# Službeni list C 243/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 243 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.19. srpnja 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 243

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.19. srpnja 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 243/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9400 – Apollo Management/Ares/JV) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 243/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9400 – Apollo Management/Ares/JV) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 243/02 | Tečajna lista eura | 2 |
| 2019/C 243/03 | Provedbena odluka Komisije оd 16. srpnja 2019. o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije – Pan Galego/Pan Gallego (ZOZP) | 3 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 243/02

Tečajna lista eura

2

2019/C 243/03

Provedbena odluka Komisije оd 16. srpnja 2019. o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije – Pan Galego/Pan Gallego (ZOZP)

Službenom listu Europske unije

3

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 243/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9400 – Apollo Management/Ares/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 243/01)

Dana 12. srpnja 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9400. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9400. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 243/2

---

Tečajna lista eura (1)

18. srpnja 2019.

(2019/C 243/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1216 |
| JPY | japanski jen | 120,89 |
| DKK | danska kruna | 7,4672 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89853 |
| SEK | švedska kruna | 10,5040 |
| CHF | švicarski franak | 1,1064 |
| ISK | islandska kruna | 141,10 |
| NOK | norveška kruna | 9,6438 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,586 |
| HUF | mađarska forinta | 326,46 |
| PLN | poljski zlot | 4,2596 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7325 |
| TRY | turska lira | 6,3852 |
| AUD | australski dolar | 1,5944 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4650 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7654 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6640 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5261 |
| KRW | južnokorejski von | 1 321,30 |
| ZAR | južnoafrički rand | 15,6932 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7168 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,3875 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 669,87 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6143 |
| PHP | filipinski pezo | 57,324 |
| RUB | ruski rubalj | 70,6478 |
| THB | tajlandski baht | 34,635 |
| BRL | brazilski real | 4,2164 |
| MXN | meksički pezo | 21,3786 |
| INR | indijska rupija | 77,2775 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1216

JPY

japanski jen

120,89

DKK

danska kruna

7,4672

GBP

funta sterlinga

0,89853

SEK

švedska kruna

10,5040

CHF

švicarski franak

1,1064

ISK

islandska kruna

141,10

NOK

norveška kruna

9,6438

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,586

HUF

mađarska forinta

326,46

PLN

poljski zlot

4,2596

RON

rumunjski novi leu

4,7325

TRY

turska lira

6,3852

AUD

australski dolar

1,5944

CAD

kanadski dolar

1,4650

HKD

hongkonški dolar

8,7654

NZD

novozelandski dolar

1,6640

SGD

singapurski dolar

1,5261

KRW

južnokorejski von

1 321,30

ZAR

južnoafrički rand

15,6932

CNY

kineski renminbi-juan

7,7168

HRK

hrvatska kuna

7,3875

IDR

indonezijska rupija

15 669,87

MYR

malezijski ringit

4,6143

PHP

filipinski pezo

57,324

RUB

ruski rubalj

70,6478

THB

tajlandski baht

34,635

BRL

brazilski real

4,2164

MXN

meksički pezo

21,3786

INR

indijska rupija

77,2775

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 19.7.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 243/3

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 16. srpnja 2019.

o objavi zahtjeva za registraciju naziva iz članka 49. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u Službenom listu Europske unije

„Pan Galego”/„Pan Gallego” (ZOZP)

(2019/C 243/03)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 50. stavak 2. točku (a),

budući da:

| (1) | Španjolska je Komisiji poslala zahtjev za zaštitu naziva „Pan Galego”/„Pan Gallego” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Španjolska je Komisiji poslala zahtjev za zaštitu naziva „Pan Galego”/„Pan Gallego” u skladu s člankom 49. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (2) | U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj uredbi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 50. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Komisija je ispitala taj zahtjev i zaključila da ispunjava uvjete utvrđene u toj uredbi.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe za naziv „Pan Galego”/„Pan Gallego” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) te uredbe za naziv „Pan Galego”/„Pan Gallego” trebalo bi objaviti u Službenom listu Europske unije,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz članka 50. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 za naziv „Pan Galego”/„Pan Gallego” (ZOZP) nalaze se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 objava ove Odluke temelj je za pravo na podnošenje prigovora na registraciju naziva iz prvog stavka ovog članka u roku od tri mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2019.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PAN GALEGO”/„PAN GALLEGO”

EU br. PGI-ES-02321 – 22.9.2017.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Pan Galego”/„Pan Gallego”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i ostali pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Kruh „pan galego” ili „pan gallego” kruh je hrskave korice čija tvrdoća ovisi o veličini, meke sredine i s brojnim i nepravilnim rupicama. Taj se kruh proizvodi ručno od brašna od obične pšenice (Triticum aestivum, L.), čiji se jedan dio dobiva od sorti i ekotipova autohtone galješke pšenice (zajedno se nazivaju „trigo país”, lokalna pšenica, ili „trigo gallego”, galješka pšenica) koji se uzgajaju u autonomnoj zajednici Galiciji. Za proizvodnju tog kruha uobičajena je uporaba startera (najmanje 15 % težine brašna) i velike količine vode (najmanje 75 litara na 100 kg brašna) te dugotrajna fermentacija (najmanje 3 sata) i pečenje, koje se uvijek mora odvijati u pećima s kamenim dnom ili dnom izrađenim od drugih vatrostalnih materijala.

Ovaj kruh ima sljedeća obilježja:

—   oblik:

Razlikuju se četiri vrste kruha „pan gallego”, a svaki ima poseban tradicionalni oblik, odnosno:

| — | „bolo” ili „hogaza”: okruglog i nepravilnog oblika, na gornjem dijelu može imati pukotine. Omjer širine i dužine približno je 1:1. Varijante: na vrhu može imati malu kupolu kruha u obliku „punđe” ili može biti izdužen, s omjerom širine i dužine približno 1:2. Dimenzije mu se razlikuju ovisno o težini, koja može iznositi 250, 500, 1 000, 1 500 grama ili više. |
| --- | --- |

—

„bolo” ili „hogaza”: okruglog i nepravilnog oblika, na gornjem dijelu može imati pukotine. Omjer širine i dužine približno je 1:1. Varijante: na vrhu može imati malu kupolu kruha u obliku „punđe” ili može biti izdužen, s omjerom širine i dužine približno 1:2. Dimenzije mu se razlikuju ovisno o težini, koja može iznositi 250, 500, 1 000, 1 500 grama ili više.

| — | „rosca”: spljošten i u obliku nepravilnog prstena. Dimenzije mu se razlikuju ovisno o težini, koja može iznositi 250, 500, 1 000 grama ili više. |
| --- | --- |

—

„rosca”: spljošten i u obliku nepravilnog prstena. Dimenzije mu se razlikuju ovisno o težini, koja može iznositi 250, 500, 1 000 grama ili više.

| — | „bola” ili „torta”: okrugao i spljošten. Nazivi tog kruha razlikuju se ovisno o zemljopisnom podrijetlu, a, povijesno gledajući, izrađivao se prije kruha „bolo”. Taj oblik obuhvaća štruce kruha od 250, 500, 1 000 grama i više. |
| --- | --- |

—

„bola” ili „torta”: okrugao i spljošten. Nazivi tog kruha razlikuju se ovisno o zemljopisnom podrijetlu, a, povijesno gledajući, izrađivao se prije kruha „bolo”. Taj oblik obuhvaća štruce kruha od 250, 500, 1 000 grama i više.

| — | „barra”: izduženog oblika, duljine od 40 do 60 cm i težine 300 grama |
| --- | --- |

—

„barra”: izduženog oblika, duljine od 40 do 60 cm i težine 300 grama

—   kora:

| — | boja: od zlatne do tamnosmeđe |
| --- | --- |

—

boja: od zlatne do tamnosmeđe

| — | debljina: srednje do vrlo debela, uglavnom od 3 do 10 mm. Ako je riječ o inačici kruha „barra”, debljina je uglavnom od 1 do 3 mm |
| --- | --- |

—

debljina: srednje do vrlo debela, uglavnom od 3 do 10 mm. Ako je riječ o inačici kruha „barra”, debljina je uglavnom od 1 do 3 mm

| — | konzistencija: hrskava i promjenjive čvrstoće ovisno o obliku (štruce kruha „bolo” i „rosca” imaju tvrđu koru) |
| --- | --- |

—

konzistencija: hrskava i promjenjive čvrstoće ovisno o obliku (štruce kruha „bolo” i „rosca” imaju tvrđu koru)

—   sredina:

| — | boja: zagasito bijela do blijedožuta |
| --- | --- |

—

boja: zagasito bijela do blijedožuta

| — | tekstura: meka. |
| --- | --- |

—

tekstura: meka.

| — | rupice: brojne, nepravilne veličine i nepravilno raspoređene |
| --- | --- |

—

rupice: brojne, nepravilne veličine i nepravilno raspoređene

—   organoleptička svojstva:

U pogledu okusa i arome, valja istaknuti da je riječ o vrlo mirisnom kruhu intenzivnog okusa pšenice s blagom notom kiselosti. Njegova tvrda kora djeluje kao zaštita, zahvaljujući čemu više sati može zadržati čvrstu konzistenciju i hrskavost te meku sredinu. Stoga je uobičajeno konzumirati ga i 48 sati nakon proizvodnje, pa i duže.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine koje se koriste su voda, starter za tijesto, komercijalni ekološki kvasac (nije obavezno) i sol.

Tradicionalno, za proizvodnju ovog kruha koristi se smjesa brašna dobivenog od ekotipova ili autohtonih sorti pšenice koje se uzgajaju u Galiciji (najmanje 25 %) i pekarskog brašna s visokim udjelom glutena od pšenice koja nije s tog područja.

Brašno od autohtonih sorti pšenice (lokalnih) mora imati visoki udio glutena (W) od 100 do 200, a omjer bjelančevina i lipida od 0,25 do 0,70 te udio bjelančevina iznad 12 %. Brašno s visokim udjelom glutena dobiveno od pšenice koja nije s tog područja mora imati W iznad 300.

Miješanje tih vrsta brašna od lokalnih sorti pšenice s visokim udjelom bjelančevina i dobrom kvalitetom glutena koji daje rastezljivije tijesto s pšeničnim brašnom s visokim udjelom glutena koje daje čvršće tijesto omogućuje dobivanje spužvastijeg kruha s mekšom sredinom.

Gluten u većini tih lokalnih sorti pšenice dobre je kvalitete za proizvodnju kruha s obzirom na vrstu glutenina i gliadina koji se nalaze u tom glutenu.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje moraju se odvijati u definiranom zemljopisnom području.

Postupak proizvodnje odvija se prema tradicionalnoj metodi tako da se većina tih radnji obavlja ručno. Taj postupak obuhvaća sljedeće faze:

| (a) | Miješanje tijesta |
| --- | --- |

(a)

Miješanje tijesta

| (b) | Odmaranje bloka tijesta (odmaranje tijesta prije razdjeljivanja) |
| --- | --- |

(b)

Odmaranje bloka tijesta (odmaranje tijesta prije razdjeljivanja)

| (c) | Razdjeljivanje |
| --- | --- |

(c)

Razdjeljivanje

| (d) | Odmaranje tijesta u kugli (neobavezno) |
| --- | --- |

(d)

Odmaranje tijesta u kugli (neobavezno)

| (e) | Oblikovanje |
| --- | --- |

(e)

Oblikovanje

| (f) | Stajanje štruca (neobavezno) |
| --- | --- |

(f)

Stajanje štruca (neobavezno)

| (g) | Pečenje |
| --- | --- |

(g)

Pečenje

| (h) | Hlađenje |
| --- | --- |

(h)

Hlađenje

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kruh se cijeli pakira u proizvodnim postrojenjima radi stavljanja na tržište. Štruce od 1 500 grama ili više dopušteno je rezati na komade na prodajnom mjestu i u prisutnosti potrošača.

Proizvod se mora pakirati u proizvodnom postrojenju iz dva razloga: kako bi se bolje zaštitili higijenski uvjeti proizvoda i kako bi se olakšao nadzor njegove sljedivosti, s obzirom na to da se na pakiranju nalazi jamstveni pečat (stražnja etiketa) kojim se zasebno označava svaki komad.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pakiranje koje se upotrebljava za kruh koji se stavlja na tržište pod ZOZP-om „Pan Galego”/„Pan Gallego”, nakon što je potvrđeno da je taj kruh u skladu sa specifikacijom proizvoda, mora, osim komercijalne etikete proizvođača, imati etiketu s alfanumeričkim kodom i odgovarajućim brojem (stražnja etiketa), kojom se koristi kontrolno tijelo pri nadzoru. Službeni logotip zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla prikazan u nastavku mora se nalaziti na stražnjoj etiketi:

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje kruha obuhvaćenog zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Pan Galego”/„Pan Gallego” odgovara cijelom području autonomne zajednice Galicije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Upis te oznake zemljopisnog podrijetla temelji se na određenim posebnim svojstvima povezanima s okolišem, s njegovim prirodnim i ljudskim čimbenicima, ali i na ugledu koji ima proizvod.

5.1.   Ugled

Iako galješka gastronomska literatura sadržava izvanredna upućivanja na taj proizvod, taj kruh prisutan je i u drugim područjima galješke kulture, kao što su opća književnost, narodne pjesme ili slikovna umjetnost. Kao primjer možemo navesti da je Ramón Otero Pedrayo, jedan od najvećih autora u galješkoj književnosti, napisao dugačku pjesmu (Xeórxicas do pan galego) posvećenu tom proizvodu.

Stoljećima se taj kruh, kojim se hranio najveći dio Galicije, uglavnom proizvodio od raži i od kukuruza, nakon što se pojavila ta nova žitarica podrijetlom iz Amerike. Pšenični kruh ili „bijeli kruh” bio je uglavnom rijetka namirnica koju su si mogli priuštiti samo najbogatiji. Narod se morao zadovoljiti time da ga jede u važnim prilikama.

Međutim, kruh „pan gallego” kakav je danas poznat na cijelom španjolskom tržištu uglavnom se proizvodi od pšeničnog brašna. Praksa proizvodnje kruha „pan gallego” od brašna u kojem su izmiješane autohtona i pšenica uzgojena izvan tog područja relativno je novijeg datuma i postoji od sredine prošlog stoljeća, kada je u Španjolskoj nakon građanskog rata došlo do gospodarskog oporavka.

Kako bismo potvrdili ugled koji danas ima kruh „pan gallego”, možemo navesti različita djela gastronomskog sadržaja:

| — | novinar Iban Yarza, autor djela o gastronomiji i jedan od trenutačno najvećih stručnjaka za kruh u Španjolskoj, u svojoj knjizi Pan de pueblo [Narodni kruh] (2017.), na više mjesta upućuje na dobar kruh koji se proizvodi u Galiciji i navodi jednu poznatu pekaru opisujući je kao „jednu od katedrala kruha ‚pan gallego’”. |
| --- | --- |

—

novinar Iban Yarza, autor djela o gastronomiji i jedan od trenutačno najvećih stručnjaka za kruh u Španjolskoj, u svojoj knjizi Pan de pueblo [Narodni kruh] (2017.), na više mjesta upućuje na dobar kruh koji se proizvodi u Galiciji i navodi jednu poznatu pekaru opisujući je kao „jednu od katedrala kruha ‚pan gallego’”.

| — | Xavier Barriga u kuharici Recetas caseras con pan de ayer [Domaći recepti s jučerašnjim kruhom] (2011.) preporučuje upotrebu kruha „pan gallego” u pripremi različitih recepata. |
| --- | --- |

—

Xavier Barriga u kuharici Recetas caseras con pan de ayer [Domaći recepti s jučerašnjim kruhom] (2011.) preporučuje upotrebu kruha „pan gallego” u pripremi različitih recepata.

| — | Ángel Gil Hernández, u knjizi Libro Blanco del Pan [Bijela knjiga o kruhu] (2015.), također spominje „pan gallego”, navodeći da „tijesto mora biti podvrgnuto dugotrajnoj fermentaciji”. |
| --- | --- |

—

Ángel Gil Hernández, u knjizi Libro Blanco del Pan [Bijela knjiga o kruhu] (2015.), također spominje „pan gallego”, navodeći da „tijesto mora biti podvrgnuto dugotrajnoj fermentaciji”.

| — | U vodiču The cook's guide to bread [Kuharski vodič o kruhu] autorica Christine Ingram i Jennie Shapter (1999) može se pročitati neobičan opis tog kruha: „The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot” [Kruh „pan gallego” često nalikuje spužvastoj štruci kruha na čijem se vrhu nalazi kuglica kruha u obliku „punđe”]. |
| --- | --- |

—

U vodiču The cook's guide to bread [Kuharski vodič o kruhu] autorica Christine Ingram i Jennie Shapter (1999) može se pročitati neobičan opis tog kruha: „The pan gallego often looks like a squashy cottage loaf with a top knot” [Kruh „pan gallego” često nalikuje spužvastoj štruci kruha na čijem se vrhu nalazi kuglica kruha u obliku „punđe”].

Amerikanac Rick Steves također u svojoj knjizi Spain and Portugal in 22 days [Španjolska i Portugal u 22 dana] preporučuje probati „pan gallego” koji ocjenjuje izvrsnim:

„For your picnic we recommend a cheese called La Tetilla, and the excellent Galician bread” [Za piknik vam preporučujemo sir naziva La Tetilla i izvrstan kruh „pan gallego”.]

Dokaze tog ugleda također možemo pronaći na internetskim stranicama i u blogovima:

| — | Kruh „pan gallego” istaknut je kao jedna od najboljih vrsta kruha u članku „La vuelta al mundo en 23 panes” [Put oko svijeta kroz 23 vrste kruha] koji je 2014. objavio internetski časopis Traveler. |
| --- | --- |

—

Kruh „pan gallego” istaknut je kao jedna od najboljih vrsta kruha u članku „La vuelta al mundo en 23 panes” [Put oko svijeta kroz 23 vrste kruha] koji je 2014. objavio internetski časopis Traveler.

| — | U studenome 2017. blog El Comidista [Gurman], jedan od gastronomskih blogova u Španjolskoj s najviše pratitelja, objavio je članak pod naslovom „¿Por qué el pan suele ser mejor en Galicia que en el resto de España?” [Zašto je kruh u Galiciji uglavnom bolji nego u ostatku Španjolske?] |
| --- | --- |

—

U studenome 2017. blog El Comidista [Gurman], jedan od gastronomskih blogova u Španjolskoj s najviše pratitelja, objavio je članak pod naslovom „¿Por qué el pan suele ser mejor en Galicia que en el resto de España?” [Zašto je kruh u Galiciji uglavnom bolji nego u ostatku Španjolske?]

O kruhu „pan gallego” također su snimljene popularne televizijske emisije u Španjolskoj: godine 2010., u emisiji „España directo” emitirana je reportaža pod naslovom „Al rico pan gallego” [Slasni „pan gallego”], a 2011. u emisiji „Gente” emitirana je još jedna reportaža pod naslovom „Os desvelamos los secretos del pan gallego” [Otkrivamo vam tajne kruha „pan gallego”].

5.2.   Veza s prirodnim okruženjem

a)   Posebna obilježja zemljopisnog područja: fizičko okruženje i ljudski čimbenik

Putujući Galicijom od sjevera do juga klima se mijenja od oceanske do blago oceanske. Osim toga, topografiju Galicije obilježavaju planine blagog reljefa i važna mreža rijeka, na čijim su tokovima nebrojeni mlinovi koji svjedoče o vezi koja postoji između ovog kraja i kruha. Osim toga, kombinacija kišovite klime i stijena nastalih u paleozoiku omogućila je stvaranje kiselog i slabo rodnog tla. Poput te vrste tla, i za vode Galicije karakteristična je mekoća i mali udio kalcijeva karbonata.

Uzgoj pšenice, iako vrlo ograničen, važan je u nekim regijama u kojima su tlo i klimatski uvjeti idealni. Pekarima je potrebna kvalitetna sirovina za njihove proizvode, što je posljednjih godina potaknulo ponovni rast interesa za tu poljoprivrednu kulturu.

Kada je riječ o ljudskom čimbeniku, treba istaknuti da se kruh „pan gallego” i dalje proizvodi kao nekada, ručno, u skladu s tradicionalnim znanjem i iskustvom koje se prenosilo s generacije na generaciju. Samo muškarci i žene na definiranom zemljopisnom području imaju vještine i znanje za miješanje, u različitim omjerima ovisno o željama pekara, brašna od galješke pšenice i brašna izvan tog područja, znaju ispravno upotrebljavati starter, planirati dugotrajno odmaranje kojim se omogućuje polagana fermentacija, ručno izrađivati kruh u karakterističnim oblicima, ispravno se služiti starim kamenim pećima na drvo ili njihovim suvremenim inačicama, u kojima se upotrebljavaju druga goriva ili rade na struju, ali imaju vatrostalno dno, te dugotrajno peći kruh.

b)   Posebnost proizvoda

Kruh „pan gallego” ima posebna svojstva zahvaljujući kojima se jasno razlikuje od drugih vrsta kruha. Prvo je svojstvo tipičan oblik njegovih najuobičajenijih verzija, kao što je „bolo”, na čijem se vrhu često nalazi kuglica u obliku punđe, ili „rosca”. Grubi izgled njegove kore te njezina boja (tamnija nego kod industrijski proizvedenog kruha), debljina i tvrdoća također su karakteristični elementi. Kada je riječ o sredini, njezina je boja tamnija nego sredina drugih vrsta kruha proizvedenih od pšenice. Vrlo je spužvasta, s brojnim i nepravilnim rupicama. I na kraju, taj je kruh vrlo mirisan i ima intenzivan okus, uz određeni stupanj kiselosti.

c)   Uzajamno djelovanje prirodnog okruženja i specifičnih značajki proizvoda

Upravo tradicionalna metoda proizvodnje, koja se temelji na znanju i iskustvu muškaraca i žena s tog područja, tom kruhu daje njegove značajke.

Postupci su dugotrajni zbog upotrebe startera za fermentaciju, a rezultat toga je kruh spužvaste sredine s mnoštvom rupica, intenzivnog okusa i s blagom kiselom notom.

Upotreba brašna dobivenog od lokalnih ekotipova pšenice, koji se vješto po željama pekara i pekarica Galicije miješa s brašnom dobivenim od pšenice uzgojene izvan tog područja, također je obilježje tog kruha koje utječe na njegove specifične značajke. Svojstva koja kruhu „pan gallego” daje brašno dobiveno od većine lokalnih ekotipova pšenice (autohtona pšenica) posljedica su visokog udjela bjelančevina, udjela kvalitetnog glutena za proizvodnju kruha i dobre rastezljivosti. Međutim, udio glutena u tom je brašnu srednje ili male vrijednosti, zbog čega su ga tradicionalno pekari u različitim omjerima miješali s vrstama brašna s višim udjelom glutena koje daju čvršće tijesto, a uglavnom se dobivaju od pšenice uvezene iz Kastilje. Autohtone vrste brašna imaju ulogu i u boji sredine kruha, koja je tamnija nego kod drugih vrsta pšeničnog kruha te, kako tvrde pekari, kruhu daju izraženije arome i okus. Kada je riječ o ovoj posljednjoj stavci, dokazano je da određene sastavnice brašna daju arome kruhu i upravo zbog toga upotreba tog brašna navodno utječe na organoleptička svojstva kruha.

Voda je vrlo važan sastojak u izradi kruha: hidratizira bjelančevine, pridonosi stvaranju glutena, a također hidratizira škrobni granulat, što jamči da će se on naknadno želatinizirati u fazi pečenja. Stupanj tvrdoće vode povezan je s ukupnom koncentracijom iona Ca2+ i Mg2+. Tvari otopljene u vodi mogu imati značajan utjecaj na postupak fermentacije, ali i na postupak pečenja. Prekomjerno tvrda voda ograničava gluten i usporava fermentaciju s obzirom na to da minerali bjelančevinama u brašnu otežavaju apsorpciju vode. Činjenica da je voda u Galiciji mekša nego voda u velikom dijelu Pirenejskog poluotoka omogućuje veću hidrataciju tijesta, što je posebnost kruha „pan gallego”, koji se proizvodi s najmanje 75 litara vode na 100 kg brašna.

Upotreba vatrostalnog dna u pećima također je važan čimbenik u obilježjima ovog kruha. Takvo dno izrađeno je po uzoru na stare kamene peći na drva, kojih još ima mnogo u Galiciji, jer ono omogućuje ravnomjerniju raspodjelu topline i dugotrajno pečenje, što rezultira debelom i hrskavom korom i „rustikalnim” izgledom tog kruha, zbog kojih se on jasno razlikuje od drugih vrsta kruha, osobito među potrošačima. Stoga je znatno dulje pečenje tog kruha u usporedbi s industrijskim vrstama kruha, kao rezultat znanja i iskustva pekara i pekarica te regije, još jedan element koji povezuje značajke tog proizvoda s područjem u kojem se proizvodi.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos//alimentacion/produtos_calidade/2018/Pliego_condiciones_IGP_PAN_GALEGO_mayo_2018__C_.pdf

---