# Az Európai Unió C 312/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 312 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. szeptember 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 312

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. szeptember 16.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2019/C 312/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2019/C 312/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2019/C 312/02 | C-338/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna (Olaszország) által 2019. április 25-én benyújtott előzetesdöntéshozatal iránti kérelem — Telecom Italia SpA kontra Regione Sardegna | 2 |
| 2019/C 312/03 | C-368/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. május 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Telecom Italia SpA és társai kontra Roma Capitale és társai | 3 |
| 2019/C 312/04 | C-369/19 P. sz. ügy: A Törvényszék nyolcadik tanácsának a T 326/18. sz., Herrero Torres kontra EUIPO – DZ Licores (CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES) ügyben 2019. március 8 án hozott végzése ellen José Ramón Herrero Torres által 2019. május 8 án benyújtott fellebbezés | 3 |
| 2019/C 312/05 | C-377/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Benedetti Pietro e Angelo S. S. és társai kontra Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA) | 4 |
| 2019/C 312/06 | C-399/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019, május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni kontra BT Italia SpA és társai | 5 |
| 2019/C 312/07 | C-447/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-259/15. sz., Close és Cegelec kontra Parlament ügyben 2019. április 9-én hozott ítélete ellen az SA Close, Cegelec által 2019. június 11-én benyújtott fellebbezés | 5 |
| 2019/C 312/08 | C-457/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-61/18. sz., Rodriguez Prieto kontra Bizottság ügyben 2019. április 4-én hozott ítélete ellen Amador Rodriguez Prieto által 2019. június 14-én benyújtott fellebbezés | 6 |
| 2019/C 312/09 | C-510/19. sz. ügy: A Hof van beroep te Brussel (Belgium) által 2019. július 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Openbaar Ministerie, YU, ZV kontra AZ | 7 |
| 2019/C 312/10 | C-563/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-222/17. sz., Recylex és társai kontra Bizottság ügyben 2019. május 23-án hozott ítélete ellen a Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux és a Harz-Metall GmbH által 2019. július 23-án benyújtott fellebbezés | 8 |
| 2019/C 312/11 | C-572/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-604/15. sz., Ertico — ITS Europe kontra Bizottság ügyben 2019. május 22-én hozott ítélete ellen a European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) által 2019. július 26-án benyújtott fellebbezés | 9 |
| | Törvényszék |
| 2019/C 312/12 | T-40/16. sz. ügy: 2019. július 29-én benyújtott kereset — MU kontra Európai Parlament | 11 |
| 2019/C 312/13 | T-456/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — ITV kontra Bizottság | 12 |
| 2019/C 312/14 | T-457/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Synthomer kontra Bizottság | 13 |
| 2019/C 312/15 | T-470/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Essentra és társai kontra Bizottság | 15 |
| 2019/C 312/16 | T-471/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Eland Oil & Gas kontra Bizottság | 16 |
| 2019/C 312/17 | T-473/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Diageo és társai kontra Bizottság | 18 |
| 2019/C 312/18 | T-474/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Halma és társai kontra Bizottság | 19 |
| 2019/C 312/19 | T-475/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Bunzl és társai kontra Bizottság | 21 |
| 2019/C 312/20 | T-476/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — AstraZeneca és társai kontra Bizottság | 22 |
| 2019/C 312/21 | T-482/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — BT Group és Communications Global Network Services kontra Bizottság | 24 |
| 2019/C 312/22 | T-483/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Meggitt és Cavehurst kontra Bizottság | 25 |
| 2019/C 312/23 | T-484/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Pearson Loan Finance és társai kontra Bizottság | 27 |
| 2019/C 312/24 | T-485/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Babcock International Group és társai kontra Bizottság | 28 |
| 2019/C 312/25 | T-486/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — Spectris és Spectris Group kontra Bizottság | 29 |
| 2019/C 312/26 | T-490/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — Weston Investment és társai kontra Bizottság | 31 |
| 2019/C 312/27 | T-491/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — Vodafone Group és társai kontra Bizottság | 32 |
| 2019/C 312/28 | T-492/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — GlaxoSmithKline Finance és Setfirst kontra Bizottság | 33 |
| 2019/C 312/29 | T-493/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — International Personal Finance Investments kontra Bizottság | 35 |
| 2019/C 312/30 | T-498/19. sz. ügy: 2019. július 9-én benyújtott kereset — Banco Cooperativo Español kontra ESZT | 37 |
| 2019/C 312/31 | T-501/19. sz. ügy: 2019. július 12-én benyújtott kereset — Corneli kontra EKB | 38 |
| 2019/C 312/32 | T-502/19. sz. ügy: 2019. július 12-én benyújtott kereset — Corneli kontra EKB | 39 |
| 2019/C 312/33 | T-504/19. sz. ügy: 2019. július 12-én benyújtott kereset — Crédit Lyonnais kontra EKB | 41 |
| 2019/C 312/34 | T-513/19. sz. ügy: 2019. július 17-én benyújtott kereset — Lux kontra Bizottság | 42 |
| 2019/C 312/35 | T-520/19. sz. ügy: 2019. július 22-én benyújtott kereset — Heitec kontra EUIPO — Hetec Datensysteme (HEITEC) | 43 |
| 2019/C 312/36 | T-527/19. sz. ügy: 2019. július 26-án benyújtott kereset — Sánchez Cano kontra EUIPO — Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini) | 44 |
| 2019/C 312/37 | T-530/19. sz. ügy: 2019. július 26-án benyújtott kereset — Nord Stream kontra Parlament és Tanács | 45 |
| 2019/C 312/38 | T-532/19. sz. ügy: 2019. július 29-én benyújtott kereset — EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral kontra EUIPO (pantys) | 46 |
| 2019/C 312/39 | T-533/19. sz. ügy: 2019. július 29-én benyújtott kereset — Artur Florêncio & Filhos, Affsports kontra EUIPO — Anadeco Gestion (sflooring) | 47 |
| 2019/C 312/40 | T-535/19. sz. ügy: 2019. július 30-án benyújtott kereset — H. R. Participations kontra EUIPO — Hottinger Investment Management (JCE HOTTINGUER) | 48 |
| 2019/C 312/41 | T-546/19. sz. ügy: 2019. augusztus 7-én benyújtott kereset — Isigny — Sainte Mère kontra EUIPO (Hullámvonalas, aranyszínű tartály formája) | 49 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2019/C 312/02

C-338/19. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna (Olaszország) által 2019. április 25-én benyújtott előzetesdöntéshozatal iránti kérelem — Telecom Italia SpA kontra Regione Sardegna

2

2019/C 312/03

C-368/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. május 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Telecom Italia SpA és társai kontra Roma Capitale és társai

3

2019/C 312/04

C-369/19 P. sz. ügy: A Törvényszék nyolcadik tanácsának a T 326/18. sz., Herrero Torres kontra EUIPO – DZ Licores (CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES) ügyben 2019. március 8 án hozott végzése ellen José Ramón Herrero Torres által 2019. május 8 án benyújtott fellebbezés

3

2019/C 312/05

C-377/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Benedetti Pietro e Angelo S. S. és társai kontra Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)

4

2019/C 312/06

C-399/19. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019, május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni kontra BT Italia SpA és társai

5

2019/C 312/07

C-447/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-259/15. sz., Close és Cegelec kontra Parlament ügyben 2019. április 9-én hozott ítélete ellen az SA Close, Cegelec által 2019. június 11-én benyújtott fellebbezés

5

2019/C 312/08

C-457/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-61/18. sz., Rodriguez Prieto kontra Bizottság ügyben 2019. április 4-én hozott ítélete ellen Amador Rodriguez Prieto által 2019. június 14-én benyújtott fellebbezés

6

2019/C 312/09

C-510/19. sz. ügy: A Hof van beroep te Brussel (Belgium) által 2019. július 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Openbaar Ministerie, YU, ZV kontra AZ

7

2019/C 312/10

C-563/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-222/17. sz., Recylex és társai kontra Bizottság ügyben 2019. május 23-án hozott ítélete ellen a Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux és a Harz-Metall GmbH által 2019. július 23-án benyújtott fellebbezés

8

2019/C 312/11

C-572/19. P. sz. ügy: A Törvényszék (negyedik tanács) T-604/15. sz., Ertico — ITS Europe kontra Bizottság ügyben 2019. május 22-én hozott ítélete ellen a European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) által 2019. július 26-án benyújtott fellebbezés

9

Törvényszék

2019/C 312/12

T-40/16. sz. ügy: 2019. július 29-én benyújtott kereset — MU kontra Európai Parlament

11

2019/C 312/13

T-456/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — ITV kontra Bizottság

12

2019/C 312/14

T-457/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Synthomer kontra Bizottság

13

2019/C 312/15

T-470/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Essentra és társai kontra Bizottság

15

2019/C 312/16

T-471/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Eland Oil & Gas kontra Bizottság

16

2019/C 312/17

T-473/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Diageo és társai kontra Bizottság

18

2019/C 312/18

T-474/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Halma és társai kontra Bizottság

19

2019/C 312/19

T-475/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Bunzl és társai kontra Bizottság

21

2019/C 312/20

T-476/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — AstraZeneca és társai kontra Bizottság

22

2019/C 312/21

T-482/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — BT Group és Communications Global Network Services kontra Bizottság

24

2019/C 312/22

T-483/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Meggitt és Cavehurst kontra Bizottság

25

2019/C 312/23

T-484/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Pearson Loan Finance és társai kontra Bizottság

27

2019/C 312/24

T-485/19. sz. ügy: 2019. július 4-én benyújtott kereset — Babcock International Group és társai kontra Bizottság

28

2019/C 312/25

T-486/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — Spectris és Spectris Group kontra Bizottság

29

2019/C 312/26

T-490/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — Weston Investment és társai kontra Bizottság

31

2019/C 312/27

T-491/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — Vodafone Group és társai kontra Bizottság

32

2019/C 312/28

T-492/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — GlaxoSmithKline Finance és Setfirst kontra Bizottság

33

2019/C 312/29

T-493/19. sz. ügy: 2019. július 5-én benyújtott kereset — International Personal Finance Investments kontra Bizottság

35

2019/C 312/30

T-498/19. sz. ügy: 2019. július 9-én benyújtott kereset — Banco Cooperativo Español kontra ESZT

37

2019/C 312/31

T-501/19. sz. ügy: 2019. július 12-én benyújtott kereset — Corneli kontra EKB

38

2019/C 312/32

T-502/19. sz. ügy: 2019. július 12-én benyújtott kereset — Corneli kontra EKB

39

2019/C 312/33

T-504/19. sz. ügy: 2019. július 12-én benyújtott kereset — Crédit Lyonnais kontra EKB

41

2019/C 312/34

T-513/19. sz. ügy: 2019. július 17-én benyújtott kereset — Lux kontra Bizottság

42

2019/C 312/35

T-520/19. sz. ügy: 2019. július 22-én benyújtott kereset — Heitec kontra EUIPO — Hetec Datensysteme (HEITEC)

43

2019/C 312/36

T-527/19. sz. ügy: 2019. július 26-án benyújtott kereset — Sánchez Cano kontra EUIPO — Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

44

2019/C 312/37

T-530/19. sz. ügy: 2019. július 26-án benyújtott kereset — Nord Stream kontra Parlament és Tanács

45

2019/C 312/38

T-532/19. sz. ügy: 2019. július 29-én benyújtott kereset — EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral kontra EUIPO (pantys)

46

2019/C 312/39

T-533/19. sz. ügy: 2019. július 29-én benyújtott kereset — Artur Florêncio & Filhos, Affsports kontra EUIPO — Anadeco Gestion (sflooring)

47

2019/C 312/40

T-535/19. sz. ügy: 2019. július 30-án benyújtott kereset — H. R. Participations kontra EUIPO — Hottinger Investment Management (JCE HOTTINGUER)

48

2019/C 312/41

T-546/19. sz. ügy: 2019. augusztus 7-én benyújtott kereset — Isigny — Sainte Mère kontra EUIPO (Hullámvonalas, aranyszínű tartály formája)

49

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2019/C 312/01)

Utolsó kiadvány

HL C 305., 2019.9.9.

Korábbi közzétételek

HL C 295., 2019.9.2.

HL C 288., 2019.8.26.

HL C 280., 2019.8.19.

HL C 270., 2019.8.12.

HL C 263., 2019.8.5.

HL C 255., 2019.7.29.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/2

---

A Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna (Olaszország) által 2019. április 25-én benyújtott előzetesdöntéshozatal iránti kérelem — Telecom Italia SpA kontra Regione Sardegna

(C-338/19. sz. ügy)

(2019/C 312/02)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per la Sardegna

Az alapeljárás felei

Felperes: Telecom Italia SpA

Alperes: Regione Sardegna

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az időbeli hatályánál fogva alkalmazandó, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet (1) („az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendelet) 16. cikkét — amely szerint „[a] 23. cikk sérelme nélkül, a támogatással való visszaélés esetén a Bizottság a 4. cikk (4) bekezdése értelmében hivatalos vizsgálati eljárást kezdhet. A 6., 7., 9. és 10. cikket, a 11. cikk (1) bekezdését, a 12., 13., 14. és 15. cikket értelemszerűen kell alkalmazni” —, hogy az Európai Bizottságnak a támogatással való visszaélés eseteiben is előzetesen határozatot kell hoznia a visszatéríttetésről (a Bizottságot megillető azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a 659/1999/EK rendelet 23. cikke értelmében az ügyet közvetlenül az Európai Unió Bírósága elé utalja)?
  Az előző kérdésre adott nemleges válasz esetén meg kell-e állapítani az 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet 16. cikkének érvénytelenségét amiatt, hogy az sérti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdését (korábban az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdését)? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az időbeli hatályánál fogva alkalmazandó, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet (1) („az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendelet) 16. cikkét — amely szerint „[a] 23. cikk sérelme nélkül, a támogatással való visszaélés esetén a Bizottság a 4. cikk (4) bekezdése értelmében hivatalos vizsgálati eljárást kezdhet. A 6., 7., 9. és 10. cikket, a 11. cikk (1) bekezdését, a 12., 13., 14. és 15. cikket értelemszerűen kell alkalmazni” —, hogy az Európai Bizottságnak a támogatással való visszaélés eseteiben is előzetesen határozatot kell hoznia a visszatéríttetésről (a Bizottságot megillető azon lehetőség sérelme nélkül, hogy a 659/1999/EK rendelet 23. cikke értelmében az ügyet közvetlenül az Európai Unió Bírósága elé utalja)?

Az előző kérdésre adott nemleges válasz esetén meg kell-e állapítani az 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelet 16. cikkének érvénytelenségét amiatt, hogy az sérti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdését (korábban az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdését)?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2008. január 30-i 271/2008/EK bizottsági rendelettel módosított (2) (az 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló), 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (3) 9. cikkének (1) és (2) bekezdését, hogy az összeegyeztethetetlen és jogellenes állami támogatások visszatérítését illetően e rendelkezésekben előírt kamatláb abban az esetben is alkalmazandó, ha a feltételt megállapító határozattal jóváhagyott állami támogatásokat az előírt feltétel bekövetkezése miatt visszaélésszerűen használják fel? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2008. január 30-i 271/2008/EK bizottsági rendelettel módosított (2) (az 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló), 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (3) 9. cikkének (1) és (2) bekezdését, hogy az összeegyeztethetetlen és jogellenes állami támogatások visszatérítését illetően e rendelkezésekben előírt kamatláb abban az esetben is alkalmazandó, ha a feltételt megállapító határozattal jóváhagyott állami támogatásokat az előírt feltétel bekövetkezése miatt visszaélésszerűen használják fel?

---

(1)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999 L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet 1. kötet 339. o.)

(2)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. január 30-i 271/2008/EK bizottsági rendelet (HL 2008 L 82., 1. o.)

(3)  Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (HL 2004 L 140., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet 4. kötet 3. o.)

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/3

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. május 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Telecom Italia SpA és társai kontra Roma Capitale és társai

(C-368/19. sz. ügy)

(2019/C 312/03)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperesek: Telecom Italia SpA, Wind Tre SpA, Vodafone Italia SpA, Lindam Srl

Alperesek: Roma Capitale, Regione Lazio, Vodafone Italia SpA, Telecom Italia SpA, Wind Tre SpA, Wind Telecomunicazioni SpA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e az uniós joggal az (a 2001. február 22-i 36. sz. törvény 8. cikkének (6) bekezdése szerintihez hasonló) olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmezése és alkalmazása lehetővé teszi az egyes helyi önkormányzatok számára, hogy a mobiltávközlési létesítmények helyének meghatározásával kapcsolatban akár tilalomként kifejezésre jutó követelményeket írjanak elő, például antennák meghatározott területeken vagy meghatározott jellegű épületektől bizonyos távolságban történő elhelyezésének tilalmát?

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/3

---

A Törvényszék nyolcadik tanácsának a T 326/18. sz., Herrero Torres kontra EUIPO – DZ Licores (CARAJILLO LICOR 43 CUARENTA Y TRES) ügyben 2019. március 8 án hozott végzése ellen José Ramón Herrero Torres által 2019. május 8 án benyújtott fellebbezés

(C-369/19 P. sz. ügy)

(2019/C 312/04)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Fellebbező: José Ramón Herrero Torres (képviselő: J. Donoso Romero abogado)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), DZ Licores S. L. U.

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2019. július 15 i végzésével megengedhetetlennek nyilvánította a fellebbezést, és úgy rendelkezett, hogy José Ramón Herrero Torres maga viseli saját költségeit.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/4

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019. május 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Benedetti Pietro e Angelo S. S. és társai kontra Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)

(C-377/19. sz. ügy)

(2019/C 312/05)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Benedetti Pietro e Angelo S. S., Capparotto Giampaolo e Lorenzino S. S., Gonzo Dino S. S., Soc. Agr. Semplice F.Lli Isolan, Mantovani Giuseppe e Giorgio S. S., Azienda Agricola Padovani Luigi, Az. Agr. La Pila di Mastrotto Piergiorgio e C. S. S., Azienda Agricola Mastrotto Giuseppe

Alperes: Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura (AGEA)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e az 595/2004/EK rendelet (1) 16. cikkével a bemutatotthoz hasonló tényállás esetén a 49/2003. sz. decreto legge 9. cikkének a 2004. június 24-i 157. sz. decreto legge 2. cikke (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezéséhez hasonló nemzeti rendelkezés, amely a tévesen felszámított illeték visszatérítésére jogosult elsőbbségi kategória meghatározásának feltételeként a havi befizetéseknek a felvásárló általi szabályos teljesítését írja elő?

---

(1)  A tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. március 30-i 595/2004/EK bizottsági rendelet (HL 2004. L 94., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 43. kötet, 333. o.)

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/5

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2019, május 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni kontra BT Italia SpA és társai

(C-399/19. sz. ügy)

(2019/C 312/06)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

Alperesek: BT Italia SpA, Basictel SpA, BT Enia Telecomunicazioni SpA, Telecom Italia SpA, PosteMobile SpA, Vodafone Italia SpA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a 2002/20/EK irányelv (1) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjával az olyan nemzeti szabályozás, amely az irányelv értelmében engedéllyel rendelkező jogalanyokat kötelezi a nemzeti szabályozó hatóság részéről — (a 2002/19/EK irányelv, (2) a 2002/20/EK irányelv, a 2002/21/EK irányelv (3) és a 2002/22/EK irányelv (4) szerinti) európai uniós elektronikus hírközlési keretrendszer által a nemzeti szabályozó hatóság részére biztosított valamennyi funkció, köztük a szabályozási, felügyeleti, vitarendezési és szankcionálási feladatok szervezésével és ellátásával összefüggésben — felmerült összes igazgatási költség viselésére, illetve a 2002/20/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megjelölt tevékenységek kimerülnek-e a nemzeti szabályozó hatóság által végzett „előzetes szabályozásban”? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a 2002/20/EK irányelv (1) 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjával az olyan nemzeti szabályozás, amely az irányelv értelmében engedéllyel rendelkező jogalanyokat kötelezi a nemzeti szabályozó hatóság részéről — (a 2002/19/EK irányelv, (2) a 2002/20/EK irányelv, a 2002/21/EK irányelv (3) és a 2002/22/EK irányelv (4) szerinti) európai uniós elektronikus hírközlési keretrendszer által a nemzeti szabályozó hatóság részére biztosított valamennyi funkció, köztük a szabályozási, felügyeleti, vitarendezési és szankcionálási feladatok szervezésével és ellátásával összefüggésben — felmerült összes igazgatási költség viselésére, illetve a 2002/20/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megjelölt tevékenységek kimerülnek-e a nemzeti szabályozó hatóság által végzett „előzetes szabályozásban”?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2002/20/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdését, hogy a nemzeti szabályozó hatóság igazgatási költségeiről és a beszedett díjakról szóló éves áttekintés: a) a nemzeti költségvetési számviteli szabályok szerinti azon pénzügyi év végét követően tehető közzé, amelyben az igazgatási költségeket beszedték; b) lehetővé teszi, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a nem közvetlenül szomszédos pénzügyi évek tekintetében is elvégezze a „megfelelő kiigazításokat”? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2002/20/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdését, hogy a nemzeti szabályozó hatóság igazgatási költségeiről és a beszedett díjakról szóló éves áttekintés: a) a nemzeti költségvetési számviteli szabályok szerinti azon pénzügyi év végét követően tehető közzé, amelyben az igazgatási költségeket beszedték; b) lehetővé teszi, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a nem közvetlenül szomszédos pénzügyi évek tekintetében is elvégezze a „megfelelő kiigazításokat”?

---

(1)  Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Engedélyezési irányelv) (HL 2002. L 108., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 337. o.).

(2)  Az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Hozzáférési irányelv) (HL 2002. L 108., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 323. o.)

(3)  Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Keretirányelv) (HL 2002. L 108., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 349. o.)

(4)  Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (HL 2002. L 108., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 367. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/5

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-259/15. sz., Close és Cegelec kontra Parlament ügyben 2019. április 9-én hozott ítélete ellen az SA Close, Cegelec által 2019. június 11-én benyújtott fellebbezés

(C-447/19. P. sz. ügy)

(2019/C 312/07)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: SA Close, Cegelec (képviselők: J.-L. Teheux, J.-M. Rikkers ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Európai Parlament

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | ebből kifolyólag adjon helyt a fellebbezők első fokon előterjesztett kereseti kérelmének, és ezért semmisítse meg azon, 2015. március 19-i parlamenti határozatot, amely „a luxembourgi Konrad Adenauer épület kibővítését és felújításét érintő projekt” 73. tételére (energiaközpont) vonatkozó, építési beruházásra irányuló, INLO-D-UPIL-T-14-A04. referenciaszámú közbeszerzési szerződést a (MERSCH és SCHMITZ PRODUCTION SARL és ENERGOLUX SA társaságokból álló) Association Momentanée ENERGIE-KAD-nak ítélte oda, és amely következésképpen nem a fellebbezők ajánlatát választotta; |
| --- | --- |

—

ebből kifolyólag adjon helyt a fellebbezők első fokon előterjesztett kereseti kérelmének, és ezért semmisítse meg azon, 2015. március 19-i parlamenti határozatot, amely „a luxembourgi Konrad Adenauer épület kibővítését és felújításét érintő projekt” 73. tételére (energiaközpont) vonatkozó, építési beruházásra irányuló, INLO-D-UPIL-T-14-A04. referenciaszámú közbeszerzési szerződést a (MERSCH és SCHMITZ PRODUCTION SARL és ENERGOLUX SA társaságokból álló) Association Momentanée ENERGIE-KAD-nak ítélte oda, és amely következésképpen nem a fellebbezők ajánlatát választotta;

| — | a Parlamentet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Parlamentet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezők szerint a Törvényszék megsértette az EUMSZ 296. cikk szerinti indokolási kötelezettséget, a költségvetési rendelet 113. cikkének (2) bekezdését, valamint a költségvetési rendelet alkalmazási szabályai 161. cikkének (2) és (3) bekezdését.

A Törvényszék az első fokon felhozott második jogalap tartalmát is elferdítette, a nyilvánvaló értékelési hiba fogalmának, a megfelelő ügyintézés elvének és az abból következő kötelezettségeknek a tartalmát pontatlanul határozta meg, valamint téves elemzése tények és bizonyítékok elferdítéséhez vezetett.

Végül a fellebbezők azt állítják, hogy a megtámadott ítélet nincs kellően megindokolva, mivel egyes, általuk felhozott érveket egyáltalán nem érint.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/6

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-61/18. sz., Rodriguez Prieto kontra Bizottság ügyben 2019. április 4-én hozott ítélete ellen Amador Rodriguez Prieto által 2019. június 14-én benyújtott fellebbezés

(C-457/19. P. sz. ügy)

(2019/C 312/08)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Amador Rodriguez Prieto (képviselők: S. Orlandi és T. Martin avocats)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | semmisítse meg a Törvényszék T-61/18. sz. ügyben 2019. április 4-én hozott ítéletét, amennyiben az elutasítja a fellebbező nem vagyoni kárának megtérítése iránti kérelmet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Törvényszék T-61/18. sz. ügyben 2019. április 4-én hozott ítéletét, amennyiben az elutasítja a fellebbező nem vagyoni kárának megtérítése iránti kérelmet;

| — | kötelezze a Bizottságot a fellebbezőt ért nem vagyoni kár megtérítéseként 100 000 euró összegben megállapított átalány-kártérítés megfizetésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a fellebbezőt ért nem vagyoni kár megtérítéseként 100 000 euró összegben megállapított átalány-kártérítés megfizetésére;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező állítása szerint a megtámadott ítélet tévesen alkalmazza a jogot a Bizottság azon magatartásának jogsértő jellegét illetően, amelyet ezen intézmény a fellebbezővel szemben a büntetőeljárás során tanúsított, figyelemmel többek között arra, hogy visszaélést bejelentő tisztviselőként a fellebbező áll az „Eurostat ügy” megindítása mögött.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/7

---

A Hof van beroep te Brussel (Belgium) által 2019. július 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Openbaar Ministerie, YU, ZV kontra AZ

(C-510/19. sz. ügy)

(2019/C 312/09)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hof van beroep te Brussel

Az alapeljárás felei

Felperesek: Openbaar Ministerie, YU, ZV

Alperes: AZ

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | 1. | Az uniós jog önálló fogalma-e a kerethatározat (1) 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „igazságügyi hatóság” fogalma? |
| --- | --- | --- |

1)

1.

Az uniós jog önálló fogalma-e a kerethatározat (1) 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „igazságügyi hatóság” fogalma?

| 2. | Az 1.1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Milyen kritériumok alapján állapítható meg, hogy a végrehajtó tagállam valamelyik hatósága ilyen igazságügyi hatóság-e, és következésképpen igazságügyi hatósági határozatnak minősül-e az általa végrehajtott európai elfogatóparancs? |
| --- | --- |

2.

Az 1.1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Milyen kritériumok alapján állapítható meg, hogy a végrehajtó tagállam valamelyik hatósága ilyen igazságügyi hatóság-e, és következésképpen igazságügyi hatósági határozatnak minősül-e az általa végrehajtott európai elfogatóparancs?

| 3. | Az 1.1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A kerethatározat 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „igazságügyi hatóság” fogalmába tartozik-e a holland Openbaar Ministerie (ügyészség, Hollandia), pontosabban az Officier van Justitie (ügyész, Hollandia), és következésképpen igazságügyi hatósági határozatnak minősül-e az e hatóság által végrehajtott európai elfogatóparancs? |
| --- | --- |

3.

Az 1.1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A kerethatározat 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „igazságügyi hatóság” fogalmába tartozik-e a holland Openbaar Ministerie (ügyészség, Hollandia), pontosabban az Officier van Justitie (ügyész, Hollandia), és következésképpen igazságügyi hatósági határozatnak minősül-e az e hatóság által végrehajtott európai elfogatóparancs?

| 4. | Az 1.3. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Megengedett-e, hogy míg a kerethatározat 15. cikke alapján egy igazságügyi hatóság, pontosabban az Overleveringskamer te Amsterdam (amszterdami átadási tanács, Hollandia) vizsgálja meg az eredeti átadást, biztosítva többek között az érintett személy meghallgatáshoz és igazságszolgáltatás igénybevételéhez való jogát, addig a kerethatározat 27. cikke szerinti kiegészítő átadásra egy másik hatóság, mégpedig az ügyész rendelkezik hatáskörrel, és nincs biztosítva az érintett személy meghallgatáshoz és igazságszolgáltatás igénybevételéhez való joga, ami miatt bármiféle nyomós indok nélkül nyilvánvaló inkoherencia jön létre a kerethatározaton belül? |
| --- | --- |

4.

Az 1.3. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Megengedett-e, hogy míg a kerethatározat 15. cikke alapján egy igazságügyi hatóság, pontosabban az Overleveringskamer te Amsterdam (amszterdami átadási tanács, Hollandia) vizsgálja meg az eredeti átadást, biztosítva többek között az érintett személy meghallgatáshoz és igazságszolgáltatás igénybevételéhez való jogát, addig a kerethatározat 27. cikke szerinti kiegészítő átadásra egy másik hatóság, mégpedig az ügyész rendelkezik hatáskörrel, és nincs biztosítva az érintett személy meghallgatáshoz és igazságszolgáltatás igénybevételéhez való joga, ami miatt bármiféle nyomós indok nélkül nyilvánvaló inkoherencia jön létre a kerethatározaton belül?

| 5. | Az 1.3. és 1.4. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a kerethatározat 14., 19. és 27. cikkét, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóságként eljáró ügyészségnek mindenekelőtt biztosítania kell az érintett személy meghallgatáshoz és igazságszolgáltatás igénybevételéhez való jogát, mielőtt hozzájárulását adhatná ahhoz, hogy egy személy ellen az európai elfogatóparancson alapuló átadása előtt elkövetett és az átadás iránti kérelem tárgyát nem képező bűncselekmény miatt büntetőeljárást indítsanak, e személyt elítéljék, és szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából fogva tartsák? |
| --- | --- |

5.

Az 1.3. és 1.4. kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a kerethatározat 14., 19. és 27. cikkét, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóságként eljáró ügyészségnek mindenekelőtt biztosítania kell az érintett személy meghallgatáshoz és igazságszolgáltatás igénybevételéhez való jogát, mielőtt hozzájárulását adhatná ahhoz, hogy egy személy ellen az európai elfogatóparancson alapuló átadása előtt elkövetett és az átadás iránti kérelem tárgyát nem képező bűncselekmény miatt büntetőeljárást indítsanak, e személyt elítéljék, és szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából fogva tartsák?

| 2) | Az Arrondissementsparket Amsterdamnak (amszterdami regionális ügyészség, Hollandia) a holland Wet van 29 april 2004 tot implementatie van het kaderbesluit van de Raad van de Europese Unie betreffende het Europees aanhoudingsbevel en de procedures van overlevering tussen de lidstaten van de Europese Unie (az Európai Unió Tanácsának az európai elfogatóparancsról és az Európai Unió tagállamai közötti átadási eljárásokról szóló kerethatározatának átültetéséről szóló, 2004. április 29-i törvény; Overleveringswet) 14. cikkének végrehajtása keretében eljáró ügyésze-e a kerethatározat 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett végrehajtó igazságügyi hatóság, amely a keresett személyt átadta, és amely hozzájárulását adhatja a kerethatározat 27. cikke (3) bekezdésének g) pontja és 27. cikkének (4) bekezdése értelmében? |
| --- | --- |

2)

Az Arrondissementsparket Amsterdamnak (amszterdami regionális ügyészség, Hollandia) a holland Wet van 29 april 2004 tot implementatie van het kaderbesluit van de Raad van de Europese Unie betreffende het Europees aanhoudingsbevel en de procedures van overlevering tussen de lidstaten van de Europese Unie (az Európai Unió Tanácsának az európai elfogatóparancsról és az Európai Unió tagállamai közötti átadási eljárásokról szóló kerethatározatának átültetéséről szóló, 2004. április 29-i törvény; Overleveringswet) 14. cikkének végrehajtása keretében eljáró ügyésze-e a kerethatározat 6. cikkének (2) bekezdése értelmében vett végrehajtó igazságügyi hatóság, amely a keresett személyt átadta, és amely hozzájárulását adhatja a kerethatározat 27. cikke (3) bekezdésének g) pontja és 27. cikkének (4) bekezdése értelmében?

---

(1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB kerethatározat (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/8

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-222/17. sz., Recylex és társai kontra Bizottság ügyben 2019. május 23-án hozott ítélete ellen a Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux és a Harz-Metall GmbH által 2019. július 23-án benyújtott fellebbezés

(C-563/19. P. sz. ügy)

(2019/C 312/10)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Recylex SA, Fonderie et Manufacture de Métaux, Harz-Metall GmbH (képviselők: M. Wellinger avocat, S. Reinart és K. Bongs Rechtsanwälte)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-222/17. sz. ügyben 2019. május 23-án hozott ítéletét abban a részében, amely helyben hagyja a fellebbezőkkel szemben a vitatott határozatban (1) kiszabott bírságot, és a fellebbezőket a költségek viselésére kötelezi; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-222/17. sz. ügyben 2019. május 23-án hozott ítéletét abban a részében, amely helyben hagyja a fellebbezőkkel szemben a vitatott határozatban (1) kiszabott bírságot, és a fellebbezőket a költségek viselésére kötelezi;

| — | semmisítse meg a vitatott határozatot abban a részében, amely a fellebbezőkkel szemben 26 739 000 euró bírságot szab ki; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a vitatott határozatot abban a részében, amely a fellebbezőkkel szemben 26 739 000 euró bírságot szab ki;

| — | csökkentse a fellebbezőkkel szemben kiszabott bírság összegét 5 877 732 euróra a három jogalap alapján; de legalábbis 17 679 141 euróra az első jogalap alapján, vagy 13 305 478 euróra a második jogalap alapján, 19 099 565 euróra a harmadik jogalap alapján, illetve 8 228 824 euróra az első két jogalap alapján, 12 627 958 euróra az első és a harmadik jogalap alapján, és 9 503 913 euróra a második és a harmadik jogalap alapján; továbbá |
| --- | --- |

—

csökkentse a fellebbezőkkel szemben kiszabott bírság összegét 5 877 732 euróra a három jogalap alapján; de legalábbis 17 679 141 euróra az első jogalap alapján, vagy 13 305 478 euróra a második jogalap alapján, 19 099 565 euróra a harmadik jogalap alapján, illetve 8 228 824 euróra az első két jogalap alapján, 12 627 958 euróra az első és a harmadik jogalap alapján, és 9 503 913 euróra a második és a harmadik jogalap alapján; továbbá

| — | a Bizottságot kötelezze ezen eljárás valamennyi költségének viselésére, beleértve a Törvényszék előtti eljárás költségeit is. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze ezen eljárás valamennyi költségének viselésére, beleértve a Törvényszék előtti eljárás költségeit is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésük alátámasztására a fellebbezők három jogalapra hivatkoznak.

| 1) | A megtámadott ítélet téves jogalkalmazáson alapul, egyrészt, mivel az indokolása nem koherens és nem egyértelmű a részleges mentesség nyújtására vonatkozó jogi mércét illetően, másrészt pedig, mivel a jogi mérce alkalmazásakor a megtámadott ítélet nyilvánvalóan elferdítette a bizonyítékokat, és figyelmen kívül hagyta a bizonyítási teherre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

1)

A megtámadott ítélet téves jogalkalmazáson alapul, egyrészt, mivel az indokolása nem koherens és nem egyértelmű a részleges mentesség nyújtására vonatkozó jogi mércét illetően, másrészt pedig, mivel a jogi mérce alkalmazásakor a megtámadott ítélet nyilvánvalóan elferdítette a bizonyítékokat, és figyelmen kívül hagyta a bizonyítási teherre vonatkozó szabályokat.

| 2) | A megtámadott ítélet téves jogalkalmazáson alapul, mivel tévesen értelmezte és helytelenül alkalmazta a részleges mentességre vonatkozó, a 2006. évi engedékenységi közlemény 26. pontjának harmadik albekezdésében meghatározott szabályokat. |
| --- | --- |

2)

A megtámadott ítélet téves jogalkalmazáson alapul, mivel tévesen értelmezte és helytelenül alkalmazta a részleges mentességre vonatkozó, a 2006. évi engedékenységi közlemény 26. pontjának harmadik albekezdésében meghatározott szabályokat.

| 3) | A megtámadott ítélet a 2006. évi engedékenységi közlemény III. része alkalmazását érintő téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben kimondja, hogy a jelentős hozzáadott értéket képviselő bizonyítékokat másodikként szolgáltató vállalkozás nem veheti át az ilyen bizonyítékokat elsőként szolgáltató olyan vállalkozás helyét, amely nem teljesítette a bírságcsökkentésben való részesüléshez szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

3)

A megtámadott ítélet a 2006. évi engedékenységi közlemény III. része alkalmazását érintő téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben kimondja, hogy a jelentős hozzáadott értéket képviselő bizonyítékokat másodikként szolgáltató vállalkozás nem veheti át az ilyen bizonyítékokat elsőként szolgáltató olyan vállalkozás helyét, amely nem teljesítette a bírságcsökkentésben való részesüléshez szükséges feltételeket.

---

(1)  Az EUMSZ 101. cikk alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40018 — „gépjármű-akkumulátorok újrahasznosítása” ügy) 2017. február 8-án hozott C(2017) 900 final bizottsági határozat.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/9

---

A Törvényszék (negyedik tanács) T-604/15. sz., Ertico — ITS Europe kontra Bizottság ügyben 2019. május 22-én hozott ítélete ellen a European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) által 2019. július 26-án benyújtott fellebbezés

(C-572/19. P. sz. ügy)

(2019/C 312/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: European Road Transport Telematics Implementation Coordination Organisation — Intelligent Transport Systems & Services Europe (Ertico — ITS Europe) (képviselők: M. Wellinger és K. T’Syen ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2019. május 22-i T-604/15. sz. ítéletét; |
| --- | --- |

—

a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2019. május 22-i T-604/15. sz. ítéletét;

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot (1) és erősítse meg a fellebbező kkv (mikro-, kis- és középvállalkozás) jogállását; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot (1) és erősítse meg a fellebbező kkv (mikro-, kis- és középvállalkozás) jogállását; és

| — | a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek, valamint a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek, valamint a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésének alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.

| 1) | A megtámadott ítéletben téves jogalkalmazásra került sor, amennyiben abban megállapításra került, hogy i. az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjából és az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjából támogatás útján finanszírozott közvetett cselekvések résztvevőinek létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességét biztosító szabályok elfogadásáról szóló, 2012. december 18-i 2012/838/EU bizottsági határozat (2) mellékletének 1.2.6. és 1.2.7. szakasza, valamint ii. a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003 tanácsi rendelet (3) 22. cikke különálló jogorvoslatokhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

1)

A megtámadott ítéletben téves jogalkalmazásra került sor, amennyiben abban megállapításra került, hogy i. az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjából és az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjából támogatás útján finanszírozott közvetett cselekvések résztvevőinek létezésére, jogállására és működési és pénzügyi képességeire vonatkozó ellenőrzések következetességét biztosító szabályok elfogadásáról szóló, 2012. december 18-i 2012/838/EU bizottsági határozat (2) mellékletének 1.2.6. és 1.2.7. szakasza, valamint ii. a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003 tanácsi rendelet (3) 22. cikke különálló jogorvoslatokhoz kapcsolódik.

| 2) | A megtámadott ítélet nem megfelelően alkalmazza és sérti a kkv ajánlást, (4) valamint sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem alapelveit (és ezért ezzel kapcsolatban téves jogalkalmazásra került sor) annak megállapításával, hogy jogilag megengedett a fellebbező kkv jogállásának tagadása a kkv ajánlás „céljára és szellemére tekintettel” azon tény ellenére, hogy a fellebbező alakilag teljesíti az kkv ajánlás feltételeit (amelynek a megtámadott ítélet nem mondott ellent). |
| --- | --- |

2)

A megtámadott ítélet nem megfelelően alkalmazza és sérti a kkv ajánlást, (4) valamint sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem alapelveit (és ezért ezzel kapcsolatban téves jogalkalmazásra került sor) annak megállapításával, hogy jogilag megengedett a fellebbező kkv jogállásának tagadása a kkv ajánlás „céljára és szellemére tekintettel” azon tény ellenére, hogy a fellebbező alakilag teljesíti az kkv ajánlás feltételeit (amelynek a megtámadott ítélet nem mondott ellent).

| 3) | A megtámadott ítéletben nyilvánvaló értékelési hibát vétettek és az érdemét tekintve érvénytelen, amennyiben abban megállapításra került, hogy a fellebbező „nem szembesül olyan hátrányokkal, amelyek a kkv-kat rendszerint érintik” (és hogy a fellebbező ezért nem minősülhet a kkv ajánlás „céljára és szellemére tekintettel” kkv-nak). |
| --- | --- |

3)

A megtámadott ítéletben nyilvánvaló értékelési hibát vétettek és az érdemét tekintve érvénytelen, amennyiben abban megállapításra került, hogy a fellebbező „nem szembesül olyan hátrányokkal, amelyek a kkv-kat rendszerint érintik” (és hogy a fellebbező ezért nem minősülhet a kkv ajánlás „céljára és szellemére tekintettel” kkv-nak).

---

(1)  Az Európai Bizottság Adatellenőrző Bizottságának 2015. augusztus 18-i határozata.

(2)  HL 2012. L 359., 45. o.

(3)  HL 2003. L 11., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 235. o.

(4)  A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (HL 2003. L 124., 36. o.).

---

Törvényszék

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/11

---

2019. július 29-én benyújtott kereset — MU kontra Európai Parlament

(T-40/16. sz. ügy)

(2019/C 312/12)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: MU (képviselő: A. Bruno ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa jogellenesnek az Európai Parlament 2015. december 11-i határozatát, amely megtagadta az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg megfizetését; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa jogellenesnek az Európai Parlament 2015. december 11-i határozatát, amely megtagadta az Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt, a fogyatékkal élő gyakornokokra vonatkozó kiegészítő összeg megfizetését;

| — | következésképpen állapítsa meg a felperes azon jogát, hogy elismerjék tekintetében az Európai Parlamentben folytatott gyakorlatra vonatkozó szabályok 29. cikkének (9) bekezdésében előírt kiegészítő kifizetéshez való jogát, mivel a felperes 70 %-ban fogyatékkal élő; |
| --- | --- |

—

következésképpen állapítsa meg a felperes azon jogát, hogy elismerjék tekintetében az Európai Parlamentben folytatott gyakorlatra vonatkozó szabályok 29. cikkének (9) bekezdésében előírt kiegészítő kifizetéshez való jogát, mivel a felperes 70 %-ban fogyatékkal élő;

| — | kötelezze az Európai Parlamentet, hogy fizesse meg a felperes számára az alkalmazandó rendelkezésekben előírt kiegészítést kamatokkal és a monetáris felértékeléssel növelve a közigazgatási kérelem napjától kezdődően a tényleges kifizetésig, továbbá kötelezze az Európai Parlamentet a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Parlamentet, hogy fizesse meg a felperes számára az alkalmazandó rendelkezésekben előírt kiegészítést kamatokkal és a monetáris felértékeléssel növelve a közigazgatási kérelem napjától kezdődően a tényleges kifizetésig, továbbá kötelezze az Európai Parlamentet a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következőkre hivatkozik:

| 1. | A a rokkant személyek számára fizetendő, Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt kiegészítéshez való jog elismerése nem tartozik a Parlament mérlegelési mozgásterébe. |
| --- | --- |

1.

A a rokkant személyek számára fizetendő, Európai Parlament Főtitkárságán folytatott gyakorlatokra és tanulmányi látogatásokra vonatkozó belső szabályok 24. cikkének (9) bekezdésében előírt kiegészítéshez való jog elismerése nem tartozik a Parlament mérlegelési mozgásterébe.

| 2. | A rokkantság fokát az Európai Parlament orvosszakértője hagyja jóvá vagy állapítja meg, attól függően, hogy az nemzeti igazoláson vagy a gyakornok orvosának részletes véleményén alapul, „az orvosi célra szolgáló európai fizikai- és mentálisrokkantság-besorolási táblázat” figyelembevételével. |
| --- | --- |

2.

A rokkantság fokát az Európai Parlament orvosszakértője hagyja jóvá vagy állapítja meg, attól függően, hogy az nemzeti igazoláson vagy a gyakornok orvosának részletes véleményén alapul, „az orvosi célra szolgáló európai fizikai- és mentálisrokkantság-besorolási táblázat” figyelembevételével.

| 3. | Az Európai Parlament, ha rendelkezik is mérlegelési mozgástérrel a jelen ügyben, indokolás nélkül túllépte azt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó rendelkezések különbséget tesznek azon eset, amelyben a fogyatékosságot a nemzeti hatóság igazolásán alapul, mint a jelen esetben, amikor azt az Európai Parlament orvosa érvényesíti, illetve azon eltérő eset között, amikor a fogyatékosság a gyakornok orvosának jelentésén alapul. Ez és kizárólag ez az az eset, amikor a rokkantság mértékét az Európai Parlament orvosa állapítja meg. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament, ha rendelkezik is mérlegelési mozgástérrel a jelen ügyben, indokolás nélkül túllépte azt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó rendelkezések különbséget tesznek azon eset, amelyben a fogyatékosságot a nemzeti hatóság igazolásán alapul, mint a jelen esetben, amikor azt az Európai Parlament orvosa érvényesíti, illetve azon eltérő eset között, amikor a fogyatékosság a gyakornok orvosának jelentésén alapul. Ez és kizárólag ez az az eset, amikor a rokkantság mértékét az Európai Parlament orvosa állapítja meg.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/12

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — ITV kontra Bizottság

(T-456/19. sz. ügy)

(2019/C 312/13)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: ITV plc (London, Egyesült Királyság) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felperesnek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felperesnek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felperest is beleértve), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felperest is beleértve), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/13

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Synthomer kontra Bizottság

(T-457/19. sz. ügy)

(2019/C 312/14)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Synthomer plc (Harlow, Egyesült Királyság) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felperest is beleértve), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felperest is beleértve), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/15

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Essentra és társai kontra Bizottság

(T-470/19. sz. ügy)

(2019/C 312/15)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Essentra plc (Milton Keynes, Egyesült Királyság), ESNT Holdings (No.2) Ltd (Milton Keynes) és Essentra Finance Ltd (Milton Keynes) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tíz jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IE. szakasza szerinti „kamatmegfelelési” adómentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IE. szakasza szerinti „kamatmegfelelési” adómentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/16

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Eland Oil & Gas kontra Bizottság

(T-471/19. sz. ügy)

(2019/C 312/16)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Eland Oil & Gas plc (Aberdeen, Egyesült Királyság) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes tíz jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IE. szakasza szerinti „kamatmegfelelési” adómentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IE. szakasza szerinti „kamatmegfelelési” adómentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felperest is beleértve), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felperest is beleértve), és hogy a felperes támogatásban részesült, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/18

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Diageo és társai kontra Bizottság

(T-473/19. sz. ügy)

(2019/C 312/17)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Diageo plc (London, Egyesült Királyság), UDV (SJ) Ltd (London), Diageo US Investments (London), Diageo UK Turkey Ltd (London) és Diageo Investment Holdings Ltd (London) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/19

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Halma és társai kontra Bizottság

(T-474/19. sz. ügy)

(2019/C 312/18)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Halma plc (Amersham, Egyesült Királyság), Halma Overseas Funding Ltd (Amersham) és Halma International Ltd (Amersham) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/21

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Bunzl és társai kontra Bizottság

(T-475/19. sz. ügy)

(2019/C 312/19)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Bunzl plc (London, Egyesült Királyság), Bunzl American Holdings (No.2) Ltd (London), Bunzl Overseas Holdings (No.2) Ltd (London) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tizenegy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IE. szakasza szerinti „kamatmegfelelési” adómentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IE. szakasza szerinti „kamatmegfelelési” adómentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 11. | A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/22

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — AstraZeneca és társai kontra Bizottság

(T-476/19. sz. ügy)

(2019/C 312/20)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: AstraZeneca plc (Cambridge, Egyesült Királyság), AstraZeneca Treasury Ltd (Cambridge) és AstraZeneca Intermediate Holdings Ltd (Cambridge) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/24

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — BT Group és Communications Global Network Services kontra Bizottság

(T-482/19. sz. ügy)

(2019/C 312/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: BT Group plc (London, Egyesült Királyság) és Communications Global Network Services Ltd (London) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek kilenc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/25

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Meggitt és Cavehurst kontra Bizottság

(T-483/19. sz. ügy)

(2019/C 312/22)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Meggitt plc (Christchurch, Egyesült Királyság) és Cavehurst Ltd (Christchurch) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tíz jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371IB. szakasza szerinti „teljes” mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

| 10. | A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni. |
| --- | --- |

10.

A tizedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (176) preambulumbekezdésében megállapította, hogy létezik egy kedvezményezetti kategória (a felpereseket is beleértve), és hogy a felperesek támogatásban részesültek, amelyet a megtámadott határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vissza kell téríttetni.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/27

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Pearson Loan Finance és társai kontra Bizottság

(T-484/19. sz. ügy)

(2019/C 312/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Pearson Loan Finance Unlimited (London, Egyesült Királyság), Pearson Overseas Holdings Ltd (London) és Pearson International Finance Ltd (London) (képviselők: A. von Bonin és O. Brouwer ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban a referenciarendszer meghatározását illetően tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, és nem adott megfelelő indokolást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban a referenciarendszer meghatározását illetően tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, és nem adott megfelelő indokolást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, és nem adott megfelelő indokolást akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet tévesen a referenciarendszer rendes működésétől való eltérésnek minősítette. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el, és nem adott megfelelő indokolást akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet tévesen a referenciarendszer rendes működésétől való eltérésnek minősítette.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentesség a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetést eredményez. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentesség a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetést eredményez.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolja a referenciarendszer jellege vagy általános felépítése. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolja a referenciarendszer jellege vagy általános felépítése.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/28

---

2019. július 4-én benyújtott kereset — Babcock International Group és társai kontra Bizottság

(T-485/19. sz. ügy)

(2019/C 312/24)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Babcock International Group plc (London, Egyesült Királyság), Babcock Aviation Services (Holdings) Ltd (London) és Babcock Mission Critical Services Leasing Ltd (London) (képviselők: J. Lesar solicitor és K. Beal QC)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek nyolc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az adórendszer elemzésére szolgáló referenciakeret megválasztásakor tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdést, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. A Bizottságnak az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerét kellett volna referenciakeretként figyelembe vennie, és nem csupán magát az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során tévesen alkalmazta a jogot, és/vagy nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el, amikor az EKT-szabályozás elemzésekor hibás megközelítést követett. A Bizottság a megtámadott határozat (124)–(126) preambulumbekezdésében tévesen tekintette úgy, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezetében foglalt rendelkezések eltérnek az említett törvény 5. fejezetében foglalt általános adórendelkezésektől.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazásakor tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (127)–(151) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a szelektivitás kritériuma teljesül, mivel ténybeli és jogi szempontból hasonló helyzetben lévő vállalkozások eltérő bánásmódban részesülnek.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 371ID. szakasza szerinti 75 %-os mentességet igazolja az adórendszer jellege és általános szerkezete.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló, 2010. évi egyesült királysági adótörvény 9A. részének 9. fejezetében foglalt mentességek feltételeit teljesítő EKV-kra mint kategóriára kivetett adóteher sértené a felpereseknek az EUMSZ 49. cikkben biztosított letelepedési szabadságát.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 75 %-os mentességgel és a rögzített aránnyal kapcsolatban nyilvánvaló mérlegelési, illetve értékelési hibát követett el.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság határozata nem felel meg a hátrányos megkülönböztetés tilalma, illetve az egyenlőség általános uniós jogi elvének.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor analógia útján alkalmazta az (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (1) rendelkezéseit, illetve indokolatlanul támaszkodott az említett irányelvre, amely időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó.

---

(1)  A belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1164 tanácsi irányelv (HL 2016. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 48., 44. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/29

---

2019. július 5-én benyújtott kereset — Spectris és Spectris Group kontra Bizottság

(T-486/19. sz. ügy)

(2019/C 312/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Spectris plc (Egham, Egyesült Királyság) és Spectris Group Holdings Ltd (Egham) (képviselők: C. McDonnell barrister, B. Goren és K. Desai solicitors, valamint M. Peristeraki ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, és i. semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja jogellenes állami támogatás fennállását; és ii. semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy a felperesekkel téríttesse vissza az ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke); |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy nem áll fenn jogellenes állami támogatás, és i. semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja jogellenes állami támogatás fennállását; és ii. semmisítse meg az Egyesült Királyság arra való kötelezését, hogy a felperesekkel téríttesse vissza az ezzel összefüggésben kapott állítólagos jogellenes állami támogatást (a megtámadott határozat 2. és 3. cikke);

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben az arra kötelezi az Egyesült Királyságot, hogy a felperesekkel térítesse vissza az állítólagos állami támogatást; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 2. és 3. cikkét annyiban, amennyiben az arra kötelezi az Egyesült Királyságot, hogy a felperesekkel térítesse vissza az állítólagos állami támogatást;

| — | kötelezze az alperest a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hét jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban a releváns tények és jogszabályok mérlegelésekor nyilvánvaló hibákat követett el.






  — | Közelebbről a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság tévesen értelmezte azt, hogy az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT-k) vonatkozó kérdéses szabályai hogyan érvényesülnek a nem kereskedelmi pénzügyi nyereség kezelésére tekintettel. Továbbá a megtámadott határozat tévesen tekintette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban a releváns tények és jogszabályok mérlegelésekor nyilvánvaló hibákat követett el.

—

Közelebbről a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság tévesen értelmezte azt, hogy az Egyesült Királyság ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT-k) vonatkozó kérdéses szabályai hogyan érvényesülnek a nem kereskedelmi pénzügyi nyereség kezelésére tekintettel. Továbbá a megtámadott határozat tévesen tekintette a csoportfinanszírozási mentességet adómentességnek.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az EKT-szabályok az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatási intézkedésnek minősülnek, és hogy ennélfogva e szabályok bizonyos gazdasági szereplőknek szelektív előnyt nyújtanak.






  — | Közelebbről a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referenciarendszert, és tévesen tekintett két különböző helyzetet azon helyzettel összehasonlíthatónak, amelyben a csoportfinanszírozási mentesség alkalmazandó. E két hiba egyikéből, illetve e két hibából következően a Bizottság tévesen állapította meg, hogy e szabályok bizonyos piaci szereplőknek szelektív előnyt nyújtanak. Továbbá a Bizottság tévesen tekintette úgy, hogy az EKT-szabályok az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől eltérő szabályrendszert alkotnak, miközben figyelmen kívül hagyta az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerének azon egyéb jellemzőit, amelyek arra hivatottak, hogy az EKT-szabályokkal együtt érvényesüljenek. Következésképpen a Bizottságnak az összehasonlíthatósággal és szelektivitással kapcsolatos elemzését a releváns tények mérlegelésekor elkövetett nyilvánvaló hibák és téves jogalkalmazás jellemzik. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az EKT-szabályok az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatási intézkedésnek minősülnek, és hogy ennélfogva e szabályok bizonyos gazdasági szereplőknek szelektív előnyt nyújtanak.

—

Közelebbről a felperesek azzal érvelnek, hogy a Bizottság tévesen határozta meg az EKT-szabályok hatásainak értékelésére szolgáló referenciarendszert, és tévesen tekintett két különböző helyzetet azon helyzettel összehasonlíthatónak, amelyben a csoportfinanszírozási mentesség alkalmazandó. E két hiba egyikéből, illetve e két hibából következően a Bizottság tévesen állapította meg, hogy e szabályok bizonyos piaci szereplőknek szelektív előnyt nyújtanak. Továbbá a Bizottság tévesen tekintette úgy, hogy az EKT-szabályok az Egyesült Királyság általános társaságiadó-rendszerétől eltérő szabályrendszert alkotnak, miközben figyelmen kívül hagyta az Egyesült Királyság társaságiadó-rendszerének azon egyéb jellemzőit, amelyek arra hivatottak, hogy az EKT-szabályokkal együtt érvényesüljenek. Következésképpen a Bizottságnak az összehasonlíthatósággal és szelektivitással kapcsolatos elemzését a releváns tények mérlegelésekor elkövetett nyilvánvaló hibák és téves jogalkalmazás jellemzik.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy nem lehet igazolásra hivatkozni a szóban forgó intézkedéseknek az állami támogatásokra vonatkozó európai uniós szabályokkal való összeegyeztethetőségének bizonyítása érdekében. Továbbá a megtámadott határozat észszerűtlen és inkoherens, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható olyan esetekben, amikor az alkalmazandó EKT-adó egyetlen indoka az „Egyesült Királysághoz kapcsolódó tőke” kritériuma, mivel e kritérium túlságosan nehezen alkalmazható a gyakorlatban, ugyanakkor azonban — és megfelelő indokolás nélkül — a Bizottság azt állítja, hogy az említett 9. fejezet sosem igazolható olyan esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma következtében kell EKT-adót alkalmazni. A jelentős személyi funkciók kritériuma valójában túlságosan nehezen alkalmazható a gyakorlatban, ennélfogva a Bizottságnak azt kellett volna megállapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritériumra tekintettel is igazolt, következésképpen azt kellett volna megállapítania, hogy nem áll fenn állami támogatás. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy még ha feltételezzük is, hogy a szóban forgó EKT-intézkedések az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak minősülnek, a megtámadott határozat tévesen állapította meg, hogy nem lehet igazolásra hivatkozni a szóban forgó intézkedéseknek az állami támogatásokra vonatkozó európai uniós szabályokkal való összeegyeztethetőségének bizonyítása érdekében. Továbbá a megtámadott határozat észszerűtlen és inkoherens, mivel a Bizottság helyesen elismerte, hogy az egyesült királysági Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete igazolható olyan esetekben, amikor az alkalmazandó EKT-adó egyetlen indoka az „Egyesült Királysághoz kapcsolódó tőke” kritériuma, mivel e kritérium túlságosan nehezen alkalmazható a gyakorlatban, ugyanakkor azonban — és megfelelő indokolás nélkül — a Bizottság azt állítja, hogy az említett 9. fejezet sosem igazolható olyan esetekben, amikor a jelentős személyi funkciók kritériuma következtében kell EKT-adót alkalmazni. A jelentős személyi funkciók kritériuma valójában túlságosan nehezen alkalmazható a gyakorlatban, ennélfogva a Bizottságnak azt kellett volna megállapítania, hogy az említett 9. fejezet e kritériumra tekintettel is igazolt, következésképpen azt kellett volna megállapítania, hogy nem áll fenn állami támogatás.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy ha a Törvényszék a megtámadott határozatot helybenhagyja, a határozatnak az állítólagos állami támogatás felperesekkel való visszatéríttetése útján való végrehajtása az európai uniós jog alapvető elveit fogja sérteni, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, és hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy ha a Törvényszék a megtámadott határozatot helybenhagyja, a határozatnak az állítólagos állami támogatás felperesekkel való visszatéríttetése útján való végrehajtása az európai uniós jog alapvető elveit fogja sérteni, ideértve a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, és hogy a felperesek esetében a szóban forgó EKT-k más tagállamokban találhatók.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és sérti az európai uniós jog alapvető elveit. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetésnek a megtámadott határozatban való elrendelése megalapozatlan, és sérti az európai uniós jog alapvető elveit.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nem nyújtott megfelelő indokolást döntő jelentőségű elemeket, mint például azon következtetést illetően, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adó a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség és aránytalan teher nélkül alkalmazható. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nem nyújtott megfelelő indokolást döntő jelentőségű elemeket, mint például azon következtetést illetően, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 5. fejezete szerinti EKT-adó a jelentős személyi funkciók kritériuma alapján bármilyen nehézség és aránytalan teher nélkül alkalmazható.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által lefolytatott közigazgatási eljárás átlátható és előre látható legyen, és hogy a Bizottság a határozatait észszerű határidőn belül hozza meg. Nem észszerű az, hogy a Bizottság a jelen ügyben a vizsgálatot megindító határozatot több mint négy év után hozta meg, és a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év után hozott határozatot. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti a megfelelő ügyintézés elvét is, amely megköveteli, hogy a Bizottság által lefolytatott közigazgatási eljárás átlátható és előre látható legyen, és hogy a Bizottság a határozatait észszerű határidőn belül hozza meg. Nem észszerű az, hogy a Bizottság a jelen ügyben a vizsgálatot megindító határozatot több mint négy év után hozta meg, és a vitatott intézkedés hatálybalépését követően több mint hat év után hozott határozatot.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/31

---

2019. július 5-én benyújtott kereset — Weston Investment és társai kontra Bizottság

(T-490/19. sz. ügy)

(2019/C 312/26)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Weston Investment Co. Ltd (London, Egyesült Királyság), Precis (1814) Ltd (London), British American Tobacco Holdings Belgium NV (Brüsszel, Belgium), British American Tobacco International Holdings (UK) Ltd (London) és British American Tobacco (GLP) Ltd (London) (képviselő: M. Anderson solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | a felpereseket érintő részében semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

a felpereseket érintő részében semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | amennyiben nem semmisíti meg teljes egészében a határozatot, állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült; |
| --- | --- |

—

amennyiben nem semmisíti meg teljes egészében a határozatot, állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek nyolc jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. Továbbá minden egyes felperes azzal érvel, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezésekor nem vette figyelembe azt, hogy adófizetési kötelezettsége alacsonyabb lehetett volna-e, ha elvégezte volna a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti, a jelentős személyi funkciók kritériumán alapuló elemzést. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. Továbbá minden egyes felperes azzal érvel, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezésekor nem vette figyelembe azt, hogy adófizetési kötelezettsége alacsonyabb lehetett volna-e, ha elvégezte volna a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti, a jelentős személyi funkciók kritériumán alapuló elemzést.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes hibát követett el, mivel i. a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt a fent említett jogszabály 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; ii. nem értelmezte úgy, hogy az említett 9A. rész 9. fejezete nem tér el ugyanezen rész 5. fejezetétől; és iii. nem ismerte el, hogy még ha az említett 9. fejezet az 5. fejezettől való eltérést is jelent, azt igazolja a szóban forgó jogszabály 9A. részének jellege, illetve általános szerkezete. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes hibát követett el, mivel i. a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt a fent említett jogszabály 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; ii. nem értelmezte úgy, hogy az említett 9A. rész 9. fejezete nem tér el ugyanezen rész 5. fejezetétől; és iii. nem ismerte el, hogy még ha az említett 9. fejezet az 5. fejezettől való eltérést is jelent, azt igazolja a szóban forgó jogszabály 9A. részének jellege, illetve általános szerkezete.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el pénzügyi feladataikat és székhelyüket. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el pénzügyi feladataikat és székhelyüket.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperesek azzal érvelnek, hogy a jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével az alperes megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperesek azzal érvelnek, hogy a jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével az alperes megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperesek azzal érvelnek, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperesek azzal érvelnek, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzítását eredményezné. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperesek azzal érvelnek, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzítását eredményezné.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/32

---

2019. július 5-én benyújtott kereset — Vodafone Group és társai kontra Bizottság

(T-491/19. sz. ügy)

(2019/C 312/27)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Vodafone Group plc (Newbury, Egyesült Királyság), Vodafone Consolidated Holdings Ltd (Newbury), Vodafone Finance UK Ltd (Newbury) és Vodafone Jersey Dollar Holdings Ltd (St Helier, Jersey) (képviselők: J. Gardiner QC, I. Taylor, M. Lane és J. Holland solicitors)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | részben vagy egészben semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

részben vagy egészben semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot az ezen eljárással összefüggésben a felperesek részéről felmerült költségek és kiadások viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot az ezen eljárással összefüggésben a felperesek részéről felmerült költségek és kiadások viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem adott megfelelő indokolást, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályok alkotják a releváns referenciarendszert. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem adott megfelelő indokolást, és tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra (EKT) vonatkozó szabályok alkotják a releváns referenciarendszert.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság ténybeli hibákat követett el, tévesen alkalmazta a jogot, és nem adott megfelelő indokolást annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentesség eltérésnek minősül. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság ténybeli hibákat követett el, tévesen alkalmazta a jogot, és nem adott megfelelő indokolást annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentesség eltérésnek minősül.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, és nem adott megfelelő indokolást akkor, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem igazolt annyiban, amennyiben az az egyesült királysági jelentős személyi funkciókra vonatkozik, és ezért szelektív. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, és nem adott megfelelő indokolást akkor, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem igazolt annyiban, amennyiben az az egyesült királysági jelentős személyi funkciókra vonatkozik, és ezért szelektív.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, ténybeli hibákat követett el, és nem adott megfelelő indokolást annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett előnynek minősül. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, ténybeli hibákat követett el, és nem adott megfelelő indokolást annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentesség az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett előnynek minősül.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentességre jogosult néhány jogalany előnyösebb helyzetbe került ahhoz képest, amelyben akkor lett volna, ha a csoportfinanszírozási mentességet nem alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításakor, hogy a csoportfinanszírozási mentességre jogosult néhány jogalany előnyösebb helyzetbe került ahhoz képest, amelyben akkor lett volna, ha a csoportfinanszírozási mentességet nem alkalmazzák.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem adott megfelelő indokolást, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak megállapításakor, hogy az Európai Unióban ténylegesen letelepedett társaságokra kivetett „EKT-adó” megfelel a letelepedési szabadság európai uniós elvének. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem adott megfelelő indokolást, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el annak megállapításakor, hogy az Európai Unióban ténylegesen letelepedett társaságokra kivetett „EKT-adó” megfelel a letelepedési szabadság európai uniós elvének.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/33

---

2019. július 5-én benyújtott kereset — GlaxoSmithKline Finance és Setfirst kontra Bizottság

(T-492/19. sz. ügy)

(2019/C 312/28)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: GlaxoSmithKline Finance plc (Brentford, Egyesült Királyság) és Setfirst Ltd (Brentford) (képviselők: K. Bacon QC és A. Lyle-Smythe ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében semmisítse meg az ellenőrzött külföldi társaságok (EKT) csoportfinanszírozási mentességével kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

teljes egészében semmisítse meg az ellenőrzött külföldi társaságok (EKT) csoportfinanszírozási mentességével kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az a más tagállamban ténylegesen letelepedett és tényleges gazdasági tevékenységet végző EKT-kra vonatkozik, illetve vonatkozhat; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az a más tagállamban ténylegesen letelepedett és tényleges gazdasági tevékenységet végző EKT-kra vonatkozik, illetve vonatkozhat;

| — | másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az nem szolgál kellő információval a címzett számára ahhoz, hogy a visszatéríttetendő támogatás pontos összegét túlzott nehézség nélkül ki tudja számítani; |
| --- | --- |

—

másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az nem szolgál kellő információval a címzett számára ahhoz, hogy a visszatéríttetendő támogatás pontos összegét túlzott nehézség nélkül ki tudja számítani;

| — | másodlagosan a megtámadott határozatot részben semmisítse meg annyiban, amennyiben azt a Törvényszék megfelelőnek ítéli; és |
| --- | --- |

—

másodlagosan a megtámadott határozatot részben semmisítse meg annyiban, amennyiben azt a Törvényszék megfelelőnek ítéli; és

| — | mindenesetre kötelezze a Bizottságot az ezen eljárással összefüggésben a felperesek részéről felmerült költségek és kiadások viselésére. |
| --- | --- |

—

mindenesetre kötelezze a Bizottságot az ezen eljárással összefüggésben a felperesek részéről felmerült költségek és kiadások viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és nem adott megfelelő indokolást, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent, mivel a valamely más tagállamban ténylegesen letelepedett EKT-k esetében a Cadbury Schweppes ítélet (1) azzal a hatással jár, hogy anyavállalataikra nem vethető ki semmilyen EKT-adó (még a részleges csoportfinanszírozási mentességből eredő csökkentett adó sem). |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és nem adott megfelelő indokolást, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség előnyt jelent, mivel a valamely más tagállamban ténylegesen letelepedett EKT-k esetében a Cadbury Schweppes ítélet (1) azzal a hatással jár, hogy anyavállalataikra nem vethető ki semmilyen EKT-adó (még a részleges csoportfinanszírozási mentességből eredő csökkentett adó sem).

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, és nem adott megfelelő indokolást, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolják a letelepedési szabadságnak való megfelelés biztosításával összefüggő okok. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, és nem adott megfelelő indokolást, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentességet nem igazolják a letelepedési szabadságnak való megfelelés biztosításával összefüggő okok.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem jelent az alapján igazolt eltérést, hogy az OECD-nek a nyereség állandó telephelyek közötti elosztására vonatkozó megközelítése alapján el kell kerülni azt, hogy a nyereség jelentős személyi funkciók közötti elosztása bonyolult és aránytalanul terhes legyen. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem jelent az alapján igazolt eltérést, hogy az OECD-nek a nyereség állandó telephelyek közötti elosztására vonatkozó megközelítése alapján el kell kerülni azt, hogy a nyereség jelentős személyi funkciók közötti elosztása bonyolult és aránytalanul terhes legyen.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a visszatéríttetés feltételeit illetően nem szolgált megfelelő információkkal. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a visszatéríttetés feltételeit illetően nem szolgált megfelelő információkkal.

---

(1)  2006. szeptember 12-i Cadbury Schweppes és Cadbury Schweppes Overseas kontra Commissioners of Inland Revenue ítélet (C-196/04, EU:C:2006:544).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/35

---

2019. július 5-én benyújtott kereset — International Personal Finance Investments kontra Bizottság

(T-493/19. sz. ügy)

(2019/C 312/29)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: International Personal Finance Investments Ltd (Leeds, Egyesült Királyság) (képviselő: M. Anderson solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a felperest érintő részében teljes egészében semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

a felperest érintő részében teljes egészében semmisítse meg az EKT csoportfinanszírozási mentességgel kapcsolatban az Egyesült Királyság által végrehajtott SA.44896 állami támogatásról szóló, 2019. április 2-i C(2019) 2526 final bizottsági határozatot;

| — | amennyiben nem semmisíti meg teljes egészében a megtámadott határozatot, a) semmisítse meg azt annyiban, amennyiben az a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete szerinti kamatmegfelelési adómentességre alkalmazandó, és b) állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült; |
| --- | --- |

—

amennyiben nem semmisíti meg teljes egészében a megtámadott határozatot, a) semmisítse meg azt annyiban, amennyiben az a Taxation (International and Other Provisions) Act 2010 (a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény) 9A. részének 9. fejezete szerinti kamatmegfelelési adómentességre alkalmazandó, és b) állapítsa meg, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig mindkét esetben akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes kilenc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. Továbbá a felperes azzal érvel, hogy amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte — eredetileg 75 %-os mentességet igényelve —, nem vette figyelembe azt, hogy adófizetési kötelezettsége alacsonyabb lehetett volna-e, ha elvégezte volna a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti, a jelentős személyi funkciók kritériumán alapuló elemzést. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nem bizonyította, hogy fennáll az előny minden olyan esetben, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezték. Továbbá a felperes azzal érvel, hogy amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte — eredetileg 75 %-os mentességet igényelve —, nem vette figyelembe azt, hogy adófizetési kötelezettsége alacsonyabb lehetett volna-e, ha elvégezte volna a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. része 5. fejezetének 371EB. szakasza szerinti, a jelentős személyi funkciók kritériumán alapuló elemzést.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy nem történt állami vagy állami források révén történő beavatkozás. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperes azzal érvel, hogy az alperes hibát követett el, mivel i. a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt az említett 9A. részben foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; ii. nem értelmezte úgy, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem tér el ugyanezen rész 5. fejezetétől; és iii. nem ismerte el, hogy még ha az említett 9. fejezet az 5. fejezettől való eltérést is jelent, azt igazolja a jogszabály 9A. részének jellege, illetve általános szerkezete. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését. A felperes azzal érvel, hogy az alperes hibát követett el, mivel i. a referenciarendszert túlságosan szűken úgy határozta meg, hogy azt az említett 9A. részben foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere; ii. nem értelmezte úgy, hogy a nemzetközi és egyéb rendelkezésekről szóló 2010. évi adótörvény 9A. részének 9. fejezete nem tér el ugyanezen rész 5. fejezetétől; és iii. nem ismerte el, hogy még ha az említett 9. fejezet az 5. fejezettől való eltérést is jelent, azt igazolja a jogszabály 9A. részének jellege, illetve általános szerkezete.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperes azzal érvel, hogy az alperes tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el pénzügyi feladataikat és székhelyüket, különös tekintettel az egyenlő versenyfeltételek hiányára és arra, hogy 2016 előtt 15 másik tagállamban nem létezett az EKT-szabályozás. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A felperes azzal érvel, hogy az alperes tévesen állapította meg, hogy a csoportfinanszírozási mentesség alkalmas arra, hogy befolyásolja a multinacionális csoportok azzal kapcsolatos döntéseit, hogy az Európai Unióban hol helyezzék el pénzügyi feladataikat és székhelyüket, különös tekintettel az egyenlő versenyfeltételek hiányára és arra, hogy 2016 előtt 15 másik tagállamban nem létezett az EKT-szabályozás.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte, továbbá hogy a csoportfinanszírozási mentesség a fenti negyedik jogalapban kifejtett érvekre tekintettel nem torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a csoportfinanszírozási mentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem bizonyította, hogy a csoportfinanszírozási mentesség kérelmezése ténylegesen az egyesült királysági társaságiadó-fizetési kötelezettség csökkenését eredményezte, továbbá hogy a csoportfinanszírozási mentesség a fenti negyedik jogalapban kifejtett érvekre tekintettel nem torzítja a versenyt.

| 6. | A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperes azzal érvel, hogy a jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével az alperes megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap azon alapul, hogy az állítólagos támogatás visszatéríttetése ellentétes lenne az európai uniós jog általános elveivel. A felperes azzal érvel, hogy a jelentős személyi funkciók kritériumát jogbizonytalanság jellemzi, továbbá hogy az Egyesült Királyság mérlegelési mozgástérrel rendelkezett e jogbizonytalanság megszüntetését illetően, és hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy valamennyi releváns tényezőt átfogóan elemezze. A támogatás visszatéríttetésének elrendelésével az alperes megsértette az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (1) 16. cikkének (1) bekezdését, amely tiltja a támogatás visszatéríttetését abban az esetben, ha a visszatéríttetés sértené az európai uniós jog valamely általános elvét.

| 7. | A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap azon alapul, hogy a szelektív előnyt kiküszöbölné és a visszatéríttetés nem lenne szükséges abban az esetben, ha az Egyesült Királyság a csoportfinanszírozási mentességet visszamenőlegesen kiterjesztené az upstream hitelezésre és a harmadik feleknek történő hitelezésre. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem ismerte el, hogy az ilyen kiterjesztés bármilyen szelektív előnyt kiküszöbölne (feltéve, hogy ilyen előny fennáll), és ebben az esetben nem lenne szó az európai uniós jog értelmében visszatéríttetendő jogellenes állami támogatásról.

| 8. | A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzítását eredményezné. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap azon alapul, hogy a visszatéríttetendő támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni azon veszteséglevonásokat, kedvezményeket, illetve mentességeket, amelyeket a kérelmező igénybe vehetett akkor, amikor a csoportfinanszírozási mentességet kérelmezte, vagy amelyeket a kérelmező akkor vehetett volna igénybe, ha nem kérelmezte volna a csoportfinanszírozási mentességet, éspedig akkor is, ha az e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek igénybevételéhez való jog az Egyesült Királyság joga értelmében már elévült. A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat (203) preambulumbekezdésének ez a helyes értelmezése, azonban amennyiben azt mégsem így kellene értelmezni, a megtámadott határozat hibás, mivel e veszteséglevonások, kedvezmények, illetve mentességek figyelmen kívül hagyása a támogatás összegének túlértékeléséhez vezetne, ami a belső piacon a verseny torzítását eredményezné.

| 9. | A kilencedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem fejtette ki a kamatmegfelelési adómentességgel kapcsolatos indokait, és nem elemezte átfogóan valamennyi releváns tényezőt. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem tett különbséget az említett 9. fejezetben foglalt három elkülönülő mentesség között, amelyek egymástól függetlenül alkalmazandók, és nem értelmezte úgy, hogy a kamatmegfelelési adómentesség nem jelent referenciát a jelentős személyi funkciók kritériumához, és hogy a kamatmegfelelési adómentességnek az említett 9. fejezetben való léte (amely adómentesség elválaszthatatlanul kapcsolódik a kamatköltségek levonhatóságát korlátozó szabályokhoz) azt bizonyítja, hogy az alperes tévesen túlságosan szűken határozta meg a referenciarendszert úgy, hogy azt a jogszabály 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem fejtette ki a kamatmegfelelési adómentességgel kapcsolatos indokait, és nem elemezte átfogóan valamennyi releváns tényezőt. A felperes azzal érvel, hogy az alperes nem tett különbséget az említett 9. fejezetben foglalt három elkülönülő mentesség között, amelyek egymástól függetlenül alkalmazandók, és nem értelmezte úgy, hogy a kamatmegfelelési adómentesség nem jelent referenciát a jelentős személyi funkciók kritériumához, és hogy a kamatmegfelelési adómentességnek az említett 9. fejezetben való léte (amely adómentesség elválaszthatatlanul kapcsolódik a kamatköltségek levonhatóságát korlátozó szabályokhoz) azt bizonyítja, hogy az alperes tévesen túlságosan szűken határozta meg a referenciarendszert úgy, hogy azt a jogszabály 9A. részében foglalt szabályok alkotják, nem pedig az Egyesült Királyság tágabb társaságiadó-rendszere.

---

(1)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/37

---

2019. július 9-én benyújtott kereset — Banco Cooperativo Español kontra ESZT

(T-498/19. sz. ügy)

(2019/C 312/30)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Banco Cooperativo Español, SA (Madrid, Spanyolország) (képviselők: D. Sarmiento Ramírez-Escudero és J. Beltrán de Lubiano Sáez de Urabain ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | elsődlegesen nyilvánítsa semmisnek a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen nyilvánítsa semmisnek a megtámadott határozatot;

| — | másodlagosan:






  a. | állapítsa meg a 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkének alkalmazhatatlanságát a jelen kérelemben foglaltak szerint, |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan:

a.

állapítsa meg a 2015/63 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkének alkalmazhatatlanságát a jelen kérelemben foglaltak szerint,

| b. | nyilvánítsa semmisnek a megtámadott határozatot, és |
| --- | --- |

b.

nyilvánítsa semmisnek a megtámadott határozatot, és

| — | minden esetben az Egységes Szanálási Testületet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

minden esetben az Egységes Szanálási Testületet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset az Egységes Szanálási Testület 2019. április 16-i határozata (SRB/ES/SRF/2019/10) ellen irányul, amely a 2019. évi hozzájárulási időszakban az Egységes Szanálási Alapba fizetendő előzetes hozzájárulás kiszámítására vonatkozik.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 12. cikke (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap






  — | E tekintetben a felperes azt állítja, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a 2018-ban létrehozott intézményvédelmi rendszert el kell ismerni a 2019. évi hozzájárulási időszakban az Egységes Szanálási Alapba fizetendő előzetes hozzájárulás kiszámítása szempontjából. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 12. cikke (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap

—

E tekintetben a felperes azt állítja, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a 2018-ban létrehozott intézményvédelmi rendszert el kell ismerni a 2019. évi hozzájárulási időszakban az Egységes Szanálási Alapba fizetendő előzetes hozzájárulás kiszámítása szempontjából.

| 2. | A második, az EUMSZ 277. cikk alapján előterjesztett jogellenességi kifogásra alapított másodlagos jogalap, amely kifogás arra irányul, hogy a Törvényszék a felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkét nyilvánítsa alkalmazhatatlannak a 2014/59/EU rendelet (2) 103. cikke (2) és (7) bekezdésének megsértése miatt.






  — | E tekintetben a felperes azt állítja, hogy ha a felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a 2018-ban létrehozott intézményvédelmi rendszert nem kell elismerni a 2019. évi hozzájárulási időszakban az Egységes Szanálási Alapba fizetendő előzetes hozzájárulás kiszámítása szempontjából, a felhatalmazáson alapuló rendelet hivatkozott cikkei megsértik a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (2) és (7) bekezdését, mivel figyelmen kívül hagyják a Bizottság hatásköreinek átruházására vonatkozó feltételeket, amelyek értelmében i. az Alapba fizetendő hozzájárulásokat ki kell igazítani az azt fizető intézmények kockázati profiljának megfelelően, és ii. az Alapba fizetendő hozzájárulásoknak figyelembe kell venniük az intézményvédelmi rendszerben való részvételt. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az EUMSZ 277. cikk alapján előterjesztett jogellenességi kifogásra alapított másodlagos jogalap, amely kifogás arra irányul, hogy a Törvényszék a felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkét nyilvánítsa alkalmazhatatlannak a 2014/59/EU rendelet (2) 103. cikke (2) és (7) bekezdésének megsértése miatt.

—

E tekintetben a felperes azt állítja, hogy ha a felhatalmazáson alapuló rendelet 12. és 14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a 2018-ban létrehozott intézményvédelmi rendszert nem kell elismerni a 2019. évi hozzájárulási időszakban az Egységes Szanálási Alapba fizetendő előzetes hozzájárulás kiszámítása szempontjából, a felhatalmazáson alapuló rendelet hivatkozott cikkei megsértik a 2014/59/EU irányelv 103. cikkének (2) és (7) bekezdését, mivel figyelmen kívül hagyják a Bizottság hatásköreinek átruházására vonatkozó feltételeket, amelyek értelmében i. az Alapba fizetendő hozzájárulásokat ki kell igazítani az azt fizető intézmények kockázati profiljának megfelelően, és ii. az Alapba fizetendő hozzájárulásoknak figyelembe kell venniük az intézményvédelmi rendszerben való részvételt.

---

(1)  A 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szanálásfinanszírozási rendszerhez való előzetes hozzájárulás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014.október 21-i (EU) 2015/63 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2016. L 223., 1. o.).

(2)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/38

---

2019. július 12-én benyújtott kereset — Corneli kontra EKB

(T-501/19. sz. ügy)

(2019/C 312/31)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Francesca Corneli (Velletri, Olaszország) (képviselő: F. Ferraro ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EKB Igazgatóságának 2019. május 29-i L/LDG/19/182. sz. határozatát, amelyben megtagadták az EKB azon határozatához és a vonatkozó dokumentációhoz való hozzáférést, amely határozatban az elrendelte az olaszországi Genovában székhellyel rendelkező Banca Carige S.p.A. csődeljárás alá helyezését, kötelezze továbbá az alperest a fent említett határozat és az összes szükséges, előkészítő, a határozathoz kapcsolódó és az abból következő aktus bemutatására; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EKB Igazgatóságának 2019. május 29-i L/LDG/19/182. sz. határozatát, amelyben megtagadták az EKB azon határozatához és a vonatkozó dokumentációhoz való hozzáférést, amely határozatban az elrendelte az olaszországi Genovában székhellyel rendelkező Banca Carige S.p.A. csődeljárás alá helyezését, kötelezze továbbá az alperest a fent említett határozat és az összes szükséges, előkészítő, a határozathoz kapcsolódó és az abból következő aktus bemutatására;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset tárgya az EKB Igazgatósága 2019. május 29-i L/LDG/19/182. sz. határozatának megsemmisítése, amelyben megtagadták az EKB azon határozatához és a vonatkozó dokumentációhoz való hozzáférést, amely határozatban az elrendelte az olaszországi Genovában székhellyel rendelkező Banca Carige S.p.A. csődeljárás alá helyezését, továbbá az alperesnek a fent említett határozat és az összes szükséges, előkészítő, a határozathoz kapcsolódó és az abból következő aktus bemutatására kötelezése.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az EKB 2004/3. sz. határozata 4. cikkének megsértésére, valamint az információknak az uniós jogban biztosított titkosságával kapcsolatos kivétel téves alkalmazására alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben a megtámadott határozat jogellenességére hivatkozik, amennyiben az nem tartalmaz olyan konkrét elemeket, amelyek jeleznék a vitatott dokumentum titkos részeit, valamint az EKB-n belül betöltött funkciójukat és hatókörüket, továbbá a hozzáférhetővé tételük okozta esetleges kockázatokat. A különféle érdekek mérlegelésekor a részvényesek részesedésük védelméhez fűződő konkrét érdekének, valamint a társaság vezetése hatékonyságának és átláthatóságának elsőbbséget kell élveznie a felügyeleti eljárások védelmével kapcsolatos általános és nem megindokolt követelménnyel szemben. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az EKB 2004/3. sz. határozata 4. cikkének megsértésére, valamint az információknak az uniós jogban biztosított titkosságával kapcsolatos kivétel téves alkalmazására alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben a megtámadott határozat jogellenességére hivatkozik, amennyiben az nem tartalmaz olyan konkrét elemeket, amelyek jeleznék a vitatott dokumentum titkos részeit, valamint az EKB-n belül betöltött funkciójukat és hatókörüket, továbbá a hozzáférhetővé tételük okozta esetleges kockázatokat. A különféle érdekek mérlegelésekor a részvényesek részesedésük védelméhez fűződő konkrét érdekének, valamint a társaság vezetése hatékonyságának és átláthatóságának elsőbbséget kell élveznie a felügyeleti eljárások védelmével kapcsolatos általános és nem megindokolt követelménnyel szemben.

| 2. | A második, a kért dokumentum bizalmas jellegével kapcsolatos indokolás hiányára alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy az EKB semmilyen módon nem indokolta a megtámadott aktus „bizalmas” jellegét, és csupán annak kategorikus kijelentésére szorítkozott, hogy a saját felügyeleti eljárásainak védelme igazolja a hozzáférés megtagadását. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a kért dokumentum bizalmas jellegével kapcsolatos indokolás hiányára alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy az EKB semmilyen módon nem indokolta a megtámadott aktus „bizalmas” jellegét, és csupán annak kategorikus kijelentésére szorítkozott, hogy a saját felügyeleti eljárásainak védelme igazolja a hozzáférés megtagadását.

| 3. | A harmadik, az EKB 2004/3. sz. határozata 7. cikke (1) bekezdésének és 8. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes a 2004/3. sz. határozat 7. cikke (1) bekezdésének és 8. cikke (1) bekezdésének súlyos megsértésére és az indokolás hiányára hivatkozik, mivel nem állnak fenn a titkosság általános vélelmére való hivatkozás feltételei, továbbá mivel az EKB egyáltalán nem értékelte konkrétan azokat a dokumentumokat, amelyekhez a hozzáférést kérték. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, az EKB 2004/3. sz. határozata 7. cikke (1) bekezdésének és 8. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes a 2004/3. sz. határozat 7. cikke (1) bekezdésének és 8. cikke (1) bekezdésének súlyos megsértésére és az indokolás hiányára hivatkozik, mivel nem állnak fenn a titkosság általános vélelmére való hivatkozás feltételei, továbbá mivel az EKB egyáltalán nem értékelte konkrétan azokat a dokumentumokat, amelyekhez a hozzáférést kérték.

| 4. | A negyedik, a hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jognak (az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének) a megsértésére, valamint az EKB 2004/3. sz. határozata 7. cikke (3) bekezdésének és 8. cikke (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes előadja, hogy az EKB egyáltalán nem hiúsíthatja meg a rendelkezés címzettjeinek, köztük maguknak a bank részvényeseinek érdekeit, akik a közhatalom ún. helytelen gyakorlásával szemben az EU Alapjogi Chartájának 47. cikke értelmében jogosultak a hatékony jogvédelemre. Az EKB megsértette továbbá az EKB 2004/3. sz. határozata 7. cikkének (3) bekezdését és 8. cikkének (2) bekezdését, mivel — a felperes által benyújtott hozzáférés iránti kérelemre adandó válasz tekintetében előírt határidő további húsz nappal történő meghosszabbítása céljából — több alkalommal hivatkozott a rendkívül fokozott munkateherre, anélkül hogy erre bizonyítékot szolgáltatott volna. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, a hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jognak (az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének) a megsértésére, valamint az EKB 2004/3. sz. határozata 7. cikke (3) bekezdésének és 8. cikke (2) bekezdésének megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes előadja, hogy az EKB egyáltalán nem hiúsíthatja meg a rendelkezés címzettjeinek, köztük maguknak a bank részvényeseinek érdekeit, akik a közhatalom ún. helytelen gyakorlásával szemben az EU Alapjogi Chartájának 47. cikke értelmében jogosultak a hatékony jogvédelemre. Az EKB megsértette továbbá az EKB 2004/3. sz. határozata 7. cikkének (3) bekezdését és 8. cikkének (2) bekezdését, mivel — a felperes által benyújtott hozzáférés iránti kérelemre adandó válasz tekintetében előírt határidő további húsz nappal történő meghosszabbítása céljából — több alkalommal hivatkozott a rendkívül fokozott munkateherre, anélkül hogy erre bizonyítékot szolgáltatott volna.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/39

---

2019. július 12-én benyújtott kereset — Corneli kontra EKB

(T-502/19. sz. ügy)

(2019/C 312/32)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Francesca Corneli (Velletri, Olaszország) (képviselők: M. Condinanzi, L. Boggio és F. Ferraro ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a megtámadott határozatot — jogellenességének megállapítását követően — nyilvánítsa semmisnek; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozatot — jogellenességének megállapítását követően — nyilvánítsa semmisnek;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére; és |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére; és

| — | pervezető intézkedésként kötelezze az alperest a megtámadott jogi aktus és az azt követő kiterjesztési határozat teljes változatának benyújtására. |
| --- | --- |

—

pervezető intézkedésként kötelezze az alperest a megtámadott jogi aktus és az azt követő kiterjesztési határozat teljes változatának benyújtására.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset az Európai Központi Bank Kormányzótanácsa 2019. január 1-jei ECB-SSM-2019-ITCAR-11. sz. határozata ellen irányul, amelyet a felügyeleti testület 1024/2013/EU tanácsi rendelet (1) 26. cikkének (8) bekezdése értelmében vett határozattervezete alapján, az 1993. szeptember 1-jei 385. sz. törvényerejű rendeletnek — a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 29. cikkét átültető, valamint az 1024/2013/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett — 69. octiesdecies, 70. és 98. cikke értelmében fogadtak el, és amely értelmében feloszlatják a genovai székhelyű Banca Carige S.p.A. igazgatási és ellenőrzési testületeit, és azokat három rendkívüli biztossal, valamint egy háromtagú felügyeleti bizottsággal váltják fel.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az arányosság elvének megsértésére, a 2014/59/EU irányelv (2) 28. és 29. cikkének, valamint a TUB 69 octiesdecies és azt követő cikkeinek megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy korai beavatkozási intézkedések megkövetelik a beavatkozások fokozatosságát, amit a jelen ügyben nem tartottak tiszteletben. Ezért a legjelentősebb beavatkozással járó intézkedés jogellenes és semmis. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az arányosság elvének megsértésére, a 2014/59/EU irányelv (2) 28. és 29. cikkének, valamint a TUB 69 octiesdecies és azt követő cikkeinek megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy korai beavatkozási intézkedések megkövetelik a beavatkozások fokozatosságát, amit a jelen ügyben nem tartottak tiszteletben. Ezért a legjelentősebb beavatkozással járó intézkedés jogellenes és semmis.

| 2. | A második, a korai beavatkozási intézkedések komplex rendszerében megkövetelt arányosság és fokozatosság követelményével összefüggésben az indokolás hiányára alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, a korai beavatkozási intézkedések komplex rendszerében megkövetelt arányosság és fokozatosság követelményével összefüggésben az indokolás hiányára alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a 2014/59/EU irányelv 29. cikke utolsó mondatának, valamint a gondos ügyintézés elvének a megsértésére alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy az előző igazgatótanács tagjainak az ideiglenes igazgatókként való kinevezése sérti az összeférhetetlenség alóli mentesség kötelezettségét. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a 2014/59/EU irányelv 29. cikke utolsó mondatának, valamint a gondos ügyintézés elvének a megsértésére alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy az előző igazgatótanács tagjainak az ideiglenes igazgatókként való kinevezése sérti az összeférhetetlenség alóli mentesség kötelezettségét.

| 4. | A negyedik, a TUB 70. cikkének megsértésére, a hatáskörrel való visszaélésre, valamint az indokolás hiányára alapított jogalap.






  — | A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a súlyos jogsértések és szabálytalanságok mellett kinevezett rendkívüli irányítótestület ellentmondásossá és következetlenné teszi a rendelkezést. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik, a TUB 70. cikkének megsértésére, a hatáskörrel való visszaélésre, valamint az indokolás hiányára alapított jogalap.

—

A felperes e tekintetben azzal érvel, hogy a súlyos jogsértések és szabálytalanságok mellett kinevezett rendkívüli irányítótestület ellentmondásossá és következetlenné teszi a rendelkezést.

| 5. | Az ötödik, az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az Emberi Jogok Európai Egyezményében és az olasz alkotmányban rögzített alapvető elvek végrehajtásaként az (EU) 1132/2017 irányelvben (3) és az olasz polgári törvénykönyvben szereplő, a tulajdonjog, a megtakarítások, a vállalkozási tevékenységek védelme, valamint a magánjellegű döntések során a polgárok önrendelkezéshez való joga területén a részvényesek jogaira vonatkozó rendelkezések megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az Emberi Jogok Európai Egyezményében és az olasz alkotmányban rögzített alapvető elvek végrehajtásaként az (EU) 1132/2017 irányelvben (3) és az olasz polgári törvénykönyvben szereplő, a tulajdonjog, a megtakarítások, a vállalkozási tevékenységek védelme, valamint a magánjellegű döntések során a polgárok önrendelkezéshez való joga területén a részvényesek jogaira vonatkozó rendelkezések megsértésére alapított jogalap.

---

(1)  Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.)

(2)  A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.; helyesbítés: HL 2019. L 165., 129. o.).

(3)  A társasági jog egyes vonatkozásairól szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2017. L 169., 46. o.).

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/41

---

2019. július 12-én benyújtott kereset — Crédit Lyonnais kontra EKB

(T-504/19. sz. ügy)

(2019/C 312/33)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Crédit Lyonnais (Lyon, Franciaország) (képviselők: A. Champsaur és A. Delors ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | az EUMSZ 256. és 263. cikk alapján semmisítse meg az EKB által 2019. május 3-án elfogadott ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozatot, amennyiben az megtagadja annak engedélyezését, hogy a felperes a CDC-vel szemben fennálló kitettségei 34 %-át kihagyja a tőkeáttételi mutató számításából; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 256. és 263. cikk alapján semmisítse meg az EKB által 2019. május 3-án elfogadott ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozatot, amennyiben az megtagadja annak engedélyezését, hogy a felperes a CDC-vel szemben fennálló kitettségei 34 %-át kihagyja a tőkeáttételi mutató számításából;

| — | az EKB-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EKB-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az EUMSZ 266 cikk és a Törvényszék által ítélt dolog hatályának megsértésére alapított jogalap. A felperes szerint az Európai Központi Bank azzal, hogy határozatát olyan indokokra alapozta, amelyeket a Törvényszék már megvizsgált és elutasított 2018. július 13-i Crédit agricole kontra EKB ítéletében (T-758/16, EU:T:2018:472), és továbbra is a francia államot érő feltételezett kárra, valamint a forgóeszközök kényszerértékesítésének kockázatára hivatkozott anélkül, hogy ezen állítások valószínűségét bizonyította volna, megsértette az EUMSZ 266. cikket és az ítélt dolog hatályát. |
| --- | --- |

1.

Az első, az EUMSZ 266 cikk és a Törvényszék által ítélt dolog hatályának megsértésére alapított jogalap. A felperes szerint az Európai Központi Bank azzal, hogy határozatát olyan indokokra alapozta, amelyeket a Törvényszék már megvizsgált és elutasított 2018. július 13-i Crédit agricole kontra EKB ítéletében (T-758/16, EU:T:2018:472), és továbbra is a francia államot érő feltételezett kárra, valamint a forgóeszközök kényszerértékesítésének kockázatára hivatkozott anélkül, hogy ezen állítások valószínűségét bizonyította volna, megsértette az EUMSZ 266. cikket és az ítélt dolog hatályát.

| 2. | A második, egyrészt a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.) 429.cikke (14) bekezdésének és 400. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértésére, másrészt pedig az EKB hatáskörének túllépésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy az EKB azzal, hogy határozatát annak érdekében, hogy megtagadja, hogy a Crédit Lyonnais (a továbbiakban: LCL) tőkeáttételi mutatójából a a Caisse des dépôts et consignations (Letéti Pénztár; a továbbiakban: CDC) tekintetében teljes egészében kizárja a kitettségeit, arra alapította, hogy fennáll a CDC tekintetében a koncentráció kockázata, az LCL-lel szemben olyan prudenciális követelményt támaszt a szuverén kitettségek koncentrációjának jogcímén, amelyet az 575/2013/EU rendelet 400. cikke (1) bekezdésének a) pontja nem tesz lehetővé számára, és az ugyanezen rendelet 429. cikkének 814 bekezdésében biztosított hatáskörét az e cikk által előírt céloktól eltérő célok érdekében gyakorolja. |
| --- | --- |

2.

A második, egyrészt a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.) 429.cikke (14) bekezdésének és 400. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértésére, másrészt pedig az EKB hatáskörének túllépésére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy az EKB azzal, hogy határozatát annak érdekében, hogy megtagadja, hogy a Crédit Lyonnais (a továbbiakban: LCL) tőkeáttételi mutatójából a a Caisse des dépôts et consignations (Letéti Pénztár; a továbbiakban: CDC) tekintetében teljes egészében kizárja a kitettségeit, arra alapította, hogy fennáll a CDC tekintetében a koncentráció kockázata, az LCL-lel szemben olyan prudenciális követelményt támaszt a szuverén kitettségek koncentrációjának jogcímén, amelyet az 575/2013/EU rendelet 400. cikke (1) bekezdésének a) pontja nem tesz lehetővé számára, és az ugyanezen rendelet 429. cikkének 814 bekezdésében biztosított hatáskörét az e cikk által előírt céloktól eltérő célok érdekében gyakorolja.

| 3. | A harmadik, azon nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amelyet az EKB azzal követett el, hogy továbbra sem vette figyelembe a szabályozott megtakarítások sajátos jellemzőit, megsértve ily módon azon kötelezettségét, hogy gondosan és pártatlanul vizsgálja meg az ügy releváns körülményeinek összességét, és azokból levonja a vonatkozó következtetéseket. A felperes azt állítja, hogy így az EKB nyilvánvalóan tévesen értékeli a szabályozott megtakarításra vonatkozó prudenciális kockázatokat. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, azon nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, amelyet az EKB azzal követett el, hogy továbbra sem vette figyelembe a szabályozott megtakarítások sajátos jellemzőit, megsértve ily módon azon kötelezettségét, hogy gondosan és pártatlanul vizsgálja meg az ügy releváns körülményeinek összességét, és azokból levonja a vonatkozó következtetéseket. A felperes azt állítja, hogy így az EKB nyilvánvalóan tévesen értékeli a szabályozott megtakarításra vonatkozó prudenciális kockázatokat.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/42

---

2019. július 17-én benyújtott kereset — Lux kontra Bizottság

(T-513/19. sz. ügy)

(2019/C 312/34)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Catherine Lux (Strasbourg, Franciaország) (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a PMO.4 2018. szeptember 21-i azon határozatát, amelyben a felperes szerződésének az EFSA-tól és az EASA-tól való átvitelét új munkaszerződésnek tekintette, és nem alkalmazta rá a személyzeti szabályzat XIII. mellékletének 21. és 22. cikkében előírt átmeneti intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a PMO.4 2018. szeptember 21-i azon határozatát, amelyben a felperes szerződésének az EFSA-tól és az EASA-tól való átvitelét új munkaszerződésnek tekintette, és nem alkalmazta rá a személyzeti szabályzat XIII. mellékletének 21. és 22. cikkében előírt átmeneti intézkedéseket.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata XIII. melléklete 21. és 22. cikkének megsértésére vonatkozik, mivel a Bizottság tévesen alkalmazta a szolgálatba lépés fogalmát. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata XIII. melléklete 21. és 22. cikkének megsértésére vonatkozik, mivel a Bizottság tévesen alkalmazta a szolgálatba lépés fogalmát.

| 2. | A második jogalap az általános végrehajtási rendelkezések 10. és 12. cikkének megsértésére vonatkozik, azon az alapon, hogy e rendelkezéseket az ügynökségek közötti mobilitás elősegítése érdekében fogadták el, megerősítve ezzel az ügynökségeknél befutható uniós karrier lehetőségét. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az általános végrehajtási rendelkezések 10. és 12. cikkének megsértésére vonatkozik, azon az alapon, hogy e rendelkezéseket az ügynökségek közötti mobilitás elősegítése érdekében fogadták el, megerősítve ezzel az ügynökségeknél befutható uniós karrier lehetőségét.

| 3. | A harmadik jogalap a jogbiztonság elvének és a visszaható hatály tilalmának megsértésére vonatkozik. A felperes azzal érvel, hogy 2017-ben hozott azon döntése, amely szerint feladatait továbbra is az EASA-nál látja el, azon alapult, hogy az EASA humánerőforrás szolgálata megerősítette, hogy e folytonosság biztosítja számára az EFSA-nál megszerzett nyugdíjjogosultságaira vonatkozó feltételek további fennállását is. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a jogbiztonság elvének és a visszaható hatály tilalmának megsértésére vonatkozik. A felperes azzal érvel, hogy 2017-ben hozott azon döntése, amely szerint feladatait továbbra is az EASA-nál látja el, azon alapult, hogy az EASA humánerőforrás szolgálata megerősítette, hogy e folytonosság biztosítja számára az EFSA-nál megszerzett nyugdíjjogosultságaira vonatkozó feltételek további fennállását is.

| 4. | A negyedik jogalap az ideiglenes alkalmazottak előmenetele és alkalmazása folyamatossága elvének megsértésére vonatkozik. A felperes azt állítja, hogy a Bizottság nem térhet el az általános végrehajtási rendelkezések 10. és 12. cikkének alkalmazásától, mivel ő maga alkotta meg az ideiglenes alkalmazottak ügynökségeken belüli közös és folyamatos foglalkoztatása elemzésének elvét. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az ideiglenes alkalmazottak előmenetele és alkalmazása folyamatossága elvének megsértésére vonatkozik. A felperes azt állítja, hogy a Bizottság nem térhet el az általános végrehajtási rendelkezések 10. és 12. cikkének alkalmazásától, mivel ő maga alkotta meg az ideiglenes alkalmazottak ügynökségeken belüli közös és folyamatos foglalkoztatása elemzésének elvét.

| 5. | Az ötödik jogalap az egyenlő bánásmód elvének megsértésére vonatkozik. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy semmiféle megfontolás nem teszi lehetővé az Unión belül valamely tisztviselő és valamely ideiglenes alkalmazott között a nyugdíjjogosultságok tekintetében való eltérő bánásmód igazolását. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap az egyenlő bánásmód elvének megsértésére vonatkozik. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy semmiféle megfontolás nem teszi lehetővé az Unión belül valamely tisztviselő és valamely ideiglenes alkalmazott között a nyugdíjjogosultságok tekintetében való eltérő bánásmód igazolását.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/43

---

2019. július 22-én benyújtott kereset — Heitec kontra EUIPO — Hetec Datensysteme (HEITEC)

(T-520/19. sz. ügy)

(2019/C 312/35)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Heitec AG (Erlangen, Németország) (képviselő: G. Wagner ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Hetec Datensysteme GmbH (Germering, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: HEITEC európai uniós szóvédjegy — 774 331. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. április 23-án hozott határozata (R 1171/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (2) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 95. cikke (2) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdésének megsértése, a 2868/95/EK bizottsági rendeletnek az ugyanezen rendelet 22. szabályának (3) és (4) bekezdésével együttesen értelmezett 40. szabályának (5) bekezdésével összefüggésben. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdésének megsértése, a 2868/95/EK bizottsági rendeletnek az ugyanezen rendelet 22. szabályának (3) és (4) bekezdésével együttesen értelmezett 40. szabályának (5) bekezdésével összefüggésben.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/44

---

2019. július 26-án benyújtott kereset — Sánchez Cano kontra EUIPO — Grupo Osborne (EL TORO BALLS Fini)

(T-527/19. sz. ügy)

(2019/C 312/36)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Sánchez Cano, SA (Molina de Segura, Spanyolország) (képviselők: C. Giner Mas és M. González Aleixandre abogadas)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Grupo Osborne, SA (El Puerto de Santa María, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: az „EL TORO BALLS Fini” európai uniós ábrás védjegy bejelentése — 15 648 595. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. március 22-én hozott határozata (R 2690/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az alperest kötelezze a felperesnek a jelen keresettel kapcsolatban, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére; vagy amennyiben a másik fél beavatkozóként részt venne az eljárásban, az alperest és a másik felet egyetemlegesen kötelezze a felperesnek a jelen keresettel kapcsolatban, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperesnek a jelen keresettel kapcsolatban, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére; vagy amennyiben a másik fél beavatkozóként részt venne az eljárásban, az alperest és a másik felet egyetemlegesen kötelezze a felperesnek a jelen keresettel kapcsolatban, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére.

Jogalap

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/45

---

2019. július 26-án benyújtott kereset — Nord Stream kontra Parlament és Tanács

(T-530/19. sz. ügy)

(2019/C 312/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Nord Stream AG (Zug, Svájc) (képviselők: M. Raible, C. von Köckritz és J. von Andreae ügyvédek)

Alperesek: Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/692 európai parlamenti és tanácsi irányelvet annyiban, amennyiben ezen irányelv 1. cikkének 9. pontja a 2009/73 irányelvet a 49a. cikk (3) bekezdésének első mondatával egészíti ki, amely szerint „[a]z (1) és (2) bekezdésnek megfelelő határozatokat 2020. május 24-ig meg kell hozni”; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK irányelv módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/692 európai parlamenti és tanácsi irányelvet annyiban, amennyiben ezen irányelv 1. cikkének 9. pontja a 2009/73 irányelvet a 49a. cikk (3) bekezdésének első mondatával egészíti ki, amely szerint „[a]z (1) és (2) bekezdésnek megfelelő határozatokat 2020. május 24-ig meg kell hozni”;

| — | az Európai Parlamentet, illetve az Európai Unió Tanácsát kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentet, illetve az Európai Unió Tanácsát kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a 2009/73 irányelvbe újonnan beillesztett 49a. cikk értelmében vett, eltérésre vonatkozó esetleges határozatok meghozatalára nyitva álló határidő túl rövid, éppen ezért sérti az arányosság EUSZ 5. cikk (4) bekezdésében rögzített általános jogelvét. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a 2009/73 irányelvbe újonnan beillesztett 49a. cikk értelmében vett, eltérésre vonatkozó esetleges határozatok meghozatalára nyitva álló határidő túl rövid, éppen ezért sérti az arányosság EUSZ 5. cikk (4) bekezdésében rögzített általános jogelvét.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a módosító irányelvet részben meg kell semmisíteni az EUMSZ 296. cikk megsértése folytán, hiszen nem tartalmaz indokolást a megtámadott rendelkezésben található túl rövid határidő bevezetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a módosító irányelvet részben meg kell semmisíteni az EUMSZ 296. cikk megsértése folytán, hiszen nem tartalmaz indokolást a megtámadott rendelkezésben található túl rövid határidő bevezetésére vonatkozóan.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott rendelkezés sérti a bizalomvédelem elvét, mivel jogalap nélkül korlátozza a 2009/73 irányelvbe újonnan beillesztett 49a. cikk szerinti eltérés lehetőségét. Az eltérés lehetősége jogilag kötelező a módosító irányelv hatálybalépésekor kiépült és üzemelő, harmadik országbeli tengeralatti vezetékeket üzemeltetők jogos bizalmának védelme érdekében. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott rendelkezés sérti a bizalomvédelem elvét, mivel jogalap nélkül korlátozza a 2009/73 irányelvbe újonnan beillesztett 49a. cikk szerinti eltérés lehetőségét. Az eltérés lehetősége jogilag kötelező a módosító irányelv hatálybalépésekor kiépült és üzemelő, harmadik országbeli tengeralatti vezetékeket üzemeltetők jogos bizalmának védelme érdekében.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/46

---

2019. július 29-én benyújtott kereset — EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral kontra EUIPO (pantys)

(T-532/19. sz. ügy)

(2019/C 312/38)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: EC Brand Comércio, Importação e Exportação de Vestuário em Geral LTDA (Sorocaba, Brazília) (képviselők: B. Bittner és U. Heinrich ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a „pantys” szóelemet magában foglaló európai uniós ábrás védjegy bejelentése — 17 869 310. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. május 22-én hozott határozata (R 314/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben elutasította a fellebbezést a következő áruk és szolgáltatások tekintetében:






  — | 5. osztály: egészségügyi nedvszívók, menstruációs betétek, inkontinencia betétek; |
| --- | --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben elutasította a fellebbezést a következő áruk és szolgáltatások tekintetében:

—

5. osztály: egészségügyi nedvszívók, menstruációs betétek, inkontinencia betétek;

| — | 35. osztály: női egészségügyi termékek online kiskereskedelmi szolgáltatásai; |
| --- | --- |

—

35. osztály: női egészségügyi termékek online kiskereskedelmi szolgáltatásai;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | Széleskörű használat az Európai Unióban. |
| --- | --- |

—

Széleskörű használat az Európai Unióban.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/47

---

2019. július 29-én benyújtott kereset — Artur Florêncio & Filhos, Affsports kontra EUIPO — Anadeco Gestion (sflooring)

(T-533/19. sz. ügy)

(2019/C 312/39)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Artur Florêncio & Filhos, Affsports Lda (Sintra, Portugália) (képviselő: D. Martins Pereira Soares ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Anadeco Gestion, SA (Cartagena, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: a sflooring európai uniós ábrás védjegy bejelentése, fekete, fehér és szürke színben — 11 943 586. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2019. május 20-án hozott határozata (R 1870/2018-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében adjon helyt a jelen fellebbezésnek; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a jelen fellebbezésnek;

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot a fellebbezésben foglalt érvek alapján és tegye lehetővé a 11 943 588. számon bejelentett sflooring európai uniós védjegy lajstromozását; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot a fellebbezésben foglalt érvek alapján és tegye lehetővé a 11 943 588. számon bejelentett sflooring európai uniós védjegy lajstromozását;

| — | az EUIPO-t kötelezze a fellebbező részéről felmerült költségek viselésére, ideértve az EUIPO előtti eljárásban felmerült költségeket is; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a fellebbező részéről felmerült költségek viselésére, ideértve az EUIPO előtti eljárásban felmerült költségeket is;

| — | a másik felet kötelezze a fellebbezőnek az EUIPO előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a másik felet kötelezze a fellebbezőnek az EUIPO előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | a korábbi T-FLOORING védjegy tényleges használatára vonatkozó bizonyítékok elégtelensége; |
| --- | --- |

—

a korábbi T-FLOORING védjegy tényleges használatára vonatkozó bizonyítékok elégtelensége;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/48

---

2019. július 30-án benyújtott kereset — H. R. Participations kontra EUIPO — Hottinger Investment Management (JCE HOTTINGUER)

(T-535/19. sz. ügy)

(2019/C 312/40)

A keresetlevél nyelve: francia

Felek

Felperes: H. R. Participations SA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: P. Wilhelm és J. Rossi ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Hottinger Investment Management Ltd (London, Egyesült Királyság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: JCE HOTTINGUER európai uniós szóvédjegy — 10 093 391. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2019. május 3-án hozott határozata (R 2078/2018-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes összes költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes összes költségének viselésére.

Jogalapok

| — | lényeges alaki szabályok megsértése, mivel a törlési osztályhoz benyújtott törlési kérelem szabálytalan volt; |
| --- | --- |

—

lényeges alaki szabályok megsértése, mivel a törlési osztályhoz benyújtott törlési kérelem szabálytalan volt;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése, ugyanezen rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése, ugyanezen rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben.

---

| 16.9.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 312/49

---

2019. augusztus 7-én benyújtott kereset — Isigny — Sainte Mère kontra EUIPO (Hullámvonalas, aranyszínű tartály formája)

(T-546/19. sz. ügy)

(2019/C 312/41)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Isigny — Sainte Mère (Isigny-sur-Mer, Franciaország) (képviselő: D. Mallo Saint-Jalmes ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: európai uniós térbeli védjegy bejelentése (Hullámvonalas, aranyszínű tartály formája) — 17 871 521. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2019. május 22-én hozott határozata (R 1513/2018-5. sz. ügy)

Kereseti kérelem

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot.

Jogalap

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---