prevenirea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor textile și să țină seama de rolul-cheie al autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

7.

Regândirea tiparelor de consum

| 8. | subliniază că producția mondială de textile aproape s-a dublat între 2000 și 2015. Întrucât articolele de îmbrăcăminte reprezintă cea mai mare parte a consumului de produse textile din UE (81 %), tendința de a utiliza articole de îmbrăcăminte pentru perioade tot mai scurte înainte de a le arunca contribuie în principal la modele nesustenabile de supraproducție și de consum excesiv; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită utilizarea tot mai frecventă a modelelor de intervenție pentru a promova o utilizare conștientă și sustenabilă a materialelor textile, în special în ceea ce privește tipurile de îmbrăcăminte care cel mai probabil urmează să fie aruncate de consumatori înainte de sfârșitul duratei lor de viață utilă. Astfel de acțiuni, cum ar fi sistemele de schimb (swap schemes), bibliotecile de modă și campaniile de sensibilizare, abordează bariere de diferite tipuri legate de prejudecăți despre îmbrăcămintea utilizată în termeni de calitate, igienă sau diversitate a produselor oferite; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea de a intensifica căutarea de soluții inovatoare (mașini, echipamente, platforme digitale) pentru a sorta, reutiliza și recicla deșeurile textile colectate și pentru a optimiza comportamentul materialelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că cererea de pe piață pentru produse și servicii circulare este încă insuficientă, ceea ce reprezintă un obstacol major în punerea în aplicare a modelelor de afaceri circulare; încurajează autoritățile naționale, regionale și locale să joace un rol de stimulare, punând în aplicare instrumente care să sprijine adoptarea unor modele de afaceri bazate pe o cultură a utilizării, mai degrabă decât a posesiei, stabilind reglementări privind transportul și comerțul cu textile (inclusiv fluxurile de deșeuri) și promovând stimulente pe cale normativă (reduceri de TVA sau aplicând principiul răspunderii extinse a producătorului) pentru a sprijini utilizarea sub formă de împrumut, mai degrabă decât achiziționarea, platformele de partajare, preluarea și revânzarea produselor textile, magazinele second-hand, precum și valorizând reparațiile și întreținerea; recunoaște, de asemenea, că aceste modele de afaceri pot avea un impact pozitiv asupra performanței în materie de durabilitate a mediului în sectorul sănătății, al turismului, al construcțiilor și în alte servicii publice esențiale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută inițiativa privind capacitarea consumatorilor pentru tranziția verde (2) și normele UE rezultate, care vor garanta că, la punctul de vânzare, consumatorii primesc informații cu privire la o garanție comercială de durabilitate pentru produsele textile și informații relevante privind posibilitatea de reparare a lor; încurajează Comisia să continue să lucreze la criterii minime pentru toate tipurile de afirmații legate de mediu în contextul Inițiativei privind declarațiile de mediu (3). |
| --- | --- |

12.

Transformarea proiectării circulare într-o realitate larg răspândită

| 13. | recunoaște că proiectarea pentru o mai mare durabilitate poate duce la creșterea duratei de viață a textilelor, a îmbrăcămintei, a produselor din piele și a încălțămintei (sectorul TCLF), reducând astfel deșeurile textile și utilizarea generală a materiilor prime virgine și a substanțelor chimice; salută activitatea Comisiei de elaborare a unor cerințe obligatorii în materie de proiectare ecologică specifice produselor, pentru a crește performanța produselor TCLF în termeni de durabilitate, potențial de reutilizare, reparare și reciclare de la fibră la fibră și conținutul obligatoriu de fibre reciclate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sprijină ferm necesitatea unor standarde comune de sustenabilitate, care sunt considerate esențiale pentru a implica mărcile în evaluarea impactului produselor lor asupra mediului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută aspectele strategiei referitoare la informații mai clare despre circularitatea sectorului TCLF și la un pașaport digital al produselor bazat pe cerințe obligatorii de informare privind circularitatea și alte aspecte de mediu; invită Comisia să pună pașaportul digital al produselor (DPP) la dispoziția tuturor părților interesate și consumatorilor și să includă informații privind condițiile de muncă și modul de reparare și reutilizare a produselor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că, la definirea cerințelor minime pentru produsele din sectorul TCLF, al căror scop ar trebui să fie îmbunătățirea echilibrului ecologic total pe parcursul întregului ciclu de viață, ar trebui respectate următoarele principii:






  (a) | garanții privind durata minimă a produsului și conformitatea cu cerințele minime de durabilitate, precum și obiective clare, ambițioase și obligatorii privind reutilizarea și pregătirea pentru reutilizare; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

garanții privind durata minimă a produsului și conformitatea cu cerințele minime de durabilitate, precum și obiective clare, ambițioase și obligatorii privind reutilizarea și pregătirea pentru reutilizare;

| (b) | garanții privind potențialul de reparare și modularitate, inclusiv indicatori specifici pentru a evalua ușurința dezasamblării nedistructive și dacă părțile esențiale ale produselor sunt ușor de înlocuit și de reparat; |
| --- | --- |

(b)

garanții privind potențialul de reparare și modularitate, inclusiv indicatori specifici pentru a evalua ușurința dezasamblării nedistructive și dacă părțile esențiale ale produselor sunt ușor de înlocuit și de reparat;

| (c) | garanții privind posibilitatea de reciclare, inclusiv limite privind tipurile de combinații de diferite materiale, substanțe chimice, coloranți și finisaje diferite care nu sunt compatibile cu reciclarea, precum și posibilitatea de promovare a produselor pentru care există tehnologii de reciclare disponibile și consacrate; |
| --- | --- |

(c)

garanții privind posibilitatea de reciclare, inclusiv limite privind tipurile de combinații de diferite materiale, substanțe chimice, coloranți și finisaje diferite care nu sunt compatibile cu reciclarea, precum și posibilitatea de promovare a produselor pentru care există tehnologii de reciclare disponibile și consacrate;

| (d) | garanții privind materialele de origine durabilă și etică, cu condiția să fie utilizate pentru o durată de viață mai lungă și să fie reciclabile, pentru a reduce volumul de fibre sintetice virgine obținute din combustibili fosili; |
| --- | --- |

(d)

garanții privind materialele de origine durabilă și etică, cu condiția să fie utilizate pentru o durată de viață mai lungă și să fie reciclabile, pentru a reduce volumul de fibre sintetice virgine obținute din combustibili fosili;

| (e) | garanții privind nivelurile maxime de eliberare a microplasticelor în timpul producției, al utilizării și la finalul ciclului de viață; |
| --- | --- |

(e)

garanții privind nivelurile maxime de eliberare a microplasticelor în timpul producției, al utilizării și la finalul ciclului de viață;

| (f) | garanții că noile produse din sectorul TCLF sunt fabricate dintr-un anumit procent de conținut textil postconsum; |
| --- | --- |

(f)

garanții că noile produse din sectorul TCLF sunt fabricate dintr-un anumit procent de conținut textil postconsum;

| 17. | solicită un grad mai mare de armonizare a Regulamentului REACH (4) cu principiile circularității care privesc particularitățile sectorului textil, pentru a acorda prioritate eforturilor de reducere a utilizării substanțelor chimice periculoase, diseminării informațiilor privind substanțele chimice utilizate în produsele finite și asigurării trasabilității; |
| --- | --- |

17.

Consolidarea rolului autorităților locale în vederea unei tranziții circulare

| 18. | consideră că regiunile și municipalitățile joacă un rol esențial în promovarea cercetării și inovării în acest domeniu și în crearea de sinergii și interconexiuni cu alte sectoare și regiuni care se confruntă cu aceleași provocări; invită Comisia să promoveze crearea, extinderea și interconectarea clusterelor regionale de inovare în domeniul textilelor circulare în întreaga UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută experiențele din unele regiuni sau districte industriale europene, cum ar fi Pactul verde local sau Pactul de modă circulară, bazate pe acorduri voluntare între mai multe părți interesate pentru a facilita tranziția sectorului textil către un model circular. Aceste modele stabilesc obiective generale pentru sector și ținte specifice pentru fiecare segment al lanțului valoric, care să răspundă provocărilor de mediu, sociale și economice cu care se confruntă sectorul, stabilind angajamente specifice pentru producători, gestionari de deșeuri, administrații locale, organizații de colectare, ONG-uri și organizații ale societății civile, centre de cercetare și tehnologie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recunoaște că promovarea întreprinderilor sociale active în sectorul reutilizării este deosebit de importantă pentru crearea de locuri de muncă locale, durabile și favorabile incluziunii (5), deoarece întreprinderile sociale dezvoltă practici locale de reutilizare, creând în același timp beneficii sociale și economice tangibile pentru comunitățile din jurul lor; subliniază, cu toate acestea, că sectorul întreprinderilor sociale trebuie să facă față unor numeroase provocări pentru a putea fi competitiv și a furniza servicii în mod constant; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia să adopte orientări despre cum poate fi sprijinită diseminarea economiei circulare și parteneriatele în favoarea sa între întreprinderile sociale și alți actori, inclusiv servicii și întreprinderi comerciale, care vor explora în special oportunitățile oferite de reutilizarea și repararea produselor textile, ca parte a Planului de acțiune al UE pentru economia socială, adoptat recent (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște că eficacitatea sistemelor locale de colectare a deșeurilor TCLF rămâne o provocare majoră și reamintește că totalul costurilor legate de colectarea, separarea și reciclarea acestor deșeuri trebuie să fie mai mic decât costurile de gestionare a deșeurilor menajere, pentru a promova o tranziție circulară eficientă a sectorului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia să elaboreze modele de orientare pentru dezvoltarea unor sisteme locale de colectare și gestionare a deșeurilor din sectorul TCLF, care să țină seama de:






  (a) | consultarea cetățenilor înainte de conceperea măsurilor de realizare a obiectivelor; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

consultarea cetățenilor înainte de conceperea măsurilor de realizare a obiectivelor;

| (b) | instrumente de promovare a colaborării între diverși actori pentru a îmbunătăți colectarea, prelucrarea ulterioară și vânzarea; |
| --- | --- |

(b)

instrumente de promovare a colaborării între diverși actori pentru a îmbunătăți colectarea, prelucrarea ulterioară și vânzarea;

| (c) | mecanisme de promovare a sustenabilității economice a colectării și prelucrării pentru toți actorii din lanțul valoric (inclusiv principiile responsabilității extinse a producătorilor); |
| --- | --- |

(c)

mecanisme de promovare a sustenabilității economice a colectării și prelucrării pentru toți actorii din lanțul valoric (inclusiv principiile responsabilității extinse a producătorilor);

| (d) | mecanisme de protejare și promovare a celor mai bune practici deja existente în domeniul reutilizării și reparării, prezentate de actorii locali; |
| --- | --- |

(d)

mecanisme de protejare și promovare a celor mai bune practici deja existente în domeniul reutilizării și reparării, prezentate de actorii locali;

Sprijinirea modelelor de producție durabile

| 24. | îndeamnă Comisia să includă în inițiativa UE privind produsele sustenabile măsuri de interzicere a distrugerii articolelor nevândute (cum ar fi stocurile excedentare, inventarul mort și articolele returnate, cu un accent deosebit pe returnările prin intermediul comerțului electronic), și să stabilească obiective pentru faza de producție și pentru a contribui la prevenirea generării de deșeuri și pentru a descuraja supraproducția; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită introducerea unor criterii minime obligatorii privind achizițiile publice verzi (7), al căror domeniu de aplicare să fie stabilit în urma unei evaluări a impactului, și a unor cerințe privind stimulentele acordate de statele membre pentru produsele textile. În plus, propune Comisiei să încurajeze elaborarea de orientări privind stimulentele și criteriile de atribuire de contracte de achiziții publice și de alte tipuri de contracte, care să promoveze dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre să reglementeze achizițiile publice ecologice prin intermediul unor planuri de acțiune sau strategii naționale, asigurând o mai bună armonizare a criteriilor naționale cu principiile directoare ale UE (8); consideră, de asemenea, că este nevoie de schimburi de cunoștințe și de bune practici la nivel local și regional, pentru a promova și a facilita punerea lor în aplicare mai cuprinzătoare și pe scară mai largă; |
| --- | --- |

26.

| 27. | speră ca Uniunea, în calitate de importator și exportator major (9) în lanțul valoric global din sectorul TCLF, să devină un lider la nivel global în ceea ce privește lanțurile valorice durabile și circulare din sectorul TCLF și în soluțiile tehnologice și modelele de afaceri inovatoare, asigurând tranziția verde și digitală, abordând provocările sociale și asigurând respectarea obligațiilor în materie de durabilitate și garantând IMM-urilor din industria manufacturieră condiții pentru a fi competitive la nivel global; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să pregătească o nouă inițiativă legislativă pentru a interzice efectiv introducerea pe piața UE a produselor obținute prin muncă forțată, inclusiv prin munca copiilor; solicită includerea textilelor, a îmbrăcămintei, a pielăriei și a încălțămintei (sectorul TCLF) în legislația privind diligența necesară a întreprinderilor în materie de sustenabilitate. Cadrul de reglementare în materie de durabilitate ar trebui să se aplice nu numai producătorilor din UE, ci tuturor societăților comerciale care le comercializează în UE, indiferent de locul în care sunt fabricate produsele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că este important să se conștientizeze necesitatea de a implica și de a sprijini atât fermele mici, cât și pe cele mari care produc materiale naturale (cum ar fi lâna), care joacă un rol major în producția de textile reciclabile și în procesele de producție/fabricare/reutilizare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă Comisia să sprijine în mod specific acțiunile de sprijinire a investițiilor tehnologice în lanțul valoric și acțiunile specifice de cercetare, dezvoltare și inovare necesare pentru a realiza o transformare productivă reală de la un model liniar la unul mai circular în sectoarele textilelor, pielăriei și încălțămintei și încurajează studierea și producerea de noi materiale care pot fi obținute prin combinarea diverselor sectoare de producție și reciclare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recomandă adoptarea la nivelul UE a unei definiții clare și a domeniului de aplicare al răspunderii extinse a producătorilor (REP), cu taxe modulate după criterii ecologice pentru produsele din sectorul TCLF, pentru a identifica, a preveni, a atenua, a pune capăt și a ține seama de efectele negative reale și potențiale asupra drepturilor omului, inclusiv asupra drepturilor lucrătorilor și asupra mediului, atât în cadrul operațiunilor proprii ale întreprinderilor, cât și de-a lungul lanțurilor lor valorice globale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că ecosistemul textil necesită o forță de muncă înalt calificată, pentru a debloca potențialul de creare de locuri de muncă oferit de tranziția digitală și cea verde, în timp ce, în prezent, doar 13 % din forța de muncă este înalt calificată (10). Ar fi necesară consolidarea competitivității IMM-urilor, pentru a păstra talentele și a genera altele noi și pentru a îmbunătăți condițiile de muncă și productivitatea în producția de materii prime durabile și în fabricarea de textile în industria noastră. Pentru a atrage talente tinere calificate și pentru a îmbogăți IMM-urile cu competențe, Comitetul încurajează instituirea unui parteneriat la scară largă în materie de competențe pentru ecosistemul textil, pentru a promova perfecționarea, recalificarea profesională și dobândirea și transferul de competențe verzi și digitale, inclusiv cunoștințe privind analiza ciclului de viață și a lanțului valoric; invită Comisia să țină seama de creșterea preconizată a cantităților de îmbrăcăminte colectate ca urmare a colectării separate obligatorii a deșeurilor textile, elaborând, în același timp, instrumente de sprijin pentru crearea de locuri de muncă în gestionarea textilelor postconsum; |
| --- | --- |

32.

| 33. | regretă că femeile reprezintă majoritatea forței de muncă slab remunerate și necalificate din sectorul textilelor, realitate dezvăluită de date; este convins că îmbunătățirea durabilității lanțului de aprovizionare implică o dimensiune importantă a egalității de gen și solicită acțiuni concertate pentru a crește în mod semnificativ accesul femeilor la posturi superioare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | încurajează, de asemenea, utilizarea direcționată a resurselor programului Erasmus+ pentru a realiza inițiative-pilot și experimentale în domeniul formării profesionale și al învățământului superior, care să contribuie la dobândirea competențelor ecologice și digitale necesare în sectorul textilelor, modei, pielăriei și încălțămintei, sporind atractivitatea acestui sector pentru tineri și încurajând mobilitatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută Pactul Uniunii privind competențele (11), care urmărește să maximizeze impactul investițiilor în perfecționarea competențelor existente și în recalificarea personalului din întregul ecosistem TCLF, inclusiv din segmentul modei și al comerțului cu amănuntul din sector. |
| --- | --- |

35.

Transformarea deșeurilor în valoare

| 36. | constată că, odată cu punerea în aplicare a Regulamentului UE privind colectarea separată a deșeurilor textile începând cu 2025 și cu efectele pozitive asupra colectării și gestionării deșeurilor ale organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor (ORP), stabilite în statele membre, se preconizează că o proporție mai mică de articole colectate va fi probabil aptă pentru revânzare în Europa și că ponderea deșeurilor textile menajere postconsum care devin disponibile pentru reciclare va crește semnificativ (12). În ceea ce privește creșterea capacității de reciclare a UE, Comitetul propune ca planificarea investițiilor să țină seama de impactul asupra sectoarelor de reciclare și reutilizare, care – în general – presupun o utilizare mai intensivă a forței de muncă, și de dinamica aferentă în ocuparea forței de muncă și a incluziunii sociale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că producția locală de fibre reciclate poate juca un rol esențial în consolidarea lanțului valoric european al textilelor. Deși industria reciclării textilelor, odată ajunsă la maturitate și extinsă, ar putea deveni autonomă și profitabilă, va fi necesară finanțarea tranziției pe termen scurt, inclusiv, eventual, prin intermediul sistemelor REP și alte tipuri de sprijin pentru a adapta industria existentă în vederea creșterii capacităților cu produse reciclate pentru diverse sectoare: modă, mobilitate, textile de uz casnic, țesături tehnice etc. |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută includerea (a) articolelor de îmbrăcăminte și a altor textile colectate separat și pregătite pentru reutilizare, (b) fibrelor celulozice recuperate/reciclate din deșeuri în sectorul TCLF și (c) fibrelor amestecate recuperate/reciclate din deșeuri în sectorul TCLF pe lista prioritară a fluxurilor de deșeuri, prin care sunt elaborate noi criterii de încetare a statutului de deșeu în UE, ca stimulent pentru creșterea capacității industriei de reciclare a acestui sector al UE. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, 30 noiembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Produsele textile și mediul: rolul designului în economia circulară europeană (AEM, 2022).

1

(2)  COM(2022) 143 – Propunerea de directivă privind consolidarea rolului consumatorilor în vederea tranziției verzi printr-o mai bună protecție împotriva practicilor neloiale și o mai bună informare.

2

(3)  Initiative on substantiating green claims – Environment – Comisia Europeană (europa.eu).

3

Initiative on substantiating green claims – Environment –

(4)  Înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice.

4

(5)  În medie, o întreprindere socială creează 20-35 de locuri de muncă la 1 000 de tone de material textil colectat în vederea reutilizării. Sursă: OCDE/Comisia Europeană (2022), Sinteză politică privind modul în care se poate valorifica la maximum contribuția economiei sociale la economia circulară și RREUSE (2021), Crearea de locuri de muncă în sectorul reutilizării: Informații privind datele despre întreprinderile sociale.

5

(6)  COM(2021) 778 final.

6

(7)  Achizițiile publice verzi nu numai că abordează impactul consumului din sectorul TCLF asociat cu sectorul public, ci au și potențialul de a transmite semnale puternice pieței în general, vizând dezvoltarea și elaborarea unor soluții inovatoare, durabile și mai circulare în producția din sectorul TCLF și furnizarea de servicii care pot fi adoptate de sectorul privat.

7

(8)  Raportul tehnic al Centrului Comun de Cercetare (2020), EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document.

8

EU Green Public Procurement (GPP) Criteria for Textile Products and Services Guidance Document

(9)  În 2020, 8,7 milioane de tone de produse textile finite au fost importate în UE-27, în valoare de 125 de miliarde EUR. Articolele de îmbrăcăminte reprezintă 45 % din volumul importurilor, urmate de textile de uz casnic, alte textile și încălțăminte (sursă: Eurostat, 2021).

9

sursă:

(10)  Eurostat (2019), Ancheta asupra forței de muncă.

10

Ancheta asupra forței de muncă

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1517&langId=ro

11

(12)  Până la aproximativ 1,7 milioane de tone până în 2030, potrivit raportului Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value, McKinsey (2021).

12

Scaling textile recycling in Europe – turning waste into value

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/23

---

Aviz al Comitetului European al Regiunilor – Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare

(2023/C 79/05)

| Raportor: | Piotr CAŁBECKI (PL-PPE), mareșalul voievodatului Cuyavia-Pomerania |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare
  COM(2022) 133 final |

Raportor:

Piotr CAŁBECKI (PL-PPE), mareșalul voievodatului Cuyavia-Pomerania

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare

COM(2022) 133 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | condamnă agresiunea neprovocată a Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sprijină ferm eforturile Ucrainei de a adera la Uniunea Europeană, remarcând, de asemenea, în contextul subiectului prezentului aviz, că acest lucru va avea un impact decisiv asupra consolidării securității alimentare a UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută comunicarea Comisiei Europene privind garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază necesitatea urgentă de a aborda punctele slabe ale sistemelor alimentare ale țărilor UE pentru a genera schimbări profunde și structurale și pentru a se pregăti în perspectiva crizelor viitoare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că UE este importatoare netă de produse alimentare în termeni de cantitate, de calorii sau de suprafață cultivată, și că este exportatoare netă doar în termeni de valoare, în principal datorită vinurilor cu indicație geografică și băuturilor spirtoase. Ar fi oportun ca statele membre să fie încurajate să reducă producția de biocombustibili pe termen scurt, ceea ce va spori autonomia alimentară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sprijină ferm dorința de a întări suveranitatea alimentară a UE și de a obține o mai mare autonomie prin încurajarea unei producții alimentare diversificate la nivel regional și local; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atrage atenția asupra faptului că, la ora actuală, trecem printr-o a treia criză mondială a prețurilor la alimente în decurs de 15 ani, criză care afectează țările direct conectate la prețurile comerțului internațional, cum sunt cele din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază rolul-cheie al CoR în calitate de reprezentant instituțional al orașelor și regiunilor europene în procesul de sprijinire a partenerilor ucraineni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că acțiunile din domeniul securității alimentare pe care UE s-a văzut brusc forțată să le întreprindă ca urmare a războiului în curs ar trebui utilizate nu numai pentru a face față situației problematice actuale, ci și pentru a determina schimbări mai structurale în politica agricolă comună, astfel încât să se îmbunătățească calitatea vieții și competitivitatea economiei UE și, de asemenea, pentru a obține beneficii semnificative pentru mediu în domenii legate de aprovizionarea cu alimente. Ar trebui să se țină seama de solicitările reprezentanților producătorilor și prelucrătorilor agricoli, ai organizațiilor de agricultori și, în special, ai exploatațiilor agricole mici și mijlocii, în cazul cărora s-a înregistrat de mulți ani o scădere sau chiar o pierdere a rentabilității producției în Uniunea Europeană, ceea ce a dus la o scădere drastică a numărului lor și a numărului de lucrători agricoli, la schimbări sociale și culturale negative în zonele rurale, la deteriorarea calității alimentelor, la creșterea prețurilor la produsele agricole, în special la cele care mențin cele mai înalte standarde de calitate pentru sănătatea umană, valorile nutritive și gustative și reducerea la minimum a efectelor asupra mediului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită să se valorifice dezbaterile actuale privind reforma pieței europene a energiei electrice și să se ia drept exemplu petrolul, pentru care statele membre dispun de stocuri de siguranță ce corespund unui consum de până la 90 de zile, pentru a reexamina chestiunea stocurilor de alimente și a reflecta cu privire la orientarea politicii agricole comune în funcție de piață; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă instrumentalizarea războiului din Ucraina în scopul de a evita dezbaterea și de a nu lua măsuri pentru a remedia punctele slabe ale PAC sau pentru a frâna tendințele și schimbările de lungă durată din sistemul de producție alimentară, inclusiv prin punerea în aplicare a Strategiei „De la fermă la consumator”, deoarece instabilitatea sistemului alimentar european este anterioară și rezultă din dereglementarea ulterioară suprimării instrumentelor de piață ale PAC, ceea ce a dus la slăbirea potențialului european de producție agricolă, prin remunerarea insuficientă a factorilor de producție; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei „De la fermă la consumator” și a țintelor acesteia de a reduce utilizarea pesticidelor, a îngrășămintelor chimice și a substanțelor antimicrobiene și de a crește ponderea agriculturii ecologice, în conformitate cu avizul anterior al CoR pe această temă (1), dar atrage totodată atenția asupra faptului că obiectivele de reducere a utilizării pesticidelor, cel puțin pe durata războiului din Ucraina, nu ar trebui să pună în pericol securitatea alimentară globală; în același timp, solicită, de asemenea, o evaluare aprofundată a progreselor înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor cantitative ale Strategiei „De la fermă la consumator”, care trebuie să facă obiectul unei monitorizări; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că, în anii precedenți, cea mai mare parte a producției mondiale de îngrășăminte, materii prime și produse de protecție a plantelor a provenit din Rusia, Ucraina și Belarus. Reducerea dependenței de factorii de producție importați, cum ar fi îngrășămintele sau pesticidele, contribuie la reziliența sistemului nostru alimentar. Inovarea și bunele practici (în special practicile și inovațiile aliniate la obiectivele ecologice) trebuie consolidate, pentru a menține și, pe termen lung, a crește randamentele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sugerează Comisiei Europene să renunțe la abandonarea plății pentru înverzire în lumina altor măsuri mai eficace, inclusiv suspendarea producției de biocombustibili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază rolul strategic al zonelor rurale pentru climă și securitate alimentară, dat fiind că, în aceste zone, lanțurile valorice alimentare locale asigură venituri mai stabile și implică mici ferme (agricole); solicită ca gestionarea FEADR să fie descentralizată în toate statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor agricole locale și regionale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își reiterează recomandarea de a direcționa comportamentul consumatorilor către adoptarea unei alimentații în care predomină consumul de fructe și legume, precum și către achiziționarea de alimente locale sau regionale, proaspete și de sezon, produse prin metode de producție durabile, reducând astfel consumul global de carne, grăsimi și zahăr. Ar trebui luate măsuri cuprinzătoare pentru ca aceste opțiuni să fie ușor de utilizat și la îndemâna tuturor (2). Comitetul propune ca, în acest scop, să fie puternic consolidate programele existente ale Comisiei Europene de promovare a unei alimentații sănătoase și durabile în cadrul UE, cum ar fi programul MDP al FSE+; |
| --- | --- |

16.

| 17. | susține, de asemenea, că dezvoltarea unor sisteme alimentare locale de calitate este cea mai bună modalitate de a garanta fermierilor un venit stabil și decent; salută, în acest context, introducerea condiționalității sociale în politica agricolă comună; consideră că normele în vigoare în Uniunea Europeană în acest domeniu ar trebui să se aplice în egală măsură și importatorilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază necesitatea de a asigura o implicare mai mare a furnizorilor locali de alimente, precum și de îngrășăminte și energie, în constituirea stocurilor de intervenție și a celor de la nivel mondial. În ceea ce privește comerțul internațional, se sugerează revenirea la logica acordurilor privind produsele de bază; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sprijină, în acest sens, propunerea Comisiei Europene de a dezvolta, în cadrul politicii privind rețelele transeuropene de transport, legături feroviare mai bune cu Ucraina, în special în vederea înlesnirii transportului de materii prime de bază. În acest scop, este binevenită creșterea planificată a bugetului MIE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea unor acțiuni urgente și la scară largă pentru a adapta economia alimentară la schimbările climatice, solicitând, în același timp, consolidarea sistemului de asigurări pentru producția agricolă și consolidarea rezilienței în raport cu efectele negative ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încurajează desfășurarea de cercetări referitoare la noi sisteme de gestionare a apei pluviale, construirea de noi rezervoare, renovarea sistemelor de irigații și a rețelei de apă potabilă, încurajând astfel producția agricolă, industria alimentară și investițiile inovatoare în producția de alimente; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia Europeană să își completeze activitatea legată de planurile de urgență pentru securitatea alimentară, elaborând și punând în aplicare o strategie pe termen lung pentru a garanta securitatea alimentară de bază la nivel regional, înțeleasă ca capacitatea de a satisface nevoile de bază ale unei comunități regionale într-o anumită perioadă de timp prin propria sa producție alimentară și cea a regiunilor învecinate; sugerează, în acest sens, generalizarea planurilor alimentare locale elaborate în mai multe țări europene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încurajează Comisia Europeană și statele membre să acorde prioritate uzului alimentar al produselor agricole, făcând mai flexibile politicile de promovare a biocombustibililor și a metanului din surse agricole, astfel încât să se deconecteze piețele agricole de piețele energiei atunci când prețurile cresc brusc, menținând în același timp această importantă piață în caz de supraproducție; |
| --- | --- |

23.

| 24. | în acest cadru, solicită cu insistență Comisiei Europene să dezvolte în mai mare măsură, în special în cadrul politicii agricole comune, reglementarea piețelor agricole, în lumina constatării că acestea pot deveni complet instabile și ineficiente în vremuri de penurie; în special, este vorba de a înlesni activarea măsurilor de gestionare a crizei și a face posibilă, inclusiv prin intermediul unei negocieri în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului, constituirea de stocuri alimentare și agricole europene pentru a evita speculația financiară cu privire la prețurile agricole internaționale; politicile de reglementare a piețelor care trebuie restabilite în cadrul politicii agricole trebuie, totodată, să aibă ca obiectiv menținerea unor niveluri de prețuri avantajoase pentru fermieri odată cu încheierea actualei perioade de tensiune, dat fiind că a putea trăi demn din munca de agricultor reprezintă cea mai bună formă de a stimula activitatea agricolă și locurile de muncă din sectorul agricol și a încuraja instalarea noilor fermieri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încurajează Comisia Europeană să aplice o politică de sprijin direct pentru agricultori care să aibă un caracter anticiclic mai pronunțat (cu adaptări în funcție de mărimea și de tipul exploatației agricole), pentru a viza mai bine sectoarele cele mai afectate, evitând, în același timp, acordarea de ajutoare inutile sectoarelor care generează beneficii extrem de mari; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia Europeană să pună un accent sporit pe stimularea progresului în cadrul producției alimentare prin finanțarea activităților de cercetare și de punere în aplicare în domenii precum adaptarea tipurilor de producție la schimbările climatice, reducerea dependenței de furnizorii din afara UE, îmbunătățirea valorii alimentelor produse din punctul de vedere al efectelor asupra sănătății și prelungirea perioadei de valabilitate a alimentelor prin metode biologice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia Europeană să pună un accent sporit pe stimularea progresului în cadrul producției agricole prin reducerea intensității ei energetice. Astfel s-ar elimina în mare parte dependența eficienței producției agricole – și, în ultimă instanță, a prețurilor alimentelor – de fluctuațiile prețurilor la energie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia Europeană să pună un accent sporit pe asigurarea unor condiții economice favorabile pentru agricultură în contextul creșterii costurilor de producție, prin sprijinirea producătorilor agricoli în funcție de natura producției realizate și de potențialul (volumul) producătorului în cauză; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia Europeană să stabilească un obiectiv obligatoriu de reducere la jumătate a risipei de alimente până în 2030, ca parte a revizuirii Directivei-cadru privind deșeurile și pe baza activității desfășurate de Platforma UE privind pierderile alimentare și risipa de alimente (3); |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că implicarea și acțiunea autorităților locale și regionale completează și sprijină eforturile depuse la nivel internațional, precum și la nivel național, de către fiecare stat membru al UE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | insistă asupra rolului CoR, ca instituție ai cărei membri lucrează direct în parteneriat cu orașele și regiunile ucrainene; |
| --- | --- |

31.

Amenințarea la adresa securității alimentare

| 32. | subliniază că, în momentul actual, probabilitatea ca Europa să se confrunte realmente cu foametea ca urmare a războiului din Ucraina pare încă să fie scăzută, dar că războiul a cauzat deja probleme de aprovizionare în ce privește anumite produse, a adus rata de inflație anuală a produselor alimentare la 13,2 % în august 2022 și a contribuit la răspândirea unui sentiment de imprevizibilitate a evoluțiilor viitoare (creșterea dramatică a prețurilor la îngrășămintele chimice, la produsele de protecție și la alți factori de producție și la energie poate avea consecințe inacceptabile asupra culturilor de toamnă și de primăvară și poate genera creșteri și mai mari, inacceptabile din punct de vedere social, ale prețurilor la alimente), ceea ce duce, de asemenea, la destabilizarea sistemelor socioeconomice regionale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că conflictul în curs de desfășurare elimină de pe piețele internaționale produsele agricole și îngrășămintele provenite de la doi mari exportatori – Ucraina, unde războiul va duce la slăbirea agriculturii (și, ulterior, la un proces îndelungat de refacere a potențialului acesteia), și Rusia, care, în calitate de agresor, ar trebui să fie exclusă din comerțul internațional; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că continuarea războiului din Ucraina și izolarea economiei agresorului – Rusia – ar putea reprezenta o amenințare reală la adresa stabilității alimentare, în special în regiunile din afara Europei, ceea ce va spori angajamentele umanitare ale UE față de regiunile afectate de foamete, intensificând totodată și presiunea exercitată de migrație în acele regiuni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că una dintre cele mai mari amenințări la adresa unei aprovizionări stabile cu alimente este concentrarea producției alimentare, care trebuie contrabalansată acordându-se prioritate aprovizionării cu alimente provenite de la producătorii locali. Timp de multe decenii, țările foarte dezvoltate au cooperat în ce privește producția și distribuția de alimente, însă ultimii ani au arătat că atât situația politică, cât și schimbările climatice emergente, dezastrele naturale și pandemiile pot întrerupe brusc și în mod radical aceste lanțuri, zone întinse fiind astfel izolate și aflându-se în imposibilitatea de a se aproviziona, ceea ce necesită creșterea rezilienței alimentare a acestor teritorii prin relocalizarea producției și constituirea unor stocuri minime private și publice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază, prin urmare, necesitatea de a elabora o strategie pe termen lung pentru a garanta securitatea alimentară europeană. Această strategie trebuie să conducă la relocalizarea producției de alimente în Europa, în special prin clauze-oglindă în acordurile de liber schimb semnate de Comisia Europeană, pentru a evita concurența neloială din partea produselor importate în raport cu produsele europene; își ia angajamentul de a susține măsurile echivalente de suveranitate alimentară adoptate de alte țări din lume, în special din Africa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că disponibilitatea alimentelor poate fi îmbunătățită printr-o gestionare mai responsabilă, ceea ce poate duce la reducerea risipei; la acest rezultat se poate ajunge pe diverse căi – de exemplu, prin reducerea supraproducției, îmbunătățirea tehnologiilor de recoltare, transport, depozitare și prelucrare, adaptarea la cererea reală a amplorii ofertei comerciale și din domeniul serviciilor de catering, precum și prin sensibilizarea consumatorilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | se declară pregătit să ia măsuri la nivelul planificării dezvoltării regionale, în vederea reconectării politicii agricole și a politicii alimentare la nivelul teritoriilor, pentru a consolida securitatea alimentară durabilă, a îmbunătăți calitatea alimentelor și a reduce impactul negativ – prin schimbări sistemice ale tehnologiilor de producție și gestionare a alimentelor: reducerea impactului asupra mediului în cursul producției alimentare, reducerea la minimum a dependenței UE de furnizorii externi de alimente și crearea unui sistem european de solidaritate în domeniul asigurării accesului la alimente; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită să se garanteze o protecție absolută pentru toate produsele care fac obiectul sistemului de indicații geografice al Uniunii europene: DOP (denumire de origine protejată), IGP (indicație geografică protejată) și IG (indicație geografică); |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia Europeană să pună un accent sporit pe finanțarea proiectelor care vizează creșterea securității alimentare la nivel regional, pentru a asigura securitatea propriilor comunități, cel puțin pe perioada necesară pentru organizarea ajutorului de către țările aliate. Acest lucru ar trebui realizat prin diversificarea tipurilor de producție alimentară, creșterea suprafețelor destinate acestei producții, adaptarea terenurilor agricole la schimbările climatice, finanțarea activităților de cercetare și de punere în aplicare în vederea producerii unor alimente cu un termen de valabilitate mai lung și instituirea unor mecanisme de constituire de stocuri la nivelul UE pentru regiunile care, din motive legate de poziția și configurația lor geografică, nu pot atinge același nivel de autonomie, precum și crearea unei protecții a securității alimentare la nivelul UE; |
| --- | --- |

40.

Agricultura ecologică ca factor de consolidare a securității alimentare și de reducere a impactului negativ al agriculturii asupra mediului

| 41. | recomandă ca, în contextul eforturilor de a garanta securitatea alimentară, să se inverseze tendința de creștere a specializării în producția de alimente și, ca atare, de concentrare a zonelor în care are loc producția alimentară. Aceste trăsături sunt tipice pentru producția agricolă intensivă, orientată către o eficiență economică maximă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că acest obiectiv poate fi atins prin creșterea semnificativă a ponderii agriculturii desfășurate în conformitate cu principiile agriculturii ecologice, inclusiv prin promovarea dezvoltării culturilor perene. Acest lucru va contribui la reducerea utilizării îngrășămintelor minerale și a produselor chimice de protecție a plantelor, îmbunătățind în același timp în mod semnificativ capacitatea solului de retenție a apei, ceea ce este important atât în perioadele de deficit de apă, cât și în perioadele în care apa este prezentă în exces; |
| --- | --- |

42.

| 43. | în acest context, subliniază că se obțin astfel două beneficii esențiale: reducerea semnificativă a impactului nociv al agriculturii intensive asupra mediului și creșterea autonomiei regiunilor în ceea ce privește aprovizionarea cu alimente, prin creșterea capacității de producție alimentară pe baza produselor agricole locale (scurtarea lanțurilor de aprovizionare și reducerea dependenței în producția de alimente); |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că trebuie sprijinite zonele terasate și acelea dintre ele pe care există culturi, întrucât pot atenua unele aspecte legate de schimbările climatice prin îmbunătățirea absorbției apei pluviale, reducerea eroziunii solului și a riscului de inundații și incendii forestiere, atenuarea temperaturilor extreme și creșterea capacității de sechestrare a carbonului organic în sol; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că punerea în aplicare deplină a Pactului verde european în agricultură, în pofida beneficiilor sale de mediu incontestabile, necesită o monitorizare continuă pentru a evita o scădere a nivelurilor producției agricole care garantează securitatea aprovizionării, în special la nivel mondial. Ar trebui să se analizeze dacă nu ar fi oportun ca, în condițiile în care scăderea producției agricole în Ucraina și reducerea importurilor de alimente din această țară duc la apariția foametei în țările din Africa și Orientul Mijlociu, acest deficit să fie compensat, pe termen scurt, de către țările UE. Prin urmare, ar trebui preconizată o creștere a producției agricole și, prin urmare, o revizuire a obiectivelor generale ale Pactului verde european; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că potrivit FAO, la nivel mondial, utilizarea îngrășămintelor NPK a crescut cu 40 % între 2000 și 2019. În prezent, ea se ridică la peste 200 milioane de tone pe an, iar datele disponibile indică un nivel foarte ridicat de utilizare excesivă a îngrășămintelor. Se estimează că mai mult de jumătate din îngrășămintele pe bază de azot utilizate și aproximativ 75 % din îngrășămintele fosfatice nu sunt absorbite de plante, ci rămân în sol sau se scurg în apă, determinând în mare măsură starea lor ecologică și chimică. În plus, Comitetul subliniază că obiectivul Directivei-cadru privind apa este de a atinge cel puțin o stare ecologică bună a apelor. Utilizarea excesivă a îngrășămintelor minerale pentru producția de alimente este în prezent o cauză majoră a degradării mediului acvatic și ar trebui, de asemenea, eliminată în contextul politicii UE adoptate în domeniul apei; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atrage atenția că China și India reprezintă mai mult de jumătate din consumul excesiv de îngrășăminte – ceea ce este încă o ilustrare a faptului că, în aceste țări, dezvoltarea economică rapidă este obținută cu prețul degradării mediului și că avantajele concurențiale aferente nu reprezintă o concurență loială. Consumatorii de bunuri importate din aceste țări ar trebui să fie mai conștienți de acest fapt; |
| --- | --- |

47.

| 48. | recunoaște că generalizarea agriculturii ecologice nu este posibilă, dar obiectivul UE ar trebui să fie de a urmări în mod consecvent punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru agricultura ecologică și a obiectivului stabilit în Strategia „De la fermă la consumator”, în vederea aplicării practicilor ecologice pe 25 % din terenurile agricole până în 2030. Aceste obiective nu trebuie însă să agraveze situația economică și socială deja dificilă din zonele rurale ale Europei, ci ar trebui chiar să inverseze tendințele negative. Prin urmare, solicită instituțiilor UE să efectueze o analiză a metodelor de realizare a obiectivelor de mediu ale producției agricole. Pentru a atinge aceste obiective ambițioase, este necesar să se sprijine agricultura benefică pentru climă, inclusiv, pe lângă agricultura ecologică (respectarea deplină a criteriilor pentru agricultura ecologică), agricultura adaptată habitatului (cu acordarea de subvenții pentru fermele care își desfășoară activitatea în zone în care natura prezintă o valoare deosebită) și agricultura favorabilă mediului/integrată (cu acordarea de sprijin pentru fermele care întreprind anumite măsuri de interes ecologic, de exemplu, pachetele din cadrul actualului program de agromediu: agricultura durabilă, protecția solului și a apei, zonele-tampon). Se recomandă ca plățile UE din domeniul agriculturii să fie strâns legate atât de obiectivele de mediu, cât și de cele în materie de securitate alimentară. Ambiția pe termen lung a UE în materie de mediu ar trebui să fie ca alimentele de pe teritoriul său să aibă cel mai mic impact negativ posibil asupra mediului. Alimentele astfel produse vor avea, de asemenea, o valoare nutrițională mai mare și vor fi mai favorabile sănătății; |
| --- | --- |

48.

Creșterea prețurilor

| 49. | consideră că creșterea bruscă a costului vieții, inclusiv creșterea semnificativă a prețurilor la alimente, nu a dus până în prezent la o scădere bruscă sau la o reducere a consumului de alimente la niveluri care să pună în pericol viața sau sănătatea, însă a determinat o deteriorare a nivelului de trai ca urmare a necesității de a renunța la anumite produse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază necesitatea de a lua măsuri de protecție a celor mai săraci locuitori pentru a compensa dificultățile de acces la alimente, ceea ce, pe termen lung, poate avea consecințe negative asupra sănătății, în special prin sprijinirea organizațiilor care acordă ajutor alimentar, a școlilor și a grădinițelor din zonele marginalizate și prin furnizarea de asistență persoanelor fără adăpost; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește că această pierdere a competitivității se datorează, cel mai adesea, concurenței neloiale a produselor agricole importate; propune, prin urmare, Comisiei Europene să introducă în acordurile sale de liber schimb clauze-oglindă, pentru a garanta că produsele agricole importate respectă aceleași standarde sociale și de mediu ca cele existente în Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atrage atenția că creșterea prețurilor bunurilor și serviciilor reduce în mod semnificativ rentabilitatea producției din sectorul agricol. Pe de o parte, costurile de producție sunt în creștere și, pe de altă parte, alimentele mai scumpe din Europa vor fi mai puțin competitive pe piețe; |
| --- | --- |

52.

| 53. | estimează că principalele amenințări la adresa activității agricole și a producției de alimente sunt generate la ora actuală de prețurile foarte ridicate și, recent, semnificativ mai mari ale îngrășămintelor minerale, ale combustibililor (în special ale motorinei), ale energiei electrice și ale produselor de protecție a plantelor. Situația este agravată de problema aprovizionării cu apă în agricultură, care a luat amploare de-a lungul anilor, precum și de înrăutățirea condițiilor climatice și de fenomenele meteorologice bruște; |
| --- | --- |

53.

| 54. | avertizează că scăderea rentabilității agriculturii poate reprezenta o amenințare reală și semnificativă la adresa securității alimentare, deoarece activitatea agricolă are un caracter ciclic și nu poate fi modificată imediat. Pentru a reînnoi șeptelul sau a reface zona de însămânțare poate fi nevoie de multe luni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | în opinia sa, dintr-o perspectivă regională, creșterea vertiginoasă a costului vieții, inclusiv a prețurilor la alimente, amenință puternic stabilitatea sistemelor socioeconomice locale și regionale. Ea va afecta negativ piața forței de muncă, veniturile populației, veniturile administrațiilor locale și, în cele din urmă, va duce la creșterea sărăciei, ceea ce va obliga autoritățile locale și regionale să se implice în abordarea consecințelor acestei probleme. Instabilitatea de pe piața alimentară are, prin urmare, consecințe mult mai ample, putând afecta punerea în aplicare corespunzătoare a sarcinilor care revin autorităților locale și regionale și, de asemenea, poate submina bazele creșterii economice de la nivel regional; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește că, din punctul de vedere al întreprinderilor, necesitatea de a rămâne operaționale le va limita cheltuielile destinate dezvoltării, ceea ce va avea un impact negativ asupra capacității de inovare din cadrul economiei; |
| --- | --- |

56.

Stimularea unor acțiuni de adaptare eficace și transsectoriale și abordarea pierderilor și a daunelor

| 57. | atrage atenția asupra problemei complexe a risipei de alimente, a cărei reducere va permite obținerea unor beneficii multiple la diferite niveluri, în special reducerea utilizării unor resurse valoroase pentru producția, transportul și distribuția alimentelor – energie, apă, costuri cu forța de muncă, suprafațele dedicate producției – precum și reducerea producerii de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază importanța acțiunilor sistemice de reducere a risipei de alimente, deoarece o gestionare mai responsabilă a alimentelor va duce la o reducere a achizițiilor, ceea ce va avea un impact asupra producției, prelucrării, transportului, comerțului și pieței forței de muncă. Prin urmare, este necesară o tranziție planificată care să ia în considerare măsuri de tip „plasă de siguranță”; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază necesitatea urgentă de a se crea și promova lanțuri de aprovizionare scurte și rapide, de la fermier la consumator (ceea ce înseamnă prețuri mai mici, o calitate ridicată și o livrare accelerată). Scurtarea lanțurilor de aprovizionare cu alimente va avea, de asemenea, un impact substanțial asupra climei, reducând emisiile generate de transporturi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că, pentru a încuraja populația să opteze pentru alimente produse la nivel local, merită evidențiat locul în care acestea sunt produse (crearea de mărci regionale, o etichetare adecvată și patriotismul economic local pot facilita acceptarea unor prețuri mai mari dacă acestea devin necesare din cauza costurilor de producție); |
| --- | --- |

60.

| 61. | reamintește că se preconizează că producția vegetală va scădea semnificativ ca urmare a Pactului verde, iar creșterea prețurilor la alimente va cauza reticență în rândul societății față de tranziția energetică. Prin urmare, sunt necesare măsuri de tip „plasă de siguranță” pentru a crea un climat pozitiv pentru Pactul verde și a garanta că acesta este bine înțeles; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că este necesară o cooperare transsectorială între fermieri, autorități publice, întreprinderi și comunitatea științifică pentru a dezvolta abordări de adaptare a economiei agricole la schimbările climatice – atenuarea și adaptarea la deficitul de apă și la dezastrele naturale existente, cu scopul de a reduce variabilitatea dinamicii anuale a producției agricole și de a reduce la minimum eventualele eșecuri și pierderi suplimentare în producția de alimente. Aceste acțiuni ar trebui să ia forma unor investiții publice și să aibă un caracter inovator pe plan tehnologic și agroecologic, precum și să se desfășoare în paralel cu introducerea obiectivelor Pactului verde, respectând în același timp resursele de mediu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că industrializarea producției agricole contribuie, de asemenea, la creșterea dependenței între țări. Acest lucru este deosebit de evident în industria chimică. Rusia este cel mai mare exportator mondial de NPK. În plus, concentrarea producției are ca rezultat o amprentă de carbon foarte ridicată din cauza transportului ei la scară largă la nivel mondial (peste 20 de milioane de tone de îngrășăminte sunt transportate anual de la un continent la altul). Producția de îngrășăminte necesită cantități foarte mari de gaze, iar cinci țări concentrează două treimi din aceste resurse la nivel mondial, ceea ce generează riscul real ca, prin reglementarea prețurilor gazelor, să se modeleze prețurile îngrășămintelor și, în ultimă instanță, prețurile alimentelor produse. Prin urmare, ar trebui depuse eforturi pentru diversificarea producției și a ofertei de factori de producție agricolă; |
| --- | --- |

63.

Probleme ale politicii UE de informare cu privire la produsele alimentare

| 64. | subliniază că dezinformarea cu privire la disponibilitatea alimentelor este una dintre cele mai eficiente modalități de a destabiliza pacea socială și de a suscita comportamente iraționale în rândul populației și, ca atare, astfel de amenințări trebuie respinse cu fermitate, iar statele membre ar trebui să fie în măsură să liniștească populația pe viitor, dotându-se cu planuri de urgență în materie de securitate alimentară suficient de ambițioase pentru a da curs recomandărilor formulate în comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2021; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că schimbările structurale din producția de alimente, vizând reducerea dependenței de furnizorii externi și creșterea importanței alimentelor produse la nivel regional, pot duce la creșterea prețurilor la alimente, ceea ce necesită o politică de informare transparentă și fiabilă, care ar trebui să acorde atenție nu numai securității aprovizionării, ci și reducerii costurilor de mediu ale producției alimentare; |
| --- | --- |

65.

| 66. | îndeamnă la promovarea continuă a alimentelor de înaltă calitate produse aproape de zonele în care oamenii locuiesc. |
| --- | --- |

66.

Bruxelles, 30 noiembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  JO C 37, 2.2.2021, p. 22.

1

(2)  JO C 272, 17.8.2017, p. 14.

2

(3)  Obiective de reducere a risipei de alimente (europa.eu).

3

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/30

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Viitorul politicii pentru tineret în UE. Reflecții privind politica de tineret și integrarea aspectelor legate de tineret în contextul Anului European al Tineretului 2022

(2023/C 79/06)

| Raportoare: | Tine RADINJA (SI-Verzi), primarul localității Škofja Loka |
| --- | --- |

Raportoare:

Tine RADINJA (SI-Verzi), primarul localității Škofja Loka

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

Observații introductive

| 1. | urmărește să ofere, prin prezentul document, o reflecție nouă și cuprinzătoare asupra politicii de tineret, integrând aspectele legate de tineret în toate domeniile de politică și participarea activă a tinerilor la construirea viitorului Europei, în contextul Anului European al Tineretului 2022 și al dinamicii lansate de Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului (1) și în conformitate cu recomandările Conferinței privind viitorul Europei. În plus, CoR propune o recomandare fermă privind integrarea aspectelor legate de tineret, acesta fiind unul dintre obiectivele Anului European al Tineretului 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, din cauza pandemiei de COVID-19, mulți tineri au pierdut aproape doi ani de oportunități în materie de educație, muncă, sănătate mintală și viață socială. Prin urmare, Anul European al Tineretului ar trebui nu doar să recunoască sacrificiile generațiilor mai tinere din timpul pandemiei, ci și să declanșeze schimbări de durată, care să depășească cadrul Anului European al Tineretului. Pe măsură ce societatea se redresează în urma efectelor pandemiei, implicarea tinerilor și înțelegerea preocupărilor lor sunt esențiale pentru a ieși din criză; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că politica pentru tineret și integrarea aspectelor legate de tineret sunt deosebit de sensibile la dimensiunea teritorială și socială, deoarece există inegalități semnificative între regiunile UE în ce privește accesul la servicii de bază, educație, locuri de muncă, locuințe și la mobilitate socială, care îi afectează pe tineri în moduri diferite. Autoritățile locale și regionale dețin competențe importante în multe domenii relevante pentru politica de tineret (locuințe, educație, ocuparea forței de muncă, combaterea sărăciei, discriminare, sprijin pentru studenți, asociații de tineret, activități culturale, recreative și pentru tineret), motiv pentru care nivelurile local și regional trebuie să fie mai bine luate în considerare în toate etapele de coordonare și punere în aplicare a Strategiei UE pentru tineret; |
| --- | --- |

3.

Cu privire la integrarea aspectelor legate de tineret

| 4. | solicită integrarea aspectelor legate de tineret și a perspectivei bazate pe drepturile tinerilor în procesul de elaborare a politicilor la nivel local, regional, național și european, garantându-se sistematic că perspectivele și interesele tinerilor sunt luate în considerare în toate domeniile de politică. În plus, tinerii și organizațiile lor ar trebui consultați în cadrul tuturor discuțiilor de politică pentru a aplica în mod consecvent o abordare bazată pe integrarea aspectelor legate de tineret, inclusiv în punerea în aplicare a planurilor naționale de implementare a pachetelor de finanțare și redresare din cadrul instrumentului Next Generation EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia Europeană să pună în aplicare un test al UE pentru tineret care să permită evaluarea impactului politicilor asupra tinerilor. Înainte de adoptarea tuturor noilor politici, ar trebui parcurse cel puțin următoarele trei etape: stabilirea unor contacte semnificative cu părțile interesate relevante pe probleme de tineret, inclusiv cu experții care lucrează cu tinerii și cu organizațiile de tineret reprezentative și active pe teme relevante, evaluarea impactului cu privire la efectul pe care politicile îl vor avea asupra tinerilor și propunerea unor măsuri care ar atenua posibilele efecte negative; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă instituțiile europene și administrațiile naționale și locale să colecteze date relevante pentru tineri în toate domeniile de politică, defalcate în mod coerent în funcție de vârstă. Colectarea ar trebui să se desfășoare în colaborare cu organizațiile de tineret și ar trebui puse în aplicare politici pentru a le îmbunătăți competențele digitale, permițându-le să acceseze, să analizeze și să interpreteze informații pentru a concepe acțiuni de promovare bazate pe date concrete și proiecte de promovare a schimbării; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază necesitatea integrării politicii de tineret în toate politicile UE printr-o abordare orizontală, încurajând cooperarea intersectorială, interregională și transfrontalieră; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită măsuri care să consolideze și să capaciteze organizațiile de tineret, deoarece organizațiile europene de tineret puternice contribuie la educația civică, la o mai bună cunoaștere a democrației și la un grad de angajare mai ridicat al cetățenilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că spațiul civic pentru organizațiile de tineret s-a redus în ultimii ani și solicită resurse suficiente și sustenabile și o finanțare operațională care să corespundă nevoilor structurale ale organizațiilor de tineret. Resursele trebuie distribuite transparent, ceea ce va contribui la un sector puternic al tineretului, care să garanteze că tinerii, indiferent de mediul din care provin, pot avea acces la un spațiu sigur pentru a participa, a se implica și a deveni cetățeni activi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază importanța regiunilor și localităților europene pentru succesul Strategiei UE pentru tineret și contribuția pe care o pot aduce prin educație și cultură la promovarea unei societăți favorabile incluziunii pentru tineri și încurajează consolidarea dimensiunii regionale și locale a dialogului UE cu tinerii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile locale și regionale să trateze chestiunile legate de tineret ca prioritate constantă în procesul de elaborare a politicilor și propune adoptarea unei strategii locale pentru tineret de către fiecare autoritate locală și regională; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia Europeană să consolideze dimensiunea reprezentată de tineret în programele Erasmus+ și Corpul european de solidaritate și să ia măsuri suplimentare pentru a garanta că participarea la programe este accesibilă tuturor categoriilor de tineri și că tinerii sunt capacitați și sprijiniți corespunzător, inclusiv în participarea la programe; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să promoveze campanii de informare care să le arate tinerilor avantajele pe care aceste programe le oferă, inclusiv dezvoltare pe plan personal și profesional, și să încurajeze participarea tinerilor atât în școli, cât și în universități; |
| --- | --- |

12.

Cu privire la ocuparea forței de muncă și la protecția socială

| 13. | solicită luarea unor măsuri adecvate pentru a le garanta tinerilor drepturi la locuri de muncă stabile și corespunzătoare, cu condiții de muncă decente, peste tot în Europa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul pozitiv al educației antreprenoriale, al antreprenoriatului social și al economiei sociale în reducerea șomajului în rândul tinerilor și invită factorii de decizie de la nivel european și național să depună eforturi în vederea eliminării barierelor din calea tinerilor antreprenori, inclusiv a barierelor pentru cei care devin antreprenori în paralel cu studiile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să încurajeze apropierea tinerilor de instituțiile europene și să promoveze mobilitatea lor între școlile și universitățile din statele membre, evidențiind oportunitățile de dezvoltare profesională și personală generate de această mobilitate și experiențele pozitive pe care le poate aduce în dezvoltarea tinerilor europeni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | propune Comisiei Europene să stabilească măsuri de sprijin, complementare și de coordonare menite să reducă precaritatea locurilor de muncă ocupate de tineri, să faciliteze un acces mai bun la protecție socială care să elimine orice formă de discriminare pe criterii de vârstă, la fel ca în cazul categoriilor de vârstă mai înaintate, și să pună capăt salariilor minime pentru tineri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recomandă consolidarea coordonării politicii de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, în special în punerea în aplicare de către serviciile publice locale și regionale de ocupare a forței de muncă a Garanției pentru tineret consolidate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită interzicerea efectivă a stagiilor neremunerate în toate statele membre, ca parte a revizuirii Cadrului de calitate pentru stagii de către Comisia Europeană, și adoptarea unor măsuri, inclusiv introducerea unei directive a UE, pentru a se garanta că stagiile, formările și programele de ucenicie oferă un standard minim de drepturi din perspectiva condițiilor de muncă, în special a accesului la salarii minime legale și a accesului la protecție socială; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază importanța unor servicii adecvate și accesibile de îngrijire a copiilor pentru a le permite părinților, inclusiv tinerilor părinți, să (re)intre pe piața muncii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia și statele membre să propună măsuri concrete pentru a îmbunătăți inserția pe piața muncii a tuturor tinerilor, indiferent de mediul din care provin, pentru a combate discriminarea și pentru a asigura egalitatea de șanse. În acest sens, este necesară o coordonare suplimentară pentru a îmbunătăți informarea tinerilor vulnerabili care se confruntă cu obstacole multiple, în special din cauza sărăciei, a genului, a orientării sexuale și a identității de gen, a handicapului, a nivelului scăzut de instruire sau a apartenenței la o minoritate etnică/un context de migrație; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiterează necesitatea de a „recunoaște că tinerii LGBTI+ din Europa sunt deosebit de vulnerabili, fiind expuși discriminării, victimizării, stigmatizării și abuzurilor de la o vârstă fragedă; ei se confruntă cu dificultăți atunci când își declară orientarea sexuală sau identitatea de gen în fața familiilor și comunităților lor, cu o înțelegere limitată de către prestatorii profesionali de servicii și de societate în general a aspectelor LGBTI+, precum și cu provocări în materie de sănătate mintală, fizică și sexuală” (2); în acest sens, solicită măsuri eficace la nivel european, pentru a-i capacita pe deplin pe tinerii LGBTI+; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că accesul dificil la locuințe și costul lor ridicat joacă un rol semnificativ în împiedicarea autonomiei tinerilor, îngreunând astfel mobilitatea în educație și în muncă și reducând puterea de cumpărare a generațiilor mai tinere. Prin urmare, solicită să se considere prioritară luarea unor măsuri de sprijin, inclusiv prin mobilizarea fondurilor UE, menite să asigure condiții de locuit adecvate și accesibile tuturor tinerilor din Europa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că mulți tineri europeni s-au confruntat cu un risc mai mare de sărăcie și excluziune socială din cauza pandemiei de COVID-19 și solicită ca UE să ia măsuri de sprijin menite să asigure că tinerii sunt totdeauna sprijiniți într-o măsură suficientă în perioade de criză; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sugerează că este necesară o mai bună coordonare pentru a face schimb de bune practici, de obiective și de indicatori referitori la combaterea sărăciei, a riscului de excluziune socială și a precarității sociale în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază situația critică cu care se confruntă tinerii refugiați, în special minorii neînsoțiți, și solicită adoptarea unor măsuri de sprijin menite să permită tuturor tinerilor refugiați și familiilor lor să aibă acces la servicii de bază, cum ar fi educația, locuințele, sănătatea, precum și să asigure respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

25.

Cu privire la sănătatea fizică și mintală și la bunăstarea tinerilor

| 26. | subliniază importanța accesului la servicii de sănătate universale, accesibile ca preț și de înaltă calitate, atât preventive, cât și curative; insistă, în acest sens, asupra necesității de a aborda barierele cu care se confruntă tinerii care nu au acces la securitate socială; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că este extrem de necesar să se elimine stigmatizarea și să se recunoască provocările și barierele cu care se confruntă tinerii în materie de sănătate mintală ca urmare a pandemiei și că ar trebui luate măsuri imediate pentru a răspunde nevoilor lor în materie de sănătate mintală; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sugerează punerea în aplicare a unei abordări globale a sănătății mintale prin promovarea drepturilor sociale și a pachetelor de protecție economică, pentru a aborda factorii socioeconomici ai sănătății mintale, cu sprijin specific, cu asigurarea serviciilor de bază și a drepturilor fundamentale pentru tinerii care se confruntă cu excluziunea, discriminarea și marginalizarea; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită luarea unor măsuri astfel încât asistența în materie de sănătate mintală să devină abordabilă ca preț și accesibilă tuturor tinerilor, inclusiv celor mai vulnerabili. În plus, solicită creșterea accesibilității și a finanțării asistenței în materie de sănătate mintală, garantându-se că oricine poate obține ajutorul de care are nevoie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită mai multe investiții în inițiativele deja existente, ascendente, de consolidare a comunității, cum ar fi centrele pentru tineret, cultură și activități sportive gratuite și accesibile, precum și sprijinirea organizațiilor societății civile care lucrează în domeniul sănătății mintale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită o strategie a UE în domeniul sănătății mintale, cu măsuri care să asigure prevenirea problemelor de sănătate mintală, capacitarea semnificativă și implicarea activă a tinerilor europeni în deciziile luate cu privire la sănătatea lor mintală, precum și sprijinirea specifică a sănătății mintale în fiecare etapă a vieții; |
| --- | --- |

31.

| 32. | insistă asupra necesității de a garanta că drepturile sexuale și reproductive ale tinerilor sunt pe deplin protejate, inclusiv accesul la produse contraceptive și menstruale la un preț abordabil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută înființarea de către Comisia Europeană a unui grup de coordonare privind promovarea sănătății, prevenirea bolilor și gestionarea bolilor netransmisibile; solicită, cu toate acestea, ca în cadrul grupului de coordonare să se pună un accent și mai puternic pe situația tinerilor; |
| --- | --- |

33.

Cu privire la participarea semnificativă

| 34. | își reiterează sprijinul pentru promovarea „dezvoltării personalității persoanelor cu handicap și în special a copiilor și tinerilor, ca în cazul oricărei alte persoane, prin accesul la artă, la cultură, la activități recreative, de ocupare a timpului liber, sportive și turistice” (3), ca element-cheie al bunăstării persoanelor cu handicap. Comitetul subliniază în acest sens rolul sportului în promovarea incluziunii persoanelor cu handicap și „îndeamnă statele membre să promoveze programe care să faciliteze participarea copiilor, a fetelor, a tinerilor și a persoanelor cu handicap cu limitări mai pronunțate” (4); |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că Anul European al Tineretului 2022 reprezintă o ocazie excelentă de a încuraja participarea semnificativă a tinerilor la viața democratică, iar moștenirea sa ar trebui să vizeze consolidarea structurală a democrației pentru tineri, cu accent pe rolul organizațiilor reprezentative de tineret; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recomandă implicarea tinerilor în conceperea, îndrumarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor de la nivel european, național, regional și local care au un impact asupra tinerilor și în mecanismele de consultare formală aferente. În plus, succesul și punerea în aplicare a acestor inițiative ar trebui monitorizate, pentru a garanta că participarea tinerilor aduce rezultate tangibile sau că există explicații clare privind motivele pentru care ideile sau inițiativele nu au putut fi puse în aplicare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită toate autoritățile competente de la nivel local, regional, național și european să înființeze consilii pentru tineret pentru a consolida încrederea tinerilor în funcționarea instituțiilor și pentru a sprijini reflecția, libertatea de exprimare, procesul decizional și cunoașterea principiilor democratice și a libertăților individuale și colective; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită valorificarea rezultatelor obținute de mecanismele participative deja existente, cum ar fi dialogul UE cu tinerii, care oferă tuturor tinerilor din UE spațiul necesar pentru a-și exprima opiniile cu privire la teme relevante și a influența procedurile legislative în care se colaborează direct cu factorii de decizie. Acest proces ar trebui să fie dezvoltat în continuare și să includă și alte instituții ale UE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită măsuri de sprijinire și capacitare a tinerilor pentru a aborda dezvoltarea durabilă și a combate schimbările climatice, utilizându-le potențialul pentru a aduce schimbări semnificative în societate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să ia în considerare în mod serios reducerea vârstei de votare la 16 ani pentru toate alegerile locale și regionale din Europa și solicită realizarea de schimburi de date și cunoștințe privind impactul acordurilor instituționale asupra participării politice a tinerilor, de pildă asupra vârstei minime de votare și a vârstei minime pentru a candida la alegeri sau asupra limitării numărului de mandate politice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită măsuri de sprijin și coordonare menite să dezvolte cunoștințele tinerilor cu privire la educația civică, pentru a avea certitudinea că tinerii înțeleg procesul decizional din comunitățile lor locale și sunt conștienți de procesele democratice și de drepturile omului și ale cetățenilor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că trebuie să ne asigurăm că toți tinerii au acces la informații de calitate privind oportunitățile de participare și să promovăm o participare în cunoștință de cauză, în special în ce privește procesele democratice; |
| --- | --- |

42.

Cu privire la o societate favorabilă incluziunii

| 43. | sprijină coordonarea și schimbul de bune practici privind rolul genului în parcursul educativ și profesional, pentru a identifica obstacolele și a îmbunătăți accesul femeilor și fetelor la toate oportunitățile educative și profesionale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sprijină integrarea perspectivei de gen în politicile publice la toate nivelurile; de asemenea, își reiterează solicitarea privind „implicarea autorităților locale și regionale în conceperea și punerea în aplicare a campaniei de sensibilizare și comunicare la scară europeană, necesară în vederea combaterii stereotipurilor de gen, și subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită tineretului, acesta fiind unul dintre sectoarele esențiale ale schimbării” (5); |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că integrarea tinerilor proveniți din familii de migranți în educație și în viața socială este o prioritate și, prin urmare, solicită o mai bună coordonare și schimburi de know-how și de bune practici legate de conceperea unor politici eficace în acest scop; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că este necesară consolidarea măsurilor de sprijin menite să asigure accesul tinerilor romi la servicii de bază în toate statele membre ale UE. Comitetul își reiterează în acest scop convingerea fermă că „cele patru tematici importante stabilite de Comisie [în Cadrul strategic al UE privind romii] – educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea și locuințele –, respectiv obiectivele grupate în jurul lor, joacă un rol esențial în procesul de incluziune a romilor, alături de rolul pe care îl îndeplinesc serviciile sociale, în special la nivel local și regional” (6); în plus, solicită acordarea unui sprijin semnificativ copiilor romi pentru a aborda în mod eficace nivelul scăzut de instruire; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că combaterea discriminării, a rasismului și a altor forme de intoleranță este esențială pentru combaterea radicalizării violente și pentru a împiedica tinerii să cadă pradă extremismului politic sau religios. În acest sens, consideră că educația și organizațiile societății civile ar trebui să joace un rol esențial în transmiterea valorilor democratice și umaniste și că îmbunătățirea coordonării în acest domeniu la nivelul UE ar putea fi utilă tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

47.

Cu privire la activitățile pentru tineret

| 48. | solicită măsuri de sprijinire a dezvoltării unor activități de calitate pentru tineret la nivel local, regional, național și european, inclusiv alte măsuri de coordonare și sprijin menite să asigure un standard de înaltă calitate în materie de formare pentru lucrătorii de tineret remunerați și voluntari și alocarea unor resurse suficiente organizațiilor care desfășoară activități pentru tineret; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că, pentru ca Programul european pentru activități pentru tineret, axat pe calitate, pe inovare și pe recunoașterea activităților pentru tineret, să aibă succes, este necesară implicarea puternică a autorităților locale și regionale. Consideră, de asemenea, că trebuie să se asigure disponibilitatea a suficiente date și indicatori comuni, inclusiv la nivel local și regional, pentru a garanta monitorizarea eficientă a inițiativei; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pledează pentru stabilirea unui cadru juridic care să circumscrie conceptul de activități pentru tineret, definindu-le mai bine, descriindu-le clar funcțiile și competențele și recunoscând specificul activității lucrătorilor de tineret; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită recunoașterea și sprijinirea în continuare a voluntariatului; |
| --- | --- |

51.

Cu privire la educație și la formarea profesională

| 52. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să asigure accesul universal la o educație de calitate începând cu primii ani ai copilăriei (acordând atenție deosebită învățării limbii) și sugerează continuarea coordonării și a schimburilor de bune practici privind incluziunea socială a tinerilor, în special a celor vulnerabili, în sistemul de învățământ, la toate nivelurile, și prevenirea părăsirii timpurii a școlii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită luarea unor măsuri adecvate pentru a disemina în continuare dobândirea de competențe și a recunoaște competențele dobândite prin educație nonformală și învățare informală încă din primii ani ai copilăriei, astfel încât aceste competențe să poată fi validate la intrarea sau reintegrarea în parcursuri educative formale, pe piața forței de muncă etc. și, de asemenea, cere să fie încurajate competențele transversale, adaptate naturii evolutive a ocupării forței de muncă, și competențele lingvistice, ca prioritate pentru a crește șansele tinerilor de a se integra pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită sprijinirea lucrătorilor de tineret remunerați și voluntari și a organizațiilor de tineret, dat fiind că sunt furnizori esențiali de educație (educație nonformală și învățare informală); |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită măsuri de sprijin menite să garanteze că toți profesorii pot dobândi cunoștințele pedagogice necesare și aptitudini de nivel înalt, fiind în măsură să și le actualizeze, cu un accent special pe competențe digitale, și că profesia lor este recunoscută și apreciată în societate, ceea ce include modul în care este valorificată din perspectivă economică pe piața muncii; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sprijină crearea și utilizarea în continuare a platformelor paneuropene existente, pentru a disemina pe scară largă conținut și instrumente educative într-un mod incluziv și multilingv, ținând seama de limbile regionale; |
| --- | --- |

56.

Cu privire la tranziția digitală

| 57. | subliniază că este important ca toți tinerii să aibă acces la noi tehnologii și echipamente adecvate, care să le permită tuturor accesul egal la oportunități; |
| --- | --- |

57.

| 58. | recomandă definirea aptitudinilor și competențelor relevante, precum și a standardelor necesare pentru tranziția activităților din domeniul educației către formatul digital, inclusiv explorarea și eliminarea eventualilor noi factori de excluziune pentru profesori/formatori și tineri; |
| --- | --- |

58.

| 59. | încurajează dezvoltarea unor competențe digitale cuprinzătoare în sistemele de educație pentru tineri, inclusiv a competențelor de utilizare judicioasă a tehnologiei. |
| --- | --- |

59.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (JO L 462, 28.12.2021, p. 1).

1

(2)  O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025 (COR-2020-04617).

2

(3)  Avizul CoR „Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap” (COR-2021-01679).

3

(4)  Ibidem.

4

(5)  O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025 (COR-2020-02016).

5

(6)  O Uniune a egalității: Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor (COR-2020-05625).

6

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/36

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Consolidarea sprijinului acordat în cadrul politicii de coeziune regiunilor cu handicapuri geografice și demografice (articolul 174 din TFUE)

(2023/C 79/07)

| Raportoare: | Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR-AE), Președinta Adunării din Corsica |
| --- | --- |

Raportoare:

Marie-Antoinette MAUPERTUIS (FR-AE), Președinta Adunării din Corsica

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | subliniază că articolul 174 din TFUE impune UE și statelor sale membre să garanteze că obiectivul UE privind coeziunea economică, socială și teritorială [articolul 3 alineatul (3) din TUE] este pus în aplicare în special în zonele rurale, în zonele afectate de tranziția industrială, în regiunile cu un handicap natural sau demografic grav și permanent, cum ar fi regiunile cele mai nordice și regiunile cu densitate foarte scăzută a populației, insulele, regiunile transfrontaliere și montane. De asemenea, ar trebui luate în considerare regiunile cu populație foarte îmbătrânită; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistă asupra faptului că, deși politica de coeziune a UE joacă un rol esențial în aplicarea articolului 174 din TFUE, acest mandat este obligatoriu pentru toate celelalte politici ale UE (în special pentru Pactul verde european și Agenda digitală), care nu trebuie să aducă atingere obiectivului de coeziune teritorială al acestor teritorii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că respectarea principiilor gestiunii partajate a politicii de coeziune și chiar a principiului subsidiarității [articolul 5 alineatul (3) din TUE] nu poate fi utilizată niciodată ca argument pentru a submina aplicarea articolului 174 din TFUE la nivel național; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că noua rundă a politicii de coeziune introduce un nou obiectiv de politică (OP5) „Europa mai aproape de cetățenii UE”, care poate fi utilizat de statele membre pentru a direcționa mai bine sprijinul către zonele vizate de articolul 174; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că, în prezent, acordurile de parteneriat și programele pentru perioada 2021-2027 sunt, în cele din urmă, pe cale să fie finalizate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că noua Agendă teritorială 2030, împreună cu noua viziune pe termen lung pentru zonele rurale, Pactul rural și Pactul pentru insule (1) propus recent, oferă zonelor vizate de articolul 174 un impuls politic puternic și nou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că numeroasele noi fonduri ale UE care au în mod explicit sau implicit o dimensiune teritorială (fondurile structurale și de investiții ale UE, printre care Fondul pentru o tranziție justă, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, precum și Mecanismul de redresare și reziliență) sunt programate în cea mai mare parte în mod izolat. În realitate, toate teritoriile prevăzute la articolul 174 din TFUE, atât cele care au aceleași handicapuri structurale în interiorul unui stat membru, cât și cele care se confruntă cu aceste handicapuri între statele membre, au nevoie de o abordare cu adevărat integrată a tuturor acestor intervenții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată însă cu îngrijorare că acest lucru nu este suficient, având în vedere că cel de-al 8-lea raport privind coeziunea arată o sporire a disparităților, în special în interiorul statelor membre, care afectează în mod disproporționat regiunile prevăzute la articolul 174, deoarece handicapurile lor structurale implică costuri suplimentare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că alte politici ale UE, în special privind transporturile, energia, piața unică și concurența, trebuie să își reevalueze impactul în ceea ce privește protejarea și promovarea regiunilor vizate de articolul 174. Foarte adesea, nevoile acestor regiuni sunt luate în considerare mai curând în etapele finale ale procesului de elaborare a politicilor, de exemplu atunci când se identifică hărțile privind ajutoarele de stat regionale, decât la început, de exemplu atunci când se elaborează orientările privind ajutoarele de stat regionale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că UE și statele sale membre trebuie să respecte capitolul 1, articolul 3, precum și capitolul 3, articolul 20 din Pilonul social european, precum și articolul 34 alineatul (3) (asistența socială și ajutorul pentru locuințe), articolul 35 (asistența medicală) și articolul 36 (accesul la serviciile de interes economic general) din Carta drepturilor fundamentale a UE atunci când asigură accesul la servicii sociale de bază și un nivel de bază de bunăstare prin furnizarea de servicii publice de bază, în special în zonele prevăzute la articolul 174; |
| --- | --- |

10.

| 11. | propune ca fiecare stat membru să furnizeze servicii publice de bază, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale și cu Carta drepturilor fundamentale, în zonele menționate la articolul 174. În special, ar trebui să se țină seama și de dispozițiile Protocolului privind serviciile de interes general (2), cum ar fi marja largă de discreție a autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește organizarea serviciilor, promovarea accesului universal etc. Posibilitatea furnizării de servicii publice transfrontaliere eficace și durabile ar trebui explorată în mod sistematic (3). În schimb, Comisia trebuie să se asigure, atunci când revizuiește programele naționale de reformă, că menținerea și dezvoltarea unor astfel de servicii de bază sunt sprijinite de Acordul de parteneriat, planurile strategice PAC, planurile naționale de redresare și reziliență și furnizarea fondurilor UE corespunzătoare în statele membre. În plus, sprijinul UE și sprijinul național pentru teritoriile vizate de articolul 174 trebuie să fie reflectate în mod specific în raportul privind coeziunea (articolul 175 din TFUE); |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că noul instrument de investiții interregionale pentru inovare (I3), în a cărui dezvoltare CoR a jucat un rol esențial (4), împreună cu o serie de rețele regionale cum ar fi inițiativa Vanguard, Asociația europeană a organizațiilor de cercetare și tehnologie (EARTO), Rețeaua de cercetare și inovare a regiunilor europene (ERRIN) sau Conferința regiunilor maritime periferice (CRMP), ar trebui să fie modelul prin care fondurile din inițiativa RePowerEU și din planurile naționale din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență sunt utilizate pentru a corela zonele care se confruntă cu provocări identice sau similare, în scopul de a testa noi soluții inovatoare care pot fi apoi reproduse la nivelul UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că analiza din perspectiva mediului rural, analiza din perspectiva insulelor și, în sens mai larg, evaluarea impactului teritorial (inclusiv evaluarea impactului transfrontalier) nu trebuie să fie doar o opțiune, astfel cum se recunoaște în pachetul privind o mai bună legiferare din 2021, ci un element central al elaborării politicilor UE pentru a respecta principiul de „a nu prejudicia coeziunea”. Acest lucru va asigura faptul că noile politici ale UE consolidează coeziunea teritorială în toate domeniile de politică, de unde necesitatea ca aceste evaluări să fie coordonate de Secretariatul General al Comisiei și necesitatea de a utiliza pe deplin platforma „Pregătiți pentru viitor”, RegHub și CoR însuși, pentru a garanta că Comisia dispune de dovezi detaliate ale efectelor posibile pe teren; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută, în acest sens, primul ghid al UE privind analiza din perspectiva mediului rural (5), elaborat recent, și acțiunile-pilot ale Agendei teritoriale (6) privind aspecte precum evaluarea impactului teritorial și depopularea, care au beneficiat de contribuția activă a CoR (7); se angajează să promoveze asumarea și utilizarea de către guvernele naționale a acestor instrumente-cheie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că dezvoltarea actualei aplicări limitate a articolului 174 din TFUE nu trebuie să afecteze în niciun fel nici articolul 349 din tratat, care prevede o protecție specială pentru regiunile ultraperiferice, nici tratamentul specific al zonelor nordice slab populate protejate de tratatele de aderare respective; |
| --- | --- |

15.

Finanțarea din partea Uniunii pentru sprijinirea regiunilor cu caracteristici teritoriale specifice

| 16. | regretă că, spre deosebire de celelalte patru obiective politice, OP5 nu include nicio formă de alocare teritorială în afara celor 8 % din FEDR alocate pentru dezvoltarea urbană durabilă (care pot fi utilizate pentru investițiile teritoriale integrate și DLRC). Acest lucru favorizează o abordare tematică și penalizează teritoriile cu handicapuri specifice protejate de articolul 174 din TFUE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că este necesar să se includă un răspuns bugetar cuprinzător – cu alocarea de fonduri UE suplimentare – la provocarea demografică în mod transversal în toate programele și politicile relevante ale UE, în special în toate fondurile structurale, pentru a combate mai bine disparitățile sociale, economice și teritoriale cu care se confruntă regiunile europene afectate de depopulare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă Comisia, care, în acest moment, poartă negocieri cu statele membre privind acordul de parteneriat, planurile strategice PAC și programele, să solicite statelor membre relevante să demonstreze că oferă sprijin specific pentru teritoriile menționate la articolul 174 din fondurile structurale și de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează statele membre relevante să aplice alocări specifice pentru teritoriile vizate de articolul 174 în aceste planuri naționale, pentru a transmite un semnal puternic astfel încât autoritățile de management să ia în considerare în mai mare măsură aceste regiuni în programele lor operaționale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încurajează în special statele membre să creeze ghișee unice la nivel regional sau subregional pentru fondurile politicii de coeziune a UE (FEDR, FSE+, FTJ etc.) și FEADR, pentru a facilita înțelegerea acestor fonduri și accesarea lor de către beneficiarii din teritoriile care intră sub incidența articolului 174 din TFUE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recomandă utilizarea sporită a instrumentelor teritoriale, cum ar fi investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC), pentru a investi fonduri UE și naționale în depășirea handicapurilor teritoriale într-un mod integrat, printr-o abordare ascendentă; invită, însă, Comisia să crească rata de cofinanțare a instrumentelor de programare teritorială puse în aplicare în teritoriile cu handicapuri geografice și demografice vizate de articolul 174, și să conceapă indicatori de realizare și de rezultat care să fie mai adaptați la natura acțiunilor puse în aplicare în aceste teritorii; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că este esențial ca punerea în aplicare a fondurilor structurale să fie mai flexibilă în zonele rurale care sunt cel mai grav afectate de declinul populației, astfel încât acestea să poată fi utilizate împreună în cadrul aceluiași proiect și să se poată anticipa progresele și complementaritatea lor cu instrumentele financiare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că Mecanismul de redresare și reziliență joacă un rol la fel de important în zonele vizate de articolul 174, întrucât majoritatea planurilor naționale de redresare și reziliență vor sprijini reformele structurale, modernizarea serviciilor publice, tranziția verde și sprijinul pentru IMM-uri. Prin urmare, statelor membre le revine obligația de a se asigura că investițiile din cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență țin seama de nevoile și handicapurile specifice ale acestor zone, iar Comisia trebuie să verifice acest lucru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită Comisiei Europene să elaboreze noi indicatori pentru a evalua și a măsura mai bine gravitatea handicapurilor geografice și demografice din regiunile menționate la articolul 174 din TFUE. Consideră că, odată ce sunt disponibili, astfel de indicatori solizi ar trebui utilizați pentru a adapta distribuția fondurilor structurale și de investiții europene pentru perioada următoare, pentru ca PIB-ul să nu mai fie singurul indicator pe baza căruia să se compenseze dificultățile de creștere cu care se confruntă în general aceste regiuni menționate la articolul 174 din TFUE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca politica de coeziune post-2027 să includă o orientare regională și o alocare bugetară specifică la nivelul UE pentru regiunile care cuprind teritorii vizate de articolul 174, intensitatea ajutoarelor trebuind să atingă un prag minim specificat în acordurile de parteneriat. Eventual, aceasta ar trebui să includă și alte politici din bugetul UE care au o dimensiune teritorială, inclusiv orice succesor al instrumentului NextGenerationEU; |
| --- | --- |

25.

Zonele rurale

| 26. | insistă ca politicile UE să promoveze atractivitatea acestor teritorii și să le protejeze calitatea vieții și populația locală, asigurând accesul egal la servicii și oportunități. Acest aspect nu vizează doar politica de coeziune, ci și politicile UE din domeniile agricol, al pieței interne, al concurenței, al mediului și al energiei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că fondurile structurale și NextGenerationEU, ca planuri orientate spre redresare, ar trebui să servească la stimularea socioeconomică a zonelor rurale afectate de depopulare, deoarece impactul negativ al pandemiei poate exacerba dezechilibrele teritoriale. Din punctul de vedere al digitalizării, acestea trebuie să servească la asigurarea unei conectivități digitale de calitate pentru 100 % din populație și, în ceea ce privește tranziția verde, trebuie să contribuie la transformarea acestor zone rurale într-un loc de investiții și inovare către economia verde, energia din surse regenerabile, turismul durabil și economia circulară; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atrage atenția Comisiei că este urgent să meargă mai departe de viziunea pe termen lung pentru zonele rurale și noua Agendă teritorială pentru 2030, pentru a realiza o nouă agendă rurală europeană capabilă să mobilizeze indicatori specifici care să permită verificarea utilizării fondurilor structurale în regiunile care intră în sfera de aplicare a articolului 147, cu date specifice privind zonele montane, insulele, zonele rurale, zonele în declin demografic sau industrial etc. Astfel de indicatori trebuie definiți la nivel infraregional (de exemplu NUTS 3 și UAL), acolo unde sunt prezente cele mai mari disparități de dezvoltare, și trebuie utilizați în toate politicile Uniunii Europene pentru analiza din perspectiva mediului rural („rural proofing”); |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că locuitorii din mediul rural trebuie să călătorească mai mult decât cei din mediul urban pentru a ajunge la numeroase servicii publice și private și au nevoie de autoturisme sau autobuze pentru a accesa majoritatea serviciilor; după cum s-a subliniat în cel de-al 8-lea raport privind coeziunea, scoate în evidență rolul micilor aglomerații urbane și, în special, al orașelor și satelor, care acționează ca „centre regionale” pentru persoanele care locuiesc în zonele rurale înconjurătoare și care vin în aceste locuri pentru servicii; |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă, însă, că, în multe părți ale Europei, orașele și aglomerațiile urbane de dimensiuni mijlocii suferă un proces de degradare structurală în beneficiul marilor zone metropolitane, ceea ce afectează de două ori zonele rurale și zonele în care legăturile dintre mediul rural și cel urban nu sunt abordate suficient; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că noua viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE până în 2040, împreună cu Pactul rural și un plan de acțiune rurală al UE, trebuie să formuleze, împreună cu statele membre și regiunile, propuneri clare de acțiune imediată, obiective specifice și investiții în zone și comunități rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este preocupat de faptul că acest decalaj din ce în ce mai mare între mediul rural și cel urban contribuie la polarizarea politică, la un sentiment de privare de drepturi democratice și la o lipsă de încredere în instituțiile naționale și, în special, în UE, după cum o demonstrează din ce în ce mai mult studiile științifice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită statelor membre să includă alocarea fondurilor structurale pentru DLRC și ITI care să fie investite în zonele rurale și să asigure coerența cu investițiile din FEADR și din fondurile structurale în aceleași teritorii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că platforma de revitalizare a zonelor rurale ar trebui să acționeze ca un ghișeu unic care să permită comunităților rurale, promotorilor de proiecte și autorităților să colaboreze și ar trebui instituită inclusiv la nivel tehnic și politic, între autoritățile rurale și cele urbane; |
| --- | --- |

34.

| 35. | susține cu fermitate că analiza din perspectiva mediului rural nu poate fi nici un exercițiu simbolic, nici unul tehnocratic, ci că trebuie să fie integrată în elaborarea oricărei legislații UE sensibile la aspectele teritoriale și că trebuie să includă o dimensiune participativă pentru a lua în considerare efectele și implicațiile posibile la nivelul zonelor rurale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | insistă că viziunea pe termen lung pentru zonele rurale ar trebui să sprijine colectarea, monitorizarea și previzionarea mai amplă a datelor privind parteneriatele rural-urban la nivelul UE, prin intermediul noului observator rural sau al sprijinului oferit de ESPON. Acest observator ar trebui să colecteze date și analize privind zonele rurale pentru a sprijini elaborarea politicilor; |
| --- | --- |

36.

Zonele afectate de tranziția industrială

| 37. | consideră că Strategia industrială a UE și pandemia de COVID-19 au demonstrat că este necesar ca industria și comunitățile industriale să fie plasate în fruntea agendei politice a UE, astfel încât ponderea industriei în PIB să crească substanțial în viitor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că, din cauza discontinuității teritoriale, a demografiei complexe, a teritoriului limitat și a fragmentării, ruralitatea zonelor insulare implică anumite particularități și provocări care trebuie luate în considerare și abordate într-o viziune pe termen lung pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că este necesar nu doar ca intervențiile Fondului pentru o tranziție justă să fie integrate în mod corespunzător în strategiile de specializare inteligentă ale politicii de coeziune, ci, încă mai important, și ca revigorarea zonelor industriale aflate în declin ale Europei să depășească coeziunea, pentru a deveni o parte centrală a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor care îi vor urma; aceste programe ar trebui, de asemenea, să fie integrate în politica de coeziune sau cel puțin să fie puse în aplicare într-o mai bună sinergie cu aceasta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | este convins că aceasta este o oportunitate pentru regiunile aflate în tranziție industrială, deoarece prioritatea nu trebuie să mai fie doar compensarea restructurărilor din trecut, ci utilizarea cunoștințelor și a atuurilor insuficient valorificate ale acestor regiuni pentru o relansare rapidă a bazei industriale europene; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că prioritățile acestor fonduri vechi și noi ale UE trebuie să fie sprijinirea competitivității, perfecționarea și refacerea mediului, promovarea rolului IMM-urilor, precum și activitățile care asigură „trecerea de la știință la industrie” și „de la universitate pe piață” (adică aducerea ideilor pe piață) și stimularea culturii industriale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că reabilitarea zonelor afectate de tranziția industrială ar putea fi o modalitate excelentă de combatere a extinderii urbane, de conservare a terenurilor rurale, a biodiversității și, de asemenea, de realizare a tranziției ecologice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este convins că aceste fonduri și intervenții nu trebuie să funcționeze în mod izolat, ci în cadrul unor planuri teritoriale integrate clar definite, care, la rândul lor, să permită cooperarea cu zone similare din același stat membru și din restul UE, reflectând, de exemplu, modelul misiunii UE lansate recent: inițiativa „Orașe inteligente și neutre din punct de vedere al impactului asupra climei” (8); |
| --- | --- |

43.

Regiunile afectate de handicapuri naturale și demografice grave și permanente

| 44. | este preocupat de constatările celui de-al 8-lea raport privind coeziunea, care confirmă faptul că se estimează ca ponderea populației UE care trăiește într-o regiune în declin să ajungă la 50 % până în 2040, ceea ce va afecta disponibilitatea serviciilor publice, oportunitățile de ocupare a forței de muncă și legitimitatea democratică a instituțiilor naționale și ale UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută faptul că Comisia acordă o mai mare prioritate aspectelor demografice în cadrul celui de-al 8-lea raport privind coeziunea, al raportului privind impactul schimbărilor demografice în Europa și al exercițiilor de cartografiere subsecvente; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că propunerile privind „exodul creierelor” (9), care au fost solicitate de CoR (10) și care sunt în curs de pregătire pentru a combate declinul populației, trebuie nu numai să considere această chestiune ca o problemă de capital uman legată de migrația către alte state membre, ci să se concentreze, în primul rând, pe consecințele teritoriale ale declinului populației în statele membre; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că prima definiție la scara UE a unei zone în declin demografic în contextul fondurilor structurale și de investiții ale UE, prezentată inițial de CoR (11) și inclusă în Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului (12) privind FEDR, ar trebui utilizată pentru a direcționa mai bine din punct de vedere spațial alte fonduri relevante dincolo de politica de coeziune, în special Fondul pentru o tranziție justă și planurile naționale de redresare și reziliență, întrucât toate aceste fonduri trebuie să contribuie la acțiuni integrate și localizate; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră, de asemenea, că această definiție ar trebui revizuită periodic pentru a ține seama de problemele cu care se confruntă aceste teritorii și pentru a le aborda în mod eficient; prin urmare, recomandă să se analizeze posibilitatea de a utiliza clasificări teritoriale mai adaptate la problema reală existentă în fiecare dintre teritorii, fie că este vorba de nivelul NUTS3, fie de un nivel inferior, respectiv, în unele cazuri, de unități administrative locale adiacente; |
| --- | --- |

48.

| 49. | este preocupat de faptul că doar o mică minoritate de state membre, regiuni și grupuri de regiuni elaborează strategii integrate de combatere a depopulării, care oferă răspunsuri integrate la această problemă, inclusiv fonduri naționale și europene cu orientare teritorială, măsuri de stimulare în ce privește ajutoarele fiscale și ajutoarele de stat, precum și furnizarea de servicii de bază; |
| --- | --- |

49.

| 50. | dorește, cu toate acestea, să sublinieze că zonele dens populate sau cu populație foarte îmbătrânită pot avea, de asemenea, handicapuri demografice, în special dacă sunt afectate și de alți factori menționați la articolul 174, cum ar fi insularitatea, activitățile economice sezoniere și necesitatea de a asigura servicii de bază pe tot parcursul anului și, prin urmare, necesitatea unor date mai bune la nivel subregional (NUTS3 și LAU); |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că Comisia ar trebui să meargă dincolo de orientările pe care le-a elaborat pentru autoritățile de management și să facă din aceasta un element-cheie al recomandărilor sale specifice fiecărei țări, în special pentru a se asigura că statele membre utilizează fondurile UE într-un mod care să permită mai curând abordarea acestei provocări decât consolidarea dinamicii existente; |
| --- | --- |

51.

Insulele

| 52. | consideră că insularitatea este o caracteristică geografică permanentă și imuabilă, care implică costuri suplimentare (transport, energie, gestionarea deșeurilor, servicii publice, bunuri și servicii necesare) care frânează dezvoltarea și competitivitatea acestor teritorii, expunându-le în special la pierderea biodiversității și la schimbările climatice; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră, prin urmare, regretabil faptul că cel de-al 8-lea raport privind coeziunea nu a luat cu adevărat în considerare situația specifică a insulelor din UE; |
| --- | --- |

53.

| 54. | este pe deplin de acord cu Concluziile Consiliului prezentate de Președinția franceză a Consiliului UE, conform cărora „insulele și teritoriile periferice și îndepărtate, inclusiv regiunile ultraperiferice, se confruntă cu provocări deosebit de grave, inclusiv din cauza creșterii costurilor transporturilor, și subliniază necesitatea unei abordări incluzive și specifice față de acestea, pentru a le sprijini în tranzițiile lor”; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută propunerea Parlamentului European care solicită Comisiei Europene să elaboreze o „Strategie a UE privind insulele” cu un plan de acțiune pentru a încuraja creșterea și inovarea într-un mod durabil, asigurând protecția mediului și a persoanelor care trăiesc în regiunile insulare, precum și un „Pact al insulelor” pentru a implica toți actorii printr-o abordare pe mai multe niveluri și intersectorială; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că, spre deosebire de Pactul de la Amsterdam și de strategiile macroregionale, Pactul insulelor, și, desigur, Pactul rural, care este de asemenea în curs de elaborare, necesită o nouă legislație, noi fonduri și noi abordări în materie de politică specifice pentru zonele respective, și că regula celor trei „nu” ar trebui să devină mai flexibilă în ceea ce privește strategiile macroregionale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită includerea în acest pact a unui statut special în ceea ce privește ajutoarele fiscale și ajutoarele de stat pentru insule, pentru a contribui la depășirea obstacolelor legate de „taxa insulară”, și anume costurile generale asociate insularității; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că tranziția energetică îi poate penaliza involuntar pe locuitorii insulelor, deoarece aceștia au mai puțină flexibilitate în ceea ce privește adaptarea rapidă la tranziția ambițioasă a UE către neutralitatea climatică și investițiile în surse alternative de energie pe insule și, prin urmare, pactul trebuie să includă un sprijin personalizat din partea UE și de la nivel național; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită ca acest pact să includă regiunile insulare europene în Mecanismul pentru interconectarea Europei și rețelele transeuropene din transporturi, energie și sectorul digital; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reiterează faptul că continuitatea teritorială digitală și coeziunea digitală sunt instrumente esențiale pentru ca insulele să poată depăși izolarea fizică și aborda una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă ele, și anume provocarea demografică; |
| --- | --- |

60.

| 61. | propune Comisiei să identifice strategii suplimentare și măsuri specifice de sprijin financiar pentru insule și regiunile ultraperiferice, având în vedere mai ales impactul disproporționat al pandemiei asupra turismului insular; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită Comisia și statele membre să introducă politici de reziliență operațională digitală pe insulele din UE, astfel încât cetățenii și antreprenorii să își poată desfășura activitatea pe piețele UE dacă au sediul pe o insulă; |
| --- | --- |

62.

| 63. | îndeamnă UE și statele membre să colaboreze cu CoR și cu autoritățile locale și regionale pentru Anul european al insulelor 2024, pentru a promova capitalul socioeconomic, natural și cultural unic al insulelor; |
| --- | --- |

63.

Regiunile transfrontaliere

| 64. | regretă reducerile semnificative la care sunt supuse programele de cooperare teritorială europeană în perioada de programare 2021-2027. Aceste măsuri sunt în contradicție cu faptul că o treime din cetățenii UE locuiesc în regiuni frontaliere, iar Interreg s-a dovedit a avea o adevărată valoare adăugată la nivelul UE în ceea ce privește promovarea cooperării transfrontaliere ca instrument adecvat pentru dezvoltarea regiunilor frontaliere ale UE; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază prevalența barierelor administrative, juridice și lingvistice (asistența medicală transfrontalieră, mobilitatea lucrătorilor, accesibilitatea serviciilor, astfel cum a demonstrat pandemia de COVID-19) între statele membre (frontierele terestre și marine) și în interiorul acestora, care împiedică creșterea, dezvoltarea socioeconomică și coeziunea între și în interiorul regiunilor frontaliere; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că valoarea adăugată a Interreg nu constă numai în dezvoltarea regiunilor frontaliere (adesea periferice), ci și în consolidarea încrederii între cetățeni de o parte și de alta a frontierei; Rolul proiectelor de tip interpersonal este esențial și ar trebui sprijinit în continuare (13); |
| --- | --- |

66.

| 67. | îndeamnă Consiliul să deblocheze mecanismul transfrontalier european (MTFE), deoarece este un instrument mult mai eficient decât GECT și ar elimina 50 % din barierele dezvoltării regiunilor de frontieră, în special în ceea ce privește asistența medicală transfrontalieră, împiedicând repetarea așa-numitei „covidfencing” (închiderea frontierelor din pricina pandemiei de COVID-19) care a subminat atât de mult cele patru libertăți ale UE în perioada de vârf a pandemiei; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită un „cadru european pentru lucrătorii transfrontalieri” care să asigure un plus de eficacitate pe piețele transfrontaliere ale forței de muncă din întreaga Europă; |
| --- | --- |

68.

| 69. | este de acord cu cercetările comandate de Comisie (14), conform cărora PIB-ul regiunilor frontaliere ar crește cu 2 % dacă s-ar elimina doar 20 % din obstacolele actuale legate de frontiere; |
| --- | --- |

69.

Zonele montane

| 70. | consideră că zonele montane (care reprezintă 29 % din suprafața UE și 13 % din populația acesteia) se confruntă cu handicapuri permanente și structurale, cum ar fi hipersensibilitatea la schimbările climatice, consecințele reliefului în pantă, problemele legate de distanțe și accesibilitate, lipsa digitalizării (25 % din zonele rurale nu au încă acces la internet), emigrarea (în special a tinerilor), densitatea scăzută a populației și pierderea întreprinderilor; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră că regiunile montane au nevoie de o abordare localizată în cadrul viziunii pe termen lung pentru zonele rurale, ținând seama de caracteristicile și nevoile lor specifice; |
| --- | --- |

71.

| 72. | sugerează să se reconsidere principiile necontroversate ale mecanismului transfrontalier european (MTFE) și să se conceapă un instrument de eliminare sistematică a obstacolelor transfrontaliere, deoarece această măsură este necesară pentru creșterea calității vieții în regiunile frontaliere; |
| --- | --- |

72.

| 73. | consideră că politica de coeziune, în special programele Interreg, reprezintă o oportunitate uriașă pentru regiunile montane atât pentru a face față provocărilor cu care se confruntă, cât și pentru a îmbunătăți inovarea, politicile climatice, turismul, tineretul, ocuparea forței de muncă și mobilitatea în regiunile montane; |
| --- | --- |

73.

| 74. | reamintește recomandările sale privind dezvoltarea în continuare a serviciilor publice transfrontaliere în Europa (15), de exemplu, elaborarea unui cadru juridic al UE, o mai bună coordonare a punerii în aplicare a directivelor UE, crearea de puncte de contact naționale și o mai bună promovare a serviciilor publice transfrontaliere; |
| --- | --- |

74.

| 75. | este preocupat, cu toate acestea, de faptul că nu se acordă suficientă atenție investițiilor finanțate de UE și furnizării de bunuri publice în zonele montane din statele membre, în special dacă lanțurile montane respective depășesc granițele regionale; |
| --- | --- |

75.

| 76. | reafirmând faptul că strategiile macroregionale contribuie la abordarea provocărilor comune pentru anumite zone, la îmbunătățirea complementarității diverselor strategii politice și la realizarea coeziunii teritoriale între țări și regiuni, constată că există posibilitatea de a le integra mai eficient în politicile UE și de a adopta o abordare mai coerentă între diferitele politici naționale și regionale; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reamintește că Strategia UE pentru regiunea alpină este cea mai nouă strategie macroregională, dar ar putea urma noi strategii pentru regiunile montane, în special cea pentru regiunea Carpaților. Strategia UE pentru regiunea alpină, care se bazează pe un cadru instituțional dens și care cuprinde o serie de inițiative, ar putea servi drept model pentru elaborarea de noi strategii pentru regiunile montane. |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că cercetările finanțate de Comisie arată că există încă un decalaj între programarea și punerea în aplicare a politicii de coeziune, care nu ține seama suficient de caracteristicile specifice ale zonelor montane; |
| --- | --- |

78.

| 79. | În noua perioadă de programare, obiectivul de politică 5 „O Europă mai aproape de cetățeni” este adaptat în special la strategiile subregionale care abordează nevoi teritoriale specifice, cum ar fi zonele montane. Cu toate acestea, în ceea ce privește restul teritoriilor care intră sub incidența articolului 174 din TFUE, absența unei alocări bugetare europene pentru OP5, chiar și cu titlu indicativ, penalizează în mod disproporționat zonele montane. Totuși, zonele montane nu ar trebui excluse din OP1 și OP2, pentru care au fost rezervate cel puțin 60 % din fondurile politicii de coeziune; în prezent, acest lucru rămâne însă în întregime o chestiune de voință politică a guvernelor centrale și regionale; |
| --- | --- |

79.

| 80. | Autoritățile de management au posibilitatea de a sprijini nivelurile subregionale cu specificități geografice fie prin „secțiuni interregionale” în programele operaționale, cum ar fi lanțurile muntoase, fie prin cereri specifice pentru aceste zone în cadrul unor programe operaționale mai ample sau cel puțin prin acordarea de puncte suplimentare pentru proiectele din zonele montane. |
| --- | --- |

80.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Rezoluția Parlamentului European 2021/2079(INI).

1

(2)  JO C 306, 17.12.2007, p. 158.

2

(3)  https://cor.europa.eu/ro/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

3

(4)  CDR 3595/2018.

4

(5)  enrd_report_tg_rp_a_framework_of_rural_proofing_actions.pdf

5

(6)  https://territorialagenda.eu/pilot-actions/

6

(7)  Rural proofing – a foresight framework for resilient rural communities

7

(8)  Misiunea UE privind orașele inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei.

8

(9)  Exodul creierelor – atenuarea provocărilor asociate declinului demografic (comunicare).

9

(10)  CDR 4645/2019.

10

(11)  CDR 3594/2018.

11

(12)  Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

12

(13)  https://cor.europa.eu/ro/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1527-2017

13

(14)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/reports/KN-08-22-344-EN-N.pdf

14

(15)  https://cor.europa.eu/ro/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-2615-2020

15

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/44

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Zonele urbane mici ca actori-cheie în gestionarea unei tranziții juste

(2023/C 79/08)

| Raportor: | Kieran McCARTHY (IE-AE), Membru al Consiliului Local Cork |
| --- | --- |

Raportor:

Kieran McCARTHY (IE-AE), Membru al Consiliului Local Cork

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | afirmă că crearea unei creșteri inteligente, durabile și incluzive la nivelul întregii Europe necesită acțiuni la toate nivelurile în zonele rurale, periurbane și urbane. Zonele urbane mici sunt locuite de 43 % din populația UE și aproximativ 66 % dintre locuitorii urbani ai Europei trăiesc în zone cu mai puțin de 500 000 de locuitori. Există aproximativ 14 000 de zone urbane mici cu o populație cuprinsă între 5 000 și 50 000 de locuitori în UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că zonele europene urbane mici sunt, în mod implicit, eterogene; în funcție de amplasarea, de contextul teritorial și economic și de structura pieței forței de muncă ale acestora, ele au caracteristici complet diferite (și se confruntă cu provocări complet diferite) (1). Cu toate acestea, se observă adesea că este mai probabil ca, din cauza densității mai scăzute a populației, comunitățile mai mici să se confrunte cu acele provocări cu care se confruntă spațiul rural; |
| --- | --- |

2.

| 3. | indică faptul că tranziția verde și cea digitală, redresarea în urma pandemiei și integrarea imigranților, în special ca urmare a războiului din Ucraina, aduc provocări suplimentare pentru zonele urbane mici, pe lângă provocările generale de dezvoltare ale orașelor de toate dimensiunile (cum ar fi locuințele la prețuri abordabile, mobilitatea durabilă, furnizarea de servicii, schimbarea demografică, exodul creierelor, sănătatea urbană, segregarea socială, amprenta de mediu, acțiunile climatice etc.); |
| --- | --- |

3.

| 4. | sugerează că adevărata soluție pentru o creștere inteligentă durabilă și favorabilă incluziunii în întreaga Europă este promovarea ocupării forței de muncă în sectorul privat în zonele rurale (în sectorul agricol sau în alte sectoare). Insistă asupra faptului că absența serviciilor publice în zonele rurale (cum ar fi educația, sănătatea, conectivitatea sau mobilitatea) duce la exodul rural. Prin urmare, subliniază că, în zonele rurale, astfel de servicii trebuie furnizate ca o necesitate de bază, deoarece toate celelalte politici sectoriale se vor dovedi ineficiente fără ele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că noua Cartă de la Leipzig prevede că municipalitățile urbane trebuie să-și poată îndeplini sarcinile în ceea ce privește promovarea binelui comun și că marja de manevră financiară, profilurile de sarcini multifuncționale, legitimitatea politică, bunăstarea publică locală și viabilitatea teritorială sunt esențiale pentru ca acestea să-și îndeplinească funcțiile de serviciu public; unul dintre obiectivele sale principale este reducerea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră, iar orașele trebuie să contribuie la atingerea obiectivelor lor naționale și europene relevante, prin cele mai adecvate mijloace; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia notă de definiția propusă referitoare la „zone urbane mici” (2), utilizând metode și indicatori armonizați pentru a le delimita, prin care se urmărește facilitarea comparabilității internaționale, în acord cu solicitările anterioare ale mai multor agende europene și globale (noua Agendă urbană ONU/HABITAT, ODD-urile Agendei 2030, Carta de la Leipzig, Agenda teritorială 2030 etc.); dacă această definiție va fi utilizată pentru distribuirea finanțării, există riscul ca municipalitățile mici cu mai puțin de 5 000 de locuitori să fie afectate în mod negativ; |
| --- | --- |

6.

Provocările contracției

| 7. | subliniază că, conform prognozelor, în 2040, se preconizează că 51 % din populația UE va trăi în regiuni cu o populație în scădere în comparație cu 34 % în 2020, iar contracțiile rapide ale populației sunt mai probabile în zonele rurale decât în regiunile urbane (11 % față de 1 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că multe zone urbane mici se confruntă cu un risc de contracție demografică și de a deveni locuri rămase în urmă, care nu valorifică tranziția verde și cea digitală ale Europei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată cu regret că, atunci când a introdus o definiție a „zonelor urbane” în Regulamentul TERCET, Comisia nu a considerat necesară o evaluare a impactului, deși introducerea definiției a avut un impact major asupra distribuirii fondurilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că cel de-al 8-lea raport privind coeziunea arată că declinul populației afectează în mod direct furnizarea serviciilor publice; orașele mici și mijlocii și municipalitățile din zonele rurale, precum și întreprinderile situate în zonele respective se confruntă cu provocări majore; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită, prin urmare, Comisia, înainte de a introduce definiții suplimentare, să efectueze o evaluare a impactului, în special în ceea ce privește obiectivele de la articolul 174 din TFUE și distribuirea fondurilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că alocarea fondurilor structurale și de investiții europene ar trebui să se facă pe baza unor criterii dincolo de cifrele privind populația sau PIB-ul și că ar trebui luate în considerare provocările pe teren. Nu ar trebui să se facă nicio distincție generală între zonele urbane și cele rurale numai pe baza unei clasificări statistice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că zonele cu populația în scădere, cum ar fi zonele urbane mici, sunt exacerbate de o multitudine de probleme, inclusiv, dar fără limitarea la îmbătrânirea populației, guvernanța locală necorespunzătoare și consolidarea neadecvată a capacităților, stagnarea autonomiei, diminuarea bunăstării individuale și a calității indicatorilor de viață, migrația regională, internă în interiorul UE și globală, contracția inteligentă și lipsa investițiilor în ecosistemele digitale, exodul creierelor, abandonarea terenurilor, creșterea inegalităților sociale, scăderea calității vieții, tranzițiile în industrie și creșterea economică nesigură, precum și creșterea urbanizării în centrele regionale mai mari; |
| --- | --- |

13.

| 14. | indică faptul că locuitorii din mediul rural trebuie adesea să călătorească mai departe decât cei din mediul urban pentru a ajunge la multe servicii publice și private și să se bazeze pe mașini sau pe autobuze pentru a ajunge la aceste servicii. Centrele regionale oferă mai multe servicii persoanelor care trăiesc în zonele înconjurătoare; politica în domeniul mobilității trebuie să funcționeze la un nivel teritorial mai amplu și este necesară o viziune comună în zonele urbane, rurale și periurbane. Cu cât este mai mică așezarea, cu atât este mai mare impactul de a fi/a avea un centru regional; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că orașele și satele sunt esențiale pentru economia locală, întrucât ele oferă importante funcții administrative, sociale, comunitare și recreative. Acestea sprijină clusterele de servicii locale, dispun de o pondere semnificativă a locuințelor și a locurilor de muncă și acționează ca centre de transport (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | reafirmă că multe regiuni periferice, inclusiv zone urbane mici, sunt în prezent dezavantajate din punct de vedere concurențial din cauza unei lipsei a conexiunilor digitale, ceea ce face mai dificilă exploatarea potențialului de dezvoltare, asigurarea ori crearea de noi locuri de muncă sau reducerea migrației; |
| --- | --- |

16.

| 17. | afirmă că, în contextul modelării pieței, ar trebui să se acorde atenție modalităților prin care organismele din sectorul public ar putea încerca să sprijine sau să subvenționeze servicii care altfel nu ar fi viabile din punct de vedere comercial, dar care sunt esențiale pentru zonele urbane mici (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, adesea, zonele urbane mici nu dispun de suficientă capacitate sau de suficiente cunoștințe pentru a face față provocărilor. Există adesea capacități financiare și administrative limitate, probleme de colaborare și o putere decizională, capacități de conducere, capacități de adaptare și de reziliență limitate care pot reprezenta provocări acute, iar gândirea vizionară strategică și soluțiile inovatoare sunt esențiale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este preocupat de geografia nemulțumirii politice; decalajul dintre mediul urban și cel rural și nealinierea politicii urbane și a celei rurale pot contribui la polarizarea politică; |
| --- | --- |

19.

Construirea unei tranziții juste

Construirea capacității verzi

| 20. | subliniază că zonele urbane mici sunt factori determinanți ai tranziției verzi, ai tranziției digitale și ai tranziției juste de care Europa are nevoie pentru redresarea sa. Încurajarea zonelor funcționale care respectă mediul este în mare măsură legată de capacitatea autorităților din zonele urbane de a se adapta condițiilor economice mereu în schimbare și de a reconstrui încrederea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră, prin urmare, că este necesară o abordare specifică, care să ofere populației locale o viziune pozitivă pentru viitor. Viziunea pe termen lung a Comisiei Europene pentru zonele rurale până în 2040 ar putea fi utilă, iar Pactul pentru zonele rurale ar trebui, de asemenea, să țină seama pe deplin de orașele mici din zonele rurale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remarcă faptul că lipsa sensibilizării, precum și lipsa unui sprijin social puternic pentru a contrabalansa consecințele tranziției verzi pot îngreuna realizarea schimbărilor. Deși tranziția verde este cuplată cu tranziția justă, ambele trebuie să funcționeze în echilibru și să fie coordonate; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște că zonele urbane, inclusiv zonele mici, vor contribui în mod semnificativ la atenuarea schimbărilor climatice prin investirea de resurse în măsuri privind tranziția verde, reînnoirea urbană, valul de renovări ale clădirilor și eforturile privind economia circulară, mobilitatea, clădirile eficiente din punct de vedere energetic, îmbunătățirea gestionării deșeurilor și mobilizarea cetățenilor, precum și sensibilizarea cu privire la acțiunile care respectă mediul; |
| --- | --- |

23.

| 24. | cu toate acestea, remarcă faptul că, pentru ca tranziția verde să aibă succes în zonele urbane mici, sunt necesare recalificarea, reconversia profesională și expertiza tehnică, precum și cunoașterea abordărilor privind adaptarea la schimbările climatice; autoritățile locale din zonele urbane mici trebuie să dispună de personal înalt calificat dincolo de administrația locală tradițională; schimbul de bune practici între micile zone urbane poate contribui la procesul de tranziție; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că programele naționale și cele ale UE sprijină dezvoltarea competențelor în zonele urbane mici. Acestea necesită, de asemenea, un număr suficient de resurse umane calificate și educate pentru noile procese ale tranziției. Ele pot beneficia de schimbul de cunoștințe în cadrul programelor de finanțare ale UE, cum ar fi Acțiunile urbane inovatoare (UIA), parteneriatele din cadrul Agendei urbane a UE, Interreg, URBACT și TAIEX, deoarece știm că acestea nu sunt distribuite în mod uniform în rândul zonelor urbane mici din Europa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pledează pentru ca statele membre să încurajeze o schimbare semnificativă a infrastructurilor de aprovizionare cu energie și a standardelor privind clădirile pentru a permite producția de energie din surse regenerabile în orașele mici și mijlocii, întrucât acestea vor contribui în mod în mod semnificativ la atenuarea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | susține că este esențială capacitarea regiunilor și orașelor pentru a-și consolida capacitatea de a construi comunități reziliente, cu scopul de a limita dependența UE de combustibilii fosili. Producția descentralizată de energie, eficiența energetică și planurile de economisire la nivel local și regional vor asigura realizarea planului REPowerEU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reiterează faptul că, atunci când implementează și promovează stații de reîncărcare accesibile publicului dedicate vehiculelor comerciale ușoare, statele membre trebuie să țină seama și de obiectivele articolului 174 din TFUE și să asigure disponibilitatea în zonele mai puțin populate; |
| --- | --- |

28.

Construirea mecanismelor pentru o tranziție justă

| 29. | solicită ca punerea în aplicare a Fondului pentru o tranziție justă (FTJ) să vizeze sprijinirea zonelor urbane mici, din regiunile deja pre-definite, pentru a sprijini municipalitățile cele mai afectate de tranziția către neutralitatea climatică; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită ca FTJ să sprijine întreprinderile mici și mijlocii pentru a-și dezvolta întreprinderile și pentru a construi locuri atractive și vibrante; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită sprijin pentru proiectele și acțiunile de incluziune socială destinate grupurilor vulnerabile sau cetățenilor aflați în dificultate, întrucât nevoile acestora în zonele urbane mici pot fi mai mari și mai puțin conectate; |
| --- | --- |

31.

Construirea tranziției digitale

| 32. | subliniază din nou faptul că politicile destinate orașelor (cum ar fi Carta de la Leipzig) ar trebui să se reflecte în tranziția digitală, întrucât digitalizarea este un element major și transsectorial care influențează dezvoltarea durabilă a orașelor în ceea ce privește mobilitatea urbană, eficiența energetică, munca de la distanță și locuințele durabile, precum și serviciile cu amănuntul și serviciile publice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că în toate statele membre ale UE există un decalaj semnificativ între mediul urban și cel rural, în mare parte din cauza costurilor și riscurilor ridicate implicate în implementarea infrastructurii digitale în zonele mai puțin urbanizate. Cu toate acestea, creșterea recentă a telemuncii și a muncii mobile bazate pe TIC ar putea reprezenta unul dintre elementele esențiale ale dezvoltării viitoare a zonelor rurale; subliniază în acest sens; subliniază în acest sens, că conectivitatea de mare viteză pentru toți cetățenii din Uniunea Europeană, inclusiv pentru cei din zonele rurale și îndepărtate, este o condiție prealabilă pentru ca ei să poată utiliza serviciile digitale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recomandă ca statele membre să investească în proiecte privind satele inteligente, punând în aplicare soluții digitale pentru optimizarea conectivității, a vieții de zi cu zi și a serviciilor în zonele urbane mici, în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență, precum și al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază nevoia de a consolida legăturile dintre zonele urbane și cele rurale, consolidare care este necesară pentru dezvoltarea armonioasă a tuturor tipurilor de zone urbane și poate servi drept catalizator pentru o dezvoltare teritorială mai coerentă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită explorarea posibilităților de sincronizare a serviciilor publice de la nivel municipal, de sprijinire a e-guvernării pentru o administrație publică mai redusă și de digitalizare a serviciilor, pentru a le face mai ușor de utilizat pentru cetățeni; |
| --- | --- |

36.

Construirea capacității privind locuințele

| 37. | reamintește că, în prezent, există inegalități semnificative în ceea ce privește disponibilitatea și accesul la locuințe adecvate în orașe și în zonele urbane mici, în special pentru tineri, familii cu copii (inclusiv părinți unici susținători ai familiei monoparentale), migranți și persoane cu handicap; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită statelor membre să promoveze stimulente fiscale legate de unitățile locative neocupate pentru a sprijini accesul la locuințe la prețuri abordabile și pentru a atrage cetățenii să se stabilească și să își construiască viața în zonele mici cu populația în scădere; |
| --- | --- |

38.

Noul Bauhaus european (NEB)

| 39. | recunoaște eforturile depuse de Comisia Europeană de a acorda o atenție deosebită zonelor urbane mici și orașelor mijlocii în cadrul cererii de propuneri de inițiative locale privind noul Bauhaus european și reamintește propunerea de a lansa sistem de cupoane valorice al NEB Lab în cadrul viitoarei cereri de propuneri în cadrul Inițiativei europene privind dezvoltarea urbană; |
| --- | --- |

39.

O viziune pe termen lung pentru zonele rurale

| 40. | reamintește că UE poate realiza o dezvoltare teritorială mai echilibrată prin sprijinirea și facilitarea unei colaborări sporite între zonele urbane și cele rurale, depășind diferențele anterioare care au divizat mai degrabă decât au conectat zonele urbane și cele rurale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază elaborarea Agendei rurale urmând modelul Agendei urbană a UE bazat pe principiile: „o mai bună finanțare, o mai bună legiferare și o mai bună cunoaștere” și punerea sa în aplicare prin parteneriate tematice pe mai multe niveluri și transsectoriale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că există o nevoie clară pentru o mai bună coordonare între domeniile de politică legate de zonele rurale, periurbane și urbane; o abordare mai bine coordonată ar trebui să urmărească în mod activ „sinergiile” și valoarea adăugată care urmează să fie obținute prin cooperarea și coordonarea dintre actorii din mediul rural și din cel urban, întrucât acesta este un factor critic în sprijinirea cu succes a inovării și a experimentării localizate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | propune Comisiei Europene să integreze dimensiunea zonelor urbane mici în exercițiile de analiză din perspectiva mediului rural și reiterează oferta CoR de a coopera pe această temă. Examinarea impactului teritorial și rural ar trebui să devină un element obligatoriu al procesului de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | recomandă luarea în considerare în continuare a posibilităților de cooperare în cadrul strategiilor teritoriale existente ale UE, cum ar fi Agenda teritorială 2030, noua Cartă de la Leipzig și punerea în aplicare a unei noi generații de parteneriate în cadrul Agendei urbane a UE, care pun accentul pe agenda urbană rurală; |
| --- | --- |

44.

| 45. | urmărește promovarea parteneriatelor strategice dintre mediul rural și cel urban; zonele urbane mici pot promova mai bine parteneriatele și pot atinge obiective comune în sectoarele tradiționale și inovatoare prin punerea în comun a resurselor, dezvoltarea de strategii și încheierea de acorduri la scară metropolitană; |
| --- | --- |

45.

Finanțarea și redresarea

| 46. | reamintește că autonomia fiscală locală și capacitățile financiare sunt factori esențiali pentru asigurarea unor investiții publice eficace și pentru modelarea politicilor de dezvoltare regională. Acestea sporesc posibilitatea ca zonele urbane să-și conducă propria dezvoltare. Constrângerile impuse la nivel central pot risca să facă autoadministrarea locală inutilă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că dimensiunea municipalității influențează deseori capacitatea financiară. Zonele mai mici riscă adesea să nu poată mobiliza suficiente fonduri pentru sarcinile pe care doresc să le îndeplinească; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că politica de coeziune ar trebui să fie considerată un instrument de investiții esențial pe teren, care promovează efectul de pârghie al fondurilor publice și private; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită statelor membre să se asigure că autoritățile din zonele urbane mici pot accesa, de asemenea, cele 8 % din fondurile FEDR la nivel național dedicate finanțării proiectelor de dezvoltare urbană durabilă și integrată, evitând pragurile suplimentare ale populației; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pledează pentru utilizarea instrumentelor teritoriale integrate la nivelul unităților administrative locale (UAL), cum ar fi cele finanțate de politica de coeziune și de alte fonduri din partea UE, cu scopul de a concentra investițiile și de a le adapta la realități; |
| --- | --- |

50.

| 51. | își reiterează dezamăgirea în ce privește lipsa implicării nivelului local și regional în elaborarea planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR) care creează un efect de rebound în faza de punere în aplicare; subliniază în acest sens, dezacordul său față de propunerea Comisiei Europene de a transfera resurse de la fondurile structurale și de investiții europene către Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța REPowerEU; se opune oricărei încercări de a prelua resurse de la regiuni și de a le pune la dispoziție necondiționat la nivel național, deoarece acest lucru contravine principiilor UE și acordurilor privind gestiunea partajată; |
| --- | --- |

51.

| 52. | propune utilizarea PNRR pentru a colecta date care ar putea fi utilizate pentru punerea în aplicare a politicilor publice și pentru nivelul inferior al guvernanței; |
| --- | --- |

52.

Construirea capacității teritoriale

| 53. | solicită statelor membre să integreze noua definiție privind teritoriile (afectate de declinul populației și de schimbarea demografică) în Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului (5) privind FEDR ca o chestiune transversală a politicilor publice, ce necesită acțiuni integrate și localizate; |
| --- | --- |

53.

| 54. | propune promovarea de către Comisia Europeană a ITI și a DLRC printr-o serie de activități inter pares ale Inițiativei europene privind dezvoltarea urbană, ca instrumente adecvate pentru a sprijini autoritățile urbane mici și mijlocii în confruntarea cu provocările teritoriale, cum ar fi depopularea; |
| --- | --- |

54.

| 55. | îndeamnă Comisia Europeană să prezinte o campanie de comunicare pentru a promova impactul UE asupra vieții persoanelor care trăiesc în zone (urbane și rurale) mici, pentru a contrabalansa geografia nemulțumirii față de UE; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită cât mai puțină complexitate cu putință pentru zonele urbane mici în ceea ce privește obținerea accesului la proiecte finanțate de diferite fonduri europene și administrarea lor și pentru a promova o abordare integrativă pentru corelarea diferitelor fonduri ale UE; în acest sens, programele de gestiune partajată ar trebui să fie cu adevărat descentralizate, rolul autorităților de management fiind consolidat la nivel regional, pentru a se asigura că acestea pot încuraja sprijinirea unei abordări ascendente pentru finanțarea din partea orașelor mici și a zonelor rurale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei Europene să sprijine toate administrațiile publice din zonele urbane mici să găsească informații cu privire la modul de abordare a provocărilor legate de tranziția verde, de cea digitală sau de cea demografică; de asemenea, ar trebui consolidat sprijinul direct din partea Comisiei Europene pentru structurile supra-locale existente în statele membre (cum ar fi departamente, Landkreise, powiats, județe etc.), astfel încât acestea să își poată dezvolta propriile capacități de consiliere a municipalităților mici, în conformitate cu principiul subsidiarității; într-adevăr, toate autoritățile locale ar trebui să aibă responsabili cu afacerile/finanțarea UE pentru a sprijini această activitate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să formuleze dispoziții privind sprijinul tehnic care să fie utilizat pentru municipalități pe parcursul întregului ciclu de viață al proiectelor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită Comisiei Europene să ia în considerare posibilitatea, în cadrul noii Inițiativei europene privind dezvoltarea urbană (EUI), de a oferi servicii de îndrumare la fața locului pentru zonele urbane mici și propune ca viitoarele puncte naționale de contact ale EUI să acționeze ca intermediari pentru sprijinirea zonelor urbane mici; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că, pentru zonele urbane mici, participarea la procesele decizionale strategice poate fi dificilă din cauza resurselor lor administrative limitate și a dificultății de a naviga în cadrul unor procese complexe de guvernanță pe mai multe niveluri, cum ar fi finanțarea UE; |
| --- | --- |

60.

| 61. | remarcă faptul că colaborarea este esențială pentru zonele urbane mici. Aceasta include cooperarea cu zonele învecinate pentru abordarea aspectelor interconectate sau pentru reunirea forțelor cu scopul de a crea o „masă critică teritorială”; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că, pentru tranzițiile societale majore, cum ar fi tranziția ecologică și digitală, zonele urbane mai mici se bazează pe sprijinul cetățenilor și al întreprinderilor lor, întrucât acestea nu dispun de mijloacele necesare pentru a conduce și a finanța astfel de procese de inovare socială; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reamintește că comunitățile locale angajate nu doar consolidează identitățile locale, inovarea socială și coeziunea, ci stimulează și colaborarea în perioade de declin economic sau de tranziție; |
| --- | --- |

63.

Concluzii

| 64. | concluzionează că zonele urbane mici au nevoie de o definiție clară, acceptată și recunoscută. Acestea au nevoie de capacitatea administrativă necesară pentru a-și modela tranzițiile multidimensionale și de a dezvolta perspective pe termen lung. De asemenea, ele au nevoie de cunoștințe, de coordonarea politicilor și de capacitare pentru a mobiliza cetățenii, resursele și programele de finanțare ale UE. |
| --- | --- |

64.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  O definiție detaliată a zonelor urbane mici și mijlocii se bazează pe o combinație dintre rezultatele proiectului TOWN al ESPON (2014) și pe gradul de clasificare a urbanizării al OCDE-CE (care se bazează pe densitatea populației cu dimensiunea unui centru urban). Zonele mici și mijlocii sunt definite drept clustere urbane permanente cu o populație cuprinsă între 5 000 și 50 000 de locuitori și o densitate de peste 300 de locuitori/km2 care nu sunt considerate clustere urbane de mare densitate (HDUC), potrivit gradului de urbanizare pentru unitățile administrative locale (DEGURBA) (ESPON, 2014).

1

2

(2)  Astfel cum a fost aprobat de Comisia de statistică a ONU la 5 martie 2020: „O recomandare privind metoda de delimitare a orașelor, zonelor urbane și rurale pentru comparații statistice internaționale”, elaborată de Comisia Europeană – Eurostat și DG Politică Regională și Urbană – OIM, FAO, OCDE, UN-Habitat, Banca Mondială.

2

(3)  Raportul OCDE intitulat Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change („Accesul și costul serviciilor în domeniul educațional și al sănătății – Pregătirea regiunilor pentru schimbarea demografică”).

3

Access and Cost of Education and Health Services: Preparing regions for demographic change

(4)  A se vedea proiectul ROBUST din cadrul Orizont 2020 www.rural-urban.eu.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

5

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/51

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „O nouă agendă de inovare pentru Europa”

(2023/C 79/09)

| Raportor: | Markku MARKKULA (FI-PPE), președintele regiunii Helsinki |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O nouă agendă europeană de inovare
  COM(2022) 332 final |

Raportor:

Markku MARKKULA (FI-PPE), președintele regiunii Helsinki

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O nouă agendă europeană de inovare

COM(2022) 332 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

De ce este aceasta esențială? Agenda de inovare poate fi crucială în accelerarea transformării

| 1. | salută noua agendă europeană de inovare, menită să promoveze gândirea inovatoare și să stimuleze acțiunile în favoarea inovării, pentru ca Europa să se afle în avangardă în domeniul științei, al bazei industriale, al ecosistemelor dinamice ale întreprinderilor nou-înființate, al condițiilor pentru inovare și al bazei de talente. CoR subliniază că obiectivele ambițioase ale politicii de inovare a UE pot fi atinse prin evitarea fragmentării și prin coordonarea măsurilor semnificative, printr-o colaborare eficace între industrie, mediul academic, inițiativele sociale și administrațiile regionale și locale, atât la nivel local și regional, cât și la nivel transregional, și prin abordarea provocărilor societale, cauzate de schimbările climatice, de necesitatea de a spori reziliența în fața amenințărilor la adresa sănătății sau de transformarea digitală, pentru a numi doar câteva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | cu toate acestea, consideră că această comunicare ar fi trebuit să propună în politicile europene noi domenii și o nouă abordare mai aprofundată a inovării. În contextul unor provocări multiple (globalizare, mediu, sănătate, îmbătrânirea populației, depopularea unor zone rurale mari și pace/război), Comisia ar trebui să se bazeze pe învățămintele acestor crize, să depășească șabloanele de gândire și, printre altele, să lanseze o dezbatere privind tipul de inovare pe care o societate europeană rezilientă ar trebui să o aplice. Necesitatea de a pune un accent mai mare pe inovații societale și sociale este esențială, cu referire atât la cele direct legate de provocările menționate, cât și la altele, ca de exemplu ocuparea forței de muncă, în special în rândul populației mai tinere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | propune Comisiei Europene să adauge fără întârziere la Noua agendă europeană de inovare măsuri complementare axate pe aspecte societale, sociale și energetice și să integreze aceste măsuri pentru a accelera transformările societale către o creștere durabilă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că măsurile de politică trebuie să includă obiective clare pentru a elimina două decalaje în materie de inovare: în mai multe domenii ale politicii de inovare, Europa se află mult în urma liderilor de la nivel mondial (SUA și Asia), iar în interiorul UE multe regiuni nu iau suficient în considerare importanța crucială a inovării, cele mai performante regiuni fiind de până la nouă ori mai inovatoare decât cele mai puțin inovatoare. CoR reamintește că nu toate regiunile dispun de aceleași resurse tehnice, umane și financiare pentru a-și îmbunătăți rezultatele în materie de inovare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că punerea în aplicare a noii agende de inovare necesită măsuri mai radicale decât cele pe care UE le adoptă în mod obișnuit în cadrul inițiativelor sale politice la nivel european, iar procesele de inovare trebuie să fie mai sistemice și să-și asume mai multe riscuri. Obiectivul trebuie să fie clar, realist, ambițios și cuantificabil, pentru a dubla impactul, reducând însă la jumătate timpul necesar; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, pentru întreaga UE, agenda de inovare trebuie să fie un semnal esențial pentru acțiuni determinante și concrete, imediate și pe termen lung, pentru a aborda decalajele în inovare și a promova ecosistemele de inovare locale și regionale bazate pe realitatea zonei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este de acord cu Comisia Europeană că noul val de inovare – inovarea tehnologică bazată pe progrese și inovații științifice radicale (deep-tech) – își are rădăcinile în știință, tehnologie și inginerie de vârf, combinând adesea progrese din sferele fizică, biologică și digitală și putând oferi soluții transformatoare pentru a răspunde provocărilor globale. CoR subliniază că scopul acestui nou val trebuie să fie accelerarea proceselor multidisciplinare de creare în comun care vor spori inovațiile societale (1) și sociale (2) pentru a îmbunătăți bunăstarea și starea de bine a persoanelor și a comunităților și că aceste acțiuni vor lua în considerare în mod ferm aspectele umane, pentru ca Europa să profite mai mult de dezvoltarea spiritului universal de inițiativă antreprenorială; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută recunoașterea acțiunii-pilot a parteneriatelor pentru inovare regională (PRI) și, mai precis, recunoașterea rolului PRI în promovarea unor văi de inovare în domeniul tehnologiei profunde la nivel regional conectat – conectate între regiuni – și a investițiilor interregionale în inovare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că Comisia Europeană a ratat ocazia de a sublinia necesitatea unei legături puternice între ecosistemele locale de inovare și Spațiul european de cercetare, prin intermediul centrelor acestuia (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia Europeană și statele membre ale UE să intensifice înființarea de centre SEC ca parte a planului de acțiune privind SEC, pentru a garanta că parteneriatele și acțiunile de CDI sunt modernizate ca domenii prioritare pe agendele liderilor politici locali și regionali; |
| --- | --- |

10.

De ce sunt acum inovațiile și poziția de lider a UE în domeniul tehnologiilor profunde mai critice ca niciodată?

| 11. | subliniază potențialul Europei de a deveni lider mondial în materie de inovare, în următoarele domenii: surse regenerabile de energie, hidrogen cu emisii scăzute de carbon, baterii, tehnologii digitale, drone și inteligență artificială (IA), calcul de mare performanță, proiectarea și producția de semiconductoare, patrimoniul industrial comun, sănătate și alimente, achiziții publice în domeniul inovării și colaborarea dintre industrie și universități prin intermediul programelor UE. De asemenea, CoR subliniază că întreprinderile din UE sunt lideri mondiali în domeniul brevetelor ecologice cu valoare ridicată și al brevetelor ecologice în industriile energointensive. În plus, o cincime din toate publicațiile științifice de înaltă calitate la nivel mondial apar în UE. Cu toate acestea, pentru a deveni lider la nivel mondial în domeniul CDI, este necesar să se introducă pe deplin numeroase instrumente de politică ambițioase; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că succesul poate fi obținut numai prin acțiuni la nivel local/regional, conectate între ele. CoR subliniază că Europa este încă în urma SUA și a Chinei în finanțarea întregului proces de inovare. Investițiile private cresc mai rapid decât în alte părți, dar organizațiile europene de capital de risc sunt încă relativ reticente – în comparație cu cele din SUA și China – să-și asume riscuri când este vorba de a realiza investiții semnificative; |
| --- | --- |

12.

| 13. | cere să se tragă învățăminte din precedentele douăsprezece agende de inovare ale UE din ultimele decenii, care nu au modificat suficient modelul de inovare în ceea ce privește:






  — | evoluția către o cultură a creativității și inovării orientată spre scopuri; |
| --- | --- | --- |

13.

—

evoluția către o cultură a creativității și inovării orientată spre scopuri;

| — | trecerea de la clustere relativ închise la ecosisteme de inovare efectiv deschise; |
| --- | --- |

—

trecerea de la clustere relativ închise la ecosisteme de inovare efectiv deschise;

| — | dezvoltarea spiritului de inițiativă antreprenorială; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea spiritului de inițiativă antreprenorială;

| — | promovarea unor programe specifice încă din anii de școală, acordând o atenție deosebită femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

—

promovarea unor programe specifice încă din anii de școală, acordând o atenție deosebită femeilor și fetelor;

| — | menținerea accentului pe întreprinderile nou-înființate, în locul celor aflate în fază de extindere și de creștere; |
| --- | --- |

—

menținerea accentului pe întreprinderile nou-înființate, în locul celor aflate în fază de extindere și de creștere;

| — | îmbunătățirea gestionării cunoștințelor, a orchestrării proiectelor și a sinergiilor dintre ele; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea gestionării cunoștințelor, a orchestrării proiectelor și a sinergiilor dintre ele;

| — | colaborarea cu ecosistemele de inovare locală/regională, tematice și care țin seama de realitatea zonei; |
| --- | --- |

—

colaborarea cu ecosistemele de inovare locală/regională, tematice și care țin seama de realitatea zonei;

| — | bune practici de evaluare și învățare comparativă și concepte de transformare sistemică la nivel global; |
| --- | --- |

—

bune practici de evaluare și învățare comparativă și concepte de transformare sistemică la nivel global;

| — | schimbul de sinergii și de cunoștințe între programele UE și alte inițiative, pentru a elimina decalajul în materie de inovare; |
| --- | --- |

—

schimbul de sinergii și de cunoștințe între programele UE și alte inițiative, pentru a elimina decalajul în materie de inovare;

| — | crearea de parteneriate europene și a guvernanței pe mai multe niveluri și transformarea sistemică; |
| --- | --- |

—

crearea de parteneriate europene și a guvernanței pe mai multe niveluri și transformarea sistemică;

| 14. | încurajează orașele și regiunile să adopte o abordare bazată pe misiuni, pentru a aborda provocările societale critice și să-și stabilească misiunile, cum ar fi foile de parcurs și planurile de acțiune privind Pactul verde la nivel local și digitalizarea. Acestea ar trebui să ia în considerare strategiile regionale de specializare inteligentă și să utilizeze atât instrumente de finanțare publice, cât și private de la nivelul UE, și de la nivel național, regional și local. Creșterea sinergiilor dintre FEDR, programul „Europa digitală” și programul Orizont este o necesitate, în special pentru consolidarea colaborării dintre întreprinderile mici și mijlocii, universități, centre de tehnologie și organizații de cercetare și inovare. Dezvoltarea rețelei de centre europene de inovare digitală (EDIH) sprijină coordonarea ecosistemelor regionale de inovare și crearea de coridoare și rețele europene vizând o poziție de lider la nivel mondial; |
| --- | --- |

14.

| 15. | face referire la inițiativele de succes și la cele mai bune practici ale orașelor și regiunilor, inclusiv la campaniile UE desfășurate de CoR (dialoguri cu cetățenii, tabere de inovare, inițiativele „Regiuni europene întreprinzătoare” și „Știința întâlnește regiunile”), care au demonstrat cum contribuie integrarea locală la inițierea unui dialog axat pe provocări cu rețelele locale ale diverșilor actori pentru a depăși barierele instituționale și mentale în abordarea provocărilor din societate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că tehnologia profundă este orientată către progresul societății și că trebuie să se țină seama de noțiunile de acceptabilitate și de utilitate socială. Acest lucru necesită creșterea investițiilor publice și private în CDI, conducând la neutralitatea tehnologică și evitând o dependență tehnologică specifică. CoR subliniază că inovarea societală implică capacități de soluționare a problemelor și aspecte antreprenoriale în abordarea perturbărilor, pentru a crea valoare și a evita regresele și costurile negative pentru societate. Prin urmare, punerea în aplicare a Agendei de inovare trebuie să acorde mai multă atenție tuturor părților interesate din CDI, inclusiv cetățenilor și, în sens mai larg, relației dintre știință și societate și proceselor necesare de construcție în comun; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că rețelele globale de cunoaștere și învățarea colaborativă sunt esențiale și, ca atare, actorii locali care participă la rețelele internaționale (oameni de știință, întreprinderi și ONG-urile conectate la nivel mondial), pot și ar trebui să contribuie în context local cu cunoștințe relevante și posibile soluții din exterior; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că strategiile de specializare inteligentă joacă un rol central în consolidarea ecosistemelor regionale de inovare, pentru a stimula mai bine creșterea economică durabilă și a soluționa provocările societale într-un mod ascendent, colaborativ și adaptat în funcție de context, cu soluții optime rezultate din cercetare; CoR salută eforturile depuse, precum cele ale rețelei Inițiativei Vanguard de a construi lanțuri valorice industriale europene bazate pe complementarități în strategiile de specializare inteligentă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | susține că guvernanța inovării ar trebui să beneficieze de diversitatea modelelor de conducere și gestionare pentru a dezvolta practici comportamentale și manageriale care să sprijine tranziția către un spirit antreprenorial și o societate a învățării funcțională pentru toate generațiile, care nu ține seama de frontiere și este eficace în domeniul proiectării în comun, caracterizată prin colaborare, schimb de cunoștințe și luarea deciziilor pe baza unor date concrete; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că, atunci când soluțiile tehnologice la o provocare societală au un sprijin larg și sunt verificate, cum ar fi dubla tranziție ecologică și digitală, nivelul UE are un rol vital de jucat în a crea condiții pentru a extinde, partaja și stabili standarde, a pune accentul pe finalitate și impact, evitând – totodată – reglementările care ar duce la blocaje tehnologice. Acest sprijin poate fi dezvoltat printr-o implicare sporită a cetățenilor, care să utilizeze diverse instrumente de comunicare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că există o cerere tot mai mare de elaborare în comun a unor politici de inovare specifice în cadrul regiunilor și al sectoarelor industriale, și că acest lucru implică progrese mai rapide în legătură cu tehnologiile profunde, înfrățirea verde și digitală și ODD; |
| --- | --- |

21.

Natura inovării: adaptată local, structurală, transformațională, cu accent pus pe impact

| 22. | reafirmă că politica europeană de inovare, alături de politica europeană de cercetare, trebuie să asigure disponibilitatea unor cunoștințe științifice de înaltă calitate, pentru a stimula inovarea și a ajuta societatea și întreprinderile să facă față crizelor și provocărilor cu care se confruntă în prezent toate orașele și regiunile din UE. CoR subliniază rolul în continuare important al sprijinului regional prin intermediul FEDR și al Fondului pentru o tranziție justă. CoR îndeamnă guvernele statelor membre și autoritățile locale și regionale să țină seama de declarația Comisiei Europene (4) potrivit căreia cadrul de reglementare pentru perioada 2021-2027 care reglementează fondurile politicii de coeziune în gestiune partajată și fondurile aflate în gestiune directă permite consolidarea sinergiilor dintre FEDR și Orizont Europa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că planul de acțiune comun al Comisiei Europene și al CoR în domeniul cercetării, inovării, educației și politicilor conexe, menit să sporească fluxul de expertiză la nivel european și învățarea colaborativă în procesul de elaborare a politicilor oferă oportunități de a-i capacita pe cercetători, antreprenori și societatea civilă să-și consolideze ecosistemele regionale de cercetare și inovare și să devină parte integrantă a unei rețele paneuropene de excelență; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că finanțarea UE din Mecanismul de redresare și reziliență (destinat în primul rând redresării și reînnoirii economice în urma pandemiei de COVID-19) și din Fondul pentru o tranziție justă (care vizează în primul rând sprijinirea regiunilor carbonifere și a altor teritorii cele mai afectate de tranziția către neutralitatea climatică) nu poate avea încă un impact deplin în ceea ce privește stimularea inovării, mai ales din cauză că procesele implicate în utilizarea fondurilor sunt foarte lente și fac obiectul unor norme stricte ale UE privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază rolul autorităților locale și regionale și al CoR, care permit cetățenilor și reprezentanților lor aleși în mod democratic să influențeze direcția și finalitatea inovării și să conceapă soluții în calitate de utilizatori. În acest sens, este important să se capaciteze și să se susțină sub toate formele autoritățile locale și regionale, și să se garanteze că acestea sunt bine pregătite pentru a putea sprijini inovarea la nivel local; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea de a corela mai bine Agenda de inovare și Agenda pentru o mai bună legiferare prin utilizarea recentelor constatări ale rețelei RegHub a CoR privind achizițiile publice (5), prin eliminarea obstacolelor din calea investițiilor publice (6) și prin implicarea dezvoltării locale și regionale în găsirea unor soluții inovatoare de reglementare care să promoveze inovarea. În acest sens, abordarea bazată pe patrimoniul industrial și social comun este esențială pentru integrarea ambelor agende; |
| --- | --- |

26.

| 27. | în ceea ce privește politica de cercetare a UE, agenda politică privind SEC și Forumul SEC, cere ca procesul decizional să fie mai deschis și să le permită cetățenilor să joace un rol de contribuitori și actori activi, luând pe deplin în considerare contribuția CoR și a părților interesate conectate la nivel regional. Aceasta înseamnă să se concentreze mai mult pe valoarea publică a științei și inovării atunci când selectează provocările care ar trebui abordate de UE, obținând totodată sprijinul public necesar pentru a dezvolta și implementa apoi aceste decizii; |
| --- | --- |

27.

Puncte specifice cu privire la cele cinci domenii emblematice

Inițiativa emblematică privind finanțarea întreprinderilor de tehnologie profundă în curs de extindere

| 28. | observă că majoritatea țărilor europene dispun de o piață financiară funcțională bazată pe piețe naționale de capital de risc și privat sprijinite de guvern. Fondul propus de Consiliul european pentru inovare (CEI), care oferă subvenții publice și investiții în capital propriu stabil, ar trebui să aducă valoare adăugată pe piață și să evite perturbarea celei existente; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că este nevoie de finanțare pentru inițiativele care creează condiții favorabile pentru ca întreprinderile noi și inovatoare bazate pe tehnologie să își continue activitatea în zona lor locală, utilizând sinergii și dezvoltând complementarități suplimentare cu alte părți interesate de la nivel local, cum ar fi organizațiile de cercetare și alte întreprinderi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că, pentru a exista legături mai solide între cercetare și inovare, ar trebui diseminate eficient rezultatele proiectelor desfășurate în cadrul programului de cercetare Orizont – cu un accent deosebit pe valoarea lor pentru îmbunătățirea ecosistemelor regionale de inovare și triunghiul cunoașterii (cercetare și educație și inovare) și pe viața de zi cu zi a orașelor, regiunilor și cetățenilor, în special pe ocuparea forței de muncă și pe bunăstare. CoR subliniază necesitatea de a disemina în mod eficient rezultatele proiectelor de cercetare Orizont pe portalurile de date deschise ale instituțiilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reafirmă că CEI și portofoliul său nu sunt prea bine cunoscute în rândul industriilor, al întreprinderilor nou-înființate, al celor în curs de extindere și al IMM-urilor din întreaga Europă. Accesul la serviciile CEI ar trebui să fie mai simplu și mai ușor de utilizat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită ca Fondul CEI să funcționeze ca un catalizator, cu un orizont de timp larg, dar limitat, și îndeamnă să se atingă rezultate pozitive prin oferte publice inițiale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | propune ca accentul să fie pus pe noile întreprinderi și ecosisteme care necesită investiții foarte mari cu orizonturi de timp îndelungate (baterii pentru automobile electrice hidrogen și semiconductori), care tind să nu atragă destul de devreme finanțare privată directă; investițiile transformatoare necesită o finanțare publică caracterizată de răbdare, spre deosebire de finanțarea privată, care stimulează în principal inovarea „pe piață”; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că „tensiunea creativă” și „distrugerea creativă” sunt mijloace eficace de a inventa lucruri noi remarcabile – prin crearea în comun a unor potențiale inițiative revoluționare. Acest lucru necesită utilizarea parțială a finanțării UE pentru a menține, a atrage și a reorganiza talentele și resursele provenite din inițiative de înaltă calitate ale economiei de piață care au abordat provocări similare, utilizând parteneriate de lungă durată cu experiență, orientate spre întreprinderi și/sau public-privat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că Europa trebuie să accelereze întregul proces de inovare pe teren, pe baza examinării ideilor creative, a experimentării, a testării, a creării de prototipuri, a învățării comparative și a aplicării la scară largă. Comisia Europeană ar trebui să își demonstreze capacitatea de inovare prin crearea de noi forme de finanțare a activităților locale care își demonstrează potențialul global înnăscut în faza inițială. Aceste scheme de finanțare ale UE ar încuraja finanțarea fezabilității la nivel național și regional, inclusiv utilizarea activă a fondurilor de coeziune; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă Comisia Europeană să preia inițiativa și să abordeze cea mai importantă problemă structurală de pe piața bursieră, permițând societăților cotate la bursă să emită noi acțiuni și să le vândă pe piață fără proceduri împovărătoare de emitere de acțiuni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că, deși succesul oricărei agende de inovare depinde de capacitatea constantă de a înlocui produse și servicii vechi cu altele noi, prin proiectare și construcție în comun ar trebui abordate efectele sale perturbatoare, pentru a asigura acceptarea pe termen lung, cu participarea actorilor locali și regionali; |
| --- | --- |

37.

Inițiativă emblematică privind facilitarea inovării în domeniul tehnologiei profunde prin spații de experimentare și achiziții publice

| 38. | subliniază importanța procedurii de descoperire deschisă (Open Discovery) și face trimitere la un corp de cercetare și la metode verificate pentru a orchestra și gestiona colaborarea pe mai multe niveluri și procesele de experimentare în transformări sistemice radicale. CoR recunoaște că trebuie îmbunătățite capacitățile profesionale și locurile de muncă, pentru a deveni medii de învățare ce produc idei exploatabile, creând condiții favorabile pentru încredere și experimentare în proiecte comune cu viziune, obiective, strategii și planuri de acțiune acceptate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că, într-o abordare bazată pe cooperare pe mai multe niveluri, soluțiile la problemele locale ar trebui, în majoritatea cazurilor, să fie dezvoltate împreună cu toți actorii elicei cvadruple, într-un mod conectat, în medii reale. Această evoluție va conduce la învățare rapidă, la extindere și la corecții rapide ale procesului de inovare, în timp ce anumite aspecte de coordonare și monitorizare au loc sub forma unor rețele transregionale. Scopul este de a vedea ce este posibil, de a depăși așteptările în acest sens, inclusiv pentru „a face imposibilul posibil”, și de a compara apoi practicile alternative și a evalua și învăța despre parcursurile de experimentare reușite sau eșuate sau de a încuraja difuzarea și aplicarea inovării în afara contextului său inițial; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reiterează că monitorizarea și evaluarea corespunzătoare ale inovării sunt esențiale pentru implementarea eficace a politicilor; CoR reamintește (7), în acest sens, necesitatea utilizării și dezvoltării în continuare a tabloului de bord regional privind inovarea dedicat politicilor regionale bazate pe realitatea zonei. CoR consideră că acesta este un instrument esențial pentru a compara mutațiile în performanța politicilor regionale de inovare și pentru a organiza procese de învățare comparativă între regiuni, ameliorând astfel ecosistemele regionale de inovare și specializarea inteligentă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că experimentarea la scară largă necesită parteneriate europene în cadrul Orizont Europa, utilizarea achizițiilor publice inovatoare și sprijinul Consiliului european pentru inovare (CEI) pe parcursul întregului ciclu de viață al inovării, de la primele etape ale cercetării până la validarea conceptului, transferul de tehnologie și finanțarea și extinderea experimentelor, a întreprinderilor și reușita întreprinderilor nou-înființate, pentru a funcționa ca sursă de inspirație, în proiecte importante de interes european comun (PIIEC) și în văi de hidrogen; |
| --- | --- |

41.

Inițiativă emblematică privind accelerarea și consolidarea inovării în ecosistemele europene de inovare din întreaga UE și abordarea decalajului în materie de inovare

| 42. | propune ca văile regionale de inovare, împreună cu institutele de învățământ superior (IIS) de vârf, să devină catalizatori esențiali pentru mutații societale și industriale și să permită regiunilor cu profiluri similare de specializare să colaboreze și să promoveze proiecte comune de inovare; În acest context, va fi necesar un sistem cuprinzător, coordonat și descentralizat de monitorizare și evaluare a programelor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată că, pentru a atinge obiectivele stabilite, Orizont Europa (100 de milioane EUR) și investițiile interregionale pentru inovare (I3) (70 de milioane EUR) din cadrul FEDR vor furniza resurse suficiente doar pentru cadrul inițial, care trebuie să fie sprijinit prin eforturi mult mai extinse și prin finanțări ulterioare. CoR îndeamnă Comisia Europeană să dezvolte sinergii efective între aceste surse de finanțare, bazându-se pe inițiative precum parteneriatele pentru inovare regională și Rețeaua europeană de centre de inovare digitală și rețeaua de centre europene de inovare digitală; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută măsurile eficiente ale Comisiei Europene de promovare a dimensiunii regionale în politicile UE și a ecosistemelor regionale de inovare ca element esențial pentru consolidarea competitivității Europei și realizarea autonomiei strategice a UE pentru o creștere inteligentă și durabilă. CoR subliniază că instituțiile de învățământ superior se află în centrul ecosistemelor regionale de inovare, cu o cultură puternică a întreprinderilor, inclusiv a celor nou-înființate. Toate instituțiile de învățământ superior, în special universitățile de științe aplicate și alte instituții de învățământ superior similare care își desfășoară activitatea în domeniul dezvoltării practicilor din viața reală, trebuie să-și consolideze rolul de motoare active ale inovării în regiuni, să asigure formarea profesioniștilor atât de necesari, să atragă noi talente de pe teren și să permită transferul inovațiilor tehnologice importante către economia locală; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază rolul important al învățământului profesional, cu accent pe formarea tehnicienilor și a altor profesioniști orientați spre practică, în implementarea acestei agende de inovare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază provocarea fundamentală a agendei europene de inovare în domeniul tehnologiilor profunde, care nu dispune de stimulente, experiențe și resurse adecvate pentru a implica părțile interesate într-o tranziție sistemică. De asemenea, avem nevoie de stimulente pentru ca instituțiile de învățământ superior să-și schimbe abordarea „publici sau dispari” și să pună un accent sporit pe modul de abordare a provocărilor societale majore și presante și de sprijinire a inovării în domeniul tehnologiilor profunde și al transferului de tehnologie la nivel mondial, în colaborare cu întreprinderile; |
| --- | --- |

46.

| 47. | propune ca instituțiile de învățământ superior să dezvolte, împreună cu ceilalți actori ai elicei cvadruple, rolurile și responsabilitățile profesioniștilor cărora le revine să orchestreze ecosistemele locale, în care cercetătorii, studenții și întreprinderile să experimenteze și să testeze împreună noile tehnologii, în cadrul unei noi culturi antreprenoriale și de inovare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reiterează importanța direcționării și finanțării inițiativelor de eliminare a celor două decalaje în materie de inovare, pentru a facilita parteneriatele de excelență cu actori multipli orchestrate la nivel mondial și a deschide accesul la acestea și pentru partenerii din țările și regiunile cu performanțe mai slabe. Acestea sunt esențiale pentru crearea unui ecosistem de inovare mai robust și mai coerent al UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reiterează că centrele SEC, care îi pun în legătură pe factorii de decizie cu actorii CDI, reprezintă un instrument ideal pentru a recunoaște pe deplin meritele unei abordări din perspectivă locală a științei și inovării, creând în comun noi soluții pentru a gestiona crizele actuale printr-o abordare regională ascendentă; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recomandă acțiuni prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene în ceea ce privește transferul internațional de tehnologie și cooperarea tehnologică în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării; |
| --- | --- |

50.

Inițiativă emblematică privind promovarea, atragerea și păstrarea talentelor în domeniul tehnologiei profunde

| 51. | îndeamnă la crearea unui plan de acțiune special, cu stimulente și finanțare adecvată, pentru a încuraja instituțiile de învățământ superior să joace un rol activ în soluționarea provocărilor societale majore, promovând inovarea europeană în domeniul tehnologiilor profunde, colaborarea industrială și integrarea, și pentru a forma talentele necesare în Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază rolul instituțiilor de învățământ superior, mai ales al studenților, în calitate de catalizatori între întreprinderile nou-înființate și lumea științei și parteneriatele dintre universități și industrie în sprijinirea inovării în domeniul tehnologiilor profunde și al transferului de tehnologie. Instituțiile de învățământ superior ar trebui să devină motoare ale schimbărilor structurale, necesare pentru a accelera inovarea tehnologică profundă pentru a crea, a păstra și a menține talentele în Europa. Centrele tehnologice pot juca un rol important în această privință, în calitate de mediatori și facilitatori; |
| --- | --- |

52.

| 53. | propune ca, la fel ca în SUA, cele mai bune instituții de învățământ superior să le dea celorlalte un exemplu în domeniul schimbării mentalității către o societate ce valorifică antreprenoriatul, înființarea de noi întreprinderi extinderea celor existente, colaborarea dintre universități și industrie, tehnologia profundă și abordarea provocărilor societale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reafirmă că Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT), comunitățile sale de cunoaștere și inovare (CCI) și portofoliile lor nu sunt încă bine cunoscute de orașele, regiunile, studenții, cetățenii și mediul universitar din întreaga Europă; |
| --- | --- |

54.

Inițiativă emblematică privind îmbunătățirea instrumentelor de elaborare a politicilor

| 55. | recomandă să se aprofundeze înțelegerea naturii schimbătoare a inovării în procesul de elaborare a politicilor la nivel local și regional, prin intermediul inițiativei „Parteneriate pentru inovare regională” (PRI) și al colaborării dintre JRC, DG RTD, DG GROW, DG REGIO și CoR. Acest lucru ar trebui realizat în cooperare cu teritoriile implicate în acțiunea-pilot PRI a CoR-JCR și cu rețele cu experiență în domeniul inovării la nivel european, cum ar fi Asociația europeană a organizațiilor de cercetare și tehnologie (EARTO), Rețeaua de cercetare și inovare a regiunilor europene (ERRIN) și Rețeaua europeană a laboratoarelor vii (ENoLL); |
| --- | --- |

55.

| 56. | observă că această inițiativă emblematică include puncte de acțiune care sunt foarte relevante pentru regiuni și orașe. CoR este de acord cu declarațiile Comisiei Europene privind sprijinirea regiunilor în conceperea și punerea în aplicare a unor politici de inovare mai bune și propune negocierea unui plan comun de punere în aplicare care să țină seama de diferitele elemente ale Agendei de inovare și de prezentul aviz; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește (tuturor regiunilor) că această nouă agendă de inovare reprezintă un efort vital și amplu de creare în comun a unor noi instrumente de abordare a provocărilor societale arzătoare care necesită o colaborare europeană, și recomandă Comisiei Europene să utilizeze PRI și alte instrumente în scopul de a acorda sprijin orașelor și regiunilor pentru pregătirea agendelor lor regionale de inovare și accelerarea măsurilor de inovare împreună cu părțile interesate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | este de acord cu necesitatea de a defini și de a utiliza terminologia-cheie, indicatorii, taxonomia datelor recunoscută și seturile de date comparabile pentru a sprijini elaborarea de politici bazate pe date concrete, care vor fi publicate pe portalurile instituționale de date deschise pentru a sprijini accesul la ele, utilizarea și consultarea lor; |
| --- | --- |

58.

Etapele următoare

| 59. | propune ca JRC să creeze un spațiu european de colaborare virtuală pentru partajarea, experimentarea și testarea metodelor, instrumentelor și practicilor și acțiunilor pentru politicile în materie de cercetare, dezvoltare și inovare pe care statele membre, regiunile și municipalitățile le pot utiliza în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor lor de inovare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că procesul Agendei de inovare necesită evaluarea periodică a progreselor și a ajustărilor, împreună cu părțile interesate; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că este extrem de important să crească sinergia și colaborarea dintre inițiativele majore ale UE și să se prezinte cum decurg acestea în practică în viața reală în momentul implementării noii agende europene de inovare la nivel local și regional. În acest sens, UE și guvernele statelor membre ar trebui să sporească utilizarea sinergică a diverselor surse de finanțare europene și naționale care vizează în special consolidarea bazei de inovare a orașelor și regiunilor; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că multiplicarea dezvoltării întreprinderilor în curs de extindere la scară europeană necesită ca liderii politici de la toate nivelurile să se angajeze să finanțeze CDI mult mai mult decât până în prezent și ca, cu acest ajutor, noile platforme de creștere și ecosistemele de inovare deschise și influente, bazate la nivel local, să se extindă în întreaga Europă. Faza de pionierat poate fi creată utilizând regiunile și orașele pilot implicate în PRI; |
| --- | --- |

62.

| 63. | recomandă dezvoltarea unei metodologii mai aprofundate pentru a duce la bun sfârșit, la toate nivelurile de guvernanță, procesele de transformare sistemică axate mai ales pe inovații transformatoare necesare pentru a face față provocărilor globale. Unul dintre obiective este de a recurge mai mult la cele mai bune cunoștințe științifice în aceste procese de transformare. Celălalt obiectiv este de a crea în comun practici la nivel local, consolidând astfel atuurile de lider ale Europei în domeniile în care este deja în avangardă, cum ar fi Pactul verde, abordarea dublei tranziții și consolidarea rezilienței strategice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | îndeamnă să se abordeze concurența globală pentru talente și să se afirme poziția de lider în știință, tehnologie, inginerie, matematică și capacitate de inovare, utilizând ca referință două inițiative ale SUA: noua inițiativă de finanțare a Fundației Naționale pentru Știință (NSF) denumită „Motoarele regionale de inovare” (un program ce catalizează și stimulează ecosistemele de inovare din SUA) și Programul MIT de accelerare a antreprenoriatului regional (REAP), care este o inițiativă globală și ajută regiunile să accelereze creșterea economică și să promoveze progresul social prin intermediul antreprenoriatului bazat pe inovare (IDE); |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că agenda de inovare va avea succes numai dacă se evită fragmentarea și dacă măsurile sunt efectiv puse în aplicare. Europa va deveni lider mondial în domeniul științei, al bazei industriale, al unor ecosisteme dinamice de întreprinderi nou-înființate, al condițiilor pentru inovare și al bazei de talente, iar acest lucru va crea condiții favorabile pentru Pactul verde european și pentru ODD ale ONU. |
| --- | --- |

65.

Bruxelles, 1 decembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  PRI Playbook (Protocolul parteneriatelor pentru inovare regională) pune în evidență necesitatea transformării societale și a utilizării inovării societale ca unul dintre instrumente.

1

(2)  Definiția dată de OCDE inovării sociale (https://www.oecd.org/regional/leed/social- inovation.htm).

2

(3)  Ar trebui reamintit că, în noiembrie 2021, Consiliul European a elaborat 20 de acțiuni prioritare, dintre care una („Crearea unor ecosisteme regionale și naționale de cercetare și inovare pentru a îmbunătăți excelența și competitivitatea la nivel regional/național”) sublinia necesitatea stabilirii de centre SEC și realizarea de proiecte-pilot aferente pentru a permite apariția unor ecosisteme competitive de cercetare și inovare în întreaga UE, pentru a elimina decalajele teritoriale și pentru a facilita circulația talentelor și a investițiilor.

3

(4)  Bruxelles, 5.7.2022, C(2022) 4747 final – Anexa la Comunicarea Comisiei pentru aprobarea conținutului unui proiect de comunicare a Comisiei privind sinergiile dintre programele FEDR și Orizont Europa.

4

(5)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/report-consultation-01-public-procurement.pdf.

5

(6)  https://cor.europa.eu/en/engage/Documents/RegHub/RegHub%20report%20on%2021%20century%20rules.pdf.

6

(7)  CoR-517-2020.

7

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 152-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2022-1.12.2022

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/59

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind migrația legală: atragerea de competențe și de talente în UE

(2023/C 79/10)

| Raportor: | Giuseppe VARACALLI (IT-Renew Europe), membru al Consiliului Local Gerace |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung
  COM(2022) 650
  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru
  COM(2022) 655
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Atragerea de competențe și de talente în UE
  COM(2022) 657 |

Raportor:

Giuseppe VARACALLI (IT-Renew Europe), membru al Consiliului Local Gerace

Documente de referință:

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung

COM(2022) 650

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru

COM(2022) 655

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Atragerea de competențe și de talente în UE

COM(2022) 657

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung

COM(2022) 650

Amendamentul 1

Considerentul (8)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a preveni riscul dobândirii abuzive a statutului de rezident pe termen lung în UE, statele membre ar trebui să se asigure că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător pentru toate categoriile de resortisanți ai țărilor terțe. Acest risc este deosebit de relevant pentru resortisanții țărilor terțe care dețin un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru, deoarece eliberarea acestor permise de ședere nu face întotdeauna obiectul cerinței privind prezența fizică continuă în statul membru sau face doar obiectul unei cerințe privind prezența investitorilor în statul membru pentru o perioadă limitată de timp. Pentru a preveni acest risc, statele membre ar trebui să consolideze controalele având drept obiect cerința privind șederea legală și continuă, în special în ceea ce privește cererile de acordare a statutului de rezident pe termen lung în UE depuse de resortisanți ai țărilor terțe care își au reședința într-un stat membru în schimbul oricărui tip de investiții, cum ar fi transferurile de capital, achiziționarea sau închirierea de proprietăți imobiliare, investițiile în obligațiuni de stat, investițiile în entități corporative, donații sau fonduri de dotare pentru activități care contribuie la binele public și în schimbul unor contribuții la bugetul de stat. | Pentru a preveni riscul dobândirii abuzive a statutului de rezident pe termen lung în UE, statele membre ar trebui să se asigure că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător pentru toate categoriile de resortisanți ai țărilor terțe. Acest risc este deosebit de relevant pentru resortisanții țărilor terțe care dețin un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru, deoarece eliberarea acestor permise de ședere nu face întotdeauna obiectul cerinței privind prezența fizică continuă în statul membru sau face doar obiectul unei cerințe privind prezența investitorilor în statul membru pentru o perioadă limitată de timp. Pentru a preveni acest risc, statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile locale sau regionale competente,
  ar trebui să consolideze controalele având drept obiect cerința privind șederea legală și continuă, în special în ceea ce privește cererile de acordare a statutului de rezident pe termen lung în UE depuse de resortisanți ai țărilor terțe care își au reședința într-un stat membru în schimbul oricărui tip de investiții, cum ar fi transferurile de capital, achiziționarea sau închirierea de proprietăți imobiliare, investițiile în obligațiuni de stat, investițiile în entități corporative, donații sau fonduri de dotare pentru activități care contribuie la binele public și în schimbul unor contribuții la bugetul de stat. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a preveni riscul dobândirii abuzive a statutului de rezident pe termen lung în UE, statele membre ar trebui să se asigure că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător pentru toate categoriile de resortisanți ai țărilor terțe. Acest risc este deosebit de relevant pentru resortisanții țărilor terțe care dețin un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru, deoarece eliberarea acestor permise de ședere nu face întotdeauna obiectul cerinței privind prezența fizică continuă în statul membru sau face doar obiectul unei cerințe privind prezența investitorilor în statul membru pentru o perioadă limitată de timp. Pentru a preveni acest risc, statele membre ar trebui să consolideze controalele având drept obiect cerința privind șederea legală și continuă, în special în ceea ce privește cererile de acordare a statutului de rezident pe termen lung în UE depuse de resortisanți ai țărilor terțe care își au reședința într-un stat membru în schimbul oricărui tip de investiții, cum ar fi transferurile de capital, achiziționarea sau închirierea de proprietăți imobiliare, investițiile în obligațiuni de stat, investițiile în entități corporative, donații sau fonduri de dotare pentru activități care contribuie la binele public și în schimbul unor contribuții la bugetul de stat.

Pentru a preveni riscul dobândirii abuzive a statutului de rezident pe termen lung în UE, statele membre ar trebui să se asigure că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător pentru toate categoriile de resortisanți ai țărilor terțe. Acest risc este deosebit de relevant pentru resortisanții țărilor terțe care dețin un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru, deoarece eliberarea acestor permise de ședere nu face întotdeauna obiectul cerinței privind prezența fizică continuă în statul membru sau face doar obiectul unei cerințe privind prezența investitorilor în statul membru pentru o perioadă limitată de timp. Pentru a preveni acest risc, statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile locale sau regionale competente,
  ar trebui să consolideze controalele având drept obiect cerința privind șederea legală și continuă, în special în ceea ce privește cererile de acordare a statutului de rezident pe termen lung în UE depuse de resortisanți ai țărilor terțe care își au reședința într-un stat membru în schimbul oricărui tip de investiții, cum ar fi transferurile de capital, achiziționarea sau închirierea de proprietăți imobiliare, investițiile în obligațiuni de stat, investițiile în entități corporative, donații sau fonduri de dotare pentru activități care contribuie la binele public și în schimbul unor contribuții la bugetul de stat.

Expunere de motive

Întrucât cerința privind reședința legală și continuă este o componentă care trebuie să facă obiectul controlului și monitorizării de către autoritățile locale și regionale (de exemplu, prin înregistrarea locului de reședință), orice modificare a procedurii sau „consolidarea” controalelor ar trebui să fie elaborată în cooperare cu aceste autorități. Se evită astfel o sarcină administrativă disproporționată și se oferă experiență „pe teren”.

Amendamentul 2

Considerentul (20)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Calificările profesionale dobândite de un resortisant al unei țări terțe în alt stat membru ar trebui să fie recunoscute în același mod ca cele ale cetățenilor Uniunii. Calificările dobândite într-o țară terță ar trebui luate în considerare în conformitate cu Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*). Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere condițiilor prevăzute de dreptul intern pentru exercitarea profesiilor reglementate. | Calificările profesionale dobândite de un resortisant al unei țări terțe în alt stat membru ar trebui să fie recunoscute în același mod ca cele ale cetățenilor Uniunii. Calificările dobândite într-o țară terță ar trebui luate în considerare în conformitate cu Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*)
  , în timp ce o serie de dispoziții speciale ar putea permite o examinare flexibilă în cazul refugiaților care ar putea să nu fie în măsură să furnizeze documente justificative relevante și dovezi ale calificărilor
  . Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere condițiilor prevăzute de dreptul intern pentru exercitarea profesiilor reglementate.
  Statele membre trebuie să se supună în continuare obligației de a acorda copiilor minori ai migranților acces la un sistem educativ, independent de statutul lor juridic, în condiții similare celor prevăzute pentru resortisanții lor naționali, acordând o atenție deosebită fetelor migrante, care sunt mai susceptibile de a se afla în întârziere în sistemul de învățământ. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Calificările profesionale dobândite de un resortisant al unei țări terțe în alt stat membru ar trebui să fie recunoscute în același mod ca cele ale cetățenilor Uniunii. Calificările dobândite într-o țară terță ar trebui luate în considerare în conformitate cu Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*). Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere condițiilor prevăzute de dreptul intern pentru exercitarea profesiilor reglementate.

Calificările profesionale dobândite de un resortisant al unei țări terțe în alt stat membru ar trebui să fie recunoscute în același mod ca cele ale cetățenilor Uniunii. Calificările dobândite într-o țară terță ar trebui luate în considerare în conformitate cu Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*)
  , în timp ce o serie de dispoziții speciale ar putea permite o examinare flexibilă în cazul refugiaților care ar putea să nu fie în măsură să furnizeze documente justificative relevante și dovezi ale calificărilor
  . Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere condițiilor prevăzute de dreptul intern pentru exercitarea profesiilor reglementate.
  Statele membre trebuie să se supună în continuare obligației de a acorda copiilor minori ai migranților acces la un sistem educativ, independent de statutul lor juridic, în condiții similare celor prevăzute pentru resortisanții lor naționali, acordând o atenție deosebită fetelor migrante, care sunt mai susceptibile de a se afla în întârziere în sistemul de învățământ.

Expunere de motive

În conformitate cu Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96), statele membre acordă copiilor minori ai solicitanților și solicitanților minori acces la sistemul de învățământ în condiții similare cu cele ale propriilor resortisanți. Prin urmare, se propune menținerea acestui alineat, întrucât s-a statuat în repetate rânduri că, pentru o integrare adecvată, primul punct este reprezentat de drepturile care, pentru a fi asimilate celor ale resortisanților statului membru, trebuie să includă în mod necesar dreptul la educație. Este important să se amintească obstacolele cu care se confruntă fetele aflate în special în situații de precaritate și izolare, care pot rezulta din experiențe de migrație traumatizante.

Amendamentul 3

Considerentul (28)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Armonizarea condițiilor de dobândire a statutului de rezident pe termen lung în UE favorizează încrederea reciprocă între statele membre. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a elibera, în cazul altor permise decât permisul de ședere pe termen lung în UE, permise de ședere cu valabilitate permanentă sau nelimitată Astfel de permise de ședere naționale ar trebui să nu acorde accesul la dreptul de ședere în alte state membre. | Armonizarea condițiilor de dobândire a statutului de rezident pe termen lung în UE favorizează încrederea reciprocă între statele membre. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a elibera, în cazul altor permise decât permisul de ședere pe termen lung în UE, permise de ședere cu valabilitate permanentă sau nelimitată Astfel de permise de ședere naționale ar trebui să nu acorde accesul la dreptul de ședere în alte state membre.
  Un resortisant al unei țări terțe poate deține atât statutul de rezident pe termen lung în UE, cât și un permis național de ședere sau un alt permis de ședere permanentă în UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Armonizarea condițiilor de dobândire a statutului de rezident pe termen lung în UE favorizează încrederea reciprocă între statele membre. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a elibera, în cazul altor permise decât permisul de ședere pe termen lung în UE, permise de ședere cu valabilitate permanentă sau nelimitată Astfel de permise de ședere naționale ar trebui să nu acorde accesul la dreptul de ședere în alte state membre.

Armonizarea condițiilor de dobândire a statutului de rezident pe termen lung în UE favorizează încrederea reciprocă între statele membre. Cu toate acestea, prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere dreptului statelor membre de a elibera, în cazul altor permise decât permisul de ședere pe termen lung în UE, permise de ședere cu valabilitate permanentă sau nelimitată Astfel de permise de ședere naționale ar trebui să nu acorde accesul la dreptul de ședere în alte state membre.
  Un resortisant al unei țări terțe poate deține atât statutul de rezident pe termen lung în UE, cât și un permis național de ședere sau un alt permis de ședere permanentă în UE.

Expunere de motive

Ar trebui clarificat faptul că un resortisant al unei țări terțe care deține deja statutul de rezident pe termen lung în UE are dreptul la un permis național de ședere, deoarece acest lucru i-ar conferi drepturi suplimentare. Nici în actuala Directivă 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (JO L 16, 23.1.2004, p. 44), nici în versiunea sa reformată nu se prevede că o persoană care solicită să i se acorde statutul de rezident în UE ar trebui să renunțe la permisul său național de ședere permanentă. În plus, în temeiul dreptului Uniunii, resortisanții țărilor terțe pot avea două statute diferite în ceea ce privește șederea.

Amendamentul 4

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre instituie mecanisme de control adecvate pentru a se asigura că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător, în special în ceea ce privește cererile depuse de resortisanții țărilor terțe care dețin și/sau au deținut un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru. | Statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale competente,
  instituie mecanisme de control adecvate pentru a se asigura că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător, în special în ceea ce privește cererile depuse de resortisanții țărilor terțe care dețin și/sau au deținut un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre instituie mecanisme de control adecvate pentru a se asigura că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător, în special în ceea ce privește cererile depuse de resortisanții țărilor terțe care dețin și/sau au deținut un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru.

Statele membre
  , în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale competente,
  instituie mecanisme de control adecvate pentru a se asigura că cerința privind șederea legală și continuă este monitorizată în mod corespunzător, în special în ceea ce privește cererile depuse de resortisanții țărilor terțe care dețin și/sau au deținut un permis de ședere acordat pe baza oricărui tip de investiție într-un stat membru.

Expunere de motive

Întrucât cerința privind reședința legală și continuă este o componentă care trebuie să facă obiectul controlului și monitorizării de către autoritățile locale și regionale (de exemplu, prin înregistrarea locului de reședință), orice modificare a procedurii sau „consolidarea” controalelor ar trebui să fie elaborată în cooperare cu aceste autorități. Se evită astfel o sarcină administrativă disproporționată și se oferă experiență „pe teren”.

Amendamentul 5

Articolul 4 alineatul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Orice perioadă de ședere petrecută în calitate de titular al unei vize de lungă ședere sau al unui permis de ședere eliberat în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern, inclusiv în cazurile menționate la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (c) și (e), este luată în considerare la calcularea perioadei menționate la alineatul (1) în cazul în care resortisantul în cauză al unei țări terțe a dobândit un titlu de ședere care îi va permite să beneficieze de statutul de rezident pe termen lung în UE.


  În cazul persoanelor cărora li s-a acordat protecție internațională, cel puțin jumătate din perioada dintre data introducerii cererii pentru protecție internațională pe baza căreia a fost acordată protecția internațională și data la care se acordă permisul de ședere la care se face referire în articolul 24 din Directiva 2011/95/UE, sau întreaga perioadă, dacă aceasta depășește 18 luni, se ia în considerare la calculul perioadei menționate la alineatul (1)
  . | Orice perioadă de ședere petrecută în calitate de titular al unei vize de lungă ședere sau al unui permis de ședere eliberat în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern, inclusiv în cazurile menționate la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (c) și (e), este luată în considerare la calcularea perioadei menționate la alineatul (1) în cazul în care resortisantul în cauză al unei țări terțe a dobândit un titlu de ședere care îi va permite să beneficieze de statutul de rezident pe termen lung în UE. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Orice perioadă de ședere petrecută în calitate de titular al unei vize de lungă ședere sau al unui permis de ședere eliberat în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern, inclusiv în cazurile menționate la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (c) și (e), este luată în considerare la calcularea perioadei menționate la alineatul (1) în cazul în care resortisantul în cauză al unei țări terțe a dobândit un titlu de ședere care îi va permite să beneficieze de statutul de rezident pe termen lung în UE.

În cazul persoanelor cărora li s-a acordat protecție internațională, cel puțin jumătate din perioada dintre data introducerii cererii pentru protecție internațională pe baza căreia a fost acordată protecția internațională și data la care se acordă permisul de ședere la care se face referire în articolul 24 din Directiva 2011/95/UE, sau întreaga perioadă, dacă aceasta depășește 18 luni, se ia în considerare la calculul perioadei menționate la alineatul (1)
  .

Orice perioadă de ședere petrecută în calitate de titular al unei vize de lungă ședere sau al unui permis de ședere eliberat în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului intern, inclusiv în cazurile menționate la articolul 3 alineatul (2) literele (a), (b), (c) și (e), este luată în considerare la calcularea perioadei menționate la alineatul (1) în cazul în care resortisantul în cauză al unei țări terțe a dobândit un titlu de ședere care îi va permite să beneficieze de statutul de rezident pe termen lung în UE.

Expunere de motive

Prin excluderea cazurilor prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (d), dispoziția propusă, în forma sa actuală, prevede un regim incoerent pentru solicitanții de azil. Pentru a asigura un tratament consecvent solicitanților de azil, al doilea paragraf se elimină.

Amendamentul 6

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot solicita ca resortisanții țărilor terțe să îndeplinească condiții de integrare, în conformitate cu legislația lor internă. | Statele membre pot solicita ca resortisanții țărilor terțe să îndeplinească condiții de integrare, în conformitate cu legislația lor internă.
  În acest scop, ar trebui consolidată guvernanța pe mai multe niveluri în materie de migrație. Autoritățile locale și/sau regionale, rețelele locale și regionale, organismele profesionale și persoanele private acreditate care organizează orice programe de integrare ar trebui să primească un sprijin operațional și financiar suficient din partea statului membru, adaptat în funcție de serviciul furnizat. Aceste programe de integrare ar trebui integrate în toate politicile privind educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea, locuințele și participarea. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre pot solicita ca resortisanții țărilor terțe să îndeplinească condiții de integrare, în conformitate cu legislația lor internă.

Statele membre pot solicita ca resortisanții țărilor terțe să îndeplinească condiții de integrare, în conformitate cu legislația lor internă.
  În acest scop, ar trebui consolidată guvernanța pe mai multe niveluri în materie de migrație. Autoritățile locale și/sau regionale, rețelele locale și regionale, organismele profesionale și persoanele private acreditate care organizează orice programe de integrare ar trebui să primească un sprijin operațional și financiar suficient din partea statului membru, adaptat în funcție de serviciul furnizat. Aceste programe de integrare ar trebui integrate în toate politicile privind educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea, locuințele și participarea.

Expunere de motive

Întrucât, adesea, autoritățile locale și regionale, precum și asociațiile și sindicatele fără scop lucrativ și rețelele locale și regionale sunt cele care organizează cursuri de limbă, de cetățenie, în cadrul programului de integrare – și/sau de formare profesională, este esențial ca acestea să primească un sprijin adecvat din partea statului în acest scop. Includerea integrării în politicile relevante accelerează procesul de integrare și respectă valorile drepturilor omului, solidarității și egalității și dezvoltă o abordare cuprinzătoare a migrației, care valorifică beneficiile diversității.

Amendamentul 7

Articolul (7)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a dobândi statutul de rezident pe termen lung în UE, resortisantul unei țări terțe trebuie să facă o cerere către autoritățile competente ale statului membru în care are reședința. Cererea trebuie însoțită de acte justificative, stabilite de legislația internă, care să facă dovada că îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 4 și 5, precum și, dacă este necesar, de un document de călătorie valid sau de o copie legalizată corespunzătoare a acestuia. | 1.   Pentru a dobândi statutul de rezident pe termen lung în UE, resortisantul unei țări terțe trebuie să facă o cerere către autoritățile competente ale statului membru în care are reședința. Cererea trebuie însoțită de acte justificative, stabilite de legislația internă, care să facă dovada că îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 4 și 5, precum și, dacă este necesar, de un document de călătorie valid sau de o copie legalizată corespunzătoare a acestuia.
  Autoritățile naționale competente informează resortisantul țării terțe cu privire la procesul de depunere a cererii în termen de trei luni de la data la care el a împlinit perioada necesară de ședere legală și continuă pe teritoriul statului membru. |
| 2.   Îndată ce este posibil, și în orice caz în cel mult șase luni de la depunerea cererii complete, autoritățile naționale competente notifică în scris solicitantului decizia luată în privința sa. Decizia respectivă se notifică resortisantului țării terțe în cauză în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de legislația internă în materie. | 2.   Îndată ce este posibil, și în orice caz în cel mult șase luni de la depunerea cererii complete, autoritățile naționale competente notifică în scris solicitantului decizia luată în privința sa. Decizia respectivă se notifică resortisantului țării terțe în cauză în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de legislația internă în materie. |
| În cazul în care documentele prezentate sau informațiile furnizate în sprijinul cererii sunt necorespunzătoare sau incomplete, autoritățile competente îi comunică solicitantului documentele sau informațiile suplimentare care sunt necesare și stabilesc un termen rezonabil pentru prezentarea sau furnizarea acestora. Termenul specificat în primul paragraf se suspendă până la primirea de către autorități a documentelor sau a informațiilor suplimentare necesare. În cazul în care documentele sau informațiile suplimentare necesare nu sunt furnizate în termenul respectiv, cererea poate fi respinsă. | În cazul în care documentele prezentate sau informațiile furnizate în sprijinul cererii sunt necorespunzătoare sau incomplete, autoritățile competente îi comunică solicitantului documentele sau informațiile suplimentare care sunt necesare și stabilesc un termen rezonabil pentru prezentarea sau furnizarea acestora. Termenul specificat în primul paragraf se suspendă până la primirea de către autorități a documentelor sau a informațiilor suplimentare necesare. În cazul în care documentele sau informațiile suplimentare necesare nu sunt furnizate în termenul respectiv, cererea poate fi respinsă. |
| Persoana în cauză trebuie informată cu privire la drepturile și obligațiile ce îi revin în conformitate cu prezenta directivă. | Persoana în cauză trebuie informată cu privire la drepturile și obligațiile ce îi revin în conformitate cu prezenta directivă. |
| Orice consecință a absenței unei decizii la expirarea termenului prevăzut de prezenta dispoziție trebuie reglementată de legislația internă a statului membru în cauză. | Orice consecință a absenței unei decizii la expirarea termenului prevăzut de prezenta dispoziție trebuie reglementată de legislația internă a statului membru în cauză. |
| 3.   În cazul în care condițiile prevăzute la articolele 4 și 5 sunt îndeplinite și dacă persoana în cauză nu reprezintă o amenințare în sensul articolului 6, statul membru acordă statutul de rezident pe termen lung în UE resortisantului țării terțe în cauză. | 3.   În cazul în care condițiile prevăzute la articolele 4 și 5 sunt îndeplinite și dacă persoana în cauză nu reprezintă o amenințare în sensul articolului 6, statul membru acordă statutul de rezident pe termen lung în UE resortisantului țării terțe în cauză. |
| 4.   În cazul în care o cerere de permis de ședere pe termen lung în UE se referă la un resortisant al unei țări terțe care deține un permis de ședere național eliberat de același stat membru în conformitate cu articolul 14, statul membru respectiv nu impune solicitantului să facă dovada îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) în cazul în care respectarea acestor condiții a fost deja verificată în contextul solicitării permisului de ședere național. | 4.   În cazul în care o cerere de permis de ședere pe termen lung în UE se referă la un resortisant al unei țări terțe care deține un permis de ședere național eliberat de același stat membru în conformitate cu articolul 14, statul membru respectiv nu impune solicitantului să facă dovada îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) în cazul în care respectarea acestor condiții a fost deja verificată în contextul solicitării permisului de ședere național. |
| | 5.
     
  Decizia de respingere a unei cereri de permis de ședere pe termen lung ține seama de circumstanțele specifice ale cazului și respectă principiul proporționalității. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

1.   Pentru a dobândi statutul de rezident pe termen lung în UE, resortisantul unei țări terțe trebuie să facă o cerere către autoritățile competente ale statului membru în care are reședința. Cererea trebuie însoțită de acte justificative, stabilite de legislația internă, care să facă dovada că îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 4 și 5, precum și, dacă este necesar, de un document de călătorie valid sau de o copie legalizată corespunzătoare a acestuia.

1.   Pentru a dobândi statutul de rezident pe termen lung în UE, resortisantul unei țări terțe trebuie să facă o cerere către autoritățile competente ale statului membru în care are reședința. Cererea trebuie însoțită de acte justificative, stabilite de legislația internă, care să facă dovada că îndeplinește condițiile prevăzute la articolele 4 și 5, precum și, dacă este necesar, de un document de călătorie valid sau de o copie legalizată corespunzătoare a acestuia.
  Autoritățile naționale competente informează resortisantul țării terțe cu privire la procesul de depunere a cererii în termen de trei luni de la data la care el a împlinit perioada necesară de ședere legală și continuă pe teritoriul statului membru.

2.   Îndată ce este posibil, și în orice caz în cel mult șase luni de la depunerea cererii complete, autoritățile naționale competente notifică în scris solicitantului decizia luată în privința sa. Decizia respectivă se notifică resortisantului țării terțe în cauză în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de legislația internă în materie.

2.   Îndată ce este posibil, și în orice caz în cel mult șase luni de la depunerea cererii complete, autoritățile naționale competente notifică în scris solicitantului decizia luată în privința sa. Decizia respectivă se notifică resortisantului țării terțe în cauză în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de legislația internă în materie.

În cazul în care documentele prezentate sau informațiile furnizate în sprijinul cererii sunt necorespunzătoare sau incomplete, autoritățile competente îi comunică solicitantului documentele sau informațiile suplimentare care sunt necesare și stabilesc un termen rezonabil pentru prezentarea sau furnizarea acestora. Termenul specificat în primul paragraf se suspendă până la primirea de către autorități a documentelor sau a informațiilor suplimentare necesare. În cazul în care documentele sau informațiile suplimentare necesare nu sunt furnizate în termenul respectiv, cererea poate fi respinsă.

În cazul în care documentele prezentate sau informațiile furnizate în sprijinul cererii sunt necorespunzătoare sau incomplete, autoritățile competente îi comunică solicitantului documentele sau informațiile suplimentare care sunt necesare și stabilesc un termen rezonabil pentru prezentarea sau furnizarea acestora. Termenul specificat în primul paragraf se suspendă până la primirea de către autorități a documentelor sau a informațiilor suplimentare necesare. În cazul în care documentele sau informațiile suplimentare necesare nu sunt furnizate în termenul respectiv, cererea poate fi respinsă.

Persoana în cauză trebuie informată cu privire la drepturile și obligațiile ce îi revin în conformitate cu prezenta directivă.

Persoana în cauză trebuie informată cu privire la drepturile și obligațiile ce îi revin în conformitate cu prezenta directivă.

Orice consecință a absenței unei decizii la expirarea termenului prevăzut de prezenta dispoziție trebuie reglementată de legislația internă a statului membru în cauză.

Orice consecință a absenței unei decizii la expirarea termenului prevăzut de prezenta dispoziție trebuie reglementată de legislația internă a statului membru în cauză.

3.   În cazul în care condițiile prevăzute la articolele 4 și 5 sunt îndeplinite și dacă persoana în cauză nu reprezintă o amenințare în sensul articolului 6, statul membru acordă statutul de rezident pe termen lung în UE resortisantului țării terțe în cauză.

3.   În cazul în care condițiile prevăzute la articolele 4 și 5 sunt îndeplinite și dacă persoana în cauză nu reprezintă o amenințare în sensul articolului 6, statul membru acordă statutul de rezident pe termen lung în UE resortisantului țării terțe în cauză.

4.   În cazul în care o cerere de permis de ședere pe termen lung în UE se referă la un resortisant al unei țări terțe care deține un permis de ședere național eliberat de același stat membru în conformitate cu articolul 14, statul membru respectiv nu impune solicitantului să facă dovada îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) în cazul în care respectarea acestor condiții a fost deja verificată în contextul solicitării permisului de ședere național.

4.   În cazul în care o cerere de permis de ședere pe termen lung în UE se referă la un resortisant al unei țări terțe care deține un permis de ședere național eliberat de același stat membru în conformitate cu articolul 14, statul membru respectiv nu impune solicitantului să facă dovada îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) în cazul în care respectarea acestor condiții a fost deja verificată în contextul solicitării permisului de ședere național.

5.
     
  Decizia de respingere a unei cereri de permis de ședere pe termen lung ține seama de circumstanțele specifice ale cazului și respectă principiul proporționalității.

Expunere de motive

Expunere de motive

Este important ca persoanele eligibile pentru a solicita permisul de ședere pe termen lung să fie informate corespunzător de autoritățile competente cu privire la această posibilitate, dat fiind că există o lipsă acută de informații furnizate solicitanților de ședere, ceea ce creează nu numai confuzie, neînțelegere și speranțe false pentru solicitant, ci și sarcini excesive și întârzieri în procesul administrativ. Se propune adăugarea unui nou alineat 5 și la articolul 7 – după modelul articolului 7 alineatul (3) din Directiva revizuită privind Cartea albastră – pentru a garanta că autoritățile competente din domeniul imigrației acționează în mod proporțional și ținând seama de circumstanțele specifice fiecărui caz.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Articolul 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rezidentul pe termen lung în UE își pierde dreptul la statutul de rezident pe termen lung în UE în următoarele cazuri: | Rezidentul pe termen lung în UE își pierde dreptul la statutul de rezident pe termen lung în UE în următoarele cazuri: |
| a) | constatarea dobândirii frauduloase a statutului de rezident pe termen lung în UE; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Rezidentul pe termen lung în UE își pierde dreptul la statutul de rezident pe termen lung în UE în următoarele cazuri:

Rezidentul pe termen lung în UE își pierde dreptul la statutul de rezident pe termen lung în UE în următoarele cazuri:

a)

constatarea dobândirii frauduloase a statutului de rezident pe termen lung în UE;

| a) | constatarea dobândirii frauduloase a statutului de rezident pe termen lung în UE; |
| --- | --- |

a)

constatarea dobândirii frauduloase a statutului de rezident pe termen lung în UE;

| b) | adoptarea unei decizii de încetare a șederii legale în condițiile prevăzute la articolul 13; |
| --- | --- |

b)

adoptarea unei decizii de încetare a șederii legale în condițiile prevăzute la articolul 13;

| b) | adoptarea unei decizii de încetare a șederii legale în condițiile prevăzute la articolul 13; |
| --- | --- |

b)

adoptarea unei decizii de încetare a șederii legale în condițiile prevăzute la articolul 13;

| c) | absența de pe teritoriul Uniunii timp de 24 de luni consecutive. |
| --- | --- |

c)

absența de pe teritoriul Uniunii timp de 24 de luni consecutive.

| c) | absența de pe teritoriul Uniunii timp de 
  peste
  24 de luni consecutive. |
| --- | --- |

c)

absența de pe teritoriul Uniunii timp de 
  peste
  24 de luni consecutive.

peste

Expunere de motive

Expunere de motive

Se propune adăugarea sintagmei „de peste” în scopul alinierii la dispozițiile ulterioare prevăzute în directivă.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Articolul (14)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Permise de ședere naționale cu validitate permanentă sau nelimitată | Permise de ședere naționale cu validitate permanentă sau nelimitată |
| Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a elibera permise de ședere permanente sau cu durată de validitate nelimitată diferite de permisele de ședere pe termen lung în UE eliberate în conformitate cu prezenta directivă. Permisele de ședere respective nu acordă dreptul de ședere în celelalte state membre în conformitate cu prevederile din capitolul III al prezentei directive. | Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a elibera permise de ședere permanente sau cu durată de validitate nelimitată diferite de permisele de ședere pe termen lung în UE eliberate în conformitate cu prezenta directivă. Permisele de ședere respective nu acordă dreptul de ședere în celelalte state membre în conformitate cu prevederile din capitolul III al prezentei directive.
  Statele membre care eliberează permise naționale de ședere permanentă acordă resortisanților țărilor terțe cărora le-au acordat statutul de rezident pe termen lung în UE aceleași drepturi și beneficii cu cele prevăzute în cadrul sistemelor lor naționale, în cazul în care drepturile și beneficiile din cadrul respectivelor sisteme naționale sunt mai favorabile. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Permise de ședere naționale cu validitate permanentă sau nelimitată

Permise de ședere naționale cu validitate permanentă sau nelimitată

Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a elibera permise de ședere permanente sau cu durată de validitate nelimitată diferite de permisele de ședere pe termen lung în UE eliberate în conformitate cu prezenta directivă. Permisele de ședere respective nu acordă dreptul de ședere în celelalte state membre în conformitate cu prevederile din capitolul III al prezentei directive.

Prezenta directivă nu aduce atingere dreptului statelor membre de a elibera permise de ședere permanente sau cu durată de validitate nelimitată diferite de permisele de ședere pe termen lung în UE eliberate în conformitate cu prezenta directivă. Permisele de ședere respective nu acordă dreptul de ședere în celelalte state membre în conformitate cu prevederile din capitolul III al prezentei directive.
  Statele membre care eliberează permise naționale de ședere permanentă acordă resortisanților țărilor terțe cărora le-au acordat statutul de rezident pe termen lung în UE aceleași drepturi și beneficii cu cele prevăzute în cadrul sistemelor lor naționale, în cazul în care drepturile și beneficiile din cadrul respectivelor sisteme naționale sunt mai favorabile.

Statele membre care eliberează permise naționale de ședere permanentă acordă resortisanților țărilor terțe cărora le-au acordat statutul de rezident pe termen lung în UE aceleași drepturi și beneficii cu cele prevăzute în cadrul sistemelor lor naționale, în cazul în care drepturile și beneficiile din cadrul respectivelor sisteme naționale sunt mai favorabile.

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a crea condiții echitabile între permisul de ședere pe termen lung în UE și permisul național de ședere permanentă, este necesar ca statele membre să acorde resortisanților țărilor terțe care dețin statutul de rezident pe termen lung drepturile și beneficiile acordate cetățenilor lor. Amendamentul propus reflectă clauza de la articolul 11 alineatul (6) din Directiva privind Cartea albastră (reformare): Directiva (UE) 2021/1883 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2021 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate și de abrogare a Directivei 2009/50/CE a Consiliului (JO L 382, 28.10.2021, p. 1).

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Articolul 21 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cel de-al doilea stat membru eliberează membrilor familiei rezidentului pe termen lung în UE un permis de ședere care se poate reînnoi, pentru aceeași perioadă ca și permisul eliberat pentru rezidentul pe termen lung în UE . | Cel de-al doilea stat membru eliberează membrilor familiei rezidentului pe termen lung în UE un permis de ședere care se poate reînnoi, pentru aceeași perioadă ca și permisul eliberat pentru rezidentul pe termen lung în UE .
  Permisul de ședere este eliberat în conformitate cu normele și modelul uniform prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1030/2002. La rubrica „observații”, statele membre adaugă „titularul are aceleași drepturi ca un rezident pe termen lung în UE în temeiul capitolului III”. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Cel de-al doilea stat membru eliberează membrilor familiei rezidentului pe termen lung în UE un permis de ședere care se poate reînnoi, pentru aceeași perioadă ca și permisul eliberat pentru rezidentul pe termen lung în UE .

Cel de-al doilea stat membru eliberează membrilor familiei rezidentului pe termen lung în UE un permis de ședere care se poate reînnoi, pentru aceeași perioadă ca și permisul eliberat pentru rezidentul pe termen lung în UE .
  Permisul de ședere este eliberat în conformitate cu normele și modelul uniform prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1030/2002. La rubrica „observații”, statele membre adaugă „titularul are aceleași drepturi ca un rezident pe termen lung în UE în temeiul capitolului III”.

Permisul de ședere este eliberat în conformitate cu normele și modelul uniform prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1030/2002. La rubrica „observații”, statele membre adaugă „titularul are aceleași drepturi ca un rezident pe termen lung în UE în temeiul capitolului III”.

Expunere de motive

Expunere de motive

Permisul de ședere ar trebui să menționeze în mod explicit că este eliberat unui rezident pe termen lung într-un al doilea stat membru. În caz contrar, autoritățile publice, organizațiile private și alte persoane nu vor avea cunoștință de faptul că resortisanții țărilor terțe dețin statutul de rezident pe termen lung în UE și se bucură de drepturi conexe, cum ar fi egalitatea de tratament.

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Articolul 24

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Tratamentul acordat în cel de-al doilea stat membru | Tratamentul acordat în cel de-al doilea stat membru |
| 1.   Imediat după obținerea permisului de ședere prevăzut la articolul 21 în cel de-al doilea stat membru, rezidentul pe termen lung în UE beneficiază, în statul membru respectiv, de egalitate de tratament în domeniile și în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 12. | 1.   Imediat după obținerea permisului de ședere prevăzut la articolul 21 în cel de-al doilea stat membru, rezidentul pe termen lung în UE beneficiază, în statul membru respectiv, de egalitate de tratament în domeniile și în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 12. |
| 2.   Rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor lor au acces la piața muncii în conformitate cu alineatul (1). | 2.   Rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor lor au acces la piața muncii în conformitate cu alineatul (1). |
| Statele membre pot prevedea obligația ca rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor acestora care desfășoară o activitate economică salariată sau independentă să comunice autorităților competente orice schimbare a angajatorului sau a activității economice. O astfel de cerință nu aduce atingere dreptului persoanelor în cauză de a iniția și de a desfășura noua activitate. | Statele membre pot prevedea obligația ca rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor acestora care desfășoară o activitate economică salariată sau independentă să comunice autorităților competente orice schimbare a angajatorului sau a activității economice. O astfel de cerință nu aduce atingere dreptului persoanelor în cauză de a iniția și de a desfășura noua activitate. |
| Statele membre pot stabili, în conformitate cu legislația internă, condițiile în care persoanele care intră sub incidența articolului 16 alineatul (2)
  literele (b) sau
  (c) și membrii familiilor lor pot avea acces la un loc de muncă în calitate de lucrători salariați sau lucrători care desfășoară o activitate independentă. | Statele membre pot stabili, în conformitate cu legislația internă, condițiile în care persoanele care intră sub incidența articolului 16 alineatul (2)
  litera
   (c) și membrii familiilor lor pot avea acces la un loc de muncă în calitate de lucrători salariați sau lucrători care desfășoară o activitate independentă. |
| | 3.
     
  Persoanele menționate la articolul 16 alineatul (2) litera (b), în afara perioadei de studiu și sub rezerva normelor și condițiilor aplicabile activității în cauză în statul membru interesat, au dreptul de a desfășura o activitate salariată și pot fi autorizate să desfășoare o activitate economică independentă. Fiecare stat membru stabilește numărul maxim de ore pe săptămână sau de zile ori luni pe an în care este permisă o asemenea activitate, care nu trebuie să fie mai mic de 15 ore pe săptămână, sau echivalentul în zile sau luni pe an. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Tratamentul acordat în cel de-al doilea stat membru

Tratamentul acordat în cel de-al doilea stat membru

1.   Imediat după obținerea permisului de ședere prevăzut la articolul 21 în cel de-al doilea stat membru, rezidentul pe termen lung în UE beneficiază, în statul membru respectiv, de egalitate de tratament în domeniile și în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 12.

1.   Imediat după obținerea permisului de ședere prevăzut la articolul 21 în cel de-al doilea stat membru, rezidentul pe termen lung în UE beneficiază, în statul membru respectiv, de egalitate de tratament în domeniile și în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 12.

2.   Rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor lor au acces la piața muncii în conformitate cu alineatul (1).

2.   Rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor lor au acces la piața muncii în conformitate cu alineatul (1).

Statele membre pot prevedea obligația ca rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor acestora care desfășoară o activitate economică salariată sau independentă să comunice autorităților competente orice schimbare a angajatorului sau a activității economice. O astfel de cerință nu aduce atingere dreptului persoanelor în cauză de a iniția și de a desfășura noua activitate.

Statele membre pot prevedea obligația ca rezidenții pe termen lung în UE și membrii familiilor acestora care desfășoară o activitate economică salariată sau independentă să comunice autorităților competente orice schimbare a angajatorului sau a activității economice. O astfel de cerință nu aduce atingere dreptului persoanelor în cauză de a iniția și de a desfășura noua activitate.

Statele membre pot stabili, în conformitate cu legislația internă, condițiile în care persoanele care intră sub incidența articolului 16 alineatul (2)
  literele (b) sau
  (c) și membrii familiilor lor pot avea acces la un loc de muncă în calitate de lucrători salariați sau lucrători care desfășoară o activitate independentă.

literele (b) sau

Statele membre pot stabili, în conformitate cu legislația internă, condițiile în care persoanele care intră sub incidența articolului 16 alineatul (2)
  litera
   (c) și membrii familiilor lor pot avea acces la un loc de muncă în calitate de lucrători salariați sau lucrători care desfășoară o activitate independentă.

litera

3.
     
  Persoanele menționate la articolul 16 alineatul (2) litera (b), în afara perioadei de studiu și sub rezerva normelor și condițiilor aplicabile activității în cauză în statul membru interesat, au dreptul de a desfășura o activitate salariată și pot fi autorizate să desfășoare o activitate economică independentă. Fiecare stat membru stabilește numărul maxim de ore pe săptămână sau de zile ori luni pe an în care este permisă o asemenea activitate, care nu trebuie să fie mai mic de 15 ore pe săptămână, sau echivalentul în zile sau luni pe an.

Expunere de motive

Expunere de motive

Potrivit interpretării propuse a articolului 24 alineatul (2) ultima frază, accesul la un loc de muncă al unui resortisant al unei țări terțe care este rezident pe termen lung și care se deplasează în alt stat membru în calitate de student în sensul articolului 16 alineatul (2) litera (b) ar depinde în întregime de normele naționale relevante. Nu există nicio justificare pentru ca un astfel de resortisant al unei țări terțe cu cel puțin cinci ani de ședere legală în Uniunea Europeană să aibă un acces mai redus la un loc de muncă decât un student care provine dintr-o țară terță în temeiul articolului 24 din Directiva privind studenții și cercetătorii: Directiva (UE) 2016/801 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, servicii de voluntariat, programe de schimb de elevi sau proiecte educaționale și muncă au pair (JO L 132, 21.5.2016, p. 21). Alineatul adăugat reflectă articolul 24 din directiva menționată.

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Articolul (27)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Accesul la informații | Accesul la informații |
| 1.   Statele membre facilitează accesul solicitanților de permise de ședere pe termen lung în UE la informații privind: | 1.   Statele membre facilitează accesul solicitanților de permise de ședere pe termen lung în UE la informații privind: |
| a) | documentele justificative necesare la depunerea unei cereri; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Accesul la informații

Accesul la informații

Accesul la informații

Accesul la informații

1.   Statele membre facilitează accesul solicitanților de permise de ședere pe termen lung în UE la informații privind:

1.   Statele membre facilitează accesul solicitanților de permise de ședere pe termen lung în UE la informații privind:

a)

documentele justificative necesare la depunerea unei cereri;

| a) | documentele justificative necesare la depunerea unei cereri; |
| --- | --- |

a)

documentele justificative necesare la depunerea unei cereri;

| b) | condițiile de dobândire a statutului și condițiile de ședere aplicabile resortisanților țărilor terțe și membrilor familiilor acestora, inclusiv drepturile și obligațiile acestora și garanțiile procedurale. |
| --- | --- |

b)

condițiile de dobândire a statutului și condițiile de ședere aplicabile resortisanților țărilor terțe și membrilor familiilor acestora, inclusiv drepturile și obligațiile acestora și garanțiile procedurale.

| b) | condițiile de dobândire a statutului și condițiile de ședere aplicabile resortisanților țărilor terțe și membrilor familiilor acestora, inclusiv drepturile și obligațiile acestora și garanțiile procedurale. |
| --- | --- |

b)

condițiile de dobândire a statutului și condițiile de ședere aplicabile resortisanților țărilor terțe și membrilor familiilor acestora, inclusiv drepturile și obligațiile acestora și garanțiile procedurale.

2.   În cazul în care statele membre eliberează permise de ședere naționale în conformitate cu articolul 14, acestea asigură același acces la informațiile privind permisul de ședere pe termen lung în UE și la informațiile privind astfel de permise de ședere naționale.

2.   În cazul în care statele membre eliberează permise de ședere naționale în conformitate cu articolul 14, acestea asigură același acces la informațiile privind permisul de ședere pe termen lung în UE și la informațiile privind astfel de permise de ședere naționale.

3.
     
  Odată ce un resortisant al unei țări terțe a avut reședința legală și fără întrerupere pe teritoriul unui stat membru timp de cinci ani, statul membru respectiv îl informează pe resortisantul țării terțe cu privire la încheierea perioadei respective și la posibilitatea de a solicita statutul menționat la articolul 7, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolele 3, 4 și 5 sau la articolul 26.

Expunere de motive

Expunere de motive

Până în prezent, statutul de rezident pe termen lung în UE este insuficient utilizat, parțial din cauza lipsei de conștientizare și de informare cu privire la drepturile și beneficiile asociate statutului. În acest scop, se recomandă informarea resortisanților țărilor terțe care au avut reședința legală în statul membru respectiv că pot avea dreptul la acest statut și cum pot solicita acest statut.

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru

COM(2022) 655

COM(2022) 655

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Considerentul (4)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ar trebui stabilit un set de norme care să reglementeze procedura de analizare a solicitărilor privind permisul unic. Procedura respectivă ar trebuie să fie eficientă și ușor de administrat
  , ținând seama de volumul normal de lucru al administrațiilor statelor membre
  . De asemenea, aceasta ar trebui să fie transparentă și echitabilă, astfel încât să ofere un nivel adecvat de securitate juridică persoanelor în cauză. | Ar trebui stabilit un set de norme care să reglementeze procedura de analizare a solicitărilor privind permisul unic. Procedura respectivă ar trebuie să fie eficientă și ușor de administrat. De asemenea, aceasta ar trebui să fie transparentă și echitabilă, astfel încât să ofere un nivel adecvat de securitate juridică
  și de celeritate
  persoanelor în cauză. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Ar trebui stabilit un set de norme care să reglementeze procedura de analizare a solicitărilor privind permisul unic. Procedura respectivă ar trebuie să fie eficientă și ușor de administrat
  , ținând seama de volumul normal de lucru al administrațiilor statelor membre
  . De asemenea, aceasta ar trebui să fie transparentă și echitabilă, astfel încât să ofere un nivel adecvat de securitate juridică persoanelor în cauză.

, ținând seama de volumul normal de lucru al administrațiilor statelor membre

Ar trebui stabilit un set de norme care să reglementeze procedura de analizare a solicitărilor privind permisul unic. Procedura respectivă ar trebuie să fie eficientă și ușor de administrat. De asemenea, aceasta ar trebui să fie transparentă și echitabilă, astfel încât să ofere un nivel adecvat de securitate juridică
  și de celeritate
  persoanelor în cauză.

și de celeritate

Expunere de motive

Expunere de motive

Având în vedere în special momentul istoric în care migrația devine din ce în ce mai importantă, considerăm că nu este oportun să se introducă procedura de examinare a cererilor de permis unic, pentru care ar fi necesare birouri specializate, ca alternativă la alte tipuri de activități privind documentele.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Considerentul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Dispozițiile prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere competenței statelor membre de a reglementa admisia resortisanților țărilor terțe, inclusiv contingentele de admisie a acestor resortisanți, în scopul ocupării unui loc de muncă. | Dispozițiile prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere competenței statelor membre de a reglementa admisia resortisanților țărilor terțe, inclusiv contingentele de admisie a acestor resortisanți, în scopul ocupării unui loc de muncă.
  Atunci când stabilesc contingentele de admisie, statele membre sunt încurajate să consulte autoritățile locale și regionale și actorii locali relevanți. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Dispozițiile prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere competenței statelor membre de a reglementa admisia resortisanților țărilor terțe, inclusiv contingentele de admisie a acestor resortisanți, în scopul ocupării unui loc de muncă.

Dispozițiile prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere competenței statelor membre de a reglementa admisia resortisanților țărilor terțe, inclusiv contingentele de admisie a acestor resortisanți, în scopul ocupării unui loc de muncă.
  Atunci când stabilesc contingentele de admisie, statele membre sunt încurajate să consulte autoritățile locale și regionale și actorii locali relevanți.

Atunci când stabilesc contingentele de admisie, statele membre sunt încurajate să consulte autoritățile locale și regionale și actorii locali relevanți.

Expunere de motive

Expunere de motive

Deși cotele de admisie constituie o competență națională, situația pieței forței de muncă dintr-un stat membru poate varia considerabil de la o regiune la alta, iar datele medii naționale ar putea să nu ofere o imagine precisă a nevoilor în materie de forță de muncă. Prin urmare, autoritățile locale și regionale ar trebui să aibă posibilitatea de a ține seama de nevoile lor în cadrul contingentelor naționale de admisie. Părțile interesate de la nivel local, cum ar fi asociații locale și regionale, ONG-uri care activează în domeniul incluziunii migranților și al primirii refugiaților, consilii ale refugiaților etc., pot furniza, de asemenea, o estimare exactă a volumului de admisie a resortisanților țărilor terțe.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Considerentul (15)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Desemnarea autorității competente în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere rolului și responsabilităților altor autorități și, după caz, ale partenerilor sociali, în ceea ce privește examinarea solicitării și luarea unei decizii cu privire la aceasta. | Desemnarea autorității competente în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere rolului și responsabilităților altor autorități
  , inclusiv ale autorităților locale și regionale,
  și, după caz, ale partenerilor sociali, în ceea ce privește examinarea solicitării și luarea unei decizii cu privire la aceasta. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Desemnarea autorității competente în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere rolului și responsabilităților altor autorități și, după caz, ale partenerilor sociali, în ceea ce privește examinarea solicitării și luarea unei decizii cu privire la aceasta.

Desemnarea autorității competente în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere rolului și responsabilităților altor autorități
  , inclusiv ale autorităților locale și regionale,
  și, după caz, ale partenerilor sociali, în ceea ce privește examinarea solicitării și luarea unei decizii cu privire la aceasta.

, inclusiv ale autorităților locale și regionale,

Expunere de motive

Expunere de motive

Acest amendament urmărește să garanteze că autoritățile locale și regionale își păstrează rolurile și responsabilitățile care le revin.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Considerentul (16)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Termenul pentru luarea unei decizii referitoare la o solicitare nu ar trebui, cu toate acestea, să includă timpul necesar recunoașterii calificărilor profesionale.
  Prezenta directivă
  nu ar trebui să aducă atingere procedurilor interne privind recunoașterea diplomelor. | Termenul pentru luarea unei decizii referitoare la o solicitare nu ar trebui, cu toate acestea, să includă timpul necesar recunoașterii calificărilor profesionale
  și a titlurilor academice
  și nu ar trebui să aducă atingere procedurilor interne
  sau regionale
  privind recunoașterea diplomelor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Termenul pentru luarea unei decizii referitoare la o solicitare nu ar trebui, cu toate acestea, să includă timpul necesar recunoașterii calificărilor profesionale.
  Prezenta directivă
  nu ar trebui să aducă atingere procedurilor interne privind recunoașterea diplomelor.

nu

Prezenta directivă

Termenul pentru luarea unei decizii referitoare la o solicitare nu ar trebui, cu toate acestea, să includă timpul necesar recunoașterii calificărilor profesionale
  și a titlurilor academice
  și nu ar trebui să aducă atingere procedurilor interne
  sau regionale
  privind recunoașterea diplomelor.

și a titlurilor academice

sau regionale

Expunere de motive

Expunere de motive

Recunoașterea calificărilor este efectuată de diverse autorități, iar acest aspect poate încetini prelucrarea cererii unice de permis. În unele state membre, multe ocupații sunt reglementate la nivel regional. Pentru ca aceste calificări să fie recunoscute, regiunile trebuie să pună în aplicare norme juridice.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Considerentul (32)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a garanta aplicarea corespunzătoare a prezentei directive, statele membre ar trebui să se asigure că există mecanisme corespunzătoare de monitorizare a angajatorilor și că, atunci când este cazul, se efectuează inspecții eficace și adecvate pe teritoriile lor. Selectarea angajatorilor care urmează să facă obiectul inspecțiilor ar trebui să se bazeze în primul rând pe o evaluare a riscurilor care să fie efectuată de autoritățile competente din statele membre, ținând seama de factori cum ar fi sectorul în care își desfășoară activitatea o întreprindere și orice antecedent legat de încălcarea obligațiilor. | Pentru a garanta aplicarea corespunzătoare a prezentei directive, statele membre,
  în cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să se asigure că există mecanisme corespunzătoare de monitorizare a angajatorilor și că, atunci când este cazul, se efectuează inspecții eficace și adecvate pe teritoriile lor. Selectarea angajatorilor care urmează să facă obiectul inspecțiilor ar trebui să se bazeze în primul rând pe o evaluare a riscurilor care să fie efectuată de autoritățile competente din statele membre, ținând seama de factori cum ar fi sectorul în care își desfășoară activitatea o întreprindere și orice antecedent legat de încălcarea obligațiilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a garanta aplicarea corespunzătoare a prezentei directive, statele membre ar trebui să se asigure că există mecanisme corespunzătoare de monitorizare a angajatorilor și că, atunci când este cazul, se efectuează inspecții eficace și adecvate pe teritoriile lor. Selectarea angajatorilor care urmează să facă obiectul inspecțiilor ar trebui să se bazeze în primul rând pe o evaluare a riscurilor care să fie efectuată de autoritățile competente din statele membre, ținând seama de factori cum ar fi sectorul în care își desfășoară activitatea o întreprindere și orice antecedent legat de încălcarea obligațiilor.

Pentru a garanta aplicarea corespunzătoare a prezentei directive, statele membre,
  în cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să se asigure că există mecanisme corespunzătoare de monitorizare a angajatorilor și că, atunci când este cazul, se efectuează inspecții eficace și adecvate pe teritoriile lor. Selectarea angajatorilor care urmează să facă obiectul inspecțiilor ar trebui să se bazeze în primul rând pe o evaluare a riscurilor care să fie efectuată de autoritățile competente din statele membre, ținând seama de factori cum ar fi sectorul în care își desfășoară activitatea o întreprindere și orice antecedent legat de încălcarea obligațiilor.

în cooperare cu autoritățile locale și regionale,

Expunere de motive

Expunere de motive

Posibilitatea de a extinde monitorizarea pentru a include autoritățile locale și regionale înseamnă că autoritățile locale și regionale pot fi, de asemenea, implicate în protecția lucrătorilor și, prin urmare, în controalele la locul de muncă.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul (5)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Autoritatea competentă | Autoritatea competentă |
| 1.   Statele membre desemnează autoritatea competentă să primească solicitările și să elibereze permisul unic. | 1.   Statele membre desemnează autoritatea competentă să primească solicitările și să elibereze permisul unic. |
| 2.   Autoritatea competentă adoptă o decizie privind solicitarea completă cât mai rapid posibil și, în orice caz, în termen de patru luni de la data introducerii solicitării. | 2.   Autoritatea competentă adoptă o decizie privind solicitarea completă cât mai rapid posibil și, în orice caz, în termen de patru luni de la data introducerii solicitării. |
| Termenul menționat la primul paragraf include verificarea situației pe piața muncii și eliberarea vizei necesare menționate la articolul 4 alineatul (3). Termenul poate fi prelungit în situații excepționale determinate de complexitatea examinării solicitării. | Termenul menționat la primul paragraf include verificarea situației pe piața muncii și eliberarea vizei necesare menționate la articolul 4 alineatul (3). Termenul poate fi prelungit în circumstanțe excepționale, legate de complexitatea examinării cererii,
  sau poate fi redus în cazul unor situații politice/sociale grave sau al unor dezastre naturale, sub rezerva verificării ulterioare a cerințelor
  . |
| În cazul în care nu este luată nicio decizie în termenul prevăzut la prezentul alineat, se aplică consecințele juridice prevăzute de legislația națională. | În cazul în care nu este luată nicio decizie în termenul prevăzut la prezentul alineat, se aplică consecințele juridice prevăzute de legislația națională. |
| 3.   Autoritatea competentă notifică în scris solicitantului decizia, în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de dispozițiile corespunzătoare din legislația națională. | 3.   Autoritatea competentă notifică în scris solicitantului decizia, în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de dispozițiile corespunzătoare din legislația națională. |
| 4.   În cazul în care informațiile sau documentele care susțin solicitarea sunt incomplete în conformitate cu criteriile specificate în legislația națională, autoritatea competentă notifică în scris solicitantului informațiile sau documentele suplimentare necesare și stabilește un termen rezonabil pentru furnizarea acestora. Termenul menționat la alineatul (2) se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă sau de către alte autorități relevante a informațiilor suplimentare cerute. În cazul în care în această perioadă nu au fost furnizate informațiile sau documentele suplimentare, autoritatea competentă poate respinge solicitarea. | 4.   În cazul în care informațiile sau documentele care susțin solicitarea sunt incomplete în conformitate cu criteriile specificate în legislația națională, autoritatea competentă notifică în scris solicitantului informațiile sau documentele suplimentare necesare și stabilește un termen rezonabil pentru furnizarea acestora. Termenul menționat la alineatul (2) se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă sau de către alte autorități relevante a informațiilor suplimentare cerute. În cazul în care în această perioadă nu au fost furnizate informațiile sau documentele suplimentare, autoritatea competentă poate respinge solicitarea. |
| | 5.
     
  Verificarea situației de pe piața forței de muncă poate să nu fie efectuată sau poate fi accelerată dacă adresa angajatorului se află într-o regiune sau într-un oraș despre care autoritatea competentă din statul membru în cauză a primit informații care indică un deficit de forță de muncă ce nu poate fi acoperit de forța de muncă națională. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Autoritatea competentă

Autoritatea competentă

1.   Statele membre desemnează autoritatea competentă să primească solicitările și să elibereze permisul unic.

1.   Statele membre desemnează autoritatea competentă să primească solicitările și să elibereze permisul unic.

2.   Autoritatea competentă adoptă o decizie privind solicitarea completă cât mai rapid posibil și, în orice caz, în termen de patru luni de la data introducerii solicitării.

2.   Autoritatea competentă adoptă o decizie privind solicitarea completă cât mai rapid posibil și, în orice caz, în termen de patru luni de la data introducerii solicitării.

Termenul menționat la primul paragraf include verificarea situației pe piața muncii și eliberarea vizei necesare menționate la articolul 4 alineatul (3). Termenul poate fi prelungit în situații excepționale determinate de complexitatea examinării solicitării.

Termenul menționat la primul paragraf include verificarea situației pe piața muncii și eliberarea vizei necesare menționate la articolul 4 alineatul (3). Termenul poate fi prelungit în circumstanțe excepționale, legate de complexitatea examinării cererii,
  sau poate fi redus în cazul unor situații politice/sociale grave sau al unor dezastre naturale, sub rezerva verificării ulterioare a cerințelor
  .

sau poate fi redus în cazul unor situații politice/sociale grave sau al unor dezastre naturale, sub rezerva verificării ulterioare a cerințelor

În cazul în care nu este luată nicio decizie în termenul prevăzut la prezentul alineat, se aplică consecințele juridice prevăzute de legislația națională.

În cazul în care nu este luată nicio decizie în termenul prevăzut la prezentul alineat, se aplică consecințele juridice prevăzute de legislația națională.

3.   Autoritatea competentă notifică în scris solicitantului decizia, în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de dispozițiile corespunzătoare din legislația națională.

3.   Autoritatea competentă notifică în scris solicitantului decizia, în conformitate cu procedurile de notificare prevăzute de dispozițiile corespunzătoare din legislația națională.

4.   În cazul în care informațiile sau documentele care susțin solicitarea sunt incomplete în conformitate cu criteriile specificate în legislația națională, autoritatea competentă notifică în scris solicitantului informațiile sau documentele suplimentare necesare și stabilește un termen rezonabil pentru furnizarea acestora. Termenul menționat la alineatul (2) se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă sau de către alte autorități relevante a informațiilor suplimentare cerute. În cazul în care în această perioadă nu au fost furnizate informațiile sau documentele suplimentare, autoritatea competentă poate respinge solicitarea.

4.   În cazul în care informațiile sau documentele care susțin solicitarea sunt incomplete în conformitate cu criteriile specificate în legislația națională, autoritatea competentă notifică în scris solicitantului informațiile sau documentele suplimentare necesare și stabilește un termen rezonabil pentru furnizarea acestora. Termenul menționat la alineatul (2) se suspendă până la primirea de către autoritatea competentă sau de către alte autorități relevante a informațiilor suplimentare cerute. În cazul în care în această perioadă nu au fost furnizate informațiile sau documentele suplimentare, autoritatea competentă poate respinge solicitarea.

5.
     
  Verificarea situației de pe piața forței de muncă poate să nu fie efectuată sau poate fi accelerată dacă adresa angajatorului se află într-o regiune sau într-un oraș despre care autoritatea competentă din statul membru în cauză a primit informații care indică un deficit de forță de muncă ce nu poate fi acoperit de forța de muncă națională.

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentul propus ar permite prelucrarea mai rapidă a cererilor în cazul lucrătorilor care ajung în regiuni care încearcă în mod activ să combată deficitul de forță de muncă cu ajutorul lucrătorilor străini.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută abordarea strategică a migrației legale; |
| --- | --- |

1.

salută abordarea strategică a migrației legale;

| 2. | recunoaște că migranții legali joacă un rol esențial în economia și societățile europene și pot deveni, de asemenea, agenți de dezvoltare atunci când se pun în aplicare politici adecvate; subliniază că migrația legală este un factor determinant pentru creșterea economică a orașelor și contribuie la o mai mare diversificare a lor, astfel încât să devină mai dinamice din punct de vedere economic; subliniază, de asemenea, contribuția procentului ridicat de lucrători migranți în domenii-cheie în timpul pandemiei de COVID-19; subliniază necesitatea de a consolida egalitatea de tratament a lucrătorilor resortisanți ai țărilor terțe, în special cu privire la condițiile de muncă, la libertatea de asociere și de afiliere și la serviciile de securitate socială, precum și necesitatea unei mai bune protecții a drepturilor femeilor și a perspectivei de gen, în special în sectoarele în care femeile migrante sunt suprareprezentate, dar și de a proteja persoanele cu dizabilități, asigurându-le protecția drepturilor și accesul la îngrijire; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că migranții legali joacă un rol esențial în economia și societățile europene și pot deveni, de asemenea, agenți de dezvoltare atunci când se pun în aplicare politici adecvate; subliniază că migrația legală este un factor determinant pentru creșterea economică a orașelor și contribuie la o mai mare diversificare a lor, astfel încât să devină mai dinamice din punct de vedere economic; subliniază, de asemenea, contribuția procentului ridicat de lucrători migranți în domenii-cheie în timpul pandemiei de COVID-19; subliniază necesitatea de a consolida egalitatea de tratament a lucrătorilor resortisanți ai țărilor terțe, în special cu privire la condițiile de muncă, la libertatea de asociere și de afiliere și la serviciile de securitate socială, precum și necesitatea unei mai bune protecții a drepturilor femeilor și a perspectivei de gen, în special în sectoarele în care femeile migrante sunt suprareprezentate, dar și de a proteja persoanele cu dizabilități, asigurându-le protecția drepturilor și accesul la îngrijire;

| 3. | subliniază că autoritățile locale și regionale sunt cele mai în măsură să aibă o imagine de ansamblu coerentă asupra deficitelor și oportunităților actuale și mai structurale de pe piața locală a forței de muncă și, prin urmare, ar trebui să fie incluse în guvernanța pe mai multe niveluri a procesului de atragere și păstrare a talentelor internaționale pentru a răspunde nevoilor pieței locale a forței de muncă. În acest scop, trebuie extinse spațiile pentru dialog pe mai multe niveluri în cadrul structurii de guvernanță la nivel local, național și la nivelul UE; |
| --- | --- |

3.

subliniază că autoritățile locale și regionale sunt cele mai în măsură să aibă o imagine de ansamblu coerentă asupra deficitelor și oportunităților actuale și mai structurale de pe piața locală a forței de muncă și, prin urmare, ar trebui să fie incluse în guvernanța pe mai multe niveluri a procesului de atragere și păstrare a talentelor internaționale pentru a răspunde nevoilor pieței locale a forței de muncă. În acest scop, trebuie extinse spațiile pentru dialog pe mai multe niveluri în cadrul structurii de guvernanță la nivel local, național și la nivelul UE;

| 4. | subliniază necesitatea de a aborda ocuparea forței de muncă în rândul lucrătorilor migranți într-un mod global, pentru a acoperi toate aspectele procesului de migrație: de la recrutare la integrarea efectivă și, eventual, la libera circulație pe piața forței de muncă din UE. De asemenea, subliniază importanța corelării nivelurilor migrației economice legale cu nevoile pieței muncii din statele membre; în acest proces ar trebui incluși și partenerii din sectorul privat și angajatorii și ar trebui luați în considerare lucrătorii migranți de toate nivelurile de calificare; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea de a aborda ocuparea forței de muncă în rândul lucrătorilor migranți într-un mod global, pentru a acoperi toate aspectele procesului de migrație: de la recrutare la integrarea efectivă și, eventual, la libera circulație pe piața forței de muncă din UE. De asemenea, subliniază importanța corelării nivelurilor migrației economice legale cu nevoile pieței muncii din statele membre; în acest proces ar trebui incluși și partenerii din sectorul privat și angajatorii și ar trebui luați în considerare lucrătorii migranți de toate nivelurile de calificare;

| 5. | recunoaște că tranziția UE către o economie verde și digitală necesită competențe specifice și restructurarea economiilor și a piețelor forței de muncă, care, la rândul lor, necesită forță de muncă suplimentară și noi competențe dobândite prin învățământ profesional și tehnic (IPT); solicită ca autoritățile regionale și locale, care cunosc cel mai bine nevoile piețelor locale și regionale ale forței de muncă, să fie implicate în acest proces; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că tranziția UE către o economie verde și digitală necesită competențe specifice și restructurarea economiilor și a piețelor forței de muncă, care, la rândul lor, necesită forță de muncă suplimentară și noi competențe dobândite prin învățământ profesional și tehnic (IPT); solicită ca autoritățile regionale și locale, care cunosc cel mai bine nevoile piețelor locale și regionale ale forței de muncă, să fie implicate în acest proces;

| 6. | subliniază că rolul instituțiilor de la nivel local și regional este esențial în facilitarea incluziunii tuturor resortisanților țărilor terțe, indiferent de statutul lor juridic. Ele susțin adesea diversitatea și coeziunea socială printr-o serie de politici progresiste care promovează încrederea în administrațiile locale, accesul echitabil la servicii partajate și incluziunea socioeconomică. Ele se află în centrul primirii și acordării de asistență refugiaților și joacă un rol în recunoașterea nevoilor de pe piața forței de muncă, dar și în identificarea condițiilor care necesită punerea în aplicare a unor proceduri de salvgardare (analiza pieței forței de muncă), în asigurarea recunoașterii și respectării diversității pe piața muncii și în asigurarea egalității de șanse pentru toți; |
| --- | --- |

6.

subliniază că rolul instituțiilor de la nivel local și regional este esențial în facilitarea incluziunii tuturor resortisanților țărilor terțe, indiferent de statutul lor juridic. Ele susțin adesea diversitatea și coeziunea socială printr-o serie de politici progresiste care promovează încrederea în administrațiile locale, accesul echitabil la servicii partajate și incluziunea socioeconomică. Ele se află în centrul primirii și acordării de asistență refugiaților și joacă un rol în recunoașterea nevoilor de pe piața forței de muncă, dar și în identificarea condițiilor care necesită punerea în aplicare a unor proceduri de salvgardare (analiza pieței forței de muncă), în asigurarea recunoașterii și respectării diversității pe piața muncii și în asigurarea egalității de șanse pentru toți;

| 7. | solicită o metodă cuprinzătoare la nivelul UE de colectare a datelor privind cererea de lucrători cu înaltă calificare în diferite profesii și piețe ale muncii, ceea ce ar necesita dezvoltarea în continuare a unor inițiative precum portalul EURES, EuroPass și acțiunile prevăzute în prezent în cadrul Noii agende pentru competențe. Ar putea fi înființate platforme de cooperare bazate pe nevoile reale ale pieței, exprimate adesea și de partenerii sociali naționali, printr-o modalitate mai simplificată; |
| --- | --- |

7.

solicită o metodă cuprinzătoare la nivelul UE de colectare a datelor privind cererea de lucrători cu înaltă calificare în diferite profesii și piețe ale muncii, ceea ce ar necesita dezvoltarea în continuare a unor inițiative precum portalul EURES, EuroPass și acțiunile prevăzute în prezent în cadrul Noii agende pentru competențe. Ar putea fi înființate platforme de cooperare bazate pe nevoile reale ale pieței, exprimate adesea și de partenerii sociali naționali, printr-o modalitate mai simplificată;

| 8. | salută sprijinul Autorității Europene a Muncii (ELA) în garanția că normele UE privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale sunt puse în aplicare într-un mod echitabil, simplu și eficace, inclusiv prin furnizarea de informații, inspecții concertate și comune, o cooperare administrativă consolidată și prin promovarea mobilității forței de muncă, în special prin intermediul EURES; |
| --- | --- |

8.

salută sprijinul Autorității Europene a Muncii (ELA) în garanția că normele UE privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale sunt puse în aplicare într-un mod echitabil, simplu și eficace, inclusiv prin furnizarea de informații, inspecții concertate și comune, o cooperare administrativă consolidată și prin promovarea mobilității forței de muncă, în special prin intermediul EURES;

| 9. | consideră că reformarea celor două directive respectă principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

9.

consideră că reformarea celor două directive respectă principiile subsidiarității și proporționalității;

| 10. | salută măsurile suplimentare prezentate în pachetul „Competențe și talente”, inclusiv crearea unui proiect-pilot al UE privind talentele care vizează în mod specific persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia și rezerva de talente propusă de UE; |
| --- | --- |

10.

salută măsurile suplimentare prezentate în pachetul „Competențe și talente”, inclusiv crearea unui proiect-pilot al UE privind talentele care vizează în mod specific persoanele care fug din calea invadării Ucrainei de către Rusia și rezerva de talente propusă de UE;

| 11. | salută anunțul Comisiei Europene de a extinde rezerva de talente a UE la refugiații care locuiesc în UE și în țări din afara UE, ca deschizând calea către o abordare mai sustenabilă și mai favorabilă incluziunii a mobilității forței de muncă și a soluțiilor din țările terțe; reamintește că, atunci când se concep aceste instrumente, trebuie depuse mai multe eforturi pentru a dezvolta sisteme echitabile de migrație a forței de muncă care să asigure locuri de muncă decente pentru toți lucrătorii și să fie accesibile refugiaților, indiferent de naționalitatea și locul lor de ședere, pe picior de egalitate și cu garanțiile de protecție necesare. Cadrele juridice și administrative existente rămân prea complexe și tind să împiedice realizarea efectului de scară. Procedurile excesiv de birocratice pot afecta accesul refugiaților la piața forței de muncă, expunându-i astfel tot mai mult, de-a lungul timpului, la riscul de a fi nevoiți să recurgă la muncă nedeclarată și expuși abuzurilor și exploatării; |
| --- | --- |

11.

salută anunțul Comisiei Europene de a extinde rezerva de talente a UE la refugiații care locuiesc în UE și în țări din afara UE, ca deschizând calea către o abordare mai sustenabilă și mai favorabilă incluziunii a mobilității forței de muncă și a soluțiilor din țările terțe; reamintește că, atunci când se concep aceste instrumente, trebuie depuse mai multe eforturi pentru a dezvolta sisteme echitabile de migrație a forței de muncă care să asigure locuri de muncă decente pentru toți lucrătorii și să fie accesibile refugiaților, indiferent de naționalitatea și locul lor de ședere, pe picior de egalitate și cu garanțiile de protecție necesare. Cadrele juridice și administrative existente rămân prea complexe și tind să împiedice realizarea efectului de scară. Procedurile excesiv de birocratice pot afecta accesul refugiaților la piața forței de muncă, expunându-i astfel tot mai mult, de-a lungul timpului, la riscul de a fi nevoiți să recurgă la muncă nedeclarată și expuși abuzurilor și exploatării;

| 12. | subliniază că, în viitor, punerea în aplicare a proiectelor de mobilitate și a parteneriatelor în materie de talente ar trebui să includă: entitățile de la nivel local și regional, cu sarcina de a contribui la dezvoltarea proiectelor viitoare; persoanele din diaspora, a căror sarcină este de a identifica nevoile migranților și de a contribui la conceperea de proiecte în țările lor de origine; organismele profesionale și asociațiile angajatorilor, a căror sarcină este de a reuni nevoile pieței forței de muncă la nivel național și local și de a contribui la conceperea unor măsuri eficiente; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, în viitor, punerea în aplicare a proiectelor de mobilitate și a parteneriatelor în materie de talente ar trebui să includă: entitățile de la nivel local și regional, cu sarcina de a contribui la dezvoltarea proiectelor viitoare; persoanele din diaspora, a căror sarcină este de a identifica nevoile migranților și de a contribui la conceperea de proiecte în țările lor de origine; organismele profesionale și asociațiile angajatorilor, a căror sarcină este de a reuni nevoile pieței forței de muncă la nivel național și local și de a contribui la conceperea unor măsuri eficiente;

| 13. | subliniază că nevoile diferiților actori implicați (migranți, diaspora, entități de la nivel local și regional, angajatori și asociații profesionale) ar trebui luate în considerare pentru a asigura eficacitatea și sustenabilitatea viitoarelor proiecte ca instrument de gestionare pe termen lung a migrației legale; solicită, prin urmare, crearea unui grup de lucru format din Comisia Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul European al Regiunilor și Parlamentul European, ale căror schimburi ar trebui să se bazeze pe consultări și dialoguri preliminare cu principalele părți interesate privind integrarea migranților; în același timp, solicită sinergii cu platforma UE privind migrația forței de muncă preconizată de Comisia Europeană și reamintește că situația vulnerabilă a refugiaților ar trebui să fie luată în considerare pentru proiecte viitoare de asigurare a accesului egal al refugiaților la oportunități de pe piața forței de muncă și a garanțiilor juridice necesare; |
| --- | --- |

13.

subliniază că nevoile diferiților actori implicați (migranți, diaspora, entități de la nivel local și regional, angajatori și asociații profesionale) ar trebui luate în considerare pentru a asigura eficacitatea și sustenabilitatea viitoarelor proiecte ca instrument de gestionare pe termen lung a migrației legale; solicită, prin urmare, crearea unui grup de lucru format din Comisia Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul European al Regiunilor și Parlamentul European, ale căror schimburi ar trebui să se bazeze pe consultări și dialoguri preliminare cu principalele părți interesate privind integrarea migranților; în același timp, solicită sinergii cu platforma UE privind migrația forței de muncă preconizată de Comisia Europeană și reamintește că situația vulnerabilă a refugiaților ar trebui să fie luată în considerare pentru proiecte viitoare de asigurare a accesului egal al refugiaților la oportunități de pe piața forței de muncă și a garanțiilor juridice necesare;

| 14. | sprijină instituirea unui program de lucru și de călătorie în cadrul UE pentru tinerii din țări terțe, astfel cum prevede Comisia în comunicarea sa intitulată „Atragerea de competențe și talente în UE”, precum și extinderea programului DiscoverEU și la alte țări terțe decât cele asociate la Erasmus+, și solicită o abordare similară cu privire la Corpul european de solidaritate, pentru a include în program mai multe țări terțe decât cele prevăzute în prezent, astfel încât să fie abordate provocările și oportunitățile migrației de-a lungul întregului ciclu de migrație; |
| --- | --- |

14.

sprijină instituirea unui program de lucru și de călătorie în cadrul UE pentru tinerii din țări terțe, astfel cum prevede Comisia în comunicarea sa intitulată „Atragerea de competențe și talente în UE”, precum și extinderea programului DiscoverEU și la alte țări terțe decât cele asociate la Erasmus+, și solicită o abordare similară cu privire la Corpul european de solidaritate, pentru a include în program mai multe țări terțe decât cele prevăzute în prezent, astfel încât să fie abordate provocările și oportunitățile migrației de-a lungul întregului ciclu de migrație;

| 15. | consideră că COM(2022) 657, al cărei obiectiv și scop principal este acela de a atrage competențe și talente în Europa, nu este luată în considerare în mod adecvat în propunerile de directive COM(2022) 650 și 655, deși reprezintă un factor important pentru o schimbare de paradigmă în analiza migrației; |
| --- | --- |

15.

consideră că COM(2022) 657, al cărei obiectiv și scop principal este acela de a atrage competențe și talente în Europa, nu este luată în considerare în mod adecvat în propunerile de directive COM(2022) 650 și 655, deși reprezintă un factor important pentru o schimbare de paradigmă în analiza migrației;

| 16. | subliniază că, în rândul resortisanților țărilor terțe care contribuie la piața forței de muncă din UE, există grupuri specifice cărora legislația ar trebui să le acorde atenție, pe măsură ce devin din ce în ce mai relevante în sectoarele esențiale de pe piețele europene ale forței de muncă, cum ar fi inițiativele care vizează consolidarea sectorului sănătății și al îngrijirii, cum ar fi Garanția UE pentru copii sau Cartea verde privind îmbătrânirea populației; solicită un sprijin mai bine direcționat pentru resortisanții din țări terțe, pentru a le facilita statutul de rezident pe termen lung, mobilitatea și integrarea în interiorul UE, cu un accent deosebit pe beneficiarii de protecție internațională care, în temeiul propunerii de directivă privind rezidenții pe termen lung, intră sub incidența acelorași norme ca orice alți resortisanți ai țărilor terțe cărora le este aplicabilă prezenta directivă (care nu ține seama de situația specială de refugiați și de vulnerabilitățile lor); |
| --- | --- |

16.

subliniază că, în rândul resortisanților țărilor terțe care contribuie la piața forței de muncă din UE, există grupuri specifice cărora legislația ar trebui să le acorde atenție, pe măsură ce devin din ce în ce mai relevante în sectoarele esențiale de pe piețele europene ale forței de muncă, cum ar fi inițiativele care vizează consolidarea sectorului sănătății și al îngrijirii, cum ar fi Garanția UE pentru copii sau Cartea verde privind îmbătrânirea populației; solicită un sprijin mai bine direcționat pentru resortisanții din țări terțe, pentru a le facilita statutul de rezident pe termen lung, mobilitatea și integrarea în interiorul UE, cu un accent deosebit pe beneficiarii de protecție internațională care, în temeiul propunerii de directivă privind rezidenții pe termen lung, intră sub incidența acelorași norme ca orice alți resortisanți ai țărilor terțe cărora le este aplicabilă prezenta directivă (care nu ține seama de situația specială de refugiați și de vulnerabilitățile lor);

| 17. | subliniază că mobilitatea forței de muncă poate fi o cale legală complementară prin care refugiații pot ajunge în Europa sau în alte destinații fără a fi nevoiți să recurgă la rute neregulamentare, deoarece poate deschide o cale sigură pentru ca refugiații să își valorifice competențele și potențialul în regiuni care încearcă să soluționeze deficitul specific de competențe; propune ca refugiații care locuiesc în țări din afara UE să fie considerați o categorie suplimentară de lucrători calificați, în timp ce furnizarea unei astfel de căi legale suplimentare bazate pe migrația forței de muncă ar putea contribui la reducerea presiunilor exercitate asupra sistemelor europene de azil; |
| --- | --- |

17.

subliniază că mobilitatea forței de muncă poate fi o cale legală complementară prin care refugiații pot ajunge în Europa sau în alte destinații fără a fi nevoiți să recurgă la rute neregulamentare, deoarece poate deschide o cale sigură pentru ca refugiații să își valorifice competențele și potențialul în regiuni care încearcă să soluționeze deficitul specific de competențe; propune ca refugiații care locuiesc în țări din afara UE să fie considerați o categorie suplimentară de lucrători calificați, în timp ce furnizarea unei astfel de căi legale suplimentare bazate pe migrația forței de muncă ar putea contribui la reducerea presiunilor exercitate asupra sistemelor europene de azil;

| 18. | avertizează că, deși migrația neregulamentară reprezintă doar un mic procent din migrația globală către UE, ea exercită totuși o presiune însemnată asupra regiunilor și orașelor de la frontiera externă a UE; ca atare, solicită aplicarea corespunzătoare a principiului repartizării sarcinilor între statele membre ale UE și combaterea migrației ilegale, inclusiv prin combaterea traficanților care exploatează solicitanți de azil și migranți economici, forțându-i la deplasări periculoase; |
| --- | --- |

18.

avertizează că, deși migrația neregulamentară reprezintă doar un mic procent din migrația globală către UE, ea exercită totuși o presiune însemnată asupra regiunilor și orașelor de la frontiera externă a UE; ca atare, solicită aplicarea corespunzătoare a principiului repartizării sarcinilor între statele membre ale UE și combaterea migrației ilegale, inclusiv prin combaterea traficanților care exploatează solicitanți de azil și migranți economici, forțându-i la deplasări periculoase;

| 19. | reamintește că, pentru anumite profesii de excelență (în sănătate, inginerie etc.), intrarea pe piață trebuie facilitată mai mult prin reducerea birocrației, iar pentru miile de posturi vacante în domenii în care este necesară o formare neacademică, dar tehnică – de exemplu, agricultură, construcții, transporturi, mecanică etc – nu este suficient să se urmărească corelarea ofertei pieței cu cererea de locuri de muncă, ci este necesar să se aibă în vedere un alt tip de cooperare (care să constea în corelarea ofertei pieței cu cererea de forță de muncă), dar și colaborarea mai strânsă cu partenerii sociali și cu centrele de formare relevante, împreună cu municipalitățile și regiunile; |
| --- | --- |

19.

reamintește că, pentru anumite profesii de excelență (în sănătate, inginerie etc.), intrarea pe piață trebuie facilitată mai mult prin reducerea birocrației, iar pentru miile de posturi vacante în domenii în care este necesară o formare neacademică, dar tehnică – de exemplu, agricultură, construcții, transporturi, mecanică etc – nu este suficient să se urmărească corelarea ofertei pieței cu cererea de locuri de muncă, ci este necesar să se aibă în vedere un alt tip de cooperare (care să constea în corelarea ofertei pieței cu cererea de forță de muncă), dar și colaborarea mai strânsă cu partenerii sociali și cu centrele de formare relevante, împreună cu municipalitățile și regiunile;

| 20. | solicită statelor membre, de asemenea, în vederea atragerii de competențe și talente, să analizeze posibilitatea de a facilita dobândirea statutului de rezident pe termen lung tuturor migranților legali cu calificări superioare și locuri de muncă înalt calificate, precum și unor categorii specifice de resortisanți din țările terțe cu calificări medii – stabilind în mod clar o scară de priorități. Acest lucru ar putea contribui la reducerea decalajului din sectoare cu deficit de lucrători, cum ar fi IT și sectorul medical. Prin urmare, ar fi necesar să se întocmească liste de locuri de muncă pentru care există un deficit de forță de muncă, dar să se decupleze accesul lucrătorilor calificați de verificarea situației de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

20.

solicită statelor membre, de asemenea, în vederea atragerii de competențe și talente, să analizeze posibilitatea de a facilita dobândirea statutului de rezident pe termen lung tuturor migranților legali cu calificări superioare și locuri de muncă înalt calificate, precum și unor categorii specifice de resortisanți din țările terțe cu calificări medii – stabilind în mod clar o scară de priorități. Acest lucru ar putea contribui la reducerea decalajului din sectoare cu deficit de lucrători, cum ar fi IT și sectorul medical. Prin urmare, ar fi necesar să se întocmească liste de locuri de muncă pentru care există un deficit de forță de muncă, dar să se decupleze accesul lucrătorilor calificați de verificarea situației de pe piața forței de muncă;

| 21. | propune activarea unui sistem local (regional sau metropolitan) de recunoaștere a competențelor, pentru a accelera procesul de incluziune socioeconomică a resortisanților țărilor terțe, indiferent dacă aceștia sosesc pentru prima dată, sunt deja rezidenți sau dețin unul dintre statutele garantate de legislația națională în vigoare. Acest sistem de recunoaștere a competențelor nu ar înlocui sistemul național, ci ar veni în completarea sa, garantând o integrare mai rapidă pe piața forței de muncă din zona regională sau metropolitană; |
| --- | --- |

21.

propune activarea unui sistem local (regional sau metropolitan) de recunoaștere a competențelor, pentru a accelera procesul de incluziune socioeconomică a resortisanților țărilor terțe, indiferent dacă aceștia sosesc pentru prima dată, sunt deja rezidenți sau dețin unul dintre statutele garantate de legislația națională în vigoare. Acest sistem de recunoaștere a competențelor nu ar înlocui sistemul național, ci ar veni în completarea sa, garantând o integrare mai rapidă pe piața forței de muncă din zona regională sau metropolitană;

| 22. | subliniază că fluxul recent de refugiați cu înaltă calificare din Ucraina evidențiază necesitatea de a accelera procesul de recunoaștere a competențelor pentru toți resortisanții țărilor terțe, astfel cum este deja reglementat de noua Directivă privind cartea albastră a UE. O politică a UE care să reglementeze intrarea și tratamentul lucrătorilor migranți este esențială pentru a asigura un bun echilibru între cererea și oferta de forță de muncă, raport care este deosebit de dezechilibrat în acest moment, în special în anumite funcții relevante din punct de vedere social, cum ar fi cele legate de sectorul îngrijirii și cel al sănătății; |
| --- | --- |

22.

subliniază că fluxul recent de refugiați cu înaltă calificare din Ucraina evidențiază necesitatea de a accelera procesul de recunoaștere a competențelor pentru toți resortisanții țărilor terțe, astfel cum este deja reglementat de noua Directivă privind cartea albastră a UE. O politică a UE care să reglementeze intrarea și tratamentul lucrătorilor migranți este esențială pentru a asigura un bun echilibru între cererea și oferta de forță de muncă, raport care este deosebit de dezechilibrat în acest moment, în special în anumite funcții relevante din punct de vedere social, cum ar fi cele legate de sectorul îngrijirii și cel al sănătății;

| 23. | subliniază că ar trebui avute în vedere persoanele cu talente artistice care, prin urmare, nu intră în sfera personalului căutat, dar au capacitatea de a îmbogăți cultura statului-gazdă, creând un schimb cultural cu care să se mândrească istoria teritoriilor; |
| --- | --- |

23.

subliniază că ar trebui avute în vedere persoanele cu talente artistice care, prin urmare, nu intră în sfera personalului căutat, dar au capacitatea de a îmbogăți cultura statului-gazdă, creând un schimb cultural cu care să se mândrească istoria teritoriilor;

| 24. | recomandă punerea în aplicare a unor politici pe termen lung care să meargă dincolo de măsurile orientate spre securitate, prin promovarea unei mai bune incluziuni, abordând, în același timp, cauzele profunde ale migrației; |
| --- | --- |

24.

recomandă punerea în aplicare a unor politici pe termen lung care să meargă dincolo de măsurile orientate spre securitate, prin promovarea unei mai bune incluziuni, abordând, în același timp, cauzele profunde ale migrației;

| 25. | solicită promovarea spiritului antreprenorial prin extinderea căilor de migrație în UE pentru a crea întreprinderi și firme start-up și prin facilitarea eliberarea unor permise pentru ca resortisanții din țări terțe să înființeze întreprinderi; subliniază potențialul autorităților locale și regionale de a oferi orientări și de a conecta pe cei nou-veniți cu întreprinderile locale, precum și necesitatea de a sprijini astfel de inițiative prin finanțare susținută din partea UE. |
| --- | --- |

25.

solicită promovarea spiritului antreprenorial prin extinderea căilor de migrație în UE pentru a crea întreprinderi și firme start-up și prin facilitarea eliberarea unor permise pentru ca resortisanții din țări terțe să înființeze întreprinderi; subliniază potențialul autorităților locale și regionale de a oferi orientări și de a conecta pe cei nou-veniți cu întreprinderile locale, precum și necesitatea de a sprijini astfel de inițiative prin finanțare susținută din partea UE.

| 26. | subliniază necesitatea promovării unei culturi a toleranței prin creșterea gradului de conștientizare interculturală și construirea unui sentiment comun de apartenență; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea promovării unei culturi a toleranței prin creșterea gradului de conștientizare interculturală și construirea unui sentiment comun de apartenență;

| 27. | sugerează consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri a migrației, oferind sprijin pentru o cooperare mai strânsă între autoritățile regionale și societatea civilă în gestionarea migrației, a diversității și a incluziunii, consolidând dialogul și cooperarea în materie de migrație și construind o abordare cu adevărat cuprinzătoare, pentru a o aborda în toate dimensiunile sale, cu respectarea deplină a drepturilor omului. |
| --- | --- |

27.

sugerează consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri a migrației, oferind sprijin pentru o cooperare mai strânsă între autoritățile regionale și societatea civilă în gestionarea migrației, a diversității și a incluziunii, consolidând dialogul și cooperarea în materie de migrație și construind o abordare cu adevărat cuprinzătoare, pentru a o aborda în toate dimensiunile sale, cu respectarea deplină a drepturilor omului.

Bruxelles, 30 noiembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/74

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor privind Reforma sistemului de indicații geografice

(2023/C 79/11)

| Raportoare: | Karine GLOANEC MAURIN (FR-PSE), viceprimar delegat al comunei nou înființate Couëtron-au-Perche |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind indicațiile geografice ale Uniunii Europene pentru vin, băuturi spirtoase și produse agricole, precum și privind sistemele de calitate pentru produsele agricole, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1308/2013, (UE) 2017/1001 și (UE) 2019/787 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012
  [COM(2022) 134 final] |

Raportoare:

Karine GLOANEC MAURIN (FR-PSE), viceprimar delegat al comunei nou înființate Couëtron-au-Perche

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind indicațiile geografice ale Uniunii Europene pentru vin, băuturi spirtoase și produse agricole, precum și privind sistemele de calitate pentru produsele agricole, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1308/2013, (UE) 2017/1001 și (UE) 2019/787 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012

[COM(2022) 134 final]

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind indicațiile geografice ale Uniunii Europene pentru vin, băuturi spirtoase și produse agricole, precum și privind sistemele de calitate pentru produsele agricole, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1308/2013, (UE) 2017/1001 și (UE) 2019/787 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012

COM(2022) 134 final

Amendamentul 1

Un nou considerent după considerentul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | În comunicarea sa din 30 iunie 2021, intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040”, Comisia a atribuit indicațiilor geografice un rol printre inițiativele emblematice care favorizează zonele prospere, datorită contribuției acestora la diversificarea economică a zonelor rurale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În comunicarea sa din 30 iunie 2021, intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040”, Comisia a atribuit indicațiilor geografice un rol printre inițiativele emblematice care favorizează zonele prospere, datorită contribuției acestora la diversificarea economică a zonelor rurale.

Expunere de motive

Indicațiile geografice, prin multitudinea de externalități pozitive pe care le prezintă, contribuie la creșterea rurală durabilă.

Amendamentul 2

Un nou considerent după considerentul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Modificările introduse în sistemul de indicații geografice al Uniunii prin Regulamentul (UE) 2021/2117, în cadrul reformei politicii agricole comune (PAC). |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Modificările introduse în sistemul de indicații geografice al Uniunii prin Regulamentul (UE) 2021/2117, în cadrul reformei politicii agricole comune (PAC).

Expunere de motive

Trebuie asigurată coerența cu progresele realizate prin Regulamentul privind OCP și prin Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 343, 14.12.2012, p. 1), în cadrul celei mai noi versiuni a PAC.

Amendamentul 3

Un nou considerent după considerentul 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Politica UE privind calitatea este o politică publică asociată cu producția de bunuri publice, iar contribuția acesteia la tranziția către un sistem alimentar sustenabil ar trebui evaluată din acest punct de vedere printr-o abordare holistică și multidimensională care să cuprindă sustenabilitatea economică, socioculturală și de mediu. Indicațiile geografice sunt instrumente capabile să contribuie la dezvoltarea rurală durabilă, la diversificarea economiei rurale, la protejarea ocupării forței de muncă și a IMM-urilor, la prevenirea depopulării, la conservarea diversității culturale și socioeconomice, la protejarea peisajului rural, la gestionarea și reproducerea durabilă a resurselor naturale, la conservarea biodiversității, la bunăstarea animalelor, precum și la siguranța și trasabilitatea alimentelor, datorită mecanismelor incluse în caietul de sarcini al produsului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Politica UE privind calitatea este o politică publică asociată cu producția de bunuri publice, iar contribuția acesteia la tranziția către un sistem alimentar sustenabil ar trebui evaluată din acest punct de vedere printr-o abordare holistică și multidimensională care să cuprindă sustenabilitatea economică, socioculturală și de mediu. Indicațiile geografice sunt instrumente capabile să contribuie la dezvoltarea rurală durabilă, la diversificarea economiei rurale, la protejarea ocupării forței de muncă și a IMM-urilor, la prevenirea depopulării, la conservarea diversității culturale și socioeconomice, la protejarea peisajului rural, la gestionarea și reproducerea durabilă a resurselor naturale, la conservarea biodiversității, la bunăstarea animalelor, precum și la siguranța și trasabilitatea alimentelor, datorită mecanismelor incluse în caietul de sarcini al produsului.

Expunere de motive

Este important să recunoaștem contribuția indicațiilor geografice la sustenabilitatea economică, socioculturală și de mediu, datorită legăturii lor inseparabile cu regiunea.

Amendamentul 4

Considerentul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a contribui la tranziția către un sistem alimentar sustenabil și a răspunde la cererea societății de metode de producție sustenabile, favorabile mediului și climei, care să asigure bunăstarea animalelor, eficiente din punctul de vedere al resurselor și responsabile pe plan social și etic, producătorii de produse cu indicații geografice trebuie încurajați să
  adere la standarde de sustenabilitate mai stricte decât cele obligatorii, care să depășească bunele practici
  . Astfel de
  cerințe
  specifice ar putea fi prevăzute în caietul de sarcini. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(12)

Pentru a contribui la tranziția către un sistem alimentar sustenabil și a răspunde la cererea societății de metode de producție sustenabile, favorabile mediului și climei, care să asigure bunăstarea animalelor, eficiente din punctul de vedere al resurselor și responsabile pe plan social și etic, producătorii de produse cu indicații geografice trebuie încurajați să
  adere la standarde de sustenabilitate mai stricte decât cele obligatorii, care să depășească bunele practici
  . Astfel de
  cerințe
  specifice ar putea fi prevăzute în caietul de sarcini.

| (12) | Pentru a contribui la tranziția către un sistem alimentar sustenabil și a răspunde la cererea societății de metode de producție sustenabile, favorabile mediului și climei, care să asigure bunăstarea animalelor, eficiente din punctul de vedere al resurselor și responsabile pe plan social și etic, producătorii de produse cu indicații geografice trebuie încurajați să
  convină asupra unor angajamente în materie de sustenabilitate care să contribuie la atingerea obiectivelor de sustenabilitate economică, socioculturală și de mediu.
  Astfel de
  angajamente
  specifice ar putea fi prevăzute în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a contribui la tranziția către un sistem alimentar sustenabil și a răspunde la cererea societății de metode de producție sustenabile, favorabile mediului și climei, care să asigure bunăstarea animalelor, eficiente din punctul de vedere al resurselor și responsabile pe plan social și etic, producătorii de produse cu indicații geografice trebuie încurajați să
  convină asupra unor angajamente în materie de sustenabilitate care să contribuie la atingerea obiectivelor de sustenabilitate economică, socioculturală și de mediu.
  Astfel de
  angajamente
  specifice ar putea fi prevăzute în caietul de sarcini.

Expunere de motive

Nu există o definiție a „standardelor de sustenabilitate” pe baza căreia să se determine conformitatea. Prin urmare, este important să se păstreze aceeași terminologie ca la articolul 12, care vorbește despre angajamente în materie de sustenabilitate.

Amendamentul 5

Un nou considerent după considerentul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Angajamentele în materie de sustenabilitate ar trebui să contribuie la unul sau mai multe dintre următoarele obiective de mediu, economice sau socioculturale: |
| | 1. | obiective de mediu, cuprinzând printre altele:








  — | atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, inclusiv prin eficientizare energetică și reducerea consumului de apă; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Angajamentele în materie de sustenabilitate ar trebui să contribuie la unul sau mai multe dintre următoarele obiective de mediu, economice sau socioculturale:

1.

obiective de mediu, cuprinzând printre altele:

—

atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, inclusiv prin eficientizare energetică și reducerea consumului de apă;

| — | conservarea și utilizarea sustenabilă a solurilor, a peisajelor și a resurselor naturale; |
| --- | --- |

—

conservarea și utilizarea sustenabilă a solurilor, a peisajelor și a resurselor naturale;

| — | protejarea diversității bioculturale și conservarea semințelor rare, a raselor locale și a soiurilor de plante; |
| --- | --- |

—

protejarea diversității bioculturale și conservarea semințelor rare, a raselor locale și a soiurilor de plante;

| — | gestionarea și promovarea sănătății și a bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

—

gestionarea și promovarea sănătății și a bunăstării animalelor;

| — | tranziția către o economie circulară; |
| --- | --- |

—

tranziția către o economie circulară;

| 2. | obiective economice, cuprinzând printre altele:








  — | asigurarea unor venituri viabile și a rezilienței producătorilor de IG; |
| --- | --- | --- |

2.

obiective economice, cuprinzând printre altele:

—

asigurarea unor venituri viabile și a rezilienței producătorilor de IG;

| — | îmbunătățirea valorii economice a produselor cu IG și redistribuirea valorii adăugate; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea valorii economice a produselor cu IG și redistribuirea valorii adăugate;

| — | aducerea unei contribuții la diversificarea economiei rurale; |
| --- | --- |

—

aducerea unei contribuții la diversificarea economiei rurale;

| — | conservarea structurii rurale și a dezvoltării locale, inclusiv a locurilor de muncă în agricultură; |
| --- | --- |

—

conservarea structurii rurale și a dezvoltării locale, inclusiv a locurilor de muncă în agricultură;

| 3. | obiective socioculturale, cuprinzând printre altele:








  — | atragerea și sprijinirea tinerilor producători de IG și a noilor producători de IG și facilitarea transmiterii între generații a know-how-ului și a culturii; |
| --- | --- | --- |

3.

obiective socioculturale, cuprinzând printre altele:

—

atragerea și sprijinirea tinerilor producători de IG și a noilor producători de IG și facilitarea transmiterii între generații a know-how-ului și a culturii;

| — | aducerea unei contribuții la consolidarea identității rurale, precum și a patrimoniului cultural și gastronomic; |
| --- | --- |

—

aducerea unei contribuții la consolidarea identității rurale, precum și a patrimoniului cultural și gastronomic;

| — | promovarea educației pe teme legate de sistemul de calitate, de siguranța alimentară și de alimentația echilibrată și diversificată; |
| --- | --- |

—

promovarea educației pe teme legate de sistemul de calitate, de siguranța alimentară și de alimentația echilibrată și diversificată;

| — | îmbunătățirea coordonării între producători prin instrumente de guvernanță mai eficace. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea coordonării între producători prin instrumente de guvernanță mai eficace.

Expunere de motive

După considerentul 12 ar fi important să se introducă o definiție a angajamentelor în materie de sustenabilitate, amintind că aceasta cuprinde trei piloni: economic, social și de mediu.

Amendamentul 6

Un nou considerent după considerentul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Pentru a crește sustenabilitatea sistemelor locale și regionale de producție alimentară și a contribui la o alimentație sustenabilă, diversificată și echilibrată, indicațiile geografice ar trebui incluse în criteriile minime obligatorii pentru achizițiile publice sustenabile de alimente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a crește sustenabilitatea sistemelor locale și regionale de producție alimentară și a contribui la o alimentație sustenabilă, diversificată și echilibrată, indicațiile geografice ar trebui incluse în criteriile minime obligatorii pentru achizițiile publice sustenabile de alimente.

Expunere de motive

Conform recomandărilor unui studiu al Comitetului European al Regiunilor (1), ar trebui încurajată introducerea de produse alimentare sustenabile, inclusiv de produse DOP și IGP.

Amendamentul 7

Considerentul 39

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (39) | Procedura de înregistrare, de modificare sau de anulare a indicațiilor geografice, inclusiv examinarea și procedura de opoziție, trebuie realizată în cel mai eficient mod posibil. Acest lucru poate fi obținut utilizând asistența pentru examinarea cererilor furnizată de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO). Deși a fost luată în considerare o externalizare parțială către EUIPO, Comisia ar urma să rămână responsabilă de înregistrare, modificare și anulare, datorită legăturii strânse cu politica agricolă comună și cunoștințelor de specialitate care sunt necesare pentru asigurarea unei evaluări corespunzătoare a caracteristicilor vinului, băuturilor spirtoase și produselor agricole. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(39)

Procedura de înregistrare, de modificare sau de anulare a indicațiilor geografice, inclusiv examinarea și procedura de opoziție, trebuie realizată în cel mai eficient mod posibil. Acest lucru poate fi obținut utilizând asistența pentru examinarea cererilor furnizată de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO). Deși a fost luată în considerare o externalizare parțială către EUIPO, Comisia ar urma să rămână responsabilă de înregistrare, modificare și anulare, datorită legăturii strânse cu politica agricolă comună și cunoștințelor de specialitate care sunt necesare pentru asigurarea unei evaluări corespunzătoare a caracteristicilor vinului, băuturilor spirtoase și produselor agricole.

| (39) | Procedura de înregistrare, de modificare sau de anulare a indicațiilor geografice, inclusiv examinarea și procedura de opoziție, trebuie realizată în cel mai eficient mod posibil. Acest lucru poate fi obținut utilizând asistența pentru examinarea cererilor furnizată de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)
  în cazurile care se înscriu în domeniul său de competență privind aspectele legate de proprietatea intelectuală
  .
  Implicarea EUIPO nu trebuie să conducă la o supraîncărcare a procedurilor sau la o prelungire a duratei acestora.
  Deși a fost luată în considerare o externalizare parțială către EUIPO, Comisia ar urma să rămână responsabilă de înregistrare, modificare și anulare, datorită legăturii strânse cu politica agricolă comună și cunoștințelor de specialitate care sunt necesare pentru asigurarea unei evaluări corespunzătoare a caracteristicilor vinului, băuturilor spirtoase și produselor agricole. |
| --- | --- |

(39)

Procedura de înregistrare, de modificare sau de anulare a indicațiilor geografice, inclusiv examinarea și procedura de opoziție, trebuie realizată în cel mai eficient mod posibil. Acest lucru poate fi obținut utilizând asistența pentru examinarea cererilor furnizată de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)
  în cazurile care se înscriu în domeniul său de competență privind aspectele legate de proprietatea intelectuală
  .
  Implicarea EUIPO nu trebuie să conducă la o supraîncărcare a procedurilor sau la o prelungire a duratei acestora.
  Deși a fost luată în considerare o externalizare parțială către EUIPO, Comisia ar urma să rămână responsabilă de înregistrare, modificare și anulare, datorită legăturii strânse cu politica agricolă comună și cunoștințelor de specialitate care sunt necesare pentru asigurarea unei evaluări corespunzătoare a caracteristicilor vinului, băuturilor spirtoase și produselor agricole.

Expunere de motive

Indicațiile geografice sunt mai mult decât simple drepturi de proprietate intelectuală. Având în vedere legătura lor strânsă cu politica de dezvoltare rurală, indicațiile geografice nu ar trebui să fie gestionate la fel ca mărcile comerciale. În consecință, propunerea de regulament ar trebui să precizeze că sprijinul tehnic al EUIPO va viza doar examinarea aspectelor care intră în domeniul său de competență, și anume proprietatea intelectuală.

Amendamentul 8

Un nou considerent după considerentul 39

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | EUIPO va contribui la funcționarea sistemului de indicații geografice al Uniunii oferindu-și expertiza în domeniul proprietății intelectuale, inclusiv prin îndeplinirea de sarcini legate de protecția indicațiilor geografice și inclusiv pe internet. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

EUIPO va contribui la funcționarea sistemului de indicații geografice al Uniunii oferindu-și expertiza în domeniul proprietății intelectuale, inclusiv prin îndeplinirea de sarcini legate de protecția indicațiilor geografice și inclusiv pe internet.

Expunere de motive

Expertiza tehnică în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală și resursele EUIPO ar putea oferi un sprijin neprețuit pentru consolidarea protecției IG. EUIPO ar putea completa astfel competențele DG AGRI în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale cu expertiza sa în materie de DPI.

Amendamentul 9

Un nou considerent după considerentul 39

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Existența unor termene clare și a unor proceduri mai rapide pentru modificarea caietelor de sarcini, datorită diferențierii între modificările la nivelul Uniunii și modificările standard, va contribui la îmbunătățirea eficienței sistemului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Existența unor termene clare și a unor proceduri mai rapide pentru modificarea caietelor de sarcini, datorită diferențierii între modificările la nivelul Uniunii și modificările standard, va contribui la îmbunătățirea eficienței sistemului.

Expunere de motive

Simplificarea procedurilor de modificare a caietelor de sarcini, adoptată în decembrie 2021, va face posibilă reducerea sarcinii administrative. Acest lucru este important deoarece modificarea caietelor de sarcini influențează foarte mult adoptarea ajustărilor aduse procesului de producție.

Amendamentul 10

Considerentul 56

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (56) | Pentru a se completa sau a se modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește:
  definirea standardelor de sustenabilitate și stabilirea criteriilor de recunoaștere a standardelor de sustenabilitate existente;
  clarificarea sau adaosul unor elemente care să fie furnizate ca parte din informațiile de însoțire; încredințarea către EUIPO a sarcinilor legate de
  examinarea prin prisma procedurii de opoziție și de opoziție, de
  funcționarea registrului, de publicarea de modificări standard ale unui caiet de sarcini,
  de consultarea în contextul procedurii de anulare,
  de crearea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu, de examinarea indicațiilor geografice din țări terțe, altele decât indicațiile geografice prevăzute în Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice, propuse spre protecție în baza unor negocieri sau acorduri internaționale; stabilirea criteriilor corespunzătoare pentru monitorizarea performanței EUIPO în ceea ce privește executarea sarcinilor care i se încredințează;
  prevederea unor norme suplimentare privind utilizarea indicațiilor geografice pentru a identifica ingredientele în produsele prelucrate; prevederea unor norme suplimentare pentru stabilirea statutului generic al termenilor;
  stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la aprovizionarea cu hrană pentru animale în cazul unei denumiri de origine; stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la sacrificarea animalelor vii sau la aprovizionarea cu materii prime; prevederea unor norme pentru a stabili utilizarea denumirii unui soi de plantă sau a unei rase de animale; prevederea unor norme care limitează informațiile cuprinse în caietul de sarcini al indicațiilor geografice și al specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor detalii suplimentare privitoare la criteriile de eligibilitate aplicabile specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare care să prevadă procedurile corespunzătoare de certificare și acreditare de aplicat în privința organismelor de certificare a produselor; prevederea unor norme suplimentare care să detalieze și mai mult protecția specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare, referitoare la specialitățile tradiționale garantate, prin care să se stabilească statutul generic al termenilor, condițiile de utilizare a denumirilor de soiuri de plante și de rase de animale și legătura cu drepturile de proprietate intelectuală; definirea unor norme suplimentare privind cererile comune care privesc mai mult de un teritoriu național și completarea normelor privind procesul de depunere a cererilor aferent specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procedura de opoziție legată de specialitățile tradiționale garantate, în scopul stabilirii unor proceduri detaliate și a termenelor-limită; completarea normelor privind procesul aferent cererii de modificare în cazul specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procesul de anulare aferent specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor norme detaliate referitoare la criteriile aplicabile mențiunilor de calitate facultative; rezervarea unei mențiuni de calitate facultative suplimentare și stabilirea condițiilor de utilizare a acesteia; prevederea unor derogări de la utilizarea mențiunii „produs montan” și stabilirea metodelor de producție și a altor criterii pertinente pentru aplicarea mențiunii de calitate facultative respective, în special prevederea condițiilor în care este permis ca materiile prime sau hrana pentru animale să provină din afara zonelor montane. Este extrem de important ca Comisia să desfășoare consultările necesare pe parcursul activității sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se realizeze în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, în scopul de a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul trebuie să primească toate documentele simultan cu experții statelor membre, iar experții celor două instituții trebuie să aibă acces în mod sistematic la reuniuni ale grupurilor de experți ale Comisiei responsabile cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(56)

Pentru a se completa sau a se modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește:
  definirea standardelor de sustenabilitate și stabilirea criteriilor de recunoaștere a standardelor de sustenabilitate existente;
  clarificarea sau adaosul unor elemente care să fie furnizate ca parte din informațiile de însoțire; încredințarea către EUIPO a sarcinilor legate de
  examinarea prin prisma procedurii de opoziție și de opoziție, de
  funcționarea registrului, de publicarea de modificări standard ale unui caiet de sarcini,
  de consultarea în contextul procedurii de anulare,
  de crearea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu, de examinarea indicațiilor geografice din țări terțe, altele decât indicațiile geografice prevăzute în Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice, propuse spre protecție în baza unor negocieri sau acorduri internaționale; stabilirea criteriilor corespunzătoare pentru monitorizarea performanței EUIPO în ceea ce privește executarea sarcinilor care i se încredințează;
  prevederea unor norme suplimentare privind utilizarea indicațiilor geografice pentru a identifica ingredientele în produsele prelucrate; prevederea unor norme suplimentare pentru stabilirea statutului generic al termenilor;
  stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la aprovizionarea cu hrană pentru animale în cazul unei denumiri de origine; stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la sacrificarea animalelor vii sau la aprovizionarea cu materii prime; prevederea unor norme pentru a stabili utilizarea denumirii unui soi de plantă sau a unei rase de animale; prevederea unor norme care limitează informațiile cuprinse în caietul de sarcini al indicațiilor geografice și al specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor detalii suplimentare privitoare la criteriile de eligibilitate aplicabile specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare care să prevadă procedurile corespunzătoare de certificare și acreditare de aplicat în privința organismelor de certificare a produselor; prevederea unor norme suplimentare care să detalieze și mai mult protecția specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare, referitoare la specialitățile tradiționale garantate, prin care să se stabilească statutul generic al termenilor, condițiile de utilizare a denumirilor de soiuri de plante și de rase de animale și legătura cu drepturile de proprietate intelectuală; definirea unor norme suplimentare privind cererile comune care privesc mai mult de un teritoriu național și completarea normelor privind procesul de depunere a cererilor aferent specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procedura de opoziție legată de specialitățile tradiționale garantate, în scopul stabilirii unor proceduri detaliate și a termenelor-limită; completarea normelor privind procesul aferent cererii de modificare în cazul specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procesul de anulare aferent specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor norme detaliate referitoare la criteriile aplicabile mențiunilor de calitate facultative; rezervarea unei mențiuni de calitate facultative suplimentare și stabilirea condițiilor de utilizare a acesteia; prevederea unor derogări de la utilizarea mențiunii „produs montan” și stabilirea metodelor de producție și a altor criterii pertinente pentru aplicarea mențiunii de calitate facultative respective, în special prevederea condițiilor în care este permis ca materiile prime sau hrana pentru animale să provină din afara zonelor montane. Este extrem de important ca Comisia să desfășoare consultările necesare pe parcursul activității sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se realizeze în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, în scopul de a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul trebuie să primească toate documentele simultan cu experții statelor membre, iar experții celor două instituții trebuie să aibă acces în mod sistematic la reuniuni ale grupurilor de experți ale Comisiei responsabile cu pregătirea actelor delegate.

| (56) | Pentru a se completa sau a se modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește: clarificarea sau adaosul unor elemente care să fie furnizate ca parte din informațiile de însoțire; încredințarea către EUIPO a sarcinilor legate de funcționarea registrului, de publicarea de modificări standard ale unui caiet de sarcini, de crearea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu, de examinarea indicațiilor geografice din țări terțe, altele decât indicațiile geografice prevăzute în Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice, propuse spre protecție în baza unor negocieri sau acorduri internaționale; stabilirea criteriilor corespunzătoare pentru monitorizarea performanței EUIPO în ceea ce privește executarea sarcinilor care i se încredințează; stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la aprovizionarea cu hrană pentru animale în cazul unei denumiri de origine; stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la sacrificarea animalelor vii sau la aprovizionarea cu materii prime; prevederea unor norme pentru a stabili utilizarea denumirii unui soi de plantă sau a unei rase de animale; prevederea unor norme care limitează informațiile cuprinse în caietul de sarcini al indicațiilor geografice și al specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor detalii suplimentare privitoare la criteriile de eligibilitate aplicabile specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare care să prevadă procedurile corespunzătoare de certificare și acreditare de aplicat în privința organismelor de certificare a produselor; prevederea unor norme suplimentare care să detalieze și mai mult protecția specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare, referitoare la specialitățile tradiționale garantate, prin care să se stabilească statutul generic al termenilor, condițiile de utilizare a denumirilor de soiuri de plante și de rase de animale și legătura cu drepturile de proprietate intelectuală; definirea unor norme suplimentare privind cererile comune care privesc mai mult de un teritoriu național și completarea normelor privind procesul de depunere a cererilor aferent specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procedura de opoziție legată de specialitățile tradiționale garantate, în scopul stabilirii unor proceduri detaliate și a termenelor-limită; completarea normelor privind procesul aferent cererii de modificare în cazul specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procesul de anulare aferent specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor norme detaliate referitoare la criteriile aplicabile mențiunilor de calitate facultative; rezervarea unei mențiuni de calitate facultative suplimentare și stabilirea condițiilor de utilizare a acesteia; prevederea unor derogări de la utilizarea mențiunii „produs montan” și stabilirea metodelor de producție și a altor criterii pertinente pentru aplicarea mențiunii de calitate facultative respective, în special prevederea condițiilor în care este permis ca materiile prime sau hrana pentru animale să provină din afara zonelor montane. Este extrem de important ca Comisia să desfășoare consultările necesare pe parcursul activității sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se realizeze în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, în scopul de a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul trebuie să primească toate documentele simultan cu experții statelor membre, iar experții celor două instituții trebuie să aibă acces în mod sistematic la reuniuni ale grupurilor de experți ale Comisiei responsabile cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(56)

Pentru a se completa sau a se modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește: clarificarea sau adaosul unor elemente care să fie furnizate ca parte din informațiile de însoțire; încredințarea către EUIPO a sarcinilor legate de funcționarea registrului, de publicarea de modificări standard ale unui caiet de sarcini, de crearea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu, de examinarea indicațiilor geografice din țări terțe, altele decât indicațiile geografice prevăzute în Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice, propuse spre protecție în baza unor negocieri sau acorduri internaționale; stabilirea criteriilor corespunzătoare pentru monitorizarea performanței EUIPO în ceea ce privește executarea sarcinilor care i se încredințează; stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la aprovizionarea cu hrană pentru animale în cazul unei denumiri de origine; stabilirea restricțiilor și a derogărilor cu privire la sacrificarea animalelor vii sau la aprovizionarea cu materii prime; prevederea unor norme pentru a stabili utilizarea denumirii unui soi de plantă sau a unei rase de animale; prevederea unor norme care limitează informațiile cuprinse în caietul de sarcini al indicațiilor geografice și al specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor detalii suplimentare privitoare la criteriile de eligibilitate aplicabile specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare care să prevadă procedurile corespunzătoare de certificare și acreditare de aplicat în privința organismelor de certificare a produselor; prevederea unor norme suplimentare care să detalieze și mai mult protecția specialităților tradiționale garantate; prevederea unor norme suplimentare, referitoare la specialitățile tradiționale garantate, prin care să se stabilească statutul generic al termenilor, condițiile de utilizare a denumirilor de soiuri de plante și de rase de animale și legătura cu drepturile de proprietate intelectuală; definirea unor norme suplimentare privind cererile comune care privesc mai mult de un teritoriu național și completarea normelor privind procesul de depunere a cererilor aferent specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procedura de opoziție legată de specialitățile tradiționale garantate, în scopul stabilirii unor proceduri detaliate și a termenelor-limită; completarea normelor privind procesul aferent cererii de modificare în cazul specialităților tradiționale garantate; completarea normelor privind procesul de anulare aferent specialităților tradiționale garantate; stabilirea unor norme detaliate referitoare la criteriile aplicabile mențiunilor de calitate facultative; rezervarea unei mențiuni de calitate facultative suplimentare și stabilirea condițiilor de utilizare a acesteia; prevederea unor derogări de la utilizarea mențiunii „produs montan” și stabilirea metodelor de producție și a altor criterii pertinente pentru aplicarea mențiunii de calitate facultative respective, în special prevederea condițiilor în care este permis ca materiile prime sau hrana pentru animale să provină din afara zonelor montane. Este extrem de important ca Comisia să desfășoare consultările necesare pe parcursul activității sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se realizeze în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, în scopul de a se asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul trebuie să primească toate documentele simultan cu experții statelor membre, iar experții celor două instituții trebuie să aibă acces în mod sistematic la reuniuni ale grupurilor de experți ale Comisiei responsabile cu pregătirea actelor delegate.

Expunere de motive

Este important ca anumite elemente esențiale ale sistemului să fie definite în regulament, nu prin acte delegate.

Amendamentul 11

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:






  (g) | „termen generic” înseamnă:








  (i) | denumirea produselor care, deși este legată de locul, regiunea sau țara în care era produs sau comercializat inițial un produs, a devenit denumirea comună a unui produs în Uniune 
  și |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

(g)

„termen generic” înseamnă:

(i)

denumirea produselor care, deși este legată de locul, regiunea sau țara în care era produs sau comercializat inițial un produs, a devenit denumirea comună a unui produs în Uniune 
  și

| (ii) | un termen comun care descrie tipurile de produse, atribute ale unor produse sau alți termeni care nu se referă la un produs anume; |
| --- | --- |

(ii)

un termen comun care descrie tipurile de produse, atribute ale unor produse sau alți termeni care nu se referă la un produs anume;

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (g) | „termen generic” înseamnă:
  denumirea produselor care, deși este legată de locul, regiunea sau țara în care era produs sau comercializat inițial un produs, a devenit denumirea comună a unui produs în Uniune; |
| --- | --- |

(g)

„termen generic” înseamnă:

denumirea produselor care, deși este legată de locul, regiunea sau țara în care era produs sau comercializat inițial un produs, a devenit denumirea comună a unui produs în Uniune;

Expunere de motive

Litera (g) punctul (ii) adaugă o nouă prevedere referitoare la definiția termenului generic. Această chestiune ar trebui lăsată în sarcina instanțelor.

Amendamentul 12

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendament |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt destinate sprijinirii activităților agricole și de prelucrare, precum și a modurilor de producție asociate produselor de înaltă calitate, contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor politicii de dezvoltare rurală. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendament

1.
     
  Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt destinate sprijinirii activităților agricole și de prelucrare, precum și a modurilor de producție asociate produselor de înaltă calitate, contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor politicii de dezvoltare rurală.

Expunere de motive

Expunere de motive

Indicațiile geografice ale UE au un rol major în menținerea activității economice și sociale în zonele rurale și, prin urmare, sunt esențiale în menținerea echilibrului teritorial la nivel regional. Întrucât Comisia însăși a recunoscut că IG reprezintă un „vector esențial al creșterii rurale”, ar trebui reintrodusă o referire la indicațiile geografice ca instrumente care contribuie la dezvoltarea rurală.

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Prezentul titlu prevede un sistem unitar și exclusiv al indicațiilor geografice, de protecție a denumirilor de vin, băuturi spirtoase și produse agricole care au caracteristici, atribute sau reputație legate de locul lor de producție, asigurându-se astfel: | (1)   Prezentul titlu prevede un sistem unitar și exclusiv al indicațiilor geografice, de protecție a denumirilor de vin, băuturi spirtoase și produse agricole care au caracteristici, atribute sau reputație legate de locul lor de producție, asigurându-se astfel: |
| (a) | deținerea, de către producătorii care acționează colectiv, a competențelor și responsabilităților necesare pentru a-și gestiona indicația geografică, inclusiv pentru a răspunde la cererea societății de produse obținute prin producție sustenabilă în cele trei dimensiuni valorice ale sale, economică, de mediu și socială, și pentru a opera pe piață; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Prezentul titlu prevede un sistem unitar și exclusiv al indicațiilor geografice, de protecție a denumirilor de vin, băuturi spirtoase și produse agricole care au caracteristici, atribute sau reputație legate de locul lor de producție, asigurându-se astfel:

(1)   Prezentul titlu prevede un sistem unitar și exclusiv al indicațiilor geografice, de protecție a denumirilor de vin, băuturi spirtoase și produse agricole care au caracteristici, atribute sau reputație legate de locul lor de producție, asigurându-se astfel:

(a)

deținerea, de către producătorii care acționează colectiv, a competențelor și responsabilităților necesare pentru a-și gestiona indicația geografică, inclusiv pentru a răspunde la cererea societății de produse obținute prin producție sustenabilă în cele trei dimensiuni valorice ale sale, economică, de mediu și socială, și pentru a opera pe piață;

| (a) | deținerea, de către producătorii care acționează colectiv, a competențelor și responsabilităților necesare pentru a-și gestiona indicația geografică, inclusiv pentru
  a crea valoare și
  a răspunde la cererea societății de produse obținute prin producție sustenabilă în cele trei dimensiuni valorice ale sale, economică, de mediu și socială, și pentru a opera pe piață; |
| --- | --- |

(a)

deținerea, de către producătorii care acționează colectiv, a competențelor și responsabilităților necesare pentru a-și gestiona indicația geografică, inclusiv pentru
  a crea valoare și
  a răspunde la cererea societății de produse obținute prin producție sustenabilă în cele trei dimensiuni valorice ale sale, economică, de mediu și socială, și pentru a opera pe piață;

a crea valoare și

| (b) | concurența loială pentru producătorii din lanțul de comercializare; |
| --- | --- |

(b)

concurența loială pentru producătorii din lanțul de comercializare;

| (b) | concurența loială pentru producătorii din lanțul de comercializare; |
| --- | --- |

(b)

concurența loială pentru producătorii din lanțul de comercializare;

| (c) | primirea de către consumatori a unor informații fiabile și a unei garanții a autenticității acestor produse și posibilitatea consumatorilor de a identifica ușor aceste produse pe piață, inclusiv în comerțul electronic; |
| --- | --- |

(c)

primirea de către consumatori a unor informații fiabile și a unei garanții a autenticității acestor produse și posibilitatea consumatorilor de a identifica ușor aceste produse pe piață, inclusiv în comerțul electronic;

| (c) | primirea de către consumatori a unor informații fiabile și a unei garanții a autenticității acestor produse și posibilitatea consumatorilor de a identifica ușor aceste produse pe piață, inclusiv în
  sistemul de nume de domenii și în
  comerțul electronic; |
| --- | --- |

(c)

primirea de către consumatori a unor informații fiabile și a unei garanții a autenticității acestor produse și posibilitatea consumatorilor de a identifica ușor aceste produse pe piață, inclusiv în
  sistemul de nume de domenii și în
  comerțul electronic;

sistemul de nume de domenii și în

| (d) | înregistrarea eficientă a indicațiilor geografice, ținându-se seama de protecția corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală
  și |
| --- | --- |

(d)

înregistrarea eficientă a indicațiilor geografice, ținându-se seama de protecția corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală
  și

și

| (d) | înregistrarea eficientă a indicațiilor geografice, ținându-se seama de protecția corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală
  pe piața unică și pe piața digitală a Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

înregistrarea eficientă a indicațiilor geografice, ținându-se seama de protecția corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală
  pe piața unică și pe piața digitală a Uniunii;

pe piața unică și pe piața digitală a Uniunii;

| (e) | asigurarea respectării și comercializarea eficace pe tot teritoriul Uniunii și în comerțul electronic, asigurându-se integritatea pieței interne. |
| --- | --- |

(e)

asigurarea respectării și comercializarea eficace pe tot teritoriul Uniunii și în comerțul electronic, asigurându-se integritatea pieței interne.

| (e) | asigurarea respectării și comercializarea eficace pe tot teritoriul Uniunii
  , precum și în sistemul de nume de domenii
  și în comerțul electronic, asigurându-se integritatea pieței interne; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea respectării și comercializarea eficace pe tot teritoriul Uniunii
  , precum și în sistemul de nume de domenii
  și în comerțul electronic, asigurându-se integritatea pieței interne;

, precum și în sistemul de nume de domenii

| (f) | distribuirea de-a lungul întregului lanț valoric a valorii adăugate asociate produselor cu indicație geografică, astfel încât producătorii să își poată stabiliza prețurile și să poată investi în calitatea și reputația produselor lor
  . |
| --- | --- |

(f)

(f)

distribuirea de-a lungul întregului lanț valoric a valorii adăugate asociate produselor cu indicație geografică, astfel încât producătorii să își poată stabiliza prețurile și să poată investi în calitatea și reputația produselor lor
  .

distribuirea de-a lungul întregului lanț valoric a valorii adăugate asociate produselor cu indicație geografică, astfel încât producătorii să își poată stabiliza prețurile și să poată investi în calitatea și reputația produselor lor

Expunere de motive

Expunere de motive

Similar prevederii introduse pentru vinurile cu indicație geografică prin articolul 172b din Regulamentul privind OCP, este necesar să se sublinieze că indicațiile geografice trebuie să aibă scopul de a crea valoare adăugată de-a lungul întregului lanț, pentru îmbunătățirea calității și a reputației acestora.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Articolul 12

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Un grup de producători poate conveni asupra unor angajamente în materie de sustenabilitate pe care să le respecte în procesul de producție a produsului desemnat printr-o indicație geografică.
  Scopul acestor angajamente este să se aplice un standard de sustenabilitate mai ridicat decât cel impus de dreptul Uniunii sau de cel național și să se depășească bunele practici într-o măsură semnificativă în ceea ce privește angajamentele sociale, de mediu sau economice.
  Angajamentele respective trebuie să fie specifice, să țină seama de practici sustenabile existente utilizate pentru produse desemnate prin indicații geografice și se pot referi la sisteme existente de asigurare a sustenabilității. | (1)   Un grup de producători poate conveni asupra unor angajamente în materie de sustenabilitate
  economică, socială sau de mediu
  pe care să le respecte în procesul de producție a produsului desemnat printr-o indicație geografică. Angajamentele respective trebuie să fie specifice, să țină seama de practici sustenabile existente utilizate pentru produse desemnate prin indicații geografice și se pot referi la sisteme existente de asigurare a sustenabilității. |
| (2)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1)
  trebuie
  incluse în caietul de sarcini. | (2)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1)
  pot fi
  incluse în caietul de sarcini
  și/sau dezvoltate în cadrul unor inițiative distincte
  . |
| (3)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1) nu aduc atingere cerințelor privind respectarea standardelor de igienă și siguranță și nici normelor în materie de concurență. | (3)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1) nu aduc atingere cerințelor privind respectarea standardelor de igienă și siguranță și nici normelor în materie de concurență. |
| (4
  )   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, care să definească standarde de sustenabilitate în diferite sectoare și să stabilească criterii de recunoaștere a standardelor de sustenabilitate existente la care ar putea adera producătorii de produse desemnate prin indicații geografice. | |
| (5)
     
  Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să definească o prezentare armonizată a angajamentelor în materie de sustenabilitate. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 53 alineatul (2). | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Un grup de producători poate conveni asupra unor angajamente în materie de sustenabilitate pe care să le respecte în procesul de producție a produsului desemnat printr-o indicație geografică.
  Scopul acestor angajamente este să se aplice un standard de sustenabilitate mai ridicat decât cel impus de dreptul Uniunii sau de cel național și să se depășească bunele practici într-o măsură semnificativă în ceea ce privește angajamentele sociale, de mediu sau economice.
  Angajamentele respective trebuie să fie specifice, să țină seama de practici sustenabile existente utilizate pentru produse desemnate prin indicații geografice și se pot referi la sisteme existente de asigurare a sustenabilității.

(1)   Un grup de producători poate conveni asupra unor angajamente în materie de sustenabilitate
  economică, socială sau de mediu
  pe care să le respecte în procesul de producție a produsului desemnat printr-o indicație geografică. Angajamentele respective trebuie să fie specifice, să țină seama de practici sustenabile existente utilizate pentru produse desemnate prin indicații geografice și se pot referi la sisteme existente de asigurare a sustenabilității.

(2)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1)
  trebuie
  incluse în caietul de sarcini.

(2)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1)
  pot fi
  incluse în caietul de sarcini
  și/sau dezvoltate în cadrul unor inițiative distincte
  .

(3)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1) nu aduc atingere cerințelor privind respectarea standardelor de igienă și siguranță și nici normelor în materie de concurență.

(3)   Angajamentele în materie de sustenabilitate menționate la alineatul (1) nu aduc atingere cerințelor privind respectarea standardelor de igienă și siguranță și nici normelor în materie de concurență.

(4
  )   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, care să definească standarde de sustenabilitate în diferite sectoare și să stabilească criterii de recunoaștere a standardelor de sustenabilitate existente la care ar putea adera producătorii de produse desemnate prin indicații geografice.

(5)
     
  Comisia poate adopta acte de punere în aplicare care să definească o prezentare armonizată a angajamentelor în materie de sustenabilitate. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 53 alineatul (2).

Expunere de motive

Expunere de motive

Definirea criteriilor de sustenabilitate nu se poate efectua prin acte delegate. Aceasta trebuie precizată în regulament, lăsând grupurilor de producători posibilitatea de a alege să includă angajamentele de sustenabilitate agreate în caietul de sarcini sau prin alte mijloace.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Articolul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  informează
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii. | (2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  trebuie să informeze
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  informează
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii.

(2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  trebuie să informeze
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii.

Expunere de motive

Expunere de motive

Termenul de șase luni prevăzut de regulament nu este respectat în general de CE, iar producătorii sau statele membre nu sunt niciodată informate cu privire la motivul întârzierii (deși regulamentul prevede această posibilitate). Trebuie precizat că perioada de examinare nu trebuie să depășească șase luni.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Articolul 17

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme prin care să se încredințeze EUIPO sarcinile stabilite la prezentul articol. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme prin care să se încredințeze EUIPO sarcinile stabilite la prezentul articol.

Expunere de motive

Expunere de motive

Trebuie indicat clar că este responsabilitatea Comisiei de a examina cererile de înregistrare. În chestiuni legate de proprietatea intelectuală, Comisia va putea conta pe sprijinul tehnic al EUIPO. Totuși, această împărțire a competențelor în raport cu DPI trebuie să fie clar definită în propunerea legislativă, nu prin acte delegate.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Articolul 19

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (10)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu proceduri detaliate și cu termene-limită pentru procedura de opoziție și pentru depunerea oficială de observații de către autoritățile naționale și persoanele care dețin un interes legitim, care nu vor declanșa procedura de opoziție, și cu norme privind încredințarea către EUIPO a sarcinilor sale stabilite la prezentul articol. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(10)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu proceduri detaliate și cu termene-limită pentru procedura de opoziție și pentru depunerea oficială de observații de către autoritățile naționale și persoanele care dețin un interes legitim, care nu vor declanșa procedura de opoziție, și cu norme privind încredințarea către EUIPO a sarcinilor sale stabilite la prezentul articol.

Expunere de motive

Expunere de motive

Trebuie indicată clar responsabilitatea Comisiei pentru procedura de opoziție. În cazul delegării anumitor sarcini către EUIPO, acestea trebuie să fie clar definite în propunerea legislativă, nu prin acte delegate.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Articolul 25

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (5)   O modificare standard este considerată o modificare temporară atunci când privește o modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a instituirii de măsuri sanitare și fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice sau o modificare temporară necesară ca urmare a unui dezastru natural sau a unor condiții meteorologice nefavorabile recunoscute în mod oficial de autoritățile competente. | (5)   O modificare standard este considerată o modificare temporară atunci când privește o modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a instituirii de măsuri sanitare și fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice sau o modificare temporară necesară ca urmare a unui dezastru natural sau a unor condiții meteorologice nefavorabile
  sau a consecințelor unui eveniment geopolitic excepțional
  recunoscute în mod oficial de autoritățile competente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(5)   O modificare standard este considerată o modificare temporară atunci când privește o modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a instituirii de măsuri sanitare și fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice sau o modificare temporară necesară ca urmare a unui dezastru natural sau a unor condiții meteorologice nefavorabile recunoscute în mod oficial de autoritățile competente.

(5)   O modificare standard este considerată o modificare temporară atunci când privește o modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a instituirii de măsuri sanitare și fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice sau o modificare temporară necesară ca urmare a unui dezastru natural sau a unor condiții meteorologice nefavorabile
  sau a consecințelor unui eveniment geopolitic excepțional
  recunoscute în mod oficial de autoritățile competente.

Expunere de motive

Expunere de motive

Evenimentele recente arată că ar fi util să se țină seama de situații geopolitice precum un război atunci când se permit modificări temporare ale caietelor de sarcini.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Articolul 25

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (8)   Dacă o cerere de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei indicații geografice înregistrate include și modificări standard sau modificări temporare, Comisia examinează numai modificarea la nivelul Uniunii. Eventualele modificări standard sau temporare sunt considerate ca nefiind transmise. Examinarea acestor cereri se concentrează pe modificările propuse la nivelul Uniunii.
  Dacă este cazul, Comisia sau statul membru respectiv poate invita solicitantul să modifice alte elemente din caietul de sarcini. | (8)   Dacă o cerere de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei indicații geografice înregistrate include și modificări standard sau modificări temporare, Comisia examinează numai modificarea la nivelul Uniunii. Eventualele modificări standard sau temporare sunt considerate ca nefiind transmise. Examinarea acestor cereri se concentrează pe modificările propuse la nivelul Uniunii.
  Comisia evaluează, de asemenea, dacă modificarea la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei indicații geografice nu aduce atingere altor posibile indicații geografice sau denumiri de origine existente. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)   Dacă o cerere de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei indicații geografice înregistrate include și modificări standard sau modificări temporare, Comisia examinează numai modificarea la nivelul Uniunii. Eventualele modificări standard sau temporare sunt considerate ca nefiind transmise. Examinarea acestor cereri se concentrează pe modificările propuse la nivelul Uniunii.
  Dacă este cazul, Comisia sau statul membru respectiv poate invita solicitantul să modifice alte elemente din caietul de sarcini.

(8)   Dacă o cerere de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei indicații geografice înregistrate include și modificări standard sau modificări temporare, Comisia examinează numai modificarea la nivelul Uniunii. Eventualele modificări standard sau temporare sunt considerate ca nefiind transmise. Examinarea acestor cereri se concentrează pe modificările propuse la nivelul Uniunii.
  Comisia evaluează, de asemenea, dacă modificarea la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei indicații geografice nu aduce atingere altor posibile indicații geografice sau denumiri de origine existente.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar putea fi riscant să se permită CE să solicite modificări ale caietului de sarcini care depășesc cererea de modificare prezentată.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Articolul 26

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (6)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme prin care să se încredințeze EUIPO sarcinile stabilite la alineatul (5). | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(6)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme prin care să se încredințeze EUIPO sarcinile stabilite la alineatul (5).

Expunere de motive

Expunere de motive

Delegarea acestor sarcini către EUIPO nu este acceptabilă.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Articolul 27 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Indicațiile geografice introduse în registrul indicațiilor geografice din Uniune sunt protejate împotriva: | (1)   Indicațiile geografice introduse în registrul indicațiilor geografice din Uniune
  , precum și cele protejate prin acorduri internaționale în cadrul Uniunii,
  sunt protejate împotriva: |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Indicațiile geografice introduse în registrul indicațiilor geografice din Uniune sunt protejate împotriva:

(1)   Indicațiile geografice introduse în registrul indicațiilor geografice din Uniune
  , precum și cele protejate prin acorduri internaționale în cadrul Uniunii,
  sunt protejate împotriva:

Expunere de motive

Expunere de motive

Indicațiile geografice care sunt protejate prin acorduri bilaterale sau multilaterale nu trebuie incluse automat în registrul Uniunii.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Articolul 27 alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | oricărei utilizări comerciale directe sau indirecte a indicației geografice în legătură cu produse care nu fac obiectul înregistrării, în cazul în care produsele respective sunt comparabile cu cele înregistrate cu denumirea respectivă sau în cazul în care printr-o astfel de utilizare se exploatează, se slăbește, se diluează sau se prejudiciază reputația denumirii protejate; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

oricărei utilizări comerciale directe sau indirecte a indicației geografice în legătură cu produse care nu fac obiectul înregistrării, în cazul în care produsele respective sunt comparabile cu cele înregistrate cu denumirea respectivă sau în cazul în care printr-o astfel de utilizare se exploatează, se slăbește, se diluează sau se prejudiciază reputația denumirii protejate;

| (a) | oricărei utilizări comerciale directe sau indirecte a indicației geografice în legătură cu produse care nu fac obiectul înregistrării, în cazul în care produsele respective sunt comparabile cu cele înregistrate cu denumirea respectivă sau în cazul în care printr-o astfel de utilizare se exploatează, se slăbește, se diluează sau se prejudiciază reputația denumirii protejate
  , inclusiv atunci când produsele respective sunt utilizate ca ingrediente
  ; |
| --- | --- |

(a)

oricărei utilizări comerciale directe sau indirecte a indicației geografice în legătură cu produse care nu fac obiectul înregistrării, în cazul în care produsele respective sunt comparabile cu cele înregistrate cu denumirea respectivă sau în cazul în care printr-o astfel de utilizare se exploatează, se slăbește, se diluează sau se prejudiciază reputația denumirii protejate
  , inclusiv atunci când produsele respective sunt utilizate ca ingrediente
  ;

, inclusiv atunci când produsele respective sunt utilizate ca ingrediente

Expunere de motive

Expunere de motive

Pentru a se asigura coerența cu noile dispoziții privind protecția indicațiilor geografice utilizate ca ingrediente, incluse în articolul 28 din prezenta propunere de regulament, este util să se reintroducă referirea la produsele cu IG utilizate ca ingrediente.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Articolul 27 alineatul (1) litera (b)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | oricărei utilizări abuzive, imitații sau evocări, chiar dacă originea adevărată a produselor sau a serviciilor este indicată sau dacă denumirea protejată este tradusă sau este însoțită de o expresie precum: „stil”, „tip”, „metodă”, „produs(ă) ca la/în”, „imitație”, „gust”, „similar” sau altele asemenea; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(b)

oricărei utilizări abuzive, imitații sau evocări, chiar dacă originea adevărată a produselor sau a serviciilor este indicată sau dacă denumirea protejată este tradusă sau este însoțită de o expresie precum: „stil”, „tip”, „metodă”, „produs(ă) ca la/în”, „imitație”, „gust”, „similar” sau altele asemenea;

| (b) | oricărei utilizări abuzive, imitații sau evocări, chiar
  și atunci când sunt implicate statele membre sau autorități publice și chiar
  dacă originea adevărată a produselor sau a serviciilor este indicată sau dacă denumirea protejată este tradusă
  , transcrisă sau transliterată
  sau este însoțită de o expresie precum: „stil”, „tip”, „metodă”, „produs(ă) ca la/în”, „imitație”, „gust”, „similar” sau altele asemenea
  , inclusiv atunci când aceste produse sunt utilizate ca ingrediente; |
| --- | --- |

(b)

oricărei utilizări abuzive, imitații sau evocări, chiar
  și atunci când sunt implicate statele membre sau autorități publice și chiar
  dacă originea adevărată a produselor sau a serviciilor este indicată sau dacă denumirea protejată este tradusă
  , transcrisă sau transliterată
  sau este însoțită de o expresie precum: „stil”, „tip”, „metodă”, „produs(ă) ca la/în”, „imitație”, „gust”, „similar” sau altele asemenea
  , inclusiv atunci când aceste produse sunt utilizate ca ingrediente;

și atunci când sunt implicate statele membre sau autorități publice și chiar

, transcrisă sau transliterată

, inclusiv atunci când aceste produse sunt utilizate ca ingrediente;

Expunere de motive

Expunere de motive

Trebuie consolidată protecția și împotriva oricărei acțiuni efectuate de alte state membre și autorități publice care este menținută oficial în limitele legalității, dar care vizează exploatarea popularității unei indicații geografice.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Articolul 27 alineatul (1) litera (c)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | oricărei indicații false sau înșelătoare privind proveniența, originea, natura sau calitățile esențiale ale produsului, care apare pe partea interioară sau exterioară a ambalajului, în materialele publicitare, în documentele sau informațiile furnizate pe site-uri referitoare la produsul în cauză, precum și împotriva oricărei ambalări a produsului într-un recipient de natură să creeze o impresie eronată cu privire la originea produsului; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(c)

oricărei indicații false sau înșelătoare privind proveniența, originea, natura sau calitățile esențiale ale produsului, care apare pe partea interioară sau exterioară a ambalajului, în materialele publicitare, în documentele sau informațiile furnizate pe site-uri referitoare la produsul în cauză, precum și împotriva oricărei ambalări a produsului într-un recipient de natură să creeze o impresie eronată cu privire la originea produsului;

| (c) | oricărei indicații false sau înșelătoare privind proveniența, originea, natura sau calitățile esențiale ale produsului, care apare pe partea interioară sau exterioară a ambalajului, în materialele publicitare, în documentele sau informațiile furnizate pe site-uri
  sau nume de domenii
  referitoare la produsul în cauză, precum și împotriva oricărei ambalări a produsului într-un recipient de natură să creeze o impresie eronată cu privire la originea produsului; |
| --- | --- |

(c)

oricărei indicații false sau înșelătoare privind proveniența, originea, natura sau calitățile esențiale ale produsului, care apare pe partea interioară sau exterioară a ambalajului, în materialele publicitare, în documentele sau informațiile furnizate pe site-uri
  sau nume de domenii
  referitoare la produsul în cauză, precum și împotriva oricărei ambalări a produsului într-un recipient de natură să creeze o impresie eronată cu privire la originea produsului;

sau nume de domenii

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Articolul 27 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)
     
  În sensul alineatului (1) litera (b), evocarea unei indicații geografice intervine, în special, atunci când o mențiune, un semn ori un alt element de etichetare sau de ambalare prezintă o legătură directă și clară cu produsul vizat de indicația geografică înregistrată, în mintea consumatorului avizat în mod rezonabil, exploatându-se, slăbindu-se, diluându-se sau prejudiciindu-se în acest fel reputația denumirii înregistrate. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)
     
  În sensul alineatului (1) litera (b), evocarea unei indicații geografice intervine, în special, atunci când o mențiune, un semn ori un alt element de etichetare sau de ambalare prezintă o legătură directă și clară cu produsul vizat de indicația geografică înregistrată, în mintea consumatorului avizat în mod rezonabil, exploatându-se, slăbindu-se, diluându-se sau prejudiciindu-se în acest fel reputația denumirii înregistrate.

Expunere de motive

Expunere de motive

Nu există o definiție a evocării în reglementările UE actuale privind IG. Curtea de Justiție a UE este cea care a dat evocării o interpretare extensivă, care însă nu este reflectată în articolul propus. Este de preferat să rămână la latitudinea Curții de Justiție a UE sarcina de a continua evaluarea problemei evocării, de la caz la caz.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Articolul 27 alineatul (7)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (7)
     
  Dacă o indicație geografică este o denumire compusă care conține un termen considerat generic, utilizarea acelui termen nu constituie o acțiune menționată la alineatul (1) literele (a) și (b). | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(7)
     
  Dacă o indicație geografică este o denumire compusă care conține un termen considerat generic, utilizarea acelui termen nu constituie o acțiune menționată la alineatul (1) literele (a) și (b).

Expunere de motive

Expunere de motive

Această prevedere ar putea fi periculoasă pentru anumite sortimente de vinuri cu DOP.

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Articolul 27 – alineat nou

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (8)
     
  Statele membre adoptă măsurile administrative și juridice corespunzătoare pentru a preveni sau opri utilizarea ilegală a denumirilor de origine protejate și a indicațiilor geografice protejate menționate la alineatul (1), produse sau comercializate în statul membru respectiv.




  În acest scop, statele membre desemnează autoritățile responsabile cu luarea acestor măsuri, în conformitate cu procedurile stabilite de fiecare stat membru. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(8)
     
  Statele membre adoptă măsurile administrative și juridice corespunzătoare pentru a preveni sau opri utilizarea ilegală a denumirilor de origine protejate și a indicațiilor geografice protejate menționate la alineatul (1), produse sau comercializate în statul membru respectiv.

În acest scop, statele membre desemnează autoritățile responsabile cu luarea acestor măsuri, în conformitate cu procedurile stabilite de fiecare stat membru.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar fi important să se reintroducă această dispoziție de la articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Articolul 28 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Indicația geografică ce desemnează un ingredient al unui produs nu se utilizează în denumirea de aliment a produsului prelucrat aferent, cu excepția cazurilor în care există un acord cu
  un grup
  de producători
  reprezentând două treimi dintre producători
  . | (2)   Indicația geografică ce desemnează un ingredient al unui produs nu se utilizează în denumirea de aliment a produsului prelucrat aferent, cu excepția cazurilor în care există un acord cu
  grupul
  de producători
  , care poate stabili condiții minime de utilizare
  .
  Această utilizare ca ingredient poate duce la acordarea unei compensații financiare din partea prelucrătorului care utilizează IG. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Indicația geografică ce desemnează un ingredient al unui produs nu se utilizează în denumirea de aliment a produsului prelucrat aferent, cu excepția cazurilor în care există un acord cu
  un grup
  de producători
  reprezentând două treimi dintre producători
  .

(2)   Indicația geografică ce desemnează un ingredient al unui produs nu se utilizează în denumirea de aliment a produsului prelucrat aferent, cu excepția cazurilor în care există un acord cu
  grupul
  de producători
  , care poate stabili condiții minime de utilizare
  .
  Această utilizare ca ingredient poate duce la acordarea unei compensații financiare din partea prelucrătorului care utilizează IG.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar trebui menționat că grupurile de producători pot defini criterii minime pentru utilizarea produselor lor ca ingrediente, precum și pot să solicite o contribuție financiară sau o rambursare, pentru a face față creșterii costurilor de funcționare și de gestionare a activităților lor curente.

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Articolul 28 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme suplimentare privind utilizarea indicațiilor geografice, în scopul identificării unor ingrediente în produsele prelucrate menționate la alineatul (1) din prezentul articol. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme suplimentare privind utilizarea indicațiilor geografice, în scopul identificării unor ingrediente în produsele prelucrate menționate la alineatul (1) din prezentul articol.

Expunere de motive

Expunere de motive

În prezentul regulament ar trebui definite noi norme privind produsele cu IG utilizate ca ingrediente.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Articolul 29

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme suplimentare destinate să stabilească statutul generic al termenilor menționați la alineatul (1) din prezentul articol. | |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu norme suplimentare destinate să stabilească statutul generic al termenilor menționați la alineatul (1) din prezentul articol.

Expunere de motive

Expunere de motive

Normele suplimentare privind caracterul generic, dacă este cazul, ar trebui să fie stabilite în regulament, nu prin acte delegate.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Articolul 32 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Un grup de producători este creat la inițiativa părților interesate
  , inclusiv fermieri, furnizori agricoli și prelucrători intermediari și finali
  , conform precizărilor autorităților naționale și în funcție de natura produsului respectiv. Statele membre verifică faptul că grupul de producători funcționează în mod transparent și democratic și că toți producătorii produsului desemnat cu indicația geografică beneficiază de dreptul de a fi membri ai grupului.
  Statele membre pot prevedea ca și funcționarii publici și alte părți interesate, precum grupurile de consumatori, comercianții cu amănuntul și furnizorii, să participe la activitățile grupului de producători. | (1)   Un grup de producători este creat la inițiativa părților interesate
  și poate fi alcătuit din producători și/sau prelucrători
  , conform precizărilor autorităților naționale
  competente
  și în funcție de natura produsului respectiv. Statele membre verifică faptul că grupul de producători funcționează în mod transparent și democratic și că toți producătorii produsului desemnat cu indicația geografică beneficiază de dreptul de a fi membri ai grupului. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Un grup de producători este creat la inițiativa părților interesate
  , inclusiv fermieri, furnizori agricoli și prelucrători intermediari și finali
  , conform precizărilor autorităților naționale și în funcție de natura produsului respectiv. Statele membre verifică faptul că grupul de producători funcționează în mod transparent și democratic și că toți producătorii produsului desemnat cu indicația geografică beneficiază de dreptul de a fi membri ai grupului.
  Statele membre pot prevedea ca și funcționarii publici și alte părți interesate, precum grupurile de consumatori, comercianții cu amănuntul și furnizorii, să participe la activitățile grupului de producători.

(1)   Un grup de producători este creat la inițiativa părților interesate
  și poate fi alcătuit din producători și/sau prelucrători
  , conform precizărilor autorităților naționale
  competente
  și în funcție de natura produsului respectiv. Statele membre verifică faptul că grupul de producători funcționează în mod transparent și democratic și că toți producătorii produsului desemnat cu indicația geografică beneficiază de dreptul de a fi membri ai grupului.

Expunere de motive

Expunere de motive

Categoriile care fac parte din grupurile de producători variază în funcție de tipul de lanț valoric și, de asemenea, variază între statele membre; este deci de preferat ca textul să se limiteze la specificarea producătorilor și a prelucrătorilor. În plus, este dificil de înțeles ce valoare adăugată aduce includerea printre membrii unui grup de producători a unor actori care nu participă la procesul de producție.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Articolul 32 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Un grup de producători poate exercita în special următoarele competențe și responsabilități: | (2)   Un grup de producători poate exercita în special următoarele competențe și responsabilități: |
| (a) | de a elabora caietul de sarcini și de a gestiona
  controale interne
  care să asigure conformitatea cu caietul de sarcini respectiv a etapelor de producție ale produsului desemnat cu indicația geografică; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Un grup de producători poate exercita în special următoarele competențe și responsabilități:

(2)   Un grup de producători poate exercita în special următoarele competențe și responsabilități:

(a)

de a elabora caietul de sarcini și de a gestiona
  controale interne
  care să asigure conformitatea cu caietul de sarcini respectiv a etapelor de producție ale produsului desemnat cu indicația geografică;

controale interne

| (a) | de a elabora caietul de sarcini și de a gestiona
  activitățile
  care să asigure conformitatea cu caietul de sarcini respectiv a etapelor de producție ale produsului desemnat cu indicația geografică; |
| --- | --- |

(a)

de a elabora caietul de sarcini și de a gestiona
  activitățile
  care să asigure conformitatea cu caietul de sarcini respectiv a etapelor de producție ale produsului desemnat cu indicația geografică;

activitățile

| (b) | de a lua măsuri legale pentru a asigura protecția indicației geografice și a drepturilor de proprietate intelectuală legate direct de aceasta; |
| --- | --- |

(b)

de a lua măsuri legale pentru a asigura protecția indicației geografice și a drepturilor de proprietate intelectuală legate direct de aceasta;

| (b) | de a lua măsuri legale pentru a asigura protecția indicației geografice și a drepturilor de proprietate intelectuală legate direct de aceasta; |
| --- | --- |

(b)

de a lua măsuri legale pentru a asigura protecția indicației geografice și a drepturilor de proprietate intelectuală legate direct de aceasta;

| (c) | de a conveni angajamente în materie de sustenabilitate, incluse sau nu în caietul de sarcini sau ca inițiativă separată, inclusiv modalități de verificare a respectării angajamentelor în cauză și asigurarea publicității adecvate cu privire la aceste angajamente, în special în cadrul unui sistem informatic furnizat de Comisie; |
| --- | --- |

(c)

de a conveni angajamente în materie de sustenabilitate, incluse sau nu în caietul de sarcini sau ca inițiativă separată, inclusiv modalități de verificare a respectării angajamentelor în cauză și asigurarea publicității adecvate cu privire la aceste angajamente, în special în cadrul unui sistem informatic furnizat de Comisie;

| (c) | de a conveni angajamente în materie de sustenabilitate, incluse sau nu în caietul de sarcini sau ca inițiativă separată, inclusiv modalități de verificare a respectării angajamentelor în cauză și asigurarea publicității adecvate cu privire la aceste angajamente, în special în cadrul unui sistem informatic furnizat de Comisie; |
| --- | --- |

(c)

de a conveni angajamente în materie de sustenabilitate, incluse sau nu în caietul de sarcini sau ca inițiativă separată, inclusiv modalități de verificare a respectării angajamentelor în cauză și asigurarea publicității adecvate cu privire la aceste angajamente, în special în cadrul unui sistem informatic furnizat de Comisie;

| (d) | de a face schimb de bune practici și de a sensibiliza producătorii cu privire la angajamentele în materie de sustenabilitate, astfel cum sunt definite la articolul 12. Acest schimb poate lua forma transmiterii de informații cu privire la ajutoarele financiare disponibile și a elaborării de instrumente și planuri de acțiune, printre altele; |
| --- | --- |

(d)

de a face schimb de bune practici și de a sensibiliza producătorii cu privire la angajamentele în materie de sustenabilitate, astfel cum sunt definite la articolul 12. Acest schimb poate lua forma transmiterii de informații cu privire la ajutoarele financiare disponibile și a elaborării de instrumente și planuri de acțiune, printre altele;

de a face schimb de bune practici și de a sensibiliza producătorii cu privire la angajamentele în materie de sustenabilitate, astfel cum sunt definite la articolul 12. Acest schimb poate lua forma transmiterii de informații cu privire la ajutoarele financiare disponibile și a elaborării de instrumente și planuri de acțiune, printre altele;

| (d) | de a lua măsuri pentru a îmbunătăți performanța indicației geografice, incluzând: |
| --- | --- |

(d)

de a lua măsuri pentru a îmbunătăți performanța indicației geografice, incluzând:

| (e) | de a lua măsuri pentru a îmbunătăți performanța indicației geografice, incluzând: |
| --- | --- |

(e)

(e)

de a lua măsuri pentru a îmbunătăți performanța indicației geografice, incluzând:

| | (i) | dezvoltarea, organizarea și coordonarea de campanii colective de marketing și publicitate; |
| --- | --- | --- |

(i)

dezvoltarea, organizarea și coordonarea de campanii colective de marketing și publicitate;

| | (i) | dezvoltarea, organizarea și coordonarea de campanii colective de marketing și publicitate; |
| --- | --- | --- |

(i)

dezvoltarea, organizarea și coordonarea de campanii colective de marketing și publicitate;

| | (ii) | activități de diseminare de informații și activități de promovare destinate să le comunice consumatorilor atributele produsului desemnat printr-o indicație geografică; |
| --- | --- | --- |

(ii)

activități de diseminare de informații și activități de promovare destinate să le comunice consumatorilor atributele produsului desemnat printr-o indicație geografică;

| | (ii) | activități de diseminare de informații și activități de promovare destinate să le comunice consumatorilor atributele produsului desemnat printr-o indicație geografică; |
| --- | --- | --- |

(ii)

activități de diseminare de informații și activități de promovare destinate să le comunice consumatorilor atributele produsului desemnat printr-o indicație geografică;

| | (iii) | efectuarea de analize ale performanței economice, ale sustenabilității producției, ale profilului nutrițional și ale profilului organoleptic, în ceea ce privește produsul desemnat cu indicația geografică; |
| --- | --- | --- |

(iii)

efectuarea de analize ale performanței economice, ale sustenabilității producției, ale profilului nutrițional și ale profilului organoleptic, în ceea ce privește produsul desemnat cu indicația geografică;

| | (iii) | efectuarea de analize ale performanței economice, ale sustenabilității producției, ale profilului nutrițional și ale profilului organoleptic, în ceea ce privește produsul desemnat cu indicația geografică; |
| --- | --- | --- |

(iii)

efectuarea de analize ale performanței economice, ale sustenabilității producției, ale profilului nutrițional și ale profilului organoleptic, în ceea ce privește produsul desemnat cu indicația geografică;

| | (iv) | diseminarea de informații privind indicația geografică și simbolul aferent al Uniunii și |
| --- | --- | --- |

(iv)

diseminarea de informații privind indicația geografică și simbolul aferent al Uniunii și

| | (iv) | diseminarea de informații privind indicația geografică și simbolul aferent al Uniunii și |
| --- | --- | --- |

(iv)

diseminarea de informații privind indicația geografică și simbolul aferent al Uniunii și

| | (v) | furnizarea de consiliere și formare pentru actualii și viitorii producători, inclusiv pe tema integrării perspectivei de gen și a egalității de gen; |
| --- | --- | --- |

(v)

furnizarea de consiliere și formare pentru actualii și viitorii producători, inclusiv pe tema integrării perspectivei de gen și a egalității de gen;

| | (v) | furnizarea de consiliere și formare pentru actualii și viitorii producători, inclusiv pe tema integrării perspectivei de gen și a egalității de gen; |
| --- | --- | --- |

(v)

furnizarea de consiliere și formare pentru actualii și viitorii producători, inclusiv pe tema integrării perspectivei de gen și a egalității de gen;

| (e) | de a combate contrafacerea și utilizările frauduloase suspectate de pe piața internă ale unei indicații geografice care desemnează produse neconforme cu caietul de sarcini, prin monitorizarea utilizării indicației geografice pe întreaga piață internă și pe piețele țărilor terțe în care sunt protejate indicațiile geografice, inclusiv pe internet, și, dacă este necesar, de a informa autoritățile responsabile cu asigurarea respectării, prin intermediul sistemelor confidențiale disponibile. |
| --- | --- |

(e)

(e)

de a combate contrafacerea și utilizările frauduloase suspectate de pe piața internă ale unei indicații geografice care desemnează produse neconforme cu caietul de sarcini, prin monitorizarea utilizării indicației geografice pe întreaga piață internă și pe piețele țărilor terțe în care sunt protejate indicațiile geografice, inclusiv pe internet, și, dacă este necesar, de a informa autoritățile responsabile cu asigurarea respectării, prin intermediul sistemelor confidențiale disponibile.

| (f) | de a combate contrafacerea și utilizările frauduloase suspectate de pe piața internă ale unei indicații geografice care desemnează produse neconforme cu caietul de sarcini, prin monitorizarea utilizării indicației geografice pe întreaga piață internă și pe piețele țărilor terțe în care sunt protejate indicațiile geografice, inclusiv pe internet, și, dacă este necesar, de a informa autoritățile responsabile cu asigurarea respectării, prin intermediul sistemelor confidențiale disponibile. |
| --- | --- |

(f)

(f)

de a combate contrafacerea și utilizările frauduloase suspectate de pe piața internă ale unei indicații geografice care desemnează produse neconforme cu caietul de sarcini, prin monitorizarea utilizării indicației geografice pe întreaga piață internă și pe piețele țărilor terțe în care sunt protejate indicațiile geografice, inclusiv pe internet, și, dacă este necesar, de a informa autoritățile responsabile cu asigurarea respectării, prin intermediul sistemelor confidențiale disponibile.

Expunere de motive

Expunere de motive

Capacitatea grupurilor de producători nerecunoscute nu este suficientă pentru a prelua aceste noi sarcini. Dimpotrivă, prin transferul de noi competențe către grupurile de producători recunoscute, ar putea să încurajeze cele mai active grupuri nerecunoscute să-și obțină recunoașterea și, astfel, să-și îmbunătățească structura.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Articolul 32 – se adaugă o literă nouă (g) la alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (g) | de a lua măsuri pentru a crește valoarea produselor și, dacă este cazul, de a face demersuri pentru a interzice sau contracara orice măsuri care sunt sau pot fi în defavoarea imaginii produselor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(g)

(g)

de a lua măsuri pentru a crește valoarea produselor și, dacă este cazul, de a face demersuri pentru a interzice sau contracara orice măsuri care sunt sau pot fi în defavoarea imaginii produselor.

de a lua măsuri pentru a crește valoarea produselor și, dacă este cazul, de a face demersuri pentru a interzice sau contracara orice măsuri care sunt sau pot fi în defavoarea imaginii produselor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Este necesar să se reintroducă această dispoziție de la articolul 45 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 pentru a consolida rolul și competențele grupurilor de producători de IG.

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Articolul 33

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   La cererea grupurilor de producători
  care îndeplinesc condițiile de la alineatul (3)
  , statele membre desemnează, în conformitate cu propriul drept național, un singur grup de producători ca grup de producători recunoscut pentru
  fiecare indicație geografică originară de pe teritoriul lor care este înregistrată sau pentru care s-a depus o cerere de înregistrare ori pentru denumiri de produse pentru care este posibil să se depună o cerere de înregistrare
  . | (1)   La cererea grupurilor de producători, statele membre desemnează, în conformitate cu propriul drept național, un singur grup de producători ca grup de producători recunoscut pentru
  una sau mai multe indicații geografice originare de pe teritoriul lor. |
| (2)   Un grup de producători poate fi desemnat ca grup de producători recunoscut
  , cu condiția să existe un acord prealabil încheiat între cel puțin două treimi dintre producătorii produsului cu o indicație geografică, reprezentând minimum două treimi din producția produsului respectiv în aria geografică menționată în caietul de sarcini. Ca excepție, o autoritate, menționată la articolu 8 alineatul (2), și un producător individual, menționat la articolul 8 alineatul (3), sunt considerați un grup de producători recunoscut
  . | (2)   Un grup de producători poate fi desemnat ca grup de producători recunoscut
  dacă: |
| | (a) | are un număr minim de membri și/sau acoperă un volum minim sau o valoare minimă de producție comercializabilă, care urmează a se stabili de către statul membru, în zona în care își desfășoară activitatea. Aceste dispoziții nu împiedică recunoașterea grupurilor de producători care se ocupă de producția la scară mică; (aa) nu aduce atingere altor indicații geografice posibile sau denumiri de origine existente
  ; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   La cererea grupurilor de producători
  care îndeplinesc condițiile de la alineatul (3)
  , statele membre desemnează, în conformitate cu propriul drept național, un singur grup de producători ca grup de producători recunoscut pentru
  fiecare indicație geografică originară de pe teritoriul lor care este înregistrată sau pentru care s-a depus o cerere de înregistrare ori pentru denumiri de produse pentru care este posibil să se depună o cerere de înregistrare
  .

(1)   La cererea grupurilor de producători, statele membre desemnează, în conformitate cu propriul drept național, un singur grup de producători ca grup de producători recunoscut pentru
  una sau mai multe indicații geografice originare de pe teritoriul lor.

(2)   Un grup de producători poate fi desemnat ca grup de producători recunoscut
  , cu condiția să existe un acord prealabil încheiat între cel puțin două treimi dintre producătorii produsului cu o indicație geografică, reprezentând minimum două treimi din producția produsului respectiv în aria geografică menționată în caietul de sarcini. Ca excepție, o autoritate, menționată la articolu 8 alineatul (2), și un producător individual, menționat la articolul 8 alineatul (3), sunt considerați un grup de producători recunoscut
  .

(2)   Un grup de producători poate fi desemnat ca grup de producători recunoscut
  dacă:

(a)

(a)

are un număr minim de membri și/sau acoperă un volum minim sau o valoare minimă de producție comercializabilă, care urmează a se stabili de către statul membru, în zona în care își desfășoară activitatea. Aceste dispoziții nu împiedică recunoașterea grupurilor de producători care se ocupă de producția la scară mică; (aa) nu aduce atingere altor indicații geografice posibile sau denumiri de origine existente
  ;

are un număr minim de membri și/sau acoperă un volum minim sau o valoare minimă de producție comercializabilă, care urmează a se stabili de către statul membru, în zona în care își desfășoară activitatea. Aceste dispoziții nu împiedică recunoașterea grupurilor de producători care se ocupă de producția la scară mică; (aa) nu aduce atingere altor indicații geografice posibile sau denumiri de origine existente

| (b) | furnizează suficiente dovezi că își poate desfășura activitățile, atât în ceea ce privește calendarul, cât și sub aspectul eficacității, oferind sprijin uman, material și tehnic membrilor săi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

furnizează suficiente dovezi că își poate desfășura activitățile, atât în ceea ce privește calendarul, cât și sub aspectul eficacității, oferind sprijin uman, material și tehnic membrilor săi;

furnizează suficiente dovezi că își poate desfășura activitățile, atât în ceea ce privește calendarul, cât și sub aspectul eficacității, oferind sprijin uman, material și tehnic membrilor săi;

| (c) | își exercită competențele și responsabilitățile cu respectarea criteriilor de reprezentare echitabilă și echilibrată a categoriilor de operatori implicați în procesul de producție, stabilite sau care urmează a fi stabilite de statul membru în cauză, pentru a se evita excluderile și a face posibilă guvernanța democratică a grupului recunoscut. |
| --- | --- |

(c)

(c)

își exercită competențele și responsabilitățile cu respectarea criteriilor de reprezentare echitabilă și echilibrată a categoriilor de operatori implicați în procesul de producție, stabilite sau care urmează a fi stabilite de statul membru în cauză, pentru a se evita excluderile și a face posibilă guvernanța democratică a grupului recunoscut.

își exercită competențele și responsabilitățile cu respectarea criteriilor de reprezentare echitabilă și echilibrată a categoriilor de operatori implicați în procesul de producție, stabilite sau care urmează a fi stabilite de statul membru în cauză, pentru a se evita excluderile și a face posibilă guvernanța democratică a grupului recunoscut.

(3)   Pe lângă competențele și responsabilitățile menționate la articolul 32 alineatul (2), un grup de producători recunoscut poate exercita următoarele competențe și responsabilități:

(3)   Pe lângă competențele și responsabilitățile menționate la articolul 32 alineatul (2), un grup de producători recunoscut poate exercita următoarele competențe și responsabilități:

| (a) | să colaboreze cu organismele responsabile cu asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală și cu organismele de combatere a contrafacerii și să participe la rețele de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, ca deținător al drepturilor aferente indicației geografice; |
| --- | --- |

(a)

să colaboreze cu organismele responsabile cu asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală și cu organismele de combatere a contrafacerii și să participe la rețele de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, ca deținător al drepturilor aferente indicației geografice;

| (a) | să colaboreze cu organismele responsabile cu asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală și cu organismele de combatere a contrafacerii și să participe la rețele de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, ca deținător al drepturilor aferente indicației geografice; |
| --- | --- |

(a)

să colaboreze cu organismele responsabile cu asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală și cu organismele de combatere a contrafacerii și să participe la rețele de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, ca deținător al drepturilor aferente indicației geografice;

| (b) | să ia măsuri de asigurare a respectării, inclusiv să depună cereri de intervenție la autoritățile vamale, în scopul de a preveni sau de a contracara orice fel de măsuri care prejudiciază sau riscă să prejudicieze imaginea produselor sale; |
| --- | --- |

(b)

să ia măsuri de asigurare a respectării, inclusiv să depună cereri de intervenție la autoritățile vamale, în scopul de a preveni sau de a contracara orice fel de măsuri care prejudiciază sau riscă să prejudicieze imaginea produselor sale;

| (b) | să ia măsuri de asigurare a respectării, inclusiv să depună cereri de intervenție la autoritățile vamale, în scopul de a preveni sau de a contracara orice fel de măsuri care prejudiciază sau riscă să prejudicieze imaginea produselor sale; |
| --- | --- |

(b)

să ia măsuri de asigurare a respectării, inclusiv să depună cereri de intervenție la autoritățile vamale, în scopul de a preveni sau de a contracara orice fel de măsuri care prejudiciază sau riscă să prejudicieze imaginea produselor sale;

| (c) | să recomande autorităților naționale norme cu caracter obligatoriu care să fie adoptate în conformitate cu articolul 166a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în scopul regularizării ofertei de produse desemnate printr-o indicație geografică; |
| --- | --- |

(c)

să recomande autorităților naționale norme cu caracter obligatoriu care să fie adoptate în conformitate cu articolul 166a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în scopul regularizării ofertei de produse desemnate printr-o indicație geografică;

| (c) | să recomande autorităților naționale norme cu caracter obligatoriu care să fie adoptate în conformitate cu articolul 166a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în scopul regularizării ofertei de produse desemnate printr-o indicație geografică; |
| --- | --- |

(c)

să recomande autorităților naționale norme cu caracter obligatoriu care să fie adoptate în conformitate cu articolul 166a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în scopul regularizării ofertei de produse desemnate printr-o indicație geografică;

| (d) | în vederea protecției indicației geografice în sistemele numelor de domeniu de pe internet aflate în afara jurisdicției Uniunii, să înregistreze o marcă individuală, colectivă sau de certificare în funcție de sistemul de mărci în cauză, care să conțină, printre elementele principale, o indicație geografică și să fie limitată la un produs care este conform cu caietul de sarcini corespunzător. |
| --- | --- |

(d)

în vederea protecției indicației geografice în sistemele numelor de domeniu de pe internet aflate în afara jurisdicției Uniunii, să înregistreze o marcă individuală, colectivă sau de certificare în funcție de sistemul de mărci în cauză, care să conțină, printre elementele principale, o indicație geografică și să fie limitată la un produs care este conform cu caietul de sarcini corespunzător.

| (d) | în vederea protecției indicației geografice în sistemele numelor de domeniu de pe internet aflate în afara jurisdicției Uniunii, să înregistreze o marcă individuală, colectivă sau de certificare în funcție de sistemul de mărci în cauză, care să conțină, printre elementele principale, o indicație geografică și să fie limitată la un produs care este conform cu caietul de sarcini corespunzător; |
| --- | --- |

(d)

în vederea protecției indicației geografice în sistemele numelor de domeniu de pe internet aflate în afara jurisdicției Uniunii, să înregistreze o marcă individuală, colectivă sau de certificare în funcție de sistemul de mărci în cauză, care să conțină, printre elementele principale, o indicație geografică și să fie limitată la un produs care este conform cu caietul de sarcini corespunzător;

| (e) | să stabilească clauze standard de repartizare a valorii în sensul articolului 172a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, inclusiv a primelor și a pierderilor de pe piață, prin determinarea oricărei evoluții a prețurilor de piață relevante ale produselor în cauză sau ale altor mărfuri; |
| --- | --- |

(e)

(e)

să stabilească clauze standard de repartizare a valorii în sensul articolului 172a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, inclusiv a primelor și a pierderilor de pe piață, prin determinarea oricărei evoluții a prețurilor de piață relevante ale produselor în cauză sau ale altor mărfuri;

să stabilească clauze standard de repartizare a valorii în sensul articolului 172a din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, inclusiv a primelor și a pierderilor de pe piață, prin determinarea oricărei evoluții a prețurilor de piață relevante ale produselor în cauză sau ale altor mărfuri;

| (f) | să definească reguli referitoare la utilizarea produsului lor protejat de IG ca ingredient, în special: (i) să stabilească condițiile minime pentru utilizarea IG deținute ca ingrediente; (ii) să solicite o contribuție financiară sau o rambursare procesatorului care utilizează IG ca ingredient; (iii) să desfășoare activități de monitorizare și supraveghere pe întreaga piață internă a UE. |
| --- | --- |

(f)

(f)

să definească reguli referitoare la utilizarea produsului lor protejat de IG ca ingredient, în special: (i) să stabilească condițiile minime pentru utilizarea IG deținute ca ingrediente; (ii) să solicite o contribuție financiară sau o rambursare procesatorului care utilizează IG ca ingredient; (iii) să desfășoare activități de monitorizare și supraveghere pe întreaga piață internă a UE.

să definească reguli referitoare la utilizarea produsului lor protejat de IG ca ingredient, în special: (i) să stabilească condițiile minime pentru utilizarea IG deținute ca ingrediente; (ii) să solicite o contribuție financiară sau o rambursare procesatorului care utilizează IG ca ingredient; (iii) să desfășoare activități de monitorizare și supraveghere pe întreaga piață internă a UE.

| (g) | să fie consultat de Comisia Europeană în cadrul negocierilor acordurilor comerciale internaționale în ceea ce privește la protecția denumirii sale comerciale. |
| --- | --- |

(g)

(g)

să fie consultat de Comisia Europeană în cadrul negocierilor acordurilor comerciale internaționale în ceea ce privește la protecția denumirii sale comerciale.

să fie consultat de Comisia Europeană în cadrul negocierilor acordurilor comerciale internaționale în ceea ce privește la protecția denumirii sale comerciale.

(4)   
  Competențele și responsabilitățile menționate la alineatul (2) fac obiectul unui acord prealabil încheiat între cel puțin două treimi dintre producătorii produsului desemnat printr-o indicație geografică, reprezentând minimum două treimi din producția produsului respectiv în aria geografică menționată în caietul de sarcini.

(4)   Statele membre efectuează controale pentru a asigura îndeplinirea condițiilor stabilite la alineatul (2). Dacă autoritățile naționale competente constată că aceste condiții nu au fost îndeplinite, statele membre anulează decizia privind recunoașterea grupului de producători.

(5
  )   Statele membre efectuează controale pentru a asigura îndeplinirea condițiilor stabilite la alineatul (2). Dacă autoritățile naționale competente constată că aceste condiții nu au fost îndeplinite, statele membre anulează decizia privind recunoașterea grupului de producători.

Expunere de motive

Expunere de motive

Formularea actuală nu ține seama de diversitatea situațiilor juridice din statele membre. Propunerea legislativă trebuie să definească principii generale privind modul în care un grup de indicații geografice poate fi recunoscut de către un stat membru, astfel încât să fie luate în considerare particularitățile naționale, precum și diferențele dintre sectoare. În sfârșit, este esențial ca criteriile de reprezentativitate ale grupului recunoscut să asigure un echilibru în luarea deciziilor între diverșii membri ai grupului.

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Articolul 33, nou alineat (6)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (6)
     
  În cazuri justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1) pentru grupurile de producători deja recunoscute la nivel național, pe baza normelor naționale în vigoare, înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament și că acest lucru nu aduce atingere bunei funcționări a pieței interne. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(6)
     
  În cazuri justificate în mod corespunzător, statele membre pot decide, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1) pentru grupurile de producători deja recunoscute la nivel național, pe baza normelor naționale în vigoare, înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament și că acest lucru nu aduce atingere bunei funcționări a pieței interne.

Expunere de motive

Expunere de motive

În unele state membre, există deja un sistem constituit din grupuri de producători recunoscute.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Articolul 34 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   
  L
  a cererea unei persoane fizice sau juridice care are un interes legitim sau deține drepturi, registrele cu nume de domeniu
  de prim nivel tip cod de țară create în Uniune pot revoca sau transfera
  un nume de domeniu înregistrat
  în cadrul unui astfel de domeniu de prim nivel tip cod de țară de la sau către grupul de producători recunoscut al produselor cu indicația geografică
  în cauză, în urma unei proceduri de soluționare alternativă a litigiilor sau a unei proceduri judiciare corespunzătoare, dacă respectivul nume de domeniu a fost înregistrat de deținătorul său fără a deține drepturi sau fără a avea un interes legitim legat de indicația geografică ori dacă a fost înregistrat sau este utilizat cu rea-credință, iar utilizarea sa încalcă dispozițiile articolului 27. | (1)   
  Următoarele obligații se aplică serviciilor de platformă esențiale furnizate sau propuse de controlorii de acces utilizatorilor finali stabiliți sau aflați în Uniune și utilizatorilor comerciali, indiferent de locul de stabilire sau de reședință al controlorilor de acces sau al utilizatorilor comerciali și indiferent de dreptul aplicabil în alte situații furnizării serviciilor, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (UE) 2022/xxx.




  Din oficiu sau l
  a cererea unei persoane fizice sau juridice care are un interes legitim sau deține drepturi, registrele cu nume de domeniu
  trebuie să revoce sau să transfere
  un nume de domeniu înregistrat
  către grupul de producători recunoscut al produselor cu indicația geografică în cauză sau către statul membru de origine a indicației geografice
  în cauză, în urma unei proceduri de soluționare alternativă a litigiilor sau a unei proceduri judiciare corespunzătoare, dacă respectivul nume de domeniu a fost înregistrat de deținătorul său fără a deține drepturi sau fără a avea un interes legitim legat de indicația geografică ori dacă a fost înregistrat sau este utilizat cu rea-credință, iar utilizarea sa încalcă dispozițiile articolului 27. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   
  L
  a cererea unei persoane fizice sau juridice care are un interes legitim sau deține drepturi, registrele cu nume de domeniu
  de prim nivel tip cod de țară create în Uniune pot revoca sau transfera
  un nume de domeniu înregistrat
  în cadrul unui astfel de domeniu de prim nivel tip cod de țară de la sau către grupul de producători recunoscut al produselor cu indicația geografică
  în cauză, în urma unei proceduri de soluționare alternativă a litigiilor sau a unei proceduri judiciare corespunzătoare, dacă respectivul nume de domeniu a fost înregistrat de deținătorul său fără a deține drepturi sau fără a avea un interes legitim legat de indicația geografică ori dacă a fost înregistrat sau este utilizat cu rea-credință, iar utilizarea sa încalcă dispozițiile articolului 27.

(1)   
  Următoarele obligații se aplică serviciilor de platformă esențiale furnizate sau propuse de controlorii de acces utilizatorilor finali stabiliți sau aflați în Uniune și utilizatorilor comerciali, indiferent de locul de stabilire sau de reședință al controlorilor de acces sau al utilizatorilor comerciali și indiferent de dreptul aplicabil în alte situații furnizării serviciilor, în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (UE) 2022/xxx.

Din oficiu sau l
  a cererea unei persoane fizice sau juridice care are un interes legitim sau deține drepturi, registrele cu nume de domeniu
  trebuie să revoce sau să transfere
  un nume de domeniu înregistrat
  către grupul de producători recunoscut al produselor cu indicația geografică în cauză sau către statul membru de origine a indicației geografice
  în cauză, în urma unei proceduri de soluționare alternativă a litigiilor sau a unei proceduri judiciare corespunzătoare, dacă respectivul nume de domeniu a fost înregistrat de deținătorul său fără a deține drepturi sau fără a avea un interes legitim legat de indicația geografică ori dacă a fost înregistrat sau este utilizat cu rea-credință, iar utilizarea sa încalcă dispozițiile articolului 27.

Expunere de motive

Expunere de motive

Articolul 34 nu acoperă decât domeniile de prim nivel tip cod de țară (ccTLD) din Uniune. Pentru alte nume de domenii decât ccTLD, această prevedere ar fi inaplicabilă. Prin urmare, formularea ar trebui aliniată cu cea din legislația privind piețele digitale.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Articolul 34 alineatul (2)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Registrele cu nume de domeniu
  de prim nivel tip cod de țară create în Uniune
  asigură că orice procedură de soluționare alternativă a litigiilor instituită pentru soluționarea litigiilor legate de înregistrarea numelor de domeniu menționate la alineatul (1) recunoaște indicațiile geografice ca drepturi care pot împiedica înregistrarea sau utilizarea cu rea-credință a unui nume de domeniu. | (2)   Registrele cu nume de domeniu asigură că orice procedură de soluționare alternativă a litigiilor instituită pentru soluționarea litigiilor legate de înregistrarea numelor de domeniu menționate la alineatul (1) recunoaște indicațiile geografice ca drepturi care pot împiedica înregistrarea sau utilizarea cu rea-credință a unui nume de domeniu. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Registrele cu nume de domeniu
  de prim nivel tip cod de țară create în Uniune
  asigură că orice procedură de soluționare alternativă a litigiilor instituită pentru soluționarea litigiilor legate de înregistrarea numelor de domeniu menționate la alineatul (1) recunoaște indicațiile geografice ca drepturi care pot împiedica înregistrarea sau utilizarea cu rea-credință a unui nume de domeniu.

(2)   Registrele cu nume de domeniu asigură că orice procedură de soluționare alternativă a litigiilor instituită pentru soluționarea litigiilor legate de înregistrarea numelor de domeniu menționate la alineatul (1) recunoaște indicațiile geografice ca drepturi care pot împiedica înregistrarea sau utilizarea cu rea-credință a unui nume de domeniu.

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Articol nou după articolul 45

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | (1)
     
  EUIPO va putea să participe la funcționarea sistemului de indicații geografice al Uniunii, oferind asistență tehnică Comisiei Europene în cazurile și în modurile prevăzute de prezentul regulament, fără a-și depăși domeniul de competență în materie de drepturi de proprietate intelectuală. |
| | (2)
     
  Implicarea EUIPO nu trebuie să conducă la o supraîncărcare a procedurilor sau la o prelungire a duratei acestora. |
| | (3)
     
  EUIPO va putea sprijini Comisia Europeană în îndeplinirea următoarelor sarcini: |
| | (a) | asistență privind aspectele de proprietate intelectuală ale examinării cererilor în procedurile de înregistrare, de modificare a indicațiilor geografice și de opoziție; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)
     
  EUIPO va putea să participe la funcționarea sistemului de indicații geografice al Uniunii, oferind asistență tehnică Comisiei Europene în cazurile și în modurile prevăzute de prezentul regulament, fără a-și depăși domeniul de competență în materie de drepturi de proprietate intelectuală.

(2)
     
  Implicarea EUIPO nu trebuie să conducă la o supraîncărcare a procedurilor sau la o prelungire a duratei acestora.

(3)
     
  EUIPO va putea sprijini Comisia Europeană în îndeplinirea următoarelor sarcini:

(a)

(a)

asistență privind aspectele de proprietate intelectuală ale examinării cererilor în procedurile de înregistrare, de modificare a indicațiilor geografice și de opoziție;

asistență privind aspectele de proprietate intelectuală ale examinării cererilor în procedurile de înregistrare, de modificare a indicațiilor geografice și de opoziție;

| (b) | publicarea modificărilor standard ale unui caiet de sarcini; |
| --- | --- |

(b)

(b)

publicarea modificărilor standard ale unui caiet de sarcini;

publicarea modificărilor standard ale unui caiet de sarcini;

| (c) | protejarea indicațiilor geografice, inclusiv pe internet; |
| --- | --- |

(c)

(c)

protejarea indicațiilor geografice, inclusiv pe internet;

protejarea indicațiilor geografice, inclusiv pe internet;

| (d) | funcționarea registrului de IG; |
| --- | --- |

(d)

(d)

funcționarea registrului de IG;

funcționarea registrului de IG;

| (e) | instituirea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu. |
| --- | --- |

(e)

(e)

instituirea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu.

instituirea și gestionarea unui sistem de alertă care să informeze solicitanții cu privire la disponibilitatea indicației lor geografice ca nume de domeniu.

Expunere de motive

Expunere de motive

Capitolul 5 din propunerea de regulament reprezintă ocazia potrivită pentru a clarifica mai bine și a enumera într-un mod transparent tipurile de sarcini în care EUIPO poate oferi asistență Comisiei. EUIPO ar putea completa astfel competențele DG AGRI în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale cu expertiza sa în materie de DPI.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Articolul 47

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Dacă
  exercită oricare dintre competențele prevăzute în prezentul regulament pentru a încredința sarcini către EUIPO
  , Comisia este împuternicită
  de asemenea
  să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu criterii privind monitorizarea performanței în executarea acestor sarcini. Aceste criterii pot include: | (1)   Dacă
  solicită asistența EUIPO pentru a îndeplini sarcinile menționate
  , Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu criterii privind monitorizarea performanței în executarea acestor sarcini. Aceste criterii pot include: |
| (a) | măsura în care sunt integrați factorii agricoli în procesul de examinare; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)   Dacă
  exercită oricare dintre competențele prevăzute în prezentul regulament pentru a încredința sarcini către EUIPO
  , Comisia este împuternicită
  de asemenea
  să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu criterii privind monitorizarea performanței în executarea acestor sarcini. Aceste criterii pot include:

(1)   Dacă
  solicită asistența EUIPO pentru a îndeplini sarcinile menționate
  , Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 84, de completare a prezentului regulament cu criterii privind monitorizarea performanței în executarea acestor sarcini. Aceste criterii pot include:

(a)

(a)

măsura în care sunt integrați factorii agricoli în procesul de examinare;

măsura în care sunt integrați factorii agricoli în procesul de examinare;

| (a) | calitatea evaluărilor; |
| --- | --- |

(a)

calitatea evaluărilor;

| (b) | calitatea evaluărilor; |
| --- | --- |

(b)

(b)

calitatea evaluărilor;

| (b) | coerența evaluărilor indicațiilor geografice din diferite surse; |
| --- | --- |

(b)

(b)

coerența evaluărilor indicațiilor geografice din diferite surse;

| (c) | coerența evaluărilor indicațiilor geografice din diferite surse; |
| --- | --- |

(c)

(c)

coerența evaluărilor indicațiilor geografice din diferite surse;

| (c) | eficiența sarcinilor; |
| --- | --- |

(c)

(c)

eficiența sarcinilor;

| (d) | eficiența sarcinilor
  și |
| --- | --- |

(d)

(d)

eficiența sarcinilor
  și

și

| (d) | reducerea timpului de procesare pentru examinarea cererilor; și |
| --- | --- |

(d)

(d)

reducerea timpului de procesare pentru examinarea cererilor; și

reducerea timpului de procesare pentru examinarea cererilor; și

| (e) | gradul de satisfacție a utilizatorilor. |
| --- | --- |

(e)

gradul de satisfacție a utilizatorilor.

| (e) | gradul de satisfacție a utilizatorilor. |
| --- | --- |

(e)

gradul de satisfacție a utilizatorilor.

(2)   La cel târziu cinci ani de la prima delegare a oricăror sarcini către EUIPO, Comisia pregătește și transmite un raport către Parlamentul European și Consiliu referitor la rezultatele obținute și la experiența dobândită în urma exercitării acestor sarcini de către EUIPO.

(2)   La cel târziu cinci ani de la prima delegare a oricăror sarcini către EUIPO, Comisia pregătește și transmite un raport către Parlamentul European și Consiliu referitor la rezultatele obținute și la experiența dobândită în urma exercitării acestor sarcini de către EUIPO.

Expunere de motive

Expunere de motive

Contribuția EUIPO la îndeplinirea acestor sarcini se va limita la aspectele legate de DPI, iar intervenția sa va trebui evaluată și prin prisma reducerii duratei procedurilor.

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Articolul 48 alineatul (3)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   Următoarele produse agricole sunt excluse din categoria produselor care pot face obiectul unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate: | (3)   Următoarele produse agricole sunt excluse din categoria produselor care pot face obiectul unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate: |
| (a) | produsele care, prin natura lor, nu pot face obiectul schimburilor comerciale pe piața internă și pot fi consumate doar la sau lângă locul de fabricare, precum restaurantele; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(3)   Următoarele produse agricole sunt excluse din categoria produselor care pot face obiectul unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate:

(3)   Următoarele produse agricole sunt excluse din categoria produselor care pot face obiectul unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate:

(a)

(a)

produsele care, prin natura lor, nu pot face obiectul schimburilor comerciale pe piața internă și pot fi consumate doar la sau lângă locul de fabricare, precum restaurantele;

produsele care, prin natura lor, nu pot face obiectul schimburilor comerciale pe piața internă și pot fi consumate doar la sau lângă locul de fabricare, precum restaurantele;

| (b) | produsele care, fără a aduce atingere normelor menționate la articolul 5 alineatul (2), contravin politicii publice sau principiilor acceptate de moralitate și nu pot fi introduse pe piața internă. |
| --- | --- |

(b)

(b)

produsele care, fără a aduce atingere normelor menționate la articolul 5 alineatul (2), contravin politicii publice sau principiilor acceptate de moralitate și nu pot fi introduse pe piața internă.

produsele care, fără a aduce atingere normelor menționate la articolul 5 alineatul (2), contravin politicii publice sau principiilor acceptate de moralitate și nu pot fi introduse pe piața internă.

Expunere de motive

Expunere de motive

Întrucât tipul de produse care ar putea fi excluse nu este clar definit, acest articol ar putea constitui o prevedere discriminatorie.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Articolul 60

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  informează
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii. | (2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  trebuie să informeze
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  informează
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii.

(2)   Examinarea nu trebuie să dureze mai mult de șase luni. Dacă respectiva perioadă de examinare depășește sau este probabil să depășească șase luni, Comisia
  trebuie să informeze
  în scris solicitantul cu privire la motivele întârzierii.

Expunere de motive

Expunere de motive

Termenul de șase luni prevăzut de regulament nu este, în general, respectat de CE. Trebuie precizat că perioada de examinare nu trebuie să depășească șase luni.

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Articolul 84

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   Competența de a adopta acte delegate, menționată
  la articolul 12 alineatul (4), la articolul 14 alineatul (2),
  la articolul 15 alineatul (6),
  la articolul 17 alineatul (5), la articolul 19 alineatul (10),
  la articolul 23 alineatul (7), la articolul 25 alineatul (10),
  la articolul 26 alineatul (6), la articolul 28 alineatul (3), la articolul 29 alineatul (3),
  la articolul 34 alineatul (3), la articolul 46 alineatul (1), la articolul 46, la articolul 47 alineatul (1), la articolul 48 alineatul (6), la articolul 48 alineatul (7), la articolul 49 alineatul (4), la articolul 51 alineatul (3), la articolul 55 alineatul (5), la articolul 56 alineatul (2), la articolul 73 alineatul (10), la articolul 69 alineatul (4), la articolul 70 alineatul (2), la articolul 58 alineatul (3), la articolul 62 alineatul (10), la articolul 67 alineatul (3), la articolul 68 alineatul (6), la articolul 76 alineatul (4), la articolul 77 alineatul (1), la articolul 78 alineatul (3) și la articolul 78 alineatul (4), se conferă Comisiei pentru o perioadă de 7 ani începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia întocmește un raport referitor la delegarea de competențe la cel târziu nouă luni de la încheierea perioadei de șapte ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade cu durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune acestei prelungiri cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. | (2)   Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolul 15 alineatul (6) la articolul 23 alineatul (7), la articolul 25 alineatul (10), la articolul 34 alineatul (3), la articolul 46 alineatul (1), la articolul 46, la articolul 47 alineatul (1), la articolul 48 alineatul (6), la articolul 48 alineatul (7), la articolul 49 alineatul (4), la articolul 51 alineatul (3), la articolul 55 alineatul (5), la articolul 56 alineatul (2), la articolul 73 alineatul (10), la articolul 69 alineatul (4), la articolul 70 alineatul (2), la articolul 58 alineatul (3), la articolul 62 alineatul (10), la articolul 67 alineatul (3), la articolul 68 alineatul (6), la articolul 76 alineatul (4), la articolul 77 alineatul (1), la articolul 78 alineatul (3) și la articolul 78 alineatul (4), se conferă Comisiei pentru o perioadă de 7 ani începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia întocmește un raport referitor la delegarea de competențe la cel târziu nouă luni de la încheierea perioadei de șapte ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade cu durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune acestei prelungiri cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(2)   Competența de a adopta acte delegate, menționată
  la articolul 12 alineatul (4), la articolul 14 alineatul (2),
  la articolul 15 alineatul (6),
  la articolul 17 alineatul (5), la articolul 19 alineatul (10),
  la articolul 23 alineatul (7), la articolul 25 alineatul (10),
  la articolul 26 alineatul (6), la articolul 28 alineatul (3), la articolul 29 alineatul (3),
  la articolul 34 alineatul (3), la articolul 46 alineatul (1), la articolul 46, la articolul 47 alineatul (1), la articolul 48 alineatul (6), la articolul 48 alineatul (7), la articolul 49 alineatul (4), la articolul 51 alineatul (3), la articolul 55 alineatul (5), la articolul 56 alineatul (2), la articolul 73 alineatul (10), la articolul 69 alineatul (4), la articolul 70 alineatul (2), la articolul 58 alineatul (3), la articolul 62 alineatul (10), la articolul 67 alineatul (3), la articolul 68 alineatul (6), la articolul 76 alineatul (4), la articolul 77 alineatul (1), la articolul 78 alineatul (3) și la articolul 78 alineatul (4), se conferă Comisiei pentru o perioadă de 7 ani începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia întocmește un raport referitor la delegarea de competențe la cel târziu nouă luni de la încheierea perioadei de șapte ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade cu durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune acestei prelungiri cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(2)   Competența de a adopta acte delegate, menționată la articolul 15 alineatul (6) la articolul 23 alineatul (7), la articolul 25 alineatul (10), la articolul 34 alineatul (3), la articolul 46 alineatul (1), la articolul 46, la articolul 47 alineatul (1), la articolul 48 alineatul (6), la articolul 48 alineatul (7), la articolul 49 alineatul (4), la articolul 51 alineatul (3), la articolul 55 alineatul (5), la articolul 56 alineatul (2), la articolul 73 alineatul (10), la articolul 69 alineatul (4), la articolul 70 alineatul (2), la articolul 58 alineatul (3), la articolul 62 alineatul (10), la articolul 67 alineatul (3), la articolul 68 alineatul (6), la articolul 76 alineatul (4), la articolul 77 alineatul (1), la articolul 78 alineatul (3) și la articolul 78 alineatul (4), se conferă Comisiei pentru o perioadă de 7 ani începând cu [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia întocmește un raport referitor la delegarea de competențe la cel târziu nouă luni de la încheierea perioadei de șapte ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade cu durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune acestei prelungiri cu cel târziu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Expunere de motive

Expunere de motive

Textul ar oferi Comisiei Europene o mare libertate de a aduce modificări politicii privind IG prin acte delegate. Acest lucru nu este acceptabil, deoarece aspectele-cheie trebuie stabilite în textul regulamentului și prin procedura de codecizie.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută propunerea legislativă a Comisiei Europene și îndeamnă Parlamentul European și Consiliul să ia în considerare îmbunătățirile semnificative aduse sistemului de indicații geografice (IG) introduse de recenta reformă a politicii agricole comune (PAC); |
| --- | --- |

1.

salută propunerea legislativă a Comisiei Europene și îndeamnă Parlamentul European și Consiliul să ia în considerare îmbunătățirile semnificative aduse sistemului de indicații geografice (IG) introduse de recenta reformă a politicii agricole comune (PAC);

| 2. | reamintește că indicațiile geografice sunt un element fundamental al politicii de dezvoltare rurală, având un impact asupra activității economice și sociale a regiunilor; |
| --- | --- |

2.

reamintește că indicațiile geografice sunt un element fundamental al politicii de dezvoltare rurală, având un impact asupra activității economice și sociale a regiunilor;

| 3. | în acest sens, regretă că în propunerea de regulament referirea la realizarea obiectivelor politicii de dezvoltare rurală a fost mutată în secțiunea de considerente, deși anterior această referire figura în primul articol al regulamentului; |
| --- | --- |

3.

în acest sens, regretă că în propunerea de regulament referirea la realizarea obiectivelor politicii de dezvoltare rurală a fost mutată în secțiunea de considerente, deși anterior această referire figura în primul articol al regulamentului;

| 4. | aprobă stabilirea unui set unic de cerințe procedurale pentru toate sectoarele, cu scopul de a asigura coerența și de a face sistemul IG mai ușor de înțeles, recomandând să nu se meargă mai departe în acest sens, pentru a se păstra specificul fiecărui sector; |
| --- | --- |

4.

aprobă stabilirea unui set unic de cerințe procedurale pentru toate sectoarele, cu scopul de a asigura coerența și de a face sistemul IG mai ușor de înțeles, recomandând să nu se meargă mai departe în acest sens, pentru a se păstra specificul fiecărui sector;

| 5. | susține propunerea de a se adăuga posibilitatea ca organismele publice regionale sau locale să ajute la pregătirea cererii și la procedura de înregistrare a IG, întrucât se formalizează astfel contribuția regiunilor la elaborarea procesului de înregistrare a IG și în etapele preliminare ale acestuia; |
| --- | --- |

5.

susține propunerea de a se adăuga posibilitatea ca organismele publice regionale sau locale să ajute la pregătirea cererii și la procedura de înregistrare a IG, întrucât se formalizează astfel contribuția regiunilor la elaborarea procesului de înregistrare a IG și în etapele preliminare ale acestuia;

| 6. | reamintește că IG nu trebuie să fie considerate exclusiv drepturi de proprietate intelectuală (DPI), fiind totodată instrumente de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

6.

reamintește că IG nu trebuie să fie considerate exclusiv drepturi de proprietate intelectuală (DPI), fiind totodată instrumente de dezvoltare rurală;

| 7. | prin urmare, consideră că DG AGRI, datorită expertizei sale în agricultură și dezvoltare rurală, ar trebui să se ocupe în continuare de evaluarea cererilor de înregistrare, de procedurile de opoziție și de anulare a indicațiilor geografice, precum și de modificările caietelor de sarcini; |
| --- | --- |

7.

prin urmare, consideră că DG AGRI, datorită expertizei sale în agricultură și dezvoltare rurală, ar trebui să se ocupe în continuare de evaluarea cererilor de înregistrare, de procedurile de opoziție și de anulare a indicațiilor geografice, precum și de modificările caietelor de sarcini;

| 8. | consideră că, datorită expertizei și resurselor sale tehnice în domeniul DPI, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) ar putea fi implicat în funcționarea sistemului IG al Uniunii, oferind asistență tehnică Comisiei Europene în cazurile care vizează aspecte de proprietate intelectuală și în conformitate cu proceduri care trebuie să fie clar definite în propunerea legislativă, nu prin intermediul actelor delegate; |
| --- | --- |

8.

consideră că, datorită expertizei și resurselor sale tehnice în domeniul DPI, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) ar putea fi implicat în funcționarea sistemului IG al Uniunii, oferind asistență tehnică Comisiei Europene în cazurile care vizează aspecte de proprietate intelectuală și în conformitate cu proceduri care trebuie să fie clar definite în propunerea legislativă, nu prin intermediul actelor delegate;

| 9. | subliniază că implicarea EUIPO în procedurile de înregistrare, de modificare a caietelor de sarcini și de opoziție trebuie să se limiteze la domeniul său de competență în materia drepturilor de proprietate intelectuală și nu trebuie să conducă la o supraîncărcare a procedurilor sau la o prelungire a duratei acestora; |
| --- | --- |

9.

subliniază că implicarea EUIPO în procedurile de înregistrare, de modificare a caietelor de sarcini și de opoziție trebuie să se limiteze la domeniul său de competență în materia drepturilor de proprietate intelectuală și nu trebuie să conducă la o supraîncărcare a procedurilor sau la o prelungire a duratei acestora;

| 10. | constată totuși că, potrivit raportului Curții de Conturi (2), intervenția EUIPO nu a redus durata procedurii; |
| --- | --- |

10.

constată totuși că, potrivit raportului Curții de Conturi (2

| 11. | subliniază importanța comunicării de termene clare și a accelerării procedurilor de modificare a caietelor de sarcini, care influențează în mare măsură adoptarea de ajustări în cadrul procesului de producție; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța comunicării de termene clare și a accelerării procedurilor de modificare a caietelor de sarcini, care influențează în mare măsură adoptarea de ajustări în cadrul procesului de producție;

| 12. | constată, de asemenea, că EUIPO a dobândit o expertiză reală în domeniul indicațiilor geografice și dispune de instrumente foarte eficiente, care ar putea fi foarte utile pentru monitorizarea și promovarea indicațiilor geografice și pentru combaterea fraudei; |
| --- | --- |

12.

constată, de asemenea, că EUIPO a dobândit o expertiză reală în domeniul indicațiilor geografice și dispune de instrumente foarte eficiente, care ar putea fi foarte utile pentru monitorizarea și promovarea indicațiilor geografice și pentru combaterea fraudei;

| 13. | recomandă evaluarea acestui transfer parțial de competențe în termen de doi ani și având în vedere asumarea completă a înregistrării de către EUIPO a indicațiilor geografice pentru produsele neagricole, pentru a vedea dacă sunt necesare modificări ale regulamentului; |
| --- | --- |

13.

recomandă evaluarea acestui transfer parțial de competențe în termen de doi ani și având în vedere asumarea completă a înregistrării de către EUIPO a indicațiilor geografice pentru produsele neagricole, pentru a vedea dacă sunt necesare modificări ale regulamentului;

| 14. | având în vedere dimensiunea teritorială a indicațiilor geografice, este de dorit implicarea Comitetului Regiunilor în sistemul de evaluare; |
| --- | --- |

14.

având în vedere dimensiunea teritorială a indicațiilor geografice, este de dorit implicarea Comitetului Regiunilor în sistemul de evaluare;

| 15. | recunoaște contribuția indicațiilor geografice la sustenabilitatea socială, economică și de mediu, datorită legăturii lor strânse cu regiunea de origine, precum și la o alimentație diversificată și echilibrată; |
| --- | --- |

15.

recunoaște contribuția indicațiilor geografice la sustenabilitatea socială, economică și de mediu, datorită legăturii lor strânse cu regiunea de origine, precum și la o alimentație diversificată și echilibrată;

| 16. | aprobă includerea în indicațiile geografice a unor angajamente voluntare în materie de sustenabilitate, a căror definiție ar trebui clarificată în regulament, lăsând grupurilor de producători posibilitatea de a adapta standardele de sustenabilitate la particularitățile regiunii lor; |
| --- | --- |

16.

aprobă includerea în indicațiile geografice a unor angajamente voluntare în materie de sustenabilitate, a căror definiție ar trebui clarificată în regulament, lăsând grupurilor de producători posibilitatea de a adapta standardele de sustenabilitate la particularitățile regiunii lor;

| 17. | salută ambiția Comisiei Europene de a încuraja producătorii de produse cu IG să colaboreze în mod eficient în cadrul grupurilor de producători și de a acorda mai multe competențe acestor grupuri, având în vedere că în centrul sistemului de indicații geografice se află o guvernanță colectivă puternică; |
| --- | --- |

17.

salută ambiția Comisiei Europene de a încuraja producătorii de produse cu IG să colaboreze în mod eficient în cadrul grupurilor de producători și de a acorda mai multe competențe acestor grupuri, având în vedere că în centrul sistemului de indicații geografice se află o guvernanță colectivă puternică;

| 18. | regretă că propunerea Comisiei Europene, în formularea actuală care prevede două niveluri de reprezentativitate, generează o mare confuzie cu privire la diferitele grupuri de producători, precum și la competențele și responsabilitățile acestora, și consideră că formularea actuală nu ține seama de diversitatea situațiilor juridice din statele membre; |
| --- | --- |

18.

regretă că propunerea Comisiei Europene, în formularea actuală care prevede două niveluri de reprezentativitate, generează o mare confuzie cu privire la diferitele grupuri de producători, precum și la competențele și responsabilitățile acestora, și consideră că formularea actuală nu ține seama de diversitatea situațiilor juridice din statele membre;

| 19. | susține îmbunătățirea protecției IG, îndeosebi în ceea ce privește protecția pe internet și vânzările pe platformele online, precum și protecția împotriva înregistrării și a utilizării cu rea-credință a IG în sistemele de nume de domenii; |
| --- | --- |

19.

susține îmbunătățirea protecției IG, îndeosebi în ceea ce privește protecția pe internet și vânzările pe platformele online, precum și protecția împotriva înregistrării și a utilizării cu rea-credință a IG în sistemele de nume de domenii;

| 20. | aprobă clarificările făcute cu privire la produsele cu IG utilizate ca ingrediente; |
| --- | --- |

20.

aprobă clarificările făcute cu privire la produsele cu IG utilizate ca ingrediente;

| 21. | întrucât valoarea vânzărilor de produse cu IG se ridică la 74,76 miliarde EUR și ajunge la 15,5 % din totalul exporturilor agroalimentare ale UE, recomandă continuarea protejării acestora în cadrul acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

21.

întrucât valoarea vânzărilor de produse cu IG se ridică la 74,76 miliarde EUR și ajunge la 15,5 % din totalul exporturilor agroalimentare ale UE, recomandă continuarea protejării acestora în cadrul acordurilor comerciale;

| 22. | întrucât indicațiile geografice asociate întreprinderilor mici și mijlocii reprezintă 48 % din numărul total de indicații geografice din UE, însă aduc doar 0,5 % din valoarea totală a vânzărilor de produse cu IG (3), recomandă un sprijin adecvat care să permită producătorilor să facă față costurilor de producție și astfel să evite abandonarea certificării; |
| --- | --- |

22.

întrucât indicațiile geografice asociate întreprinderilor mici și mijlocii reprezintă 48 % din numărul total de indicații geografice din UE, însă aduc doar 0,5 % din valoarea totală a vânzărilor de produse cu IG (3

| 23. | consideră că, în cadrul mențiunilor de calitate facultative (MCF), poate fi util să se păstreze posibilitatea reintroducerii mențiunii „produs al agriculturii insulare” și să se aibă în vedere introducerea unei mențiuni „lapte, brânză și carne de la animale hrănite pe pășune” pentru produsele care garantează că peste 80 % din hrana animalelor provine din pășuni în timpul sezonului de pășunat; |
| --- | --- |

23.

consideră că, în cadrul mențiunilor de calitate facultative (MCF), poate fi util să se păstreze posibilitatea reintroducerii mențiunii „produs al agriculturii insulare” și să se aibă în vedere introducerea unei mențiuni „lapte, brânză și carne de la animale hrănite pe pășune” pentru produsele care garantează că peste 80 % din hrana animalelor provine din pășuni în timpul sezonului de pășunat;

| 24. | recomandă accelerarea introducerii MCF „produse montane”, reamintind statelor membre oportunitățile oferite de această mențiune, precum și monitorizarea punerii sale în aplicare; |
| --- | --- |

24.

recomandă accelerarea introducerii MCF „produse montane”, reamintind statelor membre oportunitățile oferite de această mențiune, precum și monitorizarea punerii sale în aplicare;

| 25. | recunoaște că indicațiile geografice pot fi, de asemenea, un factor determinant în obținerea etichetei de „patrimoniu mondial UNESCO” (4) și, pentru a valorifica zonele rurale, recomandă o sinergie între aceste două etichete, astfel încât patrimoniul cultural să poată aduce valoare adăugată lanțurilor valorice agricole și, astfel, întregii economii a regiunii. |
| --- | --- |

25.

recunoaște că indicațiile geografice pot fi, de asemenea, un factor determinant în obținerea etichetei de „patrimoniu mondial UNESCO” (4

Bruxelles, 30 noiembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Comitetul European al Regiunilor, Soldi, R. (2018), „Sustainable public procurement of food”, https://data.europa.eu/doi/10.2863/1187

1

(2)  Raportul special nr. 06/2022: Drepturile de proprietate intelectuală în UE – O protecție cu lacune.

2

(3)  Comisia Europeană (februarie 2021), „Study on economic value of EU quality schemes, geographical indications (GIs) and traditional specialities guaranteed (TSGs)”.

3

(4)  Comitetul European al Regiunilor (martie 2022), „How can local and regional authorities use World Heritage agricultural landscapes as a tool for enhancing the economic and social sustainability of rural areas? Case studies and recommendations for successful knowledge transfer.”

4

---

| 2.3.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 79/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 79/99

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE

(2023/C 79/12)

| Raportoare: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR-PSE), președinta Consiliului Departamental Finistère |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE
  COM(2021) 566 final
  Propunere de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene
  COM(2021) 570 final
  Propunere de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027
  COM(2021) 569 final |

Raportoare:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR-PSE), președinta Consiliului Departamental Finistère

Documente de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE

COM(2021) 566 final

Propunere de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene

COM(2021) 570 final

Propunere de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

COM(2021) 569 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene

COM(2021) 570 final

Amendamentul 1

Considerentul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*), este un element central al politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre comercializarea certificatelor de emisii și obiectivele politicii Uniunii privind schimbările climatice, este oportun să se aloce o parte din veniturile în cauză bugetului Uniunii. | Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*), este un element central al politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre comercializarea certificatelor de emisii și obiectivele politicii Uniunii privind schimbările climatice,
  precum și caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon, ar putea fi
  oportun
  să se ia în considerare alocarea unei mici părți
  din veniturile în cauză bugetului Uniunii
  , cu condiția strictă ca aceasta: 1. să nu afecteze în mod negativ capacitatea financiară a autorităților naționale de a îndeplini obiectivele Pactului verde; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*), este un element central al politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre comercializarea certificatelor de emisii și obiectivele politicii Uniunii privind schimbările climatice, este oportun să se aloce o parte din veniturile în cauză bugetului Uniunii.

Sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*), este un element central al politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre comercializarea certificatelor de emisii și obiectivele politicii Uniunii privind schimbările climatice,
  precum și caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon, ar putea fi
  oportun
  să se ia în considerare alocarea unei mici părți
  din veniturile în cauză bugetului Uniunii
  , cu condiția strictă ca aceasta: 1. să nu afecteze în mod negativ capacitatea financiară a autorităților naționale de a îndeplini obiectivele Pactului verde;

Expunere de motive

Transferul unor venituri generate de ETS de la nivelul statelor membre la nivelul UE ar putea reduce capacitatea statelor membre de a investi în măsuri de combatere a schimbărilor climatice, din cauza scăderii veniturilor de care dispun.

Amendamentul 2

Considerentul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile. Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru 2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent
  anului 2025
  . Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii. | Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile. Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru
  perioada 2018-
  2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent
  perioadei 2023-
  2025. Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile. Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru 2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent
  anului 2025
  . Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii.

Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile. Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru
  perioada 2018-
  2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent
  perioadei 2023-
  2025. Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii.

Expunere de motive

Practica comună în cadrul politicii de coeziune este de a utiliza cifrele privind VNB pentru o medie de trei ani pentru a clasifica regiunile și statele membre ca fiind mai dezvoltate, mai puțin dezvoltate sau de tranziție. Propunem adoptarea acestei metode pentru a calcula mecanismul de reducere aplicat resursei proprii bazate pe ETS.

Amendamentul 3

Considerentul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului (15) instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon menit să completeze sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii și să asigure eficacitatea politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și politica Uniunii privind schimbările climatice, o parte din veniturile obținute din vânzarea certificatelor ar trebui transferată la bugetul Uniunii cu titlul de resursă proprie. | Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului (15) instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon menit să completeze sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii și să asigure eficacitatea politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și politica Uniunii privind schimbările climatice
  , precum și caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon și al lanțurilor valorice industriale
  , o parte din veniturile obținute din vânzarea certificatelor ar trebui transferată la bugetul Uniunii cu titlul de resursă proprie. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului (15) instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon menit să completeze sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii și să asigure eficacitatea politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și politica Uniunii privind schimbările climatice, o parte din veniturile obținute din vânzarea certificatelor ar trebui transferată la bugetul Uniunii cu titlul de resursă proprie.

Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului (15) instituie un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon menit să completeze sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii și să asigure eficacitatea politicii climatice a Uniunii. Având în vedere legătura strânsă dintre mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și politica Uniunii privind schimbările climatice
  , precum și caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon și al lanțurilor valorice industriale
  , o parte din veniturile obținute din vânzarea certificatelor ar trebui transferată la bugetul Uniunii cu titlul de resursă proprie.

Expunere de motive

Caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon și al lanțurilor valorice industriale face dificilă atribuirea separată, către fiecare stat, a veniturilor din mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și constituie un argument puternic în favoarea alocării veniturilor la nivelul UE.

Amendamentul 4

Considerentul 7

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare.] | În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul
  intrării în vigoare a convenției multilaterale și al
  Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare.] |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare.]

În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul
  intrării în vigoare a convenției multilaterale și al
  Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare.]

Expunere de motive

Este necesar să se precizeze că stabilirea acestei noi resurse proprii depinde de încheierea convenției multilaterale care vizează operaționalizarea pilonului 1 al acordului OCDE/G20.

Amendamentul 5

Articolul 1

Se modifică punctul (1) litera (d)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2a.   Prin derogare de la alineatul (1) litera (e), până la exercițiul financiar 2030 se aplică următoarele dispoziții: | 2a.   Prin derogare de la alineatul (1) litera (e), până la exercițiul financiar 2030 se aplică următoarele dispoziții: |
| (a) | în cazul în care ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) este mai mică de 75 % din ponderea sa în venitul național brut al Uniunii, statul membru respectiv pune la dispoziție un cuantum egal cu 75 % din respectiva pondere în venitul național brut, înmulțit cu cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e); |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2a.   Prin derogare de la alineatul (1) litera (e), până la exercițiul financiar 2030 se aplică următoarele dispoziții:

2a.   Prin derogare de la alineatul (1) litera (e), până la exercițiul financiar 2030 se aplică următoarele dispoziții:

(a)

în cazul în care ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) este mai mică de 75 % din ponderea sa în venitul național brut al Uniunii, statul membru respectiv pune la dispoziție un cuantum egal cu 75 % din respectiva pondere în venitul național brut, înmulțit cu cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e);

| (a) | în cazul în care ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) este mai mică de 75 % din ponderea sa în venitul național brut al Uniunii, statul membru respectiv pune la dispoziție un cuantum egal cu 75 % din respectiva pondere în venitul național brut, înmulțit cu cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e); |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) este mai mică de 75 % din ponderea sa în venitul național brut al Uniunii, statul membru respectiv pune la dispoziție un cuantum egal cu 75 % din respectiva pondere în venitul național brut, înmulțit cu cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e);

| (b) | ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) nu depășește 150 % din ponderea statului membru respectiv în venitul național brut al Uniunii pentru statele membre al căror venit național brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor aferente
  anului 2020
  , pentru perioada 2023-2027, și pe baza cifrelor aferente
  anului 2025
  , pentru perioada 2028-2030. |
| --- | --- |

(b)

ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) nu depășește 150 % din ponderea statului membru respectiv în venitul național brut al Uniunii pentru statele membre al căror venit național brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor aferente
  anului 2020
  , pentru perioada 2023-2027, și pe baza cifrelor aferente
  anului 2025
  , pentru perioada 2028-2030.

anului 2020

anului 2025

| (b) | ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) nu depășește 150 % din ponderea statului membru respectiv în venitul național brut al Uniunii pentru statele membre al căror venit național brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor aferente
  perioadei 2018-
  2020, pentru perioada 2023-2027, și pe baza cifrelor aferente
  perioadei 2023-2025, pentru perioada 2028-2030. |
| --- | --- |

(b)

ponderea unui stat membru în cuantumul total al veniturilor care rezultă din aplicarea alineatului (1) litera (e) nu depășește 150 % din ponderea statului membru respectiv în venitul național brut al Uniunii pentru statele membre al căror venit național brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor aferente
  perioadei 2018-
  2020, pentru perioada 2023-2027, și pe baza cifrelor aferente
  perioadei 2023-2025, pentru perioada 2028-2030.

perioadei 2018-

perioadei 2023

Expunere de motive

Expunere de motive

Practica comună în cadrul politicii de coeziune este de a utiliza cifrele privind VNB pentru o medie de trei ani pentru a clasifica regiunile și statele membre ca fiind mai dezvoltate, mai puțin dezvoltate sau de tranziție. Propunem adoptarea acestei metode pentru a calcula mecanismul de reducere aplicat resursei proprii bazate pe ETS.

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

COM(2021) 569 final

COM(2021) 569 final

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Considerentul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3 – „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile 2025, 2026 și 2027. | Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3 – „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile
  2024,
  2025, 2026 și 2027. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3 – „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile 2025, 2026 și 2027.

14

15

Introducerea sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum este prevăzută în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), poate avea un impact social pe termen scurt. Pentru a face față acestei provocări, Regulamentul (UE) [XXX] final al Parlamentului European și al Consiliului (15) a instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie finanțat de la bugetul general al Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. Prin urmare, plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 3 – „Resurse naturale și mediu” și plafonul pentru creditele de plată ar trebui adaptate pentru exercițiile
  2024,
  2025, 2026 și 2027.

14

15

2024,

Expunere de motive

Expunere de motive

Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să înceapă cu un an mai devreme decât extinderea ETS la sectorul transporturilor și al construcțiilor, pentru a oferi gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și utilizatorilor de soluții de mobilitate suficient timp pentru a se adapta.

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Se introduce un considerent nou după considerentul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Este oportun să se introducă o „ajustare automată în funcție de fluctuația prețului carbonului” pentru plafonul rubricii 3, pentru a permite majorarea anuală a creditelor destinate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cazul creșterii prețurilor carbonului în sectoarele mobilității și construcțiilor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Este oportun să se introducă o „ajustare automată în funcție de fluctuația prețului carbonului” pentru plafonul rubricii 3, pentru a permite majorarea anuală a creditelor destinate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cazul creșterii prețurilor carbonului în sectoarele mobilității și construcțiilor.

Este oportun să se introducă o „ajustare automată în funcție de fluctuația prețului carbonului” pentru plafonul rubricii 3, pentru a permite majorarea anuală a creditelor destinate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cazul creșterii prețurilor carbonului în sectoarele mobilității și construcțiilor.

Expunere de motive

Expunere de motive

Este necesar să se garanteze că bugetul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este consolidat, în cazul în care prețul carbonului în sectoarele ETS2 depășește presupunerile inițiale ale Comisiei.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Articolul 1, noul alineat (3) – se introduce articolul 4b

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Se introduce articolul 4b:






  „Articolul 4b




  Mecanismul de ajustare a prețului carbonului





  1.
     
  Începând din 2024, după prezentarea conturilor provizorii pentru exercițiul n-1 în conformitate cu articolul 245 alineatul (3) din Regulamentul financiar, se efectuează o ajustare în sens ascendent a plafonului de cheltuieli pentru creditele de angajament de la subrubrica 2b și a plafonului pentru creditele de plată pentru exercițiul în curs, în cazul în care prețul carbonului în sectoarele ETS2 depășește presupunerile inițiale ale Comisiei.






  2.
     
  Ajustarea anuală va fi calculată pe baza nivelului mediu al prețului carbonului din ETS2 în UE-27 în anul - 1.” |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Se introduce articolul 4b:

Se introduce articolul 4b:

„Articolul 4b

Mecanismul de ajustare a prețului carbonului

1.
     
  Începând din 2024, după prezentarea conturilor provizorii pentru exercițiul n-1 în conformitate cu articolul 245 alineatul (3) din Regulamentul financiar, se efectuează o ajustare în sens ascendent a plafonului de cheltuieli pentru creditele de angajament de la subrubrica 2b și a plafonului pentru creditele de plată pentru exercițiul în curs, în cazul în care prețul carbonului în sectoarele ETS2 depășește presupunerile inițiale ale Comisiei.

2.
     
  Ajustarea anuală va fi calculată pe baza nivelului mediu al prețului carbonului din ETS2 în UE-27 în anul - 1.”

Expunere de motive

Expunere de motive

Este necesar să se garanteze că bugetul Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este consolidat, în cazul în care prețul carbonului în sectoarele ETS2 depășește presupunerile inițiale ale Comisiei.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR)

| 1. | ia act de propunerea Comisiei de a introduce trei noi resurse proprii pentru bugetul UE, dar rămâne profund îngrijorat de lipsa unei evaluări credibile a impactului în ceea ce privește costurile care vor trebui suportate de întreprinderile și consumatorii europeni ca urmare a acestor măsuri; |
| --- | --- |

1.

ia act de propunerea Comisiei de a introduce trei noi resurse proprii pentru bugetul UE, dar rămâne profund îngrijorat de lipsa unei evaluări credibile a impactului în ceea ce privește costurile care vor trebui suportate de întreprinderile și consumatorii europeni ca urmare a acestor măsuri;

| 2. | subliniază necesitatea de a stabili noi resurse nu numai pentru a rambursa datoria NGEU, ci și pentru a spori gradul de autonomie financiară a bugetului UE în mod permanent și pentru a reduce stimulentele statelor membre de a adopta o mentalitate bazată pe principiul „juste retour” (al compensării); resursele proprii ar trebui să fie stabilite într-un mod sustenabil pentru bugetele statelor membre; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a stabili noi resurse nu numai pentru a rambursa datoria NGEU, ci și pentru a spori gradul de autonomie financiară a bugetului UE în mod permanent și pentru a reduce stimulentele statelor membre de a adopta o mentalitate bazată pe principiul „juste retour” (al compensării); resursele proprii ar trebui să fie stabilite într-un mod sustenabil pentru bugetele statelor membre;

| 3. | constată că prima resursă proprie privind deșeurile de ambalaje nereciclate, în vigoare de la 1 ianuarie 2021, nu este alocată pentru a fi investită direct în reutilizarea și reciclarea deșeurilor de plastic; solicită creșterea ambițiilor UE în ceea ce privește reducerea utilizării materialelor plastice și reciclarea acestora; |
| --- | --- |

3.

constată că prima resursă proprie privind deșeurile de ambalaje nereciclate, în vigoare de la 1 ianuarie 2021, nu este alocată pentru a fi investită direct în reutilizarea și reciclarea deșeurilor de plastic; solicită creșterea ambițiilor UE în ceea ce privește reducerea utilizării materialelor plastice și reciclarea acestora;

| 4. | observă că introducerea unui prim pachet de noi resurse proprii în 2023, în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2021, va transmite un mesaj pozitiv investitorilor de pe piețele financiare și agențiilor de rating; reamintește că obținerea unor venituri suficiente din noile resurse proprii este esențială pentru a garanta rambursarea datoriei NGEU fără a pune în pericol programele UE în următorul CFM; |
| --- | --- |

4.

observă că introducerea unui prim pachet de noi resurse proprii în 2023, în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2021, va transmite un mesaj pozitiv investitorilor de pe piețele financiare și agențiilor de rating; reamintește că obținerea unor venituri suficiente din noile resurse proprii este esențială pentru a garanta rambursarea datoriei NGEU fără a pune în pericol programele UE în următorul CFM;

Un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon

Un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon

| 5. | sprijină propunerea de instituire a unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru a stimula acțiunile climatice la nivel mondial. CBAM ar trebui să fie integrat într-o strategie industrială mai amplă a UE privind tranzițiile; |
| --- | --- |

5.

sprijină propunerea de instituire a unui mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon (CBAM) pentru a stimula acțiunile climatice la nivel mondial. CBAM ar trebui să fie integrat într-o strategie industrială mai amplă a UE privind tranzițiile;

| 6. | subliniază că veniturile de pe piața carbonului și din taxa pe carbon la frontiere pot scădea în timp, pe măsură ce economia europeană se decarbonizează, iar alte țări terțe adoptă treptat mecanisme similare de stabilire a prețului carbonului; |
| --- | --- |

6.

subliniază că veniturile de pe piața carbonului și din taxa pe carbon la frontiere pot scădea în timp, pe măsură ce economia europeană se decarbonizează, iar alte țări terțe adoptă treptat mecanisme similare de stabilire a prețului carbonului;

| 7. | recunoaște că mecanismul este un instrument util pentru ca UE să contribuie la reducerea emisiilor de CO2 la nivel mondial, însă el ridică o serie de semne de întrebare, cum ar fi impactul imprevizibil al mecanismului asupra piețelor UE, inclusiv asupra IMM-urilor și a agriculturii. Comisia Europeană trebuie să consolideze monitorizarea și raportarea către Parlament și Consiliu cu privire la punerea în aplicare a mecanismului și la impactul acestuia asupra piețelor; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că mecanismul este un instrument util pentru ca UE să contribuie la reducerea emisiilor de CO2

| 8. | subliniază că ar trebui eliminate treptat alocările din ETS (1) pentru sectoarele vizate de CBAM, înlocuindu-le cu licitări pentru toate certificatele de emisii, pentru a asigura, pe termen lung, compatibilitatea cu normele OMC; |
| --- | --- |

8.

subliniază că ar trebui eliminate treptat alocările din ETS (1

O nouă resursă proprie bazată pe ETS

O nouă resursă proprie bazată pe ETS

| 9. | sprijină propunerea de a crea noi resurse proprii bazate pe un sistem UE reformat de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); subliniază că caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon, care sunt asociate cu externalități negative ce nu se limitează la țările în care sunt generate emisiile, oferă o justificare solidă pentru alocarea la nivelul UE a veniturilor obținute în urma licitării certificatelor de emisii în cadrul EU ETS; subliniază că acest lucru nu trebuie să afecteze negativ capacitatea statelor membre de a-și finanța programele naționale privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

9.

sprijină propunerea de a crea noi resurse proprii bazate pe un sistem UE reformat de comercializare a certificatelor de emisii (ETS); subliniază că caracterul transfrontalier al emisiilor de dioxid de carbon, care sunt asociate cu externalități negative ce nu se limitează la țările în care sunt generate emisiile, oferă o justificare solidă pentru alocarea la nivelul UE a veniturilor obținute în urma licitării certificatelor de emisii în cadrul EU ETS; subliniază că acest lucru nu trebuie să afecteze negativ capacitatea statelor membre de a-și finanța programele naționale privind schimbările climatice;

| 10. | este esențial să se atenueze efectele negative sociale și teritoriale ale extinderii ETS la sectorul construcțiilor și al transporturilor (ETS2). CoR consideră că propunerea Comisiei de a institui un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, finanțat cu o sumă echivalentă cu 25 % din veniturile din ETS2 ar fi întru totul insuficientă pentru a compensa amploarea considerabilă a renovărilor de locuințe și a electrificării transportului rutier. CoR subliniază importanța implicării depline a autorităților locale și regionale în gestionarea resurselor ETS și în gestionarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. CoR recomandă integrarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în Regulamentul privind dispozițiile comune pentru politica de coeziune, pentru a simplifica gestionarea sa pe teren de către autoritățile de management și beneficiari. Ar trebui să se acorde prioritate îmbunătățirii și accelerării funcționării instrumentelor existente în materie de investiții și de coeziune, în loc să se creeze noi fonduri care să dubleze mecanismele și obiectivele existente cu norme diferite și să genereze riscul ca normele actuale privind eligibilitatea surselor de energie să fie eludate; |
| --- | --- |

10.

este esențial să se atenueze efectele negative sociale și teritoriale ale extinderii ETS la sectorul construcțiilor și al transporturilor (ETS2). CoR consideră că propunerea Comisiei de a institui un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, finanțat cu o sumă echivalentă cu 25 % din veniturile din ETS2 ar fi întru totul insuficientă pentru a compensa amploarea considerabilă a renovărilor de locuințe și a electrificării transportului rutier. CoR subliniază importanța implicării depline a autorităților locale și regionale în gestionarea resurselor ETS și în gestionarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. CoR recomandă integrarea Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în Regulamentul privind dispozițiile comune pentru politica de coeziune, pentru a simplifica gestionarea sa pe teren de către autoritățile de management și beneficiari. Ar trebui să se acorde prioritate îmbunătățirii și accelerării funcționării instrumentelor existente în materie de investiții și de coeziune, în loc să se creeze noi fonduri care să dubleze mecanismele și obiectivele existente cu norme diferite și să genereze riscul ca normele actuale privind eligibilitatea surselor de energie să fie eludate;

| 11. | consideră că, pentru a face față schimbărilor tehnologice, în materie de reglementare și la nivel de piață, CBAM ar trebui să fie dinamic, iar domeniul său de aplicare sectorial și acoperirea sa din punctul de vedere al emisiilor ar trebui să fie revizuite periodic, ținând cont de impactul local și regional al mecanismului; este gata să sprijine evaluarea impactului teritorial al CBAM; |
| --- | --- |

11.

consideră că, pentru a face față schimbărilor tehnologice, în materie de reglementare și la nivel de piață, CBAM ar trebui să fie dinamic, iar domeniul său de aplicare sectorial și acoperirea sa din punctul de vedere al emisiilor ar trebui să fie revizuite periodic, ținând cont de impactul local și regional al mecanismului; este gata să sprijine evaluarea impactului teritorial al CBAM;

| 12. | sprijină ideea finanțării Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice prin resurse proprii, în loc să se atribuie veniturile obținute din ETS2 prin intermediul veniturilor alocate; observă că un mecanism de alocare ar face dificilă planificarea pe termen lung, deoarece sumele anuale ar fi imprevizibile și volatile; |
| --- | --- |

12.

sprijină ideea finanțării Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice prin resurse proprii, în loc să se atribuie veniturile obținute din ETS2 prin intermediul veniturilor alocate; observă că un mecanism de alocare ar face dificilă planificarea pe termen lung, deoarece sumele anuale ar fi imprevizibile și volatile;

| 13. | atrage atenția asupra faptului că resursa proprie bazată pe ETS va reprezenta 71 % din totalul veniturilor din acest prim pachet de noi resurse proprii. Menținerea unei resurse proprii bazate pe ETS este, prin urmare, esențială pentru credibilitatea pachetului; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra faptului că resursa proprie bazată pe ETS va reprezenta 71 % din totalul veniturilor din acest prim pachet de noi resurse proprii. Menținerea unei resurse proprii bazate pe ETS este, prin urmare, esențială pentru credibilitatea pachetului;

| 14. | cu toate acestea, este îngrijorat de faptul că volumul resurselor destinate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar putea fi insuficient în cazul în care prețul carbonului este foarte ridicat. CoR sprijină ideea (2) creării unei „ajustări automate în funcție de fluctuația prețului carbonului” pentru a consolida bugetul anual al Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cazul creșterii prețurilor carbonului în sectoarele ETS2; |
| --- | --- |

14.

cu toate acestea, este îngrijorat de faptul că volumul resurselor destinate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar putea fi insuficient în cazul în care prețul carbonului este foarte ridicat. CoR sprijină ideea (2

| 15. | consideră că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să înceapă în 2024, cu un an mai devreme decât extinderea ETS la sectorul transportului rutier și al construcțiilor, pentru a oferi gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și utilizatorilor de soluții de mobilitate, în special acelora care se o confruntă cu o situație de sărăcie în materie de mobilitate, suficient timp pentru a se adapta; |
| --- | --- |

15.

consideră că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice ar trebui să înceapă în 2024, cu un an mai devreme decât extinderea ETS la sectorul transportului rutier și al construcțiilor, pentru a oferi gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și utilizatorilor de soluții de mobilitate, în special acelora care se o confruntă cu o situație de sărăcie în materie de mobilitate, suficient timp pentru a se adapta;

O resursă proprie bazată pe acordul OCDE/G20 privind pilonul 1

O resursă proprie bazată pe acordul OCDE/G20 privind pilonul 1

| 16. | salută propunerea Comisiei de a crea o nouă resursă proprie bazată pe „pilonul 1” al acordului fiscal internațional OCDE/G20; observă, cu toate acestea, că instituirea acestei noi resurse proprii depinde de finalizarea cu succes a Convenției multilaterale OCDE/G20 în cursul anului 2022; |
| --- | --- |

16.

salută propunerea Comisiei de a crea o nouă resursă proprie bazată pe „pilonul 1” al acordului fiscal internațional OCDE/G20; observă, cu toate acestea, că instituirea acestei noi resurse proprii depinde de finalizarea cu succes a Convenției multilaterale OCDE/G20 în cursul anului 2022;

| 17. | solicită Comisiei să se pregătească pentru cazul în care jurisdicții importante, și îndeosebi SUA, nu vor ratifica acordul; consideră că, într-un astfel de caz, UE ar trebui să avanseze și să propună un impozit european pe serviciile digitale, care să funcționeze ca o soluție provizorie până la stabilirea unei soluții mai globale pentru impozitarea marilor întreprinderi multinaționale; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să se pregătească pentru cazul în care jurisdicții importante, și îndeosebi SUA, nu vor ratifica acordul; consideră că, într-un astfel de caz, UE ar trebui să avanseze și să propună un impozit european pe serviciile digitale, care să funcționeze ca o soluție provizorie până la stabilirea unei soluții mai globale pentru impozitarea marilor întreprinderi multinaționale;

| 18. | reamintește că acordul OCDE/G20 din 2021 privind impozitarea globală prevedea încheierea lucrărilor pregătitoare privind convenția multilaterală până la începutul anului 2022; constată că punerea în aplicare stagnează, dat fiind că OCDE nu a finalizat încă textul convenției multilaterale; este îngrijorat cu privire la faptul că o eventuală schimbare a peisajului politic ca urmare a alegerilor din SUA de la jumătatea mandatului ar putea pune în pericol capacitatea SUA de a semna și ratifica convenția multilaterală; |
| --- | --- |

18.

reamintește că acordul OCDE/G20 din 2021 privind impozitarea globală prevedea încheierea lucrărilor pregătitoare privind convenția multilaterală până la începutul anului 2022; constată că punerea în aplicare stagnează, dat fiind că OCDE nu a finalizat încă textul convenției multilaterale; este îngrijorat cu privire la faptul că o eventuală schimbare a peisajului politic ca urmare a alegerilor din SUA de la jumătatea mandatului ar putea pune în pericol capacitatea SUA de a semna și ratifica convenția multilaterală;

Alte resurse proprii posibile

Alte resurse proprii posibile

| 19. | subliniază că, în ansamblu, cele trei noi resurse proprii propuse vor genera până la 17 miliarde EUR pe an în perioada 2026-2030, conform estimărilor Comisiei Europene; observă că această sumă va fi insuficientă pentru a acoperi atât costurile de rambursare a datoriei NGEU (15 miliarde EUR/an), cât și cele de finanțare a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (9,7 miliarde EUR/an); subliniază, prin urmare, că vor fi necesare noi resurse proprii suplimentare. Subliniază importanța evaluărilor impactului teritorial și invită Comisia să țină seama de acest lucru atunci când prezintă noi resurse proprii; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, în ansamblu, cele trei noi resurse proprii propuse vor genera până la 17 miliarde EUR pe an în perioada 2026-2030, conform estimărilor Comisiei Europene; observă că această sumă va fi insuficientă pentru a acoperi atât costurile de rambursare a datoriei NGEU (15 miliarde EUR/an), cât și cele de finanțare a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (9,7 miliarde EUR/an); subliniază, prin urmare, că vor fi necesare noi resurse proprii suplimentare. Subliniază importanța evaluărilor impactului teritorial și invită Comisia să țină seama de acest lucru atunci când prezintă noi resurse proprii;

| 20. | este îngrijorat de propunerea Comisiei Europene conform căreia statele membre ar putea redirecționa fondurile necheltuite din fondurile structurale și de investiții europene sau din PAC către Planul REPowerEU, deoarece acest lucru riscă să submineze coeziunea în UE; reafirmă că politicile noi ar trebui finanțate prin noi mijloace financiare; |
| --- | --- |

20.

este îngrijorat de propunerea Comisiei Europene conform căreia statele membre ar putea redirecționa fondurile necheltuite din fondurile structurale și de investiții europene sau din PAC către Planul REPowerEU, deoarece acest lucru riscă să submineze coeziunea în UE; reafirmă că politicile noi ar trebui finanțate prin noi mijloace financiare;

| 21. | observă că viitoarea reformă a sistemului bugetar al UE necesită resurse proprii ale UE care să sprijine tranziția justă către economii circulare competitive. Solicită Comisiei Europene să ia în considerare propunerile Ex'Tax pentru o reorientare a impozitării dinspre forța de muncă către poluare și utilizarea resurselor, astfel cum se prevede în Pactul verde european. O astfel de deplasare a presiunii fiscale se bazează pe aplicarea principiului „poluatorul plătește”, precum și pe principiile „a face munca atrăgătoare din punct de vedere financiar” și „a nu lăsa pe nimeni în urmă”. Aplicarea acestor principii ar alinia politicile fiscale la obiectivele Pactului verde european și ale Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, printre altele; |
| --- | --- |

21.

observă că viitoarea reformă a sistemului bugetar al UE necesită resurse proprii ale UE care să sprijine tranziția justă către economii circulare competitive. Solicită Comisiei Europene să ia în considerare propunerile Ex'Tax pentru o reorientare a impozitării dinspre forța de muncă către poluare și utilizarea resurselor, astfel cum se prevede în Pactul verde european. O astfel de deplasare a presiunii fiscale se bazează pe aplicarea principiului „poluatorul plătește”, precum și pe principiile „a face munca atrăgătoare din punct de vedere financiar” și „a nu lăsa pe nimeni în urmă”. Aplicarea acestor principii ar alinia politicile fiscale la obiectivele Pactului verde european și ale Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, printre altele;

| 22. | îndeamnă Comisia să elaboreze fără întârziere propuneri pentru noi resurse proprii; consideră foarte promițătoare ideea de a crea o resursă proprie legată de marile întreprinderi, pe baza propunerii intitulate „Întreprinderile din Europa: cadrul de impozitare a profiturilor” (BEFIT)”, planificată pentru 2023; observă că, potrivit unor studii, punerea în aplicare a acordului OCDE/G20 ar putea duce la o creștere a veniturilor din impozitul pe profit în Europa cu peste 80 miliarde EUR/an (3); |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să elaboreze fără întârziere propuneri pentru noi resurse proprii; consideră foarte promițătoare ideea de a crea o resursă proprie legată de marile întreprinderi, pe baza propunerii intitulate „Întreprinderile din Europa: cadrul de impozitare a profiturilor” (BEFIT)”, planificată pentru 2023; observă că, potrivit unor studii, punerea în aplicare a acordului OCDE/G20 ar putea duce la o creștere a veniturilor din impozitul pe profit în Europa cu peste 80 miliarde EUR/an (3

| 23. | subliniază intenția Comisiei Europene de a institui un instrument intitulat „Reconstrucția Ucrainei”, preconizat să acționeze ca principalul instrument juridic al sprijinului UE pentru reconstrucția Ucrainei; subliniază că noile sarcini necesită noi surse financiare și salută anunțul Comisiei Europene în acest sens, potrivit căruia nevoile suplimentare create de război depășesc cu mult mijloacele disponibile în actualul CFM, precum și angajamentul ei de a identifica noi surse de finanțare; |
| --- | --- |

23.

subliniază intenția Comisiei Europene de a institui un instrument intitulat „Reconstrucția Ucrainei”, preconizat să acționeze ca principalul instrument juridic al sprijinului UE pentru reconstrucția Ucrainei; subliniază că noile sarcini necesită noi surse financiare și salută anunțul Comisiei Europene în acest sens, potrivit căruia nevoile suplimentare create de război depășesc cu mult mijloacele disponibile în actualul CFM, precum și angajamentul ei de a identifica noi surse de finanțare;

| 24. | salută călduros faptul că Comisia a însoțit propunerea privind un nou sistem ETS și proiectul de regulament de instituire a unui CBAM cu grile de subsidiaritate. Raționamentul prezentat în acest document în legătură cu valoarea adăugată europeană a propunerilor și cu punerea în aplicare a măsurilor care decurg din competențele UE în domeniul schimbărilor climatice, astfel cum sunt definite la articolele 191-193 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), corespunde propriei evaluări a CoR cu privire la compatibilitatea deplină a propunerilor cu principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

24.

salută călduros faptul că Comisia a însoțit propunerea privind un nou sistem ETS și proiectul de regulament de instituire a unui CBAM cu grile de subsidiaritate. Raționamentul prezentat în acest document în legătură cu valoarea adăugată europeană a propunerilor și cu punerea în aplicare a măsurilor care decurg din competențele UE în domeniul schimbărilor climatice, astfel cum sunt definite la articolele 191-193 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), corespunde propriei evaluări a CoR cu privire la compatibilitatea deplină a propunerilor cu principiul subsidiarității.

Bruxelles, 30 noiembrie 2022.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  În cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii al UE, întreprinderile trebuie să obțină certificate de emisii care să le acopere emisiile de dioxid de carbon. Alocarea cu titlu gratuit este stabilită ca metodă de tranziție pentru alocarea certificatelor, spre deosebire de metoda implicită (licitarea). Cu toate acestea, certificatele alocate cu titlu gratuit reprezintă în continuare peste 40 % din numărul total al certificatelor disponibile.

1

(2)  Proiect de aviz al Comisiei pentru bugete referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice [COM(2021) 568 final– C9-0324/2021 – 2021/0206 (COD), 9.2.2022].

2

(3)  Barake, Mona et al, 2021 Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates [Efectele impozitului minim global asupra veniturilor: estimări în funcție de țară], Observatorul fiscal al UE, Nota nr. 2, octombrie 2021.

3

Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates

---